----

----

I Säädökset, jotka on julkaistava

----

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1781/2006,

annettu 15 päivänä marraskuuta 2006,

maksajaa koskevien tietojen toimittamisesta varainsiirtojen mukana

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, JOTKA

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan keskuspankin lausunnon (1),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

AIHE, MÄÄRITELMÄT JA SOVELTAMISALA

1 artikla

Aihe

Asetuksessa määritetään säännöt, joita sovelletaan varainsiirtojen mukana toimitettaviin maksajaa koskeviin tietoihin rahanpesun ja terrorismin rahoituksen ehkäisemistä, tutkimista ja havaitsemista varten.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan

3 artikla

Soveltamisala

1.   Tätä asetusta sovelletaan missä tahansa valuutassa tehtäviin varainsiirtoihin, jotka yhteisössä toimiva maksupalvelujen tarjoaja lähettää tai vastaanottaa.

2.   Asetusta ei sovelleta varainsiirtoihin, jotka tehdään maksu- tai luottokortilla edellyttäen, että

3.   Jos jäsenvaltio päättää soveltaa direktiivin 2005/60/EY 11 artiklan 5 kohdan d alakohdassa säädettyä poikkeusta, tätä asetusta ei sovelleta mainitun poikkeuksen mukaisiin sähköistä rahaa käyttäen suoritettuihin varainsiirtoihin, paitsi jos siirretty määrä on yli 1 000 euroa.

4.   Rajoittamatta 3 kohdan soveltamista, tätä asetusta ei sovelleta varainsiirtoihin, jotka suoritetaan matkapuhelimen tai muun digitaalisen laitteen tai tietotekniikkalaitteen avulla, kun siirrot ovat ennalta maksettuja ja niiden arvo on enintään 150 euroa.

5.   Tätä asetusta ei sovelleta varainsiirtoihin, jotka suoritetaan matkapuhelimen tai muun digitaalisen laitteen tai tietotekniikkalaitteen avulla, kun siirrot ovat jälkikäteen maksettuja ja kaikki seuraavat ehdot täyttyvät:

6.   Jäsenvaltiot voivat päättää olla soveltamatta tätä asetusta kyseisessä jäsenvaltiossa tapahtuviin varainsiirtoihin maksunsaajan tilille maksujen suorittamiseksi tavaroiden luovutuksista tai palvelujen suorituksista, jos

Tätä poikkeusta soveltavien jäsenvaltioiden on ilmoitettava siitä komissiolle.

7.   Tätä asetusta ei sovelleta

II LUKU

MAKSAJAN KÄYTTÄMÄN MAKSUPALVELUJEN TARJOAJAN VELVOLLISUUDET

4 artikla

Maksajaa koskevat täydelliset tiedot

1.   Maksajaa koskevilla täydellisillä tiedoilla tarkoitetaan maksajan nimeä, osoitetta ja tilinumeroa.

2.   Osoitteen sijasta voidaan ilmoittaa maksajan syntymäaika ja -paikka, asiakasnumero tai kansallinen henkilötunnus.

3.   Jos maksajalla ei ole tilinumeroa, maksajan käyttämän maksupalvelujen tarjoajan on korvattava se yksilöllisellä tunnisteella, jonka avulla varainsiirto voidaan jäljittää takaisin maksajaan.

5 artikla

Varainsiirtojen mukana toimitettavat tiedot ja tietojen säilyttäminen

1.   Maksupalvelujen tarjoajien on huolehdittava siitä, että varainsiirtojen mukana on täydelliset tiedot maksajasta.

2.   Maksajan käyttämän maksupalvelujen tarjoajan on ennen varojen siirtämistä tarkistettava kaikki maksajaa koskevat tiedot asiakirjoista tai luotettavasta ja riippumattomasta lähteestä saatujen tietojen perusteella.

3.   Kun kyseessä on tililtä suoritettava varainsiirto, tarkistamisen katsotaan tulleen suoritetuksi, jos

4.   Kun kyseessä on varainsiirto, jota ei tehdä tililtä, maksajan käyttämän maksupalvelujen tarjoajan on tarkistettava maksajaa koskevat tiedot ainoastaan, jos siirron arvo on yli 1 000 euroa tai jos siirto suoritetaan useina liiketoimina, jotka näyttävät olevan yhteydessä toisiinsa ja joiden arvo yhteensä ylittää 1 000 euroa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 2005/60/EY 7 artiklan c alakohdan soveltamista.

5.   Maksajan käyttämän maksupalvelujen tarjoajan on säilytettävä varainsiirron mukana toimitetut maksajaa koskevat täydelliset tiedot viiden vuoden ajan.

6 artikla

Varainsiirrot yhteisön sisällä

1.   Poiketen 5 artiklan 1 kohdan säännöksistä, tapauksissa, joissa sekä maksajan käyttämä maksupalvelujen tarjoaja että maksunsaajan käyttämä maksupalvelujen tarjoaja ovat sijoittautuneet yhteisöön, varainsiirtojen mukana on toimitettava ainoastaan maksajan tilinumero tai yksilöllinen tunniste, jonka avulla siirto voidaan jäljittää takaisin maksajaan.

2.   Maksajan käyttämän maksupalvelujen tarjoajan on kuitenkin maksunsaajan käyttämän maksupalvelujen tarjoajan pyynnöstä toimitettava tälle täydelliset tiedot maksajasta kolmen työpäivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta.

7 artikla

Varainsiirrot yhteisön alueelta yhteisön ulkopuolelle

1.   Kun kyseessä ovat varainsiirrot, joissa maksunsaajan käyttämä maksupalvelujen tarjoaja on sijoittautunut yhteisön ulkopuolelle, varainsiirtojen mukana on toimitettava täydelliset tiedot maksajasta.

2.   Kun kyseessä ovat yhden maksajan suorittamat eräsiirrot, joissa maksunsaajien käyttämät maksupalvelun tarjoajat ovat sijoittautuneet yhteisön ulkopuolelle, 1 kohtaa ei sovelleta yhdessä erässä toimitettaviin yksittäisiin siirtoihin, edellyttäen että eräajotiedosto käsittää mainitut tiedot ja että yksittäisten siirtojen mukana on maksajan tilinumero tai yksilöllinen tunniste.

III LUKU

MAKSUNSAAJAN KÄYTTÄMÄN MAKSUPALVELUJEN TARJOAJAN VELVOLLISUUDET

8 artikla

Maksajaa koskevien tietojen puutteellisuuden havaitseminen

Maksunsaajan käyttämän maksupalvelujen tarjoajan on tarkistettava, että siirron toteuttamiseen käytetyn viestijärjestelmän tai maksu- ja siirtojärjestelmän maksajaa koskevia tietoja sisältävät kentät on täytetty kyseisen viestijärjestelmän tai maksu- ja siirtojärjestelmän käytäntöjen mukaisilla merkinnöillä tai sisällöillä. Sillä on oltava käytössään tehokkaat menettelyt, joiden avulla se havaitsee, jos seuraavat maksajaa koskevat tiedot puuttuvat:

9 artikla

Varainsiirrot, joiden mukana ei ole täydellisiä tietoja maksajasta

1.   Jos maksunsaajan käyttämä maksupalvelujen tarjoaja havaitsee varainsiirtoa vastaanottaessaan, että tässä asetuksessa vaaditut maksajaa koskevat tiedot puuttuvat tai ovat epätäydelliset, se joko epää siirron tai pyytää täydelliset tiedot maksajasta. Joka tapauksessa maksunsaajan käyttämän maksupalvelujen tarjoajan on noudatettava voimassa olevia lakeja tai hallinnollisia määräyksiä, jotka koskevat rahanpesua ja terrorismin rahoitusta, erityisesti asetusta (EY) N:o 2580/2001 ja asetusta (EY) N:o 881/2002 sekä direktiiviä 2005/60/EY ja kansallisia täytäntöönpanosäännöksiä.

2.   Jos maksupalvelujen tarjoaja jättää säännöllisesti toimittamatta maksajaa koskevat vaadittavat tiedot, maksunsaajan käyttämän maksupalvelujen tarjoajan on ryhdyttävä toimiin, joihin voi alussa kuulua varoitusten antaminen ja määräaikojen asettaminen ennen kuin kyseisen palveluntarjoajan varainsiirrot joko evätään tulevaisuudessa tai päätetään, rajoitetaanko liiketoimintasuhdetta kyseiseen palveluntarjoajaan tai lopetetaanko se kokonaan.

Maksunsaajan käyttämän maksupalvelujen tarjoajan on ilmoitettava tästä rahanpesun tai terrorismin rahoituksen torjunnasta vastaaville viranomaisille.

