# Eiropas Savienības L 285/2006

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 285 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 49. sējums2006. gada 16. oktobris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 285

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

49. sējums2006. gada 16. oktobris

---

| Saturs | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Padome |
| | * | Padomes un Padomē sanākušo Eiropas Savienības dalībvalstu pārstāvju lēmums (2006. gada 9. jūnijs), lai parakstītu un provizoriski piemērotu Daudzpusējo nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, Albānijas Republiku, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Bosniju un Hercegovinu, Bulgārijas Republiku, Horvātijas Republiku, Islandes Republiku, Melnkalnes Republiku, Norvēģijas Karalisti, Rumāniju, Serbijas Republiku un Apvienoto Nāciju Organizācijas Pagaidu pārvaldes misiju Kosovā par Eiropas Kopējās aviācijas telpas (EKAT) izveidi | 1 |
| Daudzpusējais nolīgums starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, Albānijas Republiku, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Bosniju un Hercegovinu, Bulgārijas Republiku, Horvātijas Republiku, Islandes Republiku, Melnkalnes Republiku, Norvēģijas Karalisti, Rumāniju, Serbijas Republiku un Apvienoto Nāciju Organizācijas Pagaidu pārvaldes misiju Kosovā par Eiropas Kopējās aviācijas telpas izveidi | 3 |
| | * | Padomes Lēmums (2006. gada 15. septembris), ar ko pieņem Padomes reglamentu | 47 |

Saturs

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Lappuse

Padome

*

Padomes un Padomē sanākušo Eiropas Savienības dalībvalstu pārstāvju lēmums (2006. gada 9. jūnijs), lai parakstītu un provizoriski piemērotu Daudzpusējo nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, Albānijas Republiku, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Bosniju un Hercegovinu, Bulgārijas Republiku, Horvātijas Republiku, Islandes Republiku, Melnkalnes Republiku, Norvēģijas Karalisti, Rumāniju, Serbijas Republiku un Apvienoto Nāciju Organizācijas Pagaidu pārvaldes misiju Kosovā par Eiropas Kopējās aviācijas telpas (EKAT) izveidi

1

Daudzpusējais nolīgums starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, Albānijas Republiku, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Bosniju un Hercegovinu, Bulgārijas Republiku, Horvātijas Republiku, Islandes Republiku, Melnkalnes Republiku, Norvēģijas Karalisti, Rumāniju, Serbijas Republiku un Apvienoto Nāciju Organizācijas Pagaidu pārvaldes misiju Kosovā par Eiropas Kopējās aviācijas telpas izveidi

3

*

Padomes Lēmums (2006. gada 15. septembris), ar ko pieņem Padomes reglamentu

47

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

| 16.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 285/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 285/1

---

PADOMES UN PADOMĒ SANĀKUŠO EIROPAS SAVIENĪBAS DALĪBVALSTU PĀRSTĀVJU LĒMUMS

(2006. gada 9. jūnijs),

lai parakstītu un provizoriski piemērotu Daudzpusējo nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, Albānijas Republiku, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Bosniju un Hercegovinu, Bulgārijas Republiku, Horvātijas Republiku, Islandes Republiku, Melnkalnes Republiku, Norvēģijas Karalisti, Rumāniju, Serbijas Republiku un Apvienoto Nāciju Organizācijas Pagaidu pārvaldes misiju Kosovā par Eiropas Kopējās aviācijas telpas (EKAT) izveidi

(2006/682/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME UN PADOMĒ SANĀKUŠIE EIROPAS SAVIENĪBAS DALĪBVALSTU PĀRSTĀVJI,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un 300. panta 4. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome ir pilnvarojusi Komisiju sākt sarunas ar dažām Eiropas trešām valstīm par Eiropas Kopējās aviācijas telpas (EKAT) izveidi. |
| --- | --- |

(1)

Padome ir pilnvarojusi Komisiju sākt sarunas ar dažām Eiropas trešām valstīm par Eiropas Kopējās aviācijas telpas (EKAT) izveidi.

| (2) | Komisija Kopienas un tās dalībvalstu vārdā ir risinājusi sarunas par daudzpusēju nolīgumu ar Albāniju, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Bosniju un Hercegovinu, Bulgāriju, Horvātiju, Islandi, Melnkalni, Norvēģiju, Rumāniju, Serbiju un Apvienoto Nāciju Organizācijas Pagaidu pārvaldes misiju Kosovā par Eiropas Kopējās aviācijas telpas izveidi saskaņā ar Padomes lēmumu, ar ko Komisiju pilnvaro sākt sarunas. |
| --- | --- |