10 artikla

Riskien arviointi

Maksunsaajan käyttämän maksupalvelujen tarjoajan on otettava maksunsaajaa koskevien tietojen puuttuminen tai epätäydellisyys huomioon arvioidessaan, onko kyseinen varainsiirto tai siihen liittyvä liiketoimi epäilyttävä ja onko siitä tehtävä direktiivin 2005/60/EY III luvussa säädettyjen velvoitteiden mukainen ilmoitus rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnasta vastaaville viranomaisille.

11 artikla

Tietojen säilyttäminen

Maksunsaajan käyttämän maksupalvelujen tarjoajan on säilytettävä vastaanottamansa maksajaa koskevat tiedot viisi vuotta.

IV LUKU

VÄLITTÄJINÄ TOIMIVIA MAKSUPALVELUJEN TARJOAJIA KOSKEVAT VELVOLLISUUDET

12 artikla

Maksajaa koskevien tietojen säilyminen varainsiirron mukana

Välittäjinä toimivien maksupalvelujen tarjoajien on huolehdittava siitä, että kaikki varainsiirron mukana saadut maksajaa koskevat tiedot säilyvät siirron mukana.

13 artikla

Tekniset rajoitteet

1.   Tätä artiklaa sovelletaan, kun maksajan käyttämä maksupalvelujen tarjoaja on sijoittautunut yhteisön ulkopuolelle ja välittäjänä toimiva maksupalvelujen tarjoaja on sijoittautunut yhteisön alueelle.

2.   Paitsi jos välittäjänä toimiva maksupalvelujen tarjoaja varainsiirron saadessaan toteaa, että tämän asetuksen edellyttämät maksajaa koskevat tiedot puuttuvat tai ovat epätäydelliset, se voi käyttää varainsiirron lähettämiseksi maksunsaajan maksupalvelun tarjoajalle maksujärjestelmää, johon liittyy teknisiä rajoitteita, mikä estää maksajaa koskevien tietojen välittymisen varainsiirron mukana.

3.   Jos välittäjänä toimiva maksupalvelujen tarjoaja varainsiirron saadessaan toteaa, että tämän asetuksen edellyttämät maksajaa koskevat tiedot puuttuvat tai ovat epätäydelliset, se saa käyttää maksujärjestelmää, johon liittyy teknisiä rajoitteita, ainoastaan, jos se pystyy ilmoittamaan tästä maksunsaajan maksupalvelun tarjoajalle joko viesti- tai maksujärjestelmällä, joka mahdollistaa tämän tiedon välittämisen, taikka muulla menettelyllä, jonka molemmat maksupalvelun tarjoajat ovat hyväksyneet tai josta ne ovat sopineet.

4.   Jos välittäjänä toimiva maksupalvelujen tarjoaja käyttää maksujärjestelmää, johon liittyy teknisiä rajoitteita, sen on toimitettava maksunsaajan käyttämälle maksupalvelujen tarjoajalle tämän pyynnöstä kaikki saamansa maksajaa koskevat tiedot, riippumatta siitä, ovatko ne täydelliset, kolmen työpäivän kuluessa tällaisen pyynnön vastaanottamisesta.

5.   Edellä 2 ja 3 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa välittäjänä toimivan maksupalvelujen tarjoajan on säilytettävä kaikki vastaanottamansa tiedot viisi vuotta.

V LUKU

YLEISET VELVOITTEET JA TÄYTÄNTÖÖNPANOVALTUUDET

14 artikla

Yhteistyövelvoitteet

Maksupalvelujen tarjoajien on vastattava täydellisesti ja välittömästi pyyntöihin, joita rahanpesun tai terrorismin rahoituksen torjunnasta vastaavat niiden sijaintijäsenvaltion viranomaiset esittävät ja jotka koskevat varainsiirron mukana maksajasta toimitettavia tietoja sekä näiden tietojen säilyttämistä, kyseisen jäsenvaltion kansallisessa lainsäädännössä mainittujen menettelyvaatimusten mukaisesti.

Nämä viranomaiset voivat käyttää kyseisiä tietoja ainoastaan rahanpesun tai terrorismin rahoituksen ehkäisemiseen, tutkimiseen ja havaitsemiseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kansallisen rikoslainsäädännön soveltamista ja perusoikeuksien noudattamista.

15 artikla

Seuraamukset ja seuranta

1.   Jäsenvaltioiden on säädettävä tämän asetuksen säännösten rikkomiseen sovellettavista seuraamuksista ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että ne pannaan täytäntöön. Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. Niitä sovelletaan 15 päivästä joulukuuta 2007.

2.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava 1 kohdassa tarkoitetut säännöt sekä niiden soveltamisesta vastaavat viranomaiset komissiolle 14 päivään joulukuuta 2007 mennessä ja ilmoitettava sille viipymättä tietojen myöhemmistä muutoksista.

3.   Jäsenvaltioiden on vaadittava, että toimivaltaiset viranomaiset seuraavat tehokkaasti tämän asetuksen vaatimusten noudattamista ja toteuttavat aiheellisia toimenpiteitä, joilla tämä varmistetaan.

16 artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa direktiivillä 2005/60/EY perustettu rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen vastainen komitea, jäljempänä komitea.

2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset ja edellyttäen, että kyseisen menettelyn mukaisesti hyväksytyt täytäntöönpanotoimet eivät vaikuta tämän asetuksen keskeisiin säännöksiin.

Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitetuksi määräajaksi vahvistetaan kolme kuukautta.

VI LUKU

POIKKEUKSET

17 artikla

Sopimukset yhteisön alueen ulkopuolella olevien alueiden tai maiden kanssa

1.   Komissio voi antaa jäsenvaltiolle luvan tehdä kansallisten järjestelyjen perusteella perustamissopimuksen 299 artiklan mukaisesti määritetyn yhteisön alueen ulkopuolella olevan maan tai alueen kanssa sopimuksia, joissa myönnetään poikkeuksia tämän asetuksen soveltamisesta, jotta kyseisen maan tai alueen ja jäsenvaltion välisiä varainsiirtoja voidaan käsitellä samalla tavalla kuin kyseisen jäsenvaltion sisäisiä siirtoja.

Tällaiset sopimukset voidaan hyväksyä vain, jos

2.   Jäsenvaltion, joka haluaa tehdä 1 kohdassa tarkoitetun sopimuksen, on toimitettava komissiolle asiaa koskeva pyyntö ja kaikki tarvittavat tiedot.

Kun komissio on saanut jäsenvaltion pyynnön, kyseisen jäsenvaltion ja asianomaisen maan tai alueen välisiä varainsiirtoja kohdellaan väliaikaisesti samalla tavalla kuin jäsenvaltion sisäisiä varainsiirtoja, kunnes asiasta tehdään tämän artiklan mukaisessa menettelyssä päätös.

Jos komissio katsoo, ettei sillä ole kaikkia tarvittavia tietoja, se ottaa yhteyttä kyseiseen jäsenvaltioon kahden kuukauden kuluessa pyynnön vastaanottamisesta ja täsmentää, millaisia lisätietoja se tarvitsee.

Kun komissio on saanut kaikki pyynnön arvioimiseksi tarvitsemansa tiedot, se ilmoittaa asiasta pyynnön esittäneelle jäsenvaltiolle kuukauden kuluessa ja välittää pyynnön muille jäsenvaltioille.

3.   Kolmen kuukauden kuluessa 2 kohdan neljännessä alakohdassa mainitusta ilmoituksesta komissio päättää 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti, saako kyseinen jäsenvaltio tehdä tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun sopimuksen.

Joka tapauksessa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu päätös on tehtävä kahdeksantoista kuukauden kuluessa siitä, kun komissio on vastaanottanut jäsenvaltion pyynnön.

18 artikla

Jäsenvaltion sisällä tehtävät varainsiirrot voittoa tavoittelemattomille järjestöille

1.   Jäsenvaltiot voivat vapauttaa alueelleen sijoittautuneet maksupalvelujen tarjoajat 5 artiklassa säädettyjen velvollisuuksien soveltamisesta voittoa tavoittelemattomille hyväntekeväisyystoimintaa harjoittaville, uskonnollisille tai yhteiskunnallisille järjestöille, kulttuuri- tai opetusjärjestöille tai tieteellisille järjestöille tai veljeskunnille tehtävien varainsiirtojen osalta, edellyttäen että kyseiset järjestöt noudattavat raportointia tai ulkoista tilintarkastusta koskevia vaatimuksia tai että julkinen viranomainen tai kansallisessa lainsäädännössä tunnustettu hallinnollinen elin valvoo niiden toimintaa ja että kunkin kyseisen siirron arvo on enintään 150 euroa ja siirto tapahtuu täysin jäsenvaltion alueella.

2.   Tätä artiklaa soveltavien jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle toimenpiteet, joita ne ovat toteuttaneet 1 kohdassa tarkoitetun vaihtoehdon soveltamiseksi, mukaan luettuna luettelo vapautuksen piiriin kuuluvista järjestöistä, järjestöjä viime kädessä valvovien luonnollisten henkilöiden nimet sekä selvitys siitä, miten luetteloa päivitetään. Nämä tiedot on myös asetettava rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen torjunnasta vastaavien viranomaisten käyttöön.

3.   Kyseisen jäsenvaltion on välitettävä päivitetty luettelo tämän vapautuksen piiriin kuuluvista järjestöistä jäsenvaltiossa toimiville maksupalvelujen tarjoajille.

19 artikla

Uudelleentarkastelulauseke

1.   Komissio esittää viimeistään 28 joulukuuta 2011 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa arvioidaan kokonaisvaltaisesti tämän asetuksen soveltamisen taloudellisia ja lainsäädännöllisiä vaikutuksia, sekä tekee tarvittaessa ehdotuksen asetuksen muuttamiseksi tai sen kumoamiseksi.

2.   Kertomuksessa tarkastellaan erityisesti

VII LUKU

LOPPUMÄÄRÄYKSET

20 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, aikaisintaan kuitenkin 1 päivänä tammikuuta 2007.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Strasbourgissa 15 päivänä marraskuuta 2006.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

J. BORRELL FONTELLES

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

P. LEHTOMÄKI

----

(1)EUVL C 336, 31.12.2005, s. 109.

(2)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 6. heinäkuuta 2006 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 7. marraskuuta 2006.

(3)EYVL L 344, 28.12.2001, s. 70, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1461/2006 (EUVL L 272, 3.10.2006, s. 11).

(4)EYVL L 139, 29.5.2002, s. 9, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1508/2006 (EUVL L 280, 12.10.2006, s. 12).

(5)EUVL L 309, 25.11.2005, s. 15.

(6)EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1).

(7)EYVL L 275, 27.10.2000, s. 39.

(8)EYVL L 344, 28.12.2001, s. 13.

(9)EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23, päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 2006/512/EY (EUVL L 200, 22.7.2006, s. 11).

----

----

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1782/2006,

annettu 20 päivänä marraskuuta 2006,

asetusten (EY) N:o 51/2006 ja (EY) N:o 2270/2004 muuttamisesta eräiden kalakantojen kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten osalta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, JOKA

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (1) ja erityisesti sen 20 artiklan,

ottaa huomioon turskakantojen elvytystoimenpiteistä 26 päivänä helmikuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 423/2004 (2) ja erityisesti sen 8 artiklan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 51/2006 muutokset

Muutetaan asetus (EY) N:o 51/2006 seuraavasti:

2 artikla

Asetuksen (EY) N:o 2270/2004 muuttaminen

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 2270/2004 liite tämän asetuksen liitteessä II olevan tekstin mukaisesti.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä marraskuuta 2006.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. KORKEAOJA

----

(1)EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59.

(2)EUVL L 70, 9.3.2004, s. 8.

(3)EUVL L 16, 20.1.2006, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1642/2006 (EUVL L 308, 8.11.2006, s. 5).

(4)EUVL L 396, 31.12.2004, s. 4, asetus sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 742/2006 (EUVL L 130, 18.5.2006, s. 7).

----

LIITE I

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 51/2006 liitteet seuraavasti:

----

(1)  Arviolta 2 000 tonnin teolliseen käyttöön tarkoitettuja sivusaaliita lukuun ottamatta.

(2)  Voidaan pyytää EY:n vesillä. Tämän kiintiön rajoissa pyydetyt saaliit vähennetään Norjan TAC-osuudesta.

Erityisedellytykset:

Edellä mainittujen kiintiöiden rajoissa ei seuraavilla vyöhykkeillä saa ylittää jäljempänä mainittuja määriä:

(3)  Josta 16 170 tonnia myönnetty Islannille.

(4)  Pyydettävä ennen 30.4.2006.”

(5)  Väistämättömät sivusaaliit mukaan luettuina (turska ei ole sallittu).

(6)  Pyydettävä heinäkuun ja joulukuun välisenä aikana.”

(7)  Käytetään vain 4 ja 8 kohdan nimityksiä.

(8)  Asetuksen (EY) N:o 850/98 soveltaminen, jos rajoituksia.”

(9)  Vain 3 kohdassa olevat nimitykset.”

(10)  Jakoa sovelletaan kurenuotta- ja troolikalastukseen.

(11)  Valittava 11 lisenssistä makrillin kurenuottakalastukseen linjan 62° 00' N eteläpuolella.

(12)  Vuoden 1999 pöytäkirjan mukaisesti turskan ja koljan kohdennettua kalastusta koskevat luvut sisältyvät kohtaan ’Kaikki troolikalastus aluksilla, joiden enimmäispituus on 180 jalkaa, 12–21 meripeninkulman vyöhykkeellä Färsaarten perusviivoista’.

(13)  Nämä luvut viittaavat alusten samanaikaiseen enimmäismäärään.

(14)  Nämä luvut sisältyvät troolausta Färsaarten perusviivoista laskettavan 21 meripeninkulman vyöhykkeen ulkopuolella koskeviin lukuihin.

(15)  Sovelletaan ainoastaan Latvian lipun alla purjehtiviin aluksiin.”

----

LIITE II

Korvataan asetuksen (EY) N:o 2270/2004 liitteessä olevan 2 osan lestikalaa alueella III koskeva kohta seuraavasti:

----

II Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Neuvosto

----

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 18 päivänä heinäkuuta 2005,

Afrikan ja Euraasian muuttavien vesilintujen suojelemista koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta

(2006/871/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, JOKA

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 175 artiklan 1 kohdan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen, 300 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan ja 300 artiklan 4 kohdan kanssa,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),

sekä katsoo seuraavaa:

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Hyväksytään yhteisön puolesta sopimus Afrikan ja Euraasian muuttavien vesilintujen suojelemisesta.

Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.

2 artikla

Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään henkilö tai henkilöt, jolla tai joilla on oikeus antaa hyväksymisasiakirja sopimuksen XVII artiklan mukaisesti talletettavaksi Alankomaiden kuningaskunnan hallitukselle, joka on sopimuksen tallettaja.

3 artikla

1.   Valtuutetaan komissio yhteisön toimivaltaan kuuluvissa asioissa hyväksymään yhteisön puolesta sopimuksen X artiklan 5 kappaleen mukaisesti hyväksytyt sopimuksen liitteiden muutokset.

2.   Tässä tehtävässä komissiota avustaa neuvoston nimeämä erityiskomitea.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettu valtuutus koskee ainoastaan muutoksia, jotka ovat luonnonvaraisten lintujen ja niiden luonnollisen elinympäristön suojelua koskevan yhteisön lainsäädännön mukaiset ja joista ei aiheudu muutoksia kyseiseen lainsäädäntöön.

4.   Mikäli sopimuksen liitteisiin hyväksyttyä muutosta ei panna täytäntöön asiaan kuuluvassa yhteisön lainsäädännössä 90 päivän kuluessa siitä päivästä, jona muutos hyväksyttiin sopimuspuolten kokouksessa, komissio tekee kyseisten 90 päivän kuluessa varauman muutoksen osalta jättämällä siitä kirjallisen ilmoituksen tallettajalle sopimuksen X artiklan 6 kappaleen mukaisesti. Mikäli muutos pannaan sittemmin täytäntöön, komissio peruuttaa ilmoituksen viipymättä.

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 18 päivänä heinäkuuta 2005.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. BECKETT

----

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

(2)EYVL L 210, 19.7.1982, s. 10.