(2)

Komisija Kopienas un tās dalībvalstu vārdā ir risinājusi sarunas par daudzpusēju nolīgumu ar Albāniju, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Bosniju un Hercegovinu, Bulgāriju, Horvātiju, Islandi, Melnkalni, Norvēģiju, Rumāniju, Serbiju un Apvienoto Nāciju Organizācijas Pagaidu pārvaldes misiju Kosovā par Eiropas Kopējās aviācijas telpas izveidi saskaņā ar Padomes lēmumu, ar ko Komisiju pilnvaro sākt sarunas.

| (3) | Komisijas apspriestais nolīgums būtu jāparaksta un provizoriski jāpiemēro, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk, |
| --- | --- |

(3)

Komisijas apspriestais nolīgums būtu jāparaksta un provizoriski jāpiemēro, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Ar šo Eiropas Kopienas vārdā tiek apstiprināta Daudzpusējā nolīguma parakstīšana starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, Albānijas Republiku, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Bosniju un Hercegovinu, Bulgārijas Republiku, Horvātijas Republiku, Islandes Republiku, Melnkalnes Republiku, Norvēģijas Karalisti, Rumāniju, Serbijas Republiku un Apvienoto Nāciju Organizācijas Pagaidu pārvaldes misiju Kosovā par Eiropas Kopējās aviācijas telpas (EKAT) izveidi, turpmāk – “Nolīgums”, ņemot vērā Padomes lēmumu par Nolīguma noslēgšanu.

2.   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Kopienas vārdā parakstīt Nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu.

3.   Līdz tā spēkā stāšanās dienai Nolīgumu piemēro saskaņā ar tā 29. panta 3. punktu. Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots Kopienas un tās dalībvalstu vārdā sniegt minētajā punktā paredzēto paziņojumu.

4.   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

1.   Kopiena un dalībvalstis ir pārstāvētas Apvienotajā komitejā, kas izveidota saskaņā ar Nolīguma 18. pantu.

2.   Nostāju, ko Kopiena un tās dalībvalstis pieņem attiecībā uz Apvienotās komitejas lēmumiem, ko pieņem saskaņā ar Nolīguma 17. pantu un ar ko vienkārši paplašina Kopienas tiesību aktu darbības jomu, iekļaujot tos Nolīguma I pielikumā, vajadzības gadījumā veicot tehniskos pielāgojumus, pieņem Komisija.

3.   Par citiem Apvienotās komitejas lēmumiem attiecībā uz jautājumiem, kas ir Kopienas kompetencē, Kopienas un tās dalībvalstu nostāju pēc Komisijas priekšlikuma pieņem Padome ar kvalificētu balstu vairākumu.

4.   Par citiem Apvienotās komitejas lēmumiem attiecībā uz jautājumiem, kas ir dalībvalstu kompetencē, nostāju vienprātīgi pieņem Padome pēc Komisijas vai dalībvalstu priekšlikuma.

5.   Kopienas un tās dalībvalstu nostāju Apvienotajā komitejā izklāsta Komisija; tomēr jomās, kas ir dalībvalstu ekskluzīvā kompetencē, šo nostāju izklāsta Padomes prezidentvalsts vai, ja Padome tā nolemj, Komisija.

Luksemburgā, 2006. gada 9. jūnijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

H. GORBACH

---

DAUDZPUSĒJAIS NOLĪGUMS

starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, Albānijas Republiku, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Bosniju un Hercegovinu, Bulgārijas Republiku, Horvātijas Republiku, Islandes Republiku, Melnkalnes Republiku, Norvēģijas Karalisti, Rumāniju, Serbijas Republiku un Apvienoto Nāciju Organizācijas Pagaidu pārvaldes misiju Kosovā (1) par Eiropas Kopējās aviācijas telpas izveidi