(3)EYVL L 103, 25.4.1979, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

(4)EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

----

SOPIMUS

Afrikan ja Euraasian muuttavien vesilintujen suojelemisesta

SOPIMUSPUOLET, JOTKA

PALAUTTAVAT MIELEEN, että muuttavien luonnonvaraisten eläinten suojelemisesta vuonna 1979 tehty yleissopimus edistää kansainvälistä yhteistyötä muuttavien eläinlajien suojelemiseksi;

PALAUTTAVAT MYÖS MIELEEN, että Bonnissa lokakuussa 1985 pidetty ensimmäinen yleissopimuksen sopimuspuolten kokouksen istunto kehotti yleissopimuksen sihteeristöä ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin länsipalearktisia sorsalintuja koskevan sopimuksen laatimiseksi;

OTTAVAT HUOMIOON, että muuttavat vesilinnut ovat tärkeä osa maailman biologista monimuotoisuutta, joka vuonna 1992 tehdyn biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen ja Agenda 21:n hengen mukaisesti pitäisi säilyttää nykyisten ja tulevien sukupolvien hyödyksi;

OVAT TIETOISIA tiettyjen muuttavien vesilintulajien pyynnin taloudellisesta, yhteiskunnallisesta, kulttuurillisesta ja virkistyksellisestä hyödystä sekä vesilintujen ympäristöllisestä, ekologisesta, geneettisestä, tieteellisestä, esteettisestä, virkistyksellisestä, kulttuurillisesta, koulutuksellisesta, yhteiskunnallisesta ja taloudellisesta arvosta yleensä;

OVAT VAKUUTTUNEITA siitä, että vesilintujen pyytämisen tulee perustua lajien säilyttämiseen, ottaen huomioon kyseisten lajien levinneisyyteen ja biologisiin ominaisuuksiin perustuvan suojeluaseman;

OVAT TIETOISIA siitä, että muuttavat vesilinnut ovat erityisen haavoittuvia, koska ne muuttavat pitkiä matkoja ja ovat riippuvaisia kosteikoista, joiden määrä vähenee ja joita ihmisen luontoa säästämättömät toimenpiteet kuluttavat jatkuvasti, kuten vuonna 1971 tehdyssä vesilintujen elinympäristönä kansainvälisesti merkittäviä vesiperäisiä maita koskevassa yleissopimuksessa todetaan;

TOTEAVAT, että on tarpeen ryhtyä välittömästi toimenpiteisiin muuttavien vesilintulajien ja niiden elinympäristöjen vähenemisen estämiseksi Afrikan ja Euraasian vesilintujen maantieteellisellä muuttoalueella;

OVAT VAKUUTTUNEITA siitä, että monenvälisen sopimuksen solmiminen ja sen soveltaminen koordinoidusti ja keskitetysti edistävät merkittävästi muuttavien vesilintujen ja niiden elinympäristöjen tehokasta suojelua; ja

MYÖNTÄVÄT, että sellaisen sopimuksen tehokas soveltaminen edellyttää avun antamista joillekin lintujen levinneisyysalueella oleville valtioille muuttavien vesilintujen ja niiden elinympäristöjen tutkimista ja seurantaa ja kyseisten elinympäristöjen hoitamista varten, sekä tieteellisten ja hallinnollisten laitosten perustamista tai kehittämistä tämän sopimuksen täytäntöönpanoa varten,

OVAT SOPINEET SEURAAVAA:

I artikla

Soveltamisala, määritelmät ja tulkinta

1.   Tämän sopimuksen maantieteellinen soveltamisala on sopimuksen liitteessä 1 määritelty Afrikan ja Euraasian vesilintujen muuttoalue, josta käytetään jäljempänä nimeä ’sopimusalue’.

2.   Tässä sopimuksessa

Lisäksi yleissopimuksen I artiklan 1(a)–(k) kohdalla on tässä sopimuksessa tarpeellisin muutoksin sama merkitys.

3.   Tämä sopimus on yleissopimuksen IV artiklan 3 kappaleen mukainen sopimus.

4.   Tämän sopimuksen liitteet ovat sen erottamaton osa. Jokainen viittaus sopimukseen on samalla viittaus sen liitteisiin.

II artikla

Pääperiaatteet

1.   Sopimuspuolet ryhtyvät koordinoituihin toimenpiteisiin säilyttääkseen tai palauttaakseen muuttavien vesilintujen suotuisan suojelutason. Tässä tarkoituksessa ne soveltavat kansallisen toimivaltansa rajoissa tämän sopimuksen III artiklassa määrättyjä toimenpiteitä sekä IV artiklan mukaisessa toimintasuunnitelmassa määritettyjä erityisiä toimenpiteitä.

2.   Sopimuspuolten tulisi 1 kappaleessa määrättyjä toimenpiteitä soveltaessaan ottaa huomioon varovaisuusperiaate.

III artikla

Yleiset suojelutoimenpiteet

1.   Sopimuspuolet ryhtyvät toimenpiteisiin muuttavien vesilintujen suojelemiseksi, kiinnittäen erityisesti huomiota uhanalaisiin lajeihin sekä sellaisiin lajeihin, joiden suojelutaso on epäsuotuisa.

2.   Tässä tarkoituksessa sopimuspuolet:

IV artikla

Toimintasuunnitelma ja suojeluohjeet

1.   Tämän sopimuksen liitteeseen 3 on lisätty toimintasuunnitelma. Se määrittää seuraaviin otsikkoihin liittyvät ensisijaisia lajeja ja aiheita koskevat toimenpiteet, joihin sopimuspuolet ryhtyvät tämän sopimuksen III artiklassa määriteltyjen yleisten suojelutoimenpiteiden mukaisesti:

2.   Toimintasuunnitelma tarkistetaan jokaisessa sopimuspuolten kokouksen varsinaisessa istunnossa, ottaen huomioon suojeluohjeet.

3.   Jokainen toimintasuunnitelman muutos hyväksytään sopimuspuolten kokouksessa, ottaen huomioon tämän sopimuksen III artiklan määräykset.

4.   Suojeluohjeet saatetaan sopimuspuolten kokouksen ensimmäisen istunnon hyväksyttäväksi ja tarkistetaan säännöllisesti.

V artikla

Täytäntöönpano ja rahoitus

1.   Jokainen sopimuspuoli:

3.   Sopimuspuolten kokous voi perustaa sopimuspuolten vapaaehtoisista lahjoituksista tai muista lähteistä saatavilla varoilla suojelurahaston, jonka tarkoituksena on rahoittaa muuttavien vesilintujen suojeluun ja hoitoon liittyvää seurantaa, tutkimusta, koulutusta ja projekteja.

4.   Sopimuspuolia kehotetaan tarjoamaan joko monenvälistä tai kahdenvälistä koulutusapua sekä teknistä ja taloudellista apua muille sopimuspuolille auttaakseen heitä tämän sopimuksen määräysten täytäntöönpanossa.

VI artikla

Sopimuspuolten kokous

1.   Sopimuspuolten kokous on tämän sopimuksen päättävä elin.

2.   Neuvoteltuaan yleissopimuksen sihteeristön kanssa tallettaja kutsuu sopimuspuolten kokouksen istunnon koolle viimeistään vuoden kuluttua tämän sopimuksen voimaantulopäivästä. Sen jälkeen sopimuksen sihteeristö kutsuu sopimuspuolten kokouksen varsinaiset istunnot koolle vähintään kolmen vuoden välein, neuvoteltuaan yleissopimuksen sihteeristön kanssa, ellei sopimuspuolten kokous toisin päätä. Mikäli mahdollista, sellaiset istunnot pidetään yleissopimuksen sopimuspuolten kokouksen varsinaisten istuntojen yhteydessä.

3.   Sopimuksen sihteeristö kutsuu koolle sopimuspuolten kokouksen ylimääräisen istunnon, jos vähintään kolmasosa sopimuspuolista sitä kirjallisesti pyytää.

4.   Yhdistyneet Kansakunnat, sen erityisjärjestöt, Kansainvälinen atomienergiajärjestö, mikä tahansa sopimuksen ulkopuolinen valtio sekä kansainvälisten sopimusten sihteeristöt, jotka ovat tekemisissä mm. muuttavien vesilintujen suojelun ja hoidon kanssa, voivat lähettää sopimuspuolten kokousten istuntoihin tarkkailijoita. Jokainen sellaisiin suojeluasioihin tai muuttavien vesilintujen tutkimiseen teknisesti pätevä järjestö tai toimielin voi myös lähettää sopimuspuolten kokouksen istuntoihin tarkkailijoita, ellei vähintään kolmasosa läsnäolevista sopimuspuolista sitä vastusta.

5.   Vain sopimuspuolilla on äänioikeus. Jokaisella sopimuspuolella on yksi ääni, mutta tämän sopimuksen sopimuspuolina olevien alueellisten taloudellisen yhdentymisen järjestöjen äänimäärä on niiden toimivaltaan kuuluvissa asioissa sama kuin sen sopimuspuolina olevien jäsenvaltioiden lukumäärä. Alueellinen taloudellisen yhdentymisen järjestö ei käytä äänioikeuttaan, jos sen jäsenvaltiot käyttävät omaa äänioikeuttaan, ja päinvastoin.

6.   Ellei tässä sopimuksessa toisin määrätä, sopimuspuolten kokouksen päätökset tehdään yksimielisesti tai, ellei yksimielisyyttä saavuteta, läsnäolevien ja äänioikeuttaan käyttävien sopimuspuolten kahden kolmasosan äänten enemmistöllä.

7.   Ensimmäisessä istunnossaan sopimuspuolten kokous:

8.   Jokaisessa varsinaisessa istunnossa sopimuspuolten kokous:

9.   Missä tahansa istunnossaan sopimuspuolten kokous voi:

VII artikla

Tekninen komitea

1.   Tekninen komitea koostuu:

Asiantuntijoiden nimittämismenettelystä, heidän toimikaudestaan ja teknisen komitean puheenjohtajan nimittämismenettelystä päättää sopimuspuolten kokous. Puheenjohtaja voi sallia enintään neljän kansainvälisten hallitustenvälisten erityisjärjestöjen ja kansalaisjärjestöjen tarkkailijan läsnäolon.

2.   Ellei sopimuspuolten kokous toisin päätä, sopimuksen sihteeristö kutsuu koolle teknisen komitean kokouksen jokaisen sopimuspuolten kokouksen varsinaisen istunnon yhteydessä, sekä vähintään kerran sopimuspuolten kokouksen varsinaisten istuntojen välillä.

3.   Tekninen komitea:

4.   Jos teknisen komitean mielestä on ilmennyt hätätilanne, joka vaatii välittömien toimenpiteiden hyväksymistä yhden tai useamman muuttavan vesilintulajin suojelutason heikkenemisen välttämiseksi, tekninen komitea voi pyytää sopimuksen sihteeristön kutsumaan kiireellisesti koolle asianosaisten sopimuspuolten kokouksen. Nämä sopimuspuolet kokoontuvat sen jälkeen niin pian kuin mahdollista perustaakseen nopeasti järjestelmän sellaisten lajien suojelemiseksi, jotka ovat erityisen uhanalaisia. Kun sellaisessa kokouksessa on annettu suositus, asianosaiset sopimuspuolet tiedottavat toisilleen ja sopimuksen sihteeristölle sellaisista toimenpiteistä, joihin ne ovat ryhtyneet suosituksen täytäntöönpanemiseksi, tai syistä, joiden vuoksi suositusta ei ole voitu panna täytäntöön.

5.   Tekninen komitea voi perustaa sellaisia työryhmiä, jotka voivat olla tarpeen erityisten tehtävien hoitamiseksi.

VIII artikla

Sopimuksen sihteeristö

Sopimuksen sihteeristön tehtävät ovat:

IX artikla

Suhteet muuttavien vesilintujen ja niiden elinympäristöjen kanssa tekemisissä oleviin kansainvälisiin toimielimiin

Sopimuksen sihteeristö neuvottelee:

X artikla

Sopimuksen muuttaminen

1.   Tätä sopimusta voidaan muuttaa sopimuspuolten kokouksen varsinaisessa tai ylimääräisessä istunnossa.

2.   Kukin sopimuspuoli voi tehdä ehdotuksen sopimuksen muuttamisesta.

3.   Esitetyn muutoksen teksti ja sen perustelut toimitetaan sopimuksen sihteeristölle viimeistään 150 päivää ennen istunnon avaamista. Sopimuksen sihteeristö toimittaa siitä välittömästi jäljennökset sopimuspuolille. Mahdolliset muutosesitystä koskevat kommentit on toimitettava sopimuksen sihteeristölle viimeistään 60 päivää ennen istunnon avaamista. Sihteeristö toimittaa kaikki viimeiseen kommenttien jättämispäivään jätetyt kommentit sopimuspuolille niin pian kuin mahdollista kyseisen päivän jälkeen.

4.   Muu sopimuksen muutos kuin sen liitteen muutos on hyväksyttävä läsnäolevien ja äänioikeuttaan käyttävien sopimuspuolten kahden kolmasosan äänten enemmistöllä, ja astuu sen hyväksyneiden sopimuspuolten osalta voimaan kolmenkymmenen päivän kuluttua siitä päivästä, jona kaksi kolmasosaa sopimuksen muutoksen hyväksymisen aikaisista sopimuspuolista on tallettanut muutoksen hyväksymiskirjan tallettajan huostaan. Jokaisen sopimuspuolen osalta, joka tallettaa hyväksymiskirjan sen jälkeen, kun kaksi kolmasosaa sopimuspuolista on tallettanut hyväksymiskirjansa, muutos tulee voimaan kolmenkymmenen päivän kuluttua siitä päivästä, jona kyseinen sopimuspuoli tallettaa hyväksymiskirjansa.

5.   Uudet liitteet ja liitteiden muutokset hyväksytään läsnäolevien ja äänioikeuttaan käyttävien sopimuspuolten kahden kolmasosan äänten enemmistöllä, ja ne tulevat voimaan kaikkien sopimuspuolten osalta 90 päivän kuluttua niiden hyväksymisestä sopimuspuolten kokouksessa, ei kuitenkaan sellaisten sopimuspuolten osalta, jotka ovat tehneet varauman tämän artiklan 6 kappaleen mukaisesti.

6.   Tämän artiklan 5 kappaleessa mainittujen 90 päivän kuluessa sopimuspuoli voi tehdä varauman uuden liitteen tai liitteen muutoksen osalta jättämällä siitä kirjallisen ilmoituksen tallettajalle. Sellainen varauma voidaan peruuttaa milloin tahansa ilmoittamalla siitä kirjallisesti tallettajalle, minkä jälkeen uusi liite tai liitteen muutos tulee kyseisen sopimuspuolen osalta voimaan kolmantenakymmenentenä päivänä varauman peruuttamispäivästä.

XI artikla

Tämän sopimuksen vaikutus kansainvälisiin yleissopimuksiin ja kansalliseen lainsäädäntöön

1.   Tämän sopimuksen määräykset eivät vaikuta niihin oikeuksiin ja velvollisuuksin, joita sopimuspuolella voi olla voimassaolevien kansainvälisten sopimusten tai yleissopimusten perusteella.

2.   Tämän sopimuksen määräykset eivät millään tavalla vaikuta sopimuspuolen oikeuteen pitää yllä tai hyväksyä tiukempia muuttavien vesilintujen ja niiden elinympäristön suojelua koskevia määräyksiä.

XII artikla

Riitojen ratkaiseminen

1.   Mahdolliset kahden tai useamman sopimuspuolen väliset riidat tämän sopimuksen määräysten tulkinnasta tai soveltamisesta ratkaistaan näiden sopimuspuolten välisin neuvotteluin.

2.   Jos riitaa ei pystytä ratkaisemaan tämän artiklan 1 kappaleen mukaisesti, sopimuspuolet voivat yhteisestä suostumuksesta antaa sen ratkaistavaksi välimiesmenettelyssä, erityisesti Haagin pysyvässä välitystuomioistuimessa, jolloin välitystuomio sitoo erimielisyyden välimiesmenettelyyn saattaneita sopimuspuolia.

XIII artikla

Allekirjoittaminen, ratifioiminen, hyväksyminen ja liittyminen

1.   Tämä sopimus on avoinna jokaisen levinneisyysalueella olevan valtion allekirjoittamista varten, riippumatta siitä, onko sen lainkäyttövaltaan kuuluvia alueita sopimusalueella, tai sellaisen alueellisen taloudellisen yhdentymisen järjestön allekirjoittamista varten, jonka jäsenistä vähintään yksi on levinneisyysalueella oleva valtio, ja se voidaan joko:

2.   Tämä sopimus on avoinna allekirjoittamista varten Haagissa sen voimaantulopäivään saakka.

3.   Tämä sopimus on avoinna 1 kappaleessa tarkoitetun levinneisyysalueella olevan valtion tai alueellisen taloudellisen yhdentymisen järjestön liittymistä varten sopimuksen voimaantulopäivästä lähtien.

4.   Ratifioimis-, hyväksymis- ja liittymiskirjat talletetaan tallettajan huostaan.

XIV artikla

Voimaantulo

1.   Tämä sopimus tulee voimaan kolmannen kuukauden ensimmäisenä päivänä siitä, kun vähintään neljätoista muuttavien vesilintujen levinneisyysalueella olevaa valtiota tai alueellista taloudellisen yhdentymisen järjestöä, joista vähintään seitsemän on Afrikasta ja seitsemän Euraasiasta, on allekirjoittanut sen ilman ratifioimista tai hyväksymistä koskevaa varaumaa tai on tallettanut ratifioimis- tai hyväksymiskirjansa tämän sopimuksen XIII artiklan mukaisesti.