BEĻĢIJAS KARALISTE,

ČEHIJAS REPUBLIKA,

DĀNIJAS KARALISTE,

VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA,

IGAUNIJAS REPUBLIKA,

GRIEĶIJAS REPUBLIKA,

SPĀNIJAS KARALISTE,

FRANCIJAS REPUBLIKA,

ĪRIJA,

ITĀLIJAS REPUBLIKA,

KIPRAS REPUBLIKA,

LATVIJAS REPUBLIKA,

LIETUVAS REPUBLIKA,

LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE,

UNGĀRIJAS REPUBLIKA,

MALTAS REPUBLIKA,

NĪDERLANDES KARALISTE,

AUSTRIJAS REPUBLIKA,

POLIJAS REPUBLIKA,

PORTUGĀLES REPUBLIKA,

SLOVĒNIJAS REPUBLIKA,

SLOVĀKIJAS REPUBLIKA,

SOMIJAS REPUBLIKA,

ZVIEDRIJAS KARALISTE,

LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE,

turpmāk – “EK dalībvalstis”, un

EIROPAS KOPIENA, turpmāk – “Kopiena” vai “Eiropas Kopiena”, un

ALBĀNIJAS REPUBLIKA,

BOSNIJA UN HERCEGOVINA,

BULGĀRIJAS REPUBLIKA,

HORVĀTIJAS REPUBLIKA,

BIJUSĪ DIENVIDSLĀVIJAS MAĶEDONIJAS REPUBLIKA,

ISLANDES REPUBLIKA,

MELNKALNES REPUBLIKA,

NORVĒĢIJAS KARALISTE,

RUMĀNIJA,

SERBIJAS REPUBLIKA un

APVIENOTO NĀCIJU ORGANIZĀCIJAS PAGAIDU PĀRVALDES MISIJA KOSOVĀ,

turpmāk visas kopā – “Līgumslēdzējas puses”,

ATZĪSTOT starptautiskās civilās aviācijas integrēto raksturu un vēloties izveidot Eiropas Kopējo aviācijas telpu (EKAT), kuras pamatā ir Līgumslēdzēju pušu savstarpēja gaisa pārvadājumu tirgus pieejamība un brīvība veikt uzņēmējdarbību ar vienlīdzīgiem konkurences nosacījumiem un atbilstīgi vienādiem noteikumiem, tostarp drošības, drošuma, gaisa satiksmes pārvaldības, sociālās saskaņotības un vides jomā;

ŅEMOT VĒRĀ, ka noteikumiem par EKAT būtu daudzpusēji jāpiemēro EKAT, un tādēļ saistībā ar EKAT ir jāformulē īpai noteikumi;

PIEKRĪTOT, ka ir lietderīgi par EKAT noteikumu pamatu ņemt attiecīgos Eiropas Kopienā spēkā esošos tiesību aktus, kā noteikts šā nolīguma I pielikumā, neskarot noteikumus Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā;

ATZĪSTOT, ka, pilnībā ievērojot EKAT noteikumus, Līgumslēdzējas puses ir tiesīgas izmantot priekšrocības, ko sniedz EKAT, tostarp tirgus pieejamību;

PATUROT PRĀTĀ, ka EKAT noteikumu pilnīga ievērošana, tostarp pilnīga tirgus pieejamība, nav sasniedzama uzreiz, bet drīzāk pakāpeniski ar īpašu, laika ziņā ierobežotu pārejas noteikumu palīdzību;

UZSVEROT, ka, vajadzības gadījumā ievērojot pārejas noteikumus, noteikumos par tirgus pieejamību gaisa pārvadātājiem nav iekļaujami ierobežojumi attiecībā uz reisu biežumu, jaudu, gaisa satiksmes maršrutiem, gaisa kuģu veidiem, kā arī citādi ierobežojumi saskaņā ar divpusējiem gaisa pārvadājumu nolīgumiem vai noteikumiem, un to, ka tirgus pieejamības nosacījums nedrīkstētu būt prasība gaisa pārvadātājiem noslēgt komerciālus līgumus vai līdzīgas vienošanās;

UZSVEROT, ka saistībā ar gaisa pārvadājumu infrastruktūru pieejamību, jo īpaši gadījumos, kad šīs infrastruktūras ir ierobežotas, attieksmei pret gaisa pārvadātājiem vajadzētu būt nediskriminējošai;

PATUROT PRĀTĀ, ka Asociācijas nolīgumi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm un dažām citām Līgumslēdzējām pusēm principā paredz, ka nosacījumus tirgus pieejamībai gaisa pārvadājumu jomā būtu jāreglamentē īpašiem nolīgumiem, lai nodrošinātu minēto Asociācijas nolīgumu Pušu savstarpējām komerciālajām vajadzībām pielāgotu to savstarpējo pārvadājumu koordinētu attīstību un progresīvu liberalizāciju;

PATUROT PRĀTĀ visu Asociēto pušu vēlmi savus tiesību aktus gaisa pārvadājumu jomā un saistītos jautājumus padarīt saderīgus ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem un saistītajiem jautājumiem, tostarp saistībā ar Kopienas tiesiskā regulējuma turpmāko attīstību;

ATZĪSTOT, ka šajā sakarā svarīga nozīme ir tehniskajai palīdzībai;

ATZĪSTOT, ka attiecības starp Kopienu un EK dalībvalstīm un Norvēģiju un Islandi arī turpmāk jāreglamentē Līgumam par Eiropas Ekonomikas zonu;

VĒLOTIES paredzēt iespēju Eiropas Kopējās aviācijas telpai turpmāk paplašināties;

ATCEROTIES Eiropas Kopienas un Asociēto pušu sarunas ar nolūku noslēgt nolīgumus par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem, kuri ļaus EK dalībvalstu un Asociēto pušu divpusējos gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumus saskaņot ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

MĒRĶI UN PRINCIPI

1. pants

1.   Šā nolīguma mērķis ir izveidot Eiropas Kopējo aviācijas telpu, turpmāk – “EKAT”. EKAT pamatā ir brīva tirgus pieejamība, brīvība veikt uzņēmējdarbību, vienlīdzīgi konkurences nosacījumi un kopīgi noteikumi, tostarp drošības, drošuma, gaisa satiksmes pārvaldības, sociālajā un vides jomā. Minētajā nolūkā šajā nolīgumā ir izklāstīti noteikumi, ko saskaņā ar turpmāk izklāstītajiem nosacījumiem piemēro Līgumslēdzēju pušu starpā. Šie noteikumi ietver noteikumus, kas paredzēti I pielikumā norādītajos tiesību aktos.

2.   Šā nolīguma noteikumus piemēro tiktāl, ciktāl tie attiecas uz gaisa pārvadājumiem vai I pielikumā minētiem saistītiem jautājumiem.

3.   Šis nolīgums sastāv no pantiem, kur izklāstīti EKAT darbības pamataspekti, turpmāk – pamatnolīgums, pielikumiem, kur I pielikumā ir uzskaitīti Eiropas Kopienas tiesību akti, ko saskaņā ar pamatnolīgumu piemēro Līgumslēdzēju pušu starpā, un protokoliem, no kuriem vismaz viens attiecībā uz katru Asociēto pusi nosaka tai piemērojamos pārejas pasākumus.

2. pants

1.   Šajā nolīgumā:

| a) | “nolīgums” ir pamatnolīgums, tā pielikumi, I pielikumā minētie tiesību akti, kā arī tā protokoli; |
| --- | --- |

a)

“nolīgums” ir pamatnolīgums, tā pielikumi, I pielikumā minētie tiesību akti, kā arī tā protokoli;

| b) | “asociētā puse” ir Albānijas Republika, Bosnija un Hercegovina, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Bulgārijas Republika, Horvātijas Republika, Melnkalnes Republika, Rumānija, Serbijas Republika vai jebkura cita valsts vai struktūra, kas saskaņā ar 32. pantu kļūst par šā nolīguma pusi; |
| --- | --- |

b)

“asociētā puse” ir Albānijas Republika, Bosnija un Hercegovina, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Bulgārijas Republika, Horvātijas Republika, Melnkalnes Republika, Rumānija, Serbijas Republika vai jebkura cita valsts vai struktūra, kas saskaņā ar 32. pantu kļūst par šā nolīguma pusi;

| c) | “papildu asociētā puse” vai “UNMIK” ir Apvienoto Nāciju Organizācijas Pagaidu pārvaldes misija Kosovā saskaņā ar ANO Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūciju 1244; |
| --- | --- |

c)