2.   Sellaisen levinneisyysalueella olevan valtion tai alueellisen taloudellisen yhdentymisen järjestön osalta, joka on:

XV artikla

Varaumat

Tämän sopimuksen määräyksiin ei voi tehdä yleisvaraumia. Valtio tai alueellinen taloudellisen yhdentymisen järjestö voi kuitenkin, allekirjoittaessaan sopimuksen ilman ratifioimista tai hyväksymistä koskevaa varaumaa tai tallettaessaan ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirjansa, tehdä mitä tahansa sopimuksen alaan kuuluvia lajeja tai toimintasuunnitelman erityistä määräystä koskevan erityisvarauman. Varauman tehnyt valtio tai alueellinen taloudellisen yhdentymisen järjestö voi milloin tahansa peruuttaa varauman ilmoittamalla siitä kirjallisesti tallettajalle. Varauman kohteena olleet määräykset eivät sido sellaista valtiota tai järjestöä ennen kuin kolmenkymmenen päivän kuluttua siitä päivästä, jona varauma on peruutettu.

XVI artikla

Irtisanominen

Sopimuspuoli voi irtisanoa tämän sopimuksen milloin tahansa ilmoittamalla siitä kirjallisesti tallettajalle. Irtisanominen tulee voimaan kahdentoista kuukauden kuluttua siitä päivästä, jona tallettaja on vastaanottanut ilmoituksen.

XVII artikla

Tallettaja

1.   Tämän sopimuksen alkuperäiskappale, jonka arabian-, englannin-, ranskan- ja venäjänkieliset tekstit ovat yhtä todistusvoimaisia, talletetaan Alankomaiden kuningaskunnan hallituksen huostaan, joka toimii tallettajana. Tallettaja toimittaa kunkin tekstin oikeaksi todistetun jäljennöksen kaikille tämän sopimuksen XIII artiklan 1 kappaleessa tarkoitetuille valtioille ja alueellisille taloudellisen yhdentymisen järjestöille sekä sopimuksen sihteeristölle sen jälkeen, kun se on perustettu.

2.   Heti kun tämä sopimus tulee voimaan, tallettaja toimittaa siitä oikeaksi todistetun jäljennöksen Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristölle kirjaamista ja julkaisemista varten Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan 102 artiklan mukaisesti.

3.   Tallettaja ilmoittaa kaikille sopimuksen allekirjoittaneille tai siihen liittyneille valtioille ja alueellisille taloudellisen yhdentymisen järjestöille sekä sopimuksen sihteeristölle:

Tallettaja toimittaa kaikille tämän sopimuksen allekirjoittaneille tai siihen liittyneille valtioille ja alueellisille taloudellisen yhdentymisen järjestöille sekä sopimuksen sihteeristölle varaumien, uusien liitteiden ja sopimuksen tai sen liitteiden muutosten tekstit.

Tämän vakuudeksi allekirjoittaneet, siihen asianmukaisesti valtuutettuina, ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.

Tehty Haagissa 16 päivänä kesäkuuta 1995

LIITE 1

SOPIMUSALUEEN MÄÄRITELMÄ

Sopimusalueen raja määritellään seuraavasti: Pohjoisnavalta etelään pitkin 130°:ta läntistä pituutta 75°:seen pohjoista leveyttä, siitä itään ja kaakkoon Melvillensalmen, Prince Regentin lahdelman, Boothianlahden, Foxen altaan, Foxen kanavan ja Hudsoninsalmen kautta luoteis-Atlantille kohtaan, jossa 60° pohjoista leveyttä ja 60° läntistä pituutta kohtaavat; siitä kaakkoon luoteis-Atlantin halki kohtaan 50° pohjoista leveyttä ja 30° läntistä pituutta; siitä etelään pitkin 30°:ta läntistä pituutta 10°:seen pohjoista leveyttä; siitä kaakkoon päiväntasaajalle 20°:seen läntistä pituutta; siitä etelään pitkin 20°:ta läntistä pituutta 40°:seen eteläistä leveyttä; siitä itään pitkin 40°:ta eteläistä leveyttä 60°:seen itäistä leveyttä; siitä pohjoiseen pitkin 60°:ta itäistä pituutta 35°:seen pohjoista leveyttä; siitä itä-koilliseen laajassa kehässä Altaivuorten länsiosaan kohtaan 49° pohjoista leveyttä ja 87° 27' itäistä pituutta; siitä koilliseen laajassa kehässä Jäämeren rannikolle kohtaan 130° itäistä pituutta; siitä pohjoiseen pitkin 130°:ta itäistä pituutta Pohjoisnavalle. Sopimusalueen rajat esitetään seuraavassa kartassa.

Sopimusalueen kartta

LIITE 2

VESILINTULAJIT, JOIHIN TÄTÄ SOPIMUSTA SOVELLETAAN (1)

----

(1)  Kuten hyväksytty osapuolten toisessa istunnossa, joka pidettiin 25–27 päivänä syyskuutta 2002 Bonnissa Saksassa.

LIITE 3

TOIMINTASUUNNITELMA (1)

1.   Soveltamisala

1.1   Toimintasuunnitelmaa sovelletaan tämän liitteen taulukossa 1 lueteltujen muuttavien vesilintujen populaatioihin (jäljempänä ’taulukko 1’).

1.2   Tämän liitteen taulukko 1 on sen erottamaton osa. Viittaukset tähän toimintasuunnitelmaan ovat samalla viittauksia taulukkoon 1.

2.   Lajien suojeleminen

2.1   Oikeustoimenpiteet

2.1.1   Sopimuspuolet, joiden alueella on taulukon 1 sarakkeessa A lueteltuja populaatioita, suojelevat näitä populaatioita tämän sopimuksen III artiklan 2 kappaleen a kohdan mukaisesti. Tällaiset sopimuspuolet erityisesti ja ottaen huomioon alla olevan 2.1.3 kappaleen määräykset:

Poikkeuksena ainoastaan sarakkeen A luokassa 2 ja 3 lueteltujen ja tähdellä merkittyjen populaatioiden osalta metsästys voi jatkua lajien kestävän käytön periaatteen mukaisesti, kun sellaisten populaatioiden metsästys on pitkäaikainen kulttuuriperinne. Tällainen lajien kestävä käyttö tapahtuu lajikohtaisen toimintasuunnitelman erityismääräysten puitteissa asianmukaisella kansainvälisellä tasolla.

2.1.2   Sopimuspuolet, joiden alueella on taulukossa 1 lueteltuja populaatioita, sääntelevät kaikkien taulukon 1 sarakkeessa B lueteltuihin populaatioihin kuuluvien lintujen pyyntiä ja niiden munien ottamista. Sellaisten oikeustoimenpiteiden tarkoituksena on ylläpitää kyseisiä populaatioita tai vaikuttaa niiden suotuisan suojelutason palauttamiseen sekä varmistaa parhaiden saatavilla olevien populaatioiden muutoksia koskevien tietojen perusteella, että pyytäminen tai muu käyttö on kestävää. Ottaen huomioon alla olevan 2.1.3 kappaleen määräykset tällaisilla oikeustoimenpiteillä erityisesti:

2.1.3   Sopimuspuolet voivat myöntää poikkeuksia 2.1.1 ja 2.1.2 kappaleessa määrätyistä kielloista, yleissopimuksen III artiklan 5 kappaleen määräyksistä riippumatta, kun asiaan ei ole muuta tyydyttävää ratkaisua, seuraavia tarkoituksia varten:

Tällaiset poikkeukset ovat sisällöltään tarkkoja ja alueellisesti ja ajallisesti rajoitettuja, eikä niitä käytetä taulukossa 1 lueteltujen populaatioiden vahingoksi. Sopimuspuolet ilmoittavat mahdollisimman pian sopimuksen sihteeristölle tämän määräyksen mukaisesti myönnetyistä poikkeuksista.

2.2   Lajikohtaiset toimintasuunnitelmat

2.2.1   Sopimuspuolet tekevät yhteistyötä tarkoituksenaan kehittää ja panna täytäntöön ensisijaisesti sellaisia kansainvälisiä lajikohtaisia toimintasuunnitelmia, jotka koskevat taulukon 1 sarakkeen A luokassa 1 lueteltuja populaatioita, ja lisäksi sellaisia toimintasuunnitelmia, jotka koskevat taulukon 1 A sarakkeessa lueteltuja tähdellä merkittyjä populaatioita. Sopimuksen sihteeristö koordinoi tällaisten suunnitelmien yhtenäistämistä ja täytäntöönpanoa.

2.2.2   Sopimuspuolet valmistelevat ja panevat täytäntöön kansallisia lajikohtaisia toimintasuunnitelmia, jotka koskevat taulukon 1 sarakkeessa A lueteltuja populaatioita, tarkoituksenaan parantaa niiden suojelutasoa kokonaisuudessaan. Toimintasuunnitelmaan sisältyy erityiset määräykset tähdellä merkittyjen populaatioiden osalta. Tarvittaessa tulisi tarkastella ongelmaa, joka koskee metsästäjien vahingossa tappamia lintuja lajien virheellisen tunnistamisen seurauksena.