“papildu asociētā puse” vai “UNMIK” ir Apvienoto Nāciju Organizācijas Pagaidu pārvaldes misija Kosovā saskaņā ar ANO Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūciju 1244;

| d) | “Līgumslēdzēja puse” ir – attiecībā uz Kopienu un EK dalībvalstīm – Kopiena un EK dalībvalstis, vai Kopiena, vai EK dalībvalstis. Šā jēdziena nozīme katrā atsevišķā gadījumā jāsecina no attiecīgajiem šā nolīguma noteikumiem un no atbilstīgajām Kopienas un EK dalībvalstu kompetencēm, kā tās izriet no EK līguma; |
| --- | --- |

d)

“Līgumslēdzēja puse” ir – attiecībā uz Kopienu un EK dalībvalstīm – Kopiena un EK dalībvalstis, vai Kopiena, vai EK dalībvalstis. Šā jēdziena nozīme katrā atsevišķā gadījumā jāsecina no attiecīgajiem šā nolīguma noteikumiem un no atbilstīgajām Kopienas un EK dalībvalstu kompetencēm, kā tās izriet no EK līguma;

| e) | “EKAT partneris” ir asociētā puse, Norvēģija vai Islande; |
| --- | --- |

e)

“EKAT partneris” ir asociētā puse, Norvēģija vai Islande;

| f) | “EK līgums” ir Eiropas Kopienas dibināšanas līgums; |
| --- | --- |

f)

“EK līgums” ir Eiropas Kopienas dibināšanas līgums;

| g) | “EEZ līgums” ir 1992. gada 2. maijā parakstītais Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu ar tā protokoliem un pielikumiem, kura puses ir Eiropas Kopiena, tās dalībvalstis, Islande, Lihtenšteina un Norvēģija; |
| --- | --- |

g)

“EEZ līgums” ir 1992. gada 2. maijā parakstītais Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu ar tā protokoliem un pielikumiem, kura puses ir Eiropas Kopiena, tās dalībvalstis, Islande, Lihtenšteina un Norvēģija;

| h) | “asociācijas nolīgums” ir ikviens nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu vai Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un attiecīgo asociēto pusi, no otras puses; |
| --- | --- |

h)

“asociācijas nolīgums” ir ikviens nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu vai Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un attiecīgo asociēto pusi, no otras puses;

| i) | “EKAT gaisa pārvadātājs” ir gaisa pārvadātājs, kas ir licencēts, kā to paredz šis nolīgums saskaņā ar noteikumiem attiecīgos I pielikumā uzskaitītajos tiesību aktos; |
| --- | --- |

i)

“EKAT gaisa pārvadātājs” ir gaisa pārvadātājs, kas ir licencēts, kā to paredz šis nolīgums saskaņā ar noteikumiem attiecīgos I pielikumā uzskaitītajos tiesību aktos;

| j) | “kompetenta civilās aviācijas iestāde” ir valdības aģentūra vai struktūra, kam ir juridiskas tiesības novērtēt atbilstību, apstiprināt un kontrolēt kādai Līgumslēdzējai pusei piekritīgu preču vai pakalpojumu, vai licenču izmantošanu vai pārdošanu un kas var veikt piespiedu pasākumus, lai nodrošinātu, ka tās jurisdikcijā tirgotās preces vai sniegtie pakalpojumi atbilst juridiskajām prasībām; |
| --- | --- |

j)

“kompetenta civilās aviācijas iestāde” ir valdības aģentūra vai struktūra, kam ir juridiskas tiesības novērtēt atbilstību, apstiprināt un kontrolēt kādai Līgumslēdzējai pusei piekritīgu preču vai pakalpojumu, vai licenču izmantošanu vai pārdošanu un kas var veikt piespiedu pasākumus, lai nodrošinātu, ka tās jurisdikcijā tirgotās preces vai sniegtie pakalpojumi atbilst juridiskajām prasībām;

| k) | “Konvencija” ir Konvencija par starptautisko civilo aviāciju, kas atvērta parakstīšanai Čikāgā, 1944. gada 7. decembrī, un tās grozījumi un pielikumi; |
| --- | --- |

k)

“Konvencija” ir Konvencija par starptautisko civilo aviāciju, kas atvērta parakstīšanai Čikāgā, 1944. gada 7. decembrī, un tās grozījumi un pielikumi;

| l) | “SESAR” ir Eiropas Vienotās gaisa telpas tehniskā īstenošana, kas nodrošina jaunāko paaudžu ATM sistēmu saskaņotu un sinhronizētu izpēti, attīstību un izmantošanu; |
| --- | --- |

l)

“SESAR” ir Eiropas Vienotās gaisa telpas tehniskā īstenošana, kas nodrošina jaunāko paaudžu ATM sistēmu saskaņotu un sinhronizētu izpēti, attīstību un izmantošanu;

| m) | “ATM ģenerālplāns” (Gaisa satiksmes pārvaldības ģenerālplāns) ir SESAR sākumpunkts; |
| --- | --- |

m)

“ATM ģenerālplāns” (Gaisa satiksmes pārvaldības ģenerālplāns) ir SESAR sākumpunkts;

| n) | “EK dalībvalsts” ir Eiropas Kopienas dalībvalsts. |
| --- | --- |

n)

“EK dalībvalsts” ir Eiropas Kopienas dalībvalsts.

2.   Terminu “valsts”, “attiecīgās valsts”, “valstspiederīgie” vai “teritorija” lietojums neskar nevienas Līgumslēdzējas puses statusu saskaņā ar starptautisko tiesību normām.

3. pants

Attiecīgie noteikumi tiesību aktos, kas ir minēti vai iekļauti vai nu I pielikumā, pielāgojot saskaņā ar II pielikumu, vai Apvienotās komitejas lēmumos, ir saistoši Līgumslēdzējām pusēm un ir to iekšējās tiesiskās sistēmas daļa vai par tādu kļūst, ievērojot šādu kārtību:

| a) | tiesību akts, kas atbilst Eiropas Kopienas regulai, kļūst par Līgumslēdzēju pušu iekšējās tiesiskās sistēmas daļu; |
| --- | --- |

a)

tiesību akts, kas atbilst Eiropas Kopienas regulai, kļūst par Līgumslēdzēju pušu iekšējās tiesiskās sistēmas daļu;

| b) | tiesību akts, kas atbilst Eiropas Kopienas direktīvai, ļauj Līgumslēdzēju pušu iestādēm izraudzīties īstenošanas veidu un metodi. |
| --- | --- |

b)

tiesību akts, kas atbilst Eiropas Kopienas direktīvai, ļauj Līgumslēdzēju pušu iestādēm izraudzīties īstenošanas veidu un metodi.

4. pants

Līgumslēdzējas puses veic visus atbilstīgos vispārējos vai atsevišķos pasākumus, lai nodrošinātu no šā nolīguma izrietošo pienākumu izpildi, un atturas no jebkuriem pasākumiem, kas varētu apdraudēt šā nolīguma mērķu sasniegšanu.

5. pants

Šis nolīgums neietekmē attiecības starp EEZ līguma pusēm.

DISKRIMINĀCIJAS AIZLIEGUMS

6. pants

Saistībā ar šā nolīguma darbības jomu un neskarot tajā ietvertos īpašos noteikumus, ir aizliegta jebkura ar valstspiederību saistīta diskriminācija.

TIESĪBAS VEIKT UZŅĒMĒJDARBĪBU

7. pants

Saistībā ar šā nolīguma darbības jomu un nosacījumiem un neskarot I pielikumā uzskaitīto attiecīgo tiesību aktu noteikumus, nav ierobežota EK dalībvalstu vai EKAT partneru valstspiederīgo brīvība veikt uzņēmējdarbību jebkurā no to teritorijām. Brīvība veikt uzņēmējdarbību ietver tiesības sākt un veikt darbību kā pašnodarbinātām personām, kā arī dibināt un vadīt uzņēmumus, jo īpaši uzņēmējsabiedrības vai uzņēmumus ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādus saviem valstspiederīgajiem paredz tās valsts tiesību akti, kurā šādu uzņēmējdarbību veic. Tas attiecas arī uz aģentūru, filiāļu vai meitasuzņēmumu izveidi, ko veic EK dalībvalstu vai EKAT partneru valstspiederīgie, kuri veic uzņēmējdarbību jebkurā no to teritorijām.

8. pants

1.   Saistībā ar šā nolīguma darbības jomu un neskarot I pielikumā uzskaitīto attiecīgo tiesību aktu noteikumus, uzņēmējsabiedrībām vai uzņēmumiem, kuri ir izveidoti vai dibināti saskaņā ar EK dalībvalstu vai EKAT partneru tiesību aktiem un kuru galvenā uzņēmējdarbības vieta atrodas EKAT, piemēro tādu pašu attieksmi kā EK dalībvalstu vai EKAT partneru fiziskajām personām, kas ir to valstspiederīgie.