2.3   Hätätoimenpiteet

Sopimuspuolet kehittävät ja panevat täytäntöön mahdollisuuksien mukaan ja tarvittaessa yhteistyössä toistensa kanssa hätätoimenpiteitä taulukossa 1 lueteltuja populaatioita varten, kun missä tahansa sopimusalueella ilmenee poikkeuksellisen epäsuotuisia tai uhanalaistavia olosuhteita.

2.4   Palauttaminen

Sopimuspuolet toimivat erityisen huolellisesti palauttaessaan taulukossa 1 lueteltuja populaatioita sellaisiin niiden perinteisen levinneisyysalueen osiin, joissa niitä ei enää ole. Sopimuspuolet pyrkivät kehittämään asianmukaisiin tieteellisiin tutkimuksiin perustuvan yksityiskohtaisen palauttamissuunnitelman ja noudattamaan sitä. Palauttamissuunnitelmien tulisi olla kansallisten ja tarvittaessa kansainvälisten lajikohtaisten toimintasuunnitelmien erottamaton osa. Palauttamissuunnitelmaan tulisi sisältyä arvio ympäristövaikutuksista ja se tulisi olla laajalti saatavilla. Sopimuspuolet ilmoittavat sopimuksen sihteeristölle etukäteen kaikista taulukossa 1 lueteltuja populaatioita koskevista palauttamisohjelmista.

2.5   Lajien istuttaminen

2.5.1   Sopimuspuolet kieltävät sellaisten alkuperäiseen lajistoon kuulumattomien eläin- ja kasvilajien istuttamisen, jotka voivat olla haitallisia taulukossa 1 luetelluille populaatioille, mikäli ne katsovat tämän tarpeelliseksi.

2.5.2   Sopimuspuolet vaativat asianmukaisia varotoimenpiteitä välttääkseen alkuperäiseen lajistoon kuulumattomien tarhalintujen tahattoman vapaaksi pääsemisen, mikäli ne katsovat tämän tarpeelliseksi.

2.5.3   Sopimuspuolet ryhtyvät mahdollisuuksien mukaan ja tarvittaessa toimenpiteisiin, mukaan luettuna lintujen pyytäminen, varmistaakseen, että alkuperäiseen lajistoon kuulumattomat lajit tai niiden risteytykset eivät aiheuta vaaraa taulukossa 1 luetelluille populaatioille, kun niitä on jo istutettu sopimuspuolten alueelle.

3.   Elinympäristön suojeleminen

3.1   Elinympäristöselvitykset

3.1.1   Sopimuspuolet julkaisevat kansallisia selvityksiä niiden alueella olevista elinympäristöistä, jotka ovat merkittäviä taulukossa 1 luetelluille populaatioille, tarvittaessa yhteistyössä toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa.

3.1.2   Sopimuspuolet pyrkivät ensisijaisesti määrittämään kaikki alueet, jotka ovat kansainvälisesti tai kansallisesti merkittäviä taulukossa 1 luetelluille populaatioille.

3.2   Alueiden suojelu

3.2.1   Sopimuspuolet pyrkivät jatkamaan suojelualueiden perustamista säilyttääkseen elinympäristöjä, jotka ovat merkittäviä taulukossa 1 luetelluille populaatioille, sekä kehittämään ja panemaan täytäntöön näiden alueiden hoitosuunnitelmia.

3.2.2   Sopimuspuolet pyrkivät suojelemaan erityisesti niitä kosteikkoja, jotka täyttävät kansainvälisesti hyväksytyt, kansainvälisesti merkittäviä alueita koskevat kriteerit.

3.2.3   Sopimuspuolet pyrkivät käyttämään kaikkia niiden alueella olevia kosteikkoja järkevästi ja kestävästi. Erityisesti sopimuspuolet pyrkivät välttämään taulukossa 1 lueteltuja populaatioita tukevien elinympäristöjen huononemista ja häviämistä ottamalla käyttöön asianmukaisia määräyksiä tai vaatimuksia ja valvontatoimenpiteitä. Erityisesti sopimuspuolet pyrkivät:

3.2.4   Sopimuspuolet pyrkivät kehittämään ekosysteemilähestymistapaan perustuvia strategioita kaikkien taulukossa 1 lueteltujen populaatioiden elinympäristöjen säilyttämiseksi, mukaan luettuna hajallaan olevien populaatioiden elinympäristöt.

3.3   Alueiden kunnostus ja ennallistaminen

Sopimuspuolet pyrkivät mahdollisuuksien mukaan kunnostamaan tai ennallistamaan alueita, jotka ovat aikaisemmin olleet merkittäviä taulukossa 1 luetelluille populaatioille.

4.   Ihmisen toiminnan ohjaaminen

4.1   Metsästys

4.1.1   Sopimuspuolet tekevät yhteistyötä varmistaakseen, että niiden metsästyslainsäädännössä toteutetaan tässä toimintasuunnitelmassa tarkoitettu kestävän käytön periaate, ottaen huomioon kyseisten vesilintupopulaatioiden koko maantieteellinen levinneisyysalue sekä niiden biologiset ominaispiirteet.

4.1.2   Sopimuspuolet pitävät sopimuksen sihteeristön ajan tasalla lainsäädännöstään, joka liittyy taulukossa 1 lueteltujen populaatioiden metsästykseen.

4.1.3   Sopimuspuolet tekevät yhteistyötä tarkoituksenaan kehittää luotettava ja yhtenäinen järjestelmä metsästystä koskevien tietojen keräämiseen, arvioidakseen taulukossa 1 lueteltujen populaatioiden vuosittaista metsästystä. Sopimuspuolet toimittavat sopimuksen sihteeristölle arviot kunkin populaation vuosittaisesta pyyntimäärästä, kun sellainen on saatavilla.

4.1.4   Sopimuspuolet pyrkivät poistamaan lyijyhaulien käytön metsästyksessä kosteikkoalueilla vuoteen 2000 mennessä.

4.1.5   Sopimuspuolet kehittävät ja panevat täytäntöön toimenpiteitä vähentääkseen myrkkysyöttien käyttöä ja mahdollisuuksien mukaan poistaakseen sen.

4.1.6   Sopimuspuolet kehittävät ja panevat täytäntöön toimenpiteitä vähentääkseen laitonta pyyntiä ja mahdollisuuksien mukaan poistaakseen sen.

4.1.7   Tarvittaessa sopimuspuolet kannustavat metsästäjiä perustamaan kerhoja ja järjestöjä paikallisella, kansallisella ja kansainvälisellä tasolla, koordinoidakseen toimintaansa ja auttaakseen varmistamaan kestävän käytön.

4.1.8   Tarvittaessa sopimuspuolet edistävät sellaisen metsästäjien pätevyyskokeen vaatimuksen käyttöä, johon sisältyy muun muassa lintujen tunnistaminen.

4.2   Ekoturismi

4.2.1   Sopimuspuolet rohkaisevat tarvittaessa, ei kuitenkaan suojelualueiden ydinvyöhykkeiden osalta, laatimaan yhteistyöohjelmia kaikkien asianosaisten kanssa kehittääkseen järkevää ja asianmukaista ekoturismia sellaisilla kosteikoilla, joilla on taulukossa 1 lueteltujen populaatioiden keskittymiä.

4.2.2   Sopimuspuolet pyrkivät yhteistyössä toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa arvioimaan kustannuksia, hyötyä ja muita seurauksia, jotka voivat aiheutua ekoturismista sellaisilla valituilla kosteikkoalueilla, joilla on taulukossa 1 lueteltujen populaatioiden keskittymiä. Sopimuspuolet antavat tällaisten arviointien tulokset tiedoksi sopimuksen sihteeristölle.

4.3   Muu ihmisen toiminta

4.3.1   Sopimuspuolet arvioivat sellaisten ehdotettujen hankkeiden vaikutusta, jotka todennäköisesti johtavat 3.2 kappaleessa tarkoitetuilla alueilla olevien taulukossa 1 lueteltujen populaatioiden ja ihmisen etujen välisiin ristiriitoihin, ja julkistavat arviointien tulokset.

4.3.2   Sopimuspuolet pyrkivät keräämään tietoa vahingoista, joita taulukossa 1 luetellut populaatiot ovat aiheuttaneet erityisesti sadolle ja kalataloudelle, ja ilmoittavat tulokset sopimuksen sihteeristölle.

4.3.3   Sopimuspuolet tekevät yhteistyötä tarkoituksenaan määrittää asianmukaisia menetelmiä taulukossa 1 lueteltujen populaatioiden aiheuttamien vahinkojen, erityisesti sato- ja kalatalousvahinkojen, minimoimiseksi tai vahinkojen vaikutusten lieventämiseksi muualla maailmassa saatujen kokemusten avulla.

4.3.4   Sopimuspuolet tekevät yhteistyötä tarkoituksenaan kehittää lajikohtaisia toimintasuunnitelmia merkittäviä vahinkoja, erityisesti sato- ja kalatalousvahinkoja aiheuttavia populaatioita varten. Sopimuksen sihteeristö koordinoi tällaisten suunnitelmien kehittämistä ja yhtenäistämistä.

4.3.5   Sopimuspuolet edistävät mahdollisuuksien mukaan korkeita ympäristövaatimuksia rakennelmien suunnittelemisessa ja rakentamisessa vähentääkseen niiden vaikutusta taulukossa 1 lueteltuihin populaatioihin. Sopimuspuolten tulisi harkita toimenpiteitä jo olemassaolevien rakennelmien vaikutusten vähentämiseksi, mikäli on ilmeistä, että niillä on kielteisiä vaikutuksia kyseisiin populaatioihin.

4.3.6   Tapauksissa, joissa ihmisen aiheuttama häirintä uhkaa taulukossa 1 lueteltujen vesilintupopulaatioiden suojelutasoa, sopimuspuolten tulisi pyrkiä ryhtymään toimenpiteisiin rajoittaakseen uhkaa. Tarvittaviin toimenpiteisiin voisi sisältyä muun muassa sellaisten häiriöttömien vyöhykkeiden perustaminen suojelualueille, joille yleisöllä ei ole pääsyä.

5.   Tutkimus ja seuranta

5.1   Sopimuspuolet pyrkivät tekemään tutkimustyötä alueilla, joista tietoa on vähän ja joilla voi olla merkittäviä taulukossa 1 lueteltujen populaatioiden keskittymiä. Tällaisten tutkimusten tulokset jaetaan laajalti.

5.2   Sopimuspuolet pyrkivät seuraamaan taulukossa 1 lueteltuja populaatioita. Tällaisen seurannan tulokset julkistetaan tai lähetetään asianmukaisille kansainvälisille järjestöille, jotta populaatioiden tilaa ja muutossuuntia voidaan tarkastella.

5.3   Sopimuspuolet tekevät yhteistyötä parantaakseen lintupopulaatioiden muutossuuntien mittaamista kriteerinä tällaisten populaatioiden tilan kuvaamiselle.

5.4   Sopimuspuolet tekevät yhteistyötä tarkoituksenaan määrittää kaikkien taulukossa 1 lueteltujen populaatioiden muuttoreitit käyttämällä saatavilla olevaa tietoa populaatioiden levinneisyydestä ja laskentatuloksista niiden lisääntymiskauden aikana ja sen ulkopuolella sekä osallistumalla koordinoituihin rengastusohjelmiin.

5.5   Sopimuspuolet pyrkivät panemaan alulle ja tukemaan yhteisiä tutkimushankkeita, jotka koskevat taulukossa 1 lueteltujen populaatioiden ekologiaa ja muutoksia sekä niiden elinympäristöjä, määrittääkseen niiden erityisvaatimukset sekä sopivimmat menetelmät niiden suojelua ja hoitoa varten.

5.6   Sopimuspuolet pyrkivät suorittamaan tutkimuksia, jotka koskevat kosteikkojen häviämisen, huononemisen ja häiriöiden vaikutuksia taulukossa 1 lueteltujen populaatioiden käyttämien kosteikkojen kantokykyyn, sekä tällaisten populaatioiden muuttoliikkeisiin.

5.7   Sopimuspuolet pyrkivät suorittamaan tutkimuksia, jotka koskevat metsästyksen ja kaupan vaikutusta taulukossa 1 lueteltuihin populaatioihin ja näiden käyttömuotojen merkitystä paikalliselle taloudelle ja kansantaloudelle.

5.8   Sopimuspuolet pyrkivät tekemään yhteistyötä asiaan liittyvien kansainvälisten järjestöjen kanssa ja tukemaan tutkimus- ja seurantahankkeita.

6.   Koulutus ja tiedottaminen

6.1   Sopimuspuolet järjestävät tarvittaessa koulutusohjelmia varmistaakseen, että tämän toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta vastaavalla henkilökunnalla on riittävät tiedot sen tehokasta täytäntöönpanoa varten.

6.2   Sopimuspuolet tekevät yhteistyötä toistensa kanssa ja sopimuksen sihteeristön kanssa, tarkoituksenaan kehittää koulutusohjelmia ja vaihtaa asiaa koskevaa aineistoa.

6.3   Sopimuspuolet pyrkivät kehittämään ohjelmia, tiedotusaineistoa ja järjestelmiä lisätäkseen kansalaisten tietoisuutta tämän toimintasuunnitelman tavoitteista, määräyksistä ja sisällöstä. Tässä suhteessa kiinnitetään erityisesti huomiota ihmisiin, jotka asuvat merkittävillä kosteikkoalueilla tai niiden läheisyydessä, näiden kosteikkoalueiden käyttäjiin (metsästäjät, kalastajat, turistit jne.) sekä paikallisviranomaisiin ja muihin päätöksentekijöihin.

6.4   Sopimuspuolet pyrkivät aloittamaan erityisiä kansalaisten tietoisuutta lisääviä kampanjoita taulukossa 1 lueteltujen populaatioiden suojelemiseksi.

7.   Täytäntöönpano

7.1   Tämän toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa sopimuspuolet antavat tarvittaessa etusijan taulukon 1 sarakkeessa A luetelluille populaatioille.

7.2   Jos taulukossa 1 lueteltujen populaatioiden tapauksessa useampi kuin yksi saman lajin populaatio esiintyy sopimuspuolen alueella, kyseinen sopimuspuoli soveltaa suojelutoimenpiteitä, jotka koskevat heikoimman suojelutason omaavaa populaatiota tai populaatioita.

7.3   Sopimuksen sihteeristö koordinoi yhteistyössä teknisen komitean kanssa ja esiintymisalueella olevien valtioiden asiantuntijoiden avustuksella suojeluohjeiden kehittämistä tämän sopimuksen IV artiklan 4 kappaleen mukaisesti, avustaakseen sopimuspuolia tämän toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa. Sopimuksen sihteeristö varmistaa tarvittaessa, että suojeluohjeet ovat yhdenmukaisia muiden kansainvälisten asiakirjojen nojalla hyväksyttyjen suojeluohjeiden kanssa. Näissä suojeluohjeissa pyritään ottamaan käyttöön kestävän käytön periaate. Ohjeet koskevat muun muassa:

7.4   Sopimuksen sihteeristö laatii yhteistyössä teknisen komitean ja sopimuspuolten kanssa kansainvälisiä katsauksia, jotka ovat tarpeen tämän toimintasuunnitelman täytäntöönpanolle, mukaan luettuna:

7.5   Sopimuksen sihteeristö pyrkii varmistamaan, että 7.4 kappaleessa mainitut katsaukset saatetaan ajan tasalle vähintään kolmen vuoden välein.

7.6   Tekninen komitea arvioi 7.3 ja 7.4 kappaleen nojalla laadittuja ohjeita ja katsauksia ja laatii niiden kehittämistä, sisältöä ja täytäntöönpanoa koskevien suositusten ja päätöslauselmien luonnokset, joita tarkastellaan sopimuspuolten kokouksen istunnoissa.

7.7   Sopimuksen sihteeristö laatii säännöllisesti katsauksen käyttökelpoisista järjestelmistä ylimääräisten voimavarojen (rahoitus ja tekninen apu) tarjoamiseksi tämän toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa varten, ja antaa raportin kuhunkin sopimuspuolten kokouksen sääntömääräiseen istuntoon.

TAULUKKO 1

MUUTTAVIEN VESILINTUJEN POPULAATIOIDEN KOKO (1)

Luokittelun perusteet

Seuraavat luokitteluperusteet taulukossa 1 ovat pohjana toimintasuunnitelman toimeenpanemiseksi:

Sarake A

Yllämainittuihin luokkiin 2 ja 3 kuuluvien lajien osalta viitataan tämän liitteen kohtaan 2.1.1.

Sarake B

Sarake C

Tarkistukset

Tätä taulukkoa:

Esiintymisalueiden kuvauksissa käytettyjen maantieteellisten termien määrittely

Symbolit

Huomautukset

----

(1)  Kuten hyväksytty osapuolten toisessa istunnossa, joka pidettiin 25–27 päivänä syyskuuta 2002 Bonnissa Saksassa.

----