2.   Termins “uzņēmējsabiedrības vai uzņēmumi” nozīmē uzņēmējsabiedrības vai uzņēmumus, kuri ir izveidoti saskaņā ar civiltiesību vai komerctiesību aktiem, tostarp kooperatīvas sabiedrības, un citas juridiskas personas, kuru darbību reglamentē publisko tiesību vai privāttiesību akti, izņemot bezpeļņas organizācijas.

9. pants

1.   Šā nolīguma 7. un 8. pantu nepiemēro darbībām, kas jebkuras Līgumslēdzējas puses teritorijā, lai arī tikai retumis, ir saistītas ar valsts varas īstenošanu.

2.   Šā nolīguma 7. un 8. pants un ar to īstenošanu saistītie pasākumi neskar to noteikumu piemērojamību, kas Līgumslēdzēju pušu normatīvajos un administratīvajos aktos ir paredzēti attiecībā uz ieceļošanu, uzturēšanos un nodarbinātību vai kā īpaša kārtība attiecībā uz ārvalstniekiem sabiedriskās kārtības, sabiedrības drošības vai sabiedrības veselības apsvērumu dēļ.

10. pants

1.   Neskarot labvēlīgākus noteikumus pastāvošajos nolīgumos un saistībā ar šā nolīguma darbības jomu Līgumslēdzējas puses atceļ kvantitatīvus ierobežojumus un pasākumus ar līdzvērtīgu ietekmi attiecībā uz iekārtu, izejvielu un materiālu, rezerves daļu un citu ierīču piegādi, ja tā ir vajadzīga, lai EKAT gaisa pārvadātājs varētu turpināt sniegt gaisa pārvadājumu pakalpojumus saskaņā ar šajā nolīgumā paredzētajiem nosacījumiem.

2.   Šā panta 1. punktā minētais pienākums neliedz Līgumslēdzējām pusēm aizliegt šādas piegādes vai piemērot tām ierobežojumus, pamatojoties uz sabiedriskās kārtības vai valsts drošības, cilvēku un dzīvnieku dzīvības un veselības vai augu aizsardzības, vai intelektuāla, rūpnieciska un komerciāla īpašuma aizsardzības apsvērumiem. Taču šādus aizliegumus vai ierobežojumus neizmanto kā patvaļīgas diskriminācijas līdzekli vai kā maskētus ierobežojumus tirdzniecībai Līgumslēdzēju pušu starpā.

AVIĀCIJAS DROŠUMS

11. pants

1.   Līgumslēdzējas puses rūpējas par to, lai būtu atbilstīgi līdzekļi nolūkā nodrošināt to, ka vienā Līgumslēdzējā pusē reģistrētie gaisa kuģi, nolaižoties citas Līgumslēdzējas puses lidostās, ievēro saskaņā ar Konvenciju noteiktos starptautiskos drošuma standartus, un attiecīgās citas Līgumslēdzējas puses pilnvaroti pārstāvji pārbauda gaisa kuģus gan no iekšpuses, gan no ārpuses, lai pārliecinātos par attiecīgā gaisa kuģa un tā apkalpes dokumentu derīgumu un gaisa kuģa un tā iekārtu redzamo stāvokli.

2.   Ikviena Līgumslēdzēja puse var jebkurā laikā lūgt apspriešanos saistībā ar drošuma standartiem, kurus cita Līgumslēdzēja puse uztur jomās, ko neaptver I pielikumā minētie tiesību akti.

3.   Šajā nolīgumā nekas nav interpretējams tā, lai ierobežotu kompetentas civilās aviācijas iestādes pilnvaras veikt visus vajadzīgos un tūlītējos pasākumus gadījumos, kad tā konstatē, ka preces vai pakalpojumi var:

| i) | neatbilst minimuma standartiem, kas var būt noteikti saskaņā ar Konvenciju; vai |
| --- | --- |

i)

neatbilst minimuma standartiem, kas var būt noteikti saskaņā ar Konvenciju; vai

| ii) | radīt nopietnas bažas – šā panta 1. punktā minēto pārbaužu rezultātā – ka gaisa kuģis vai gaisa kuģa ekspluatācija neatbilst saskaņā ar Konvenciju noteiktajiem minimuma standartiem; vai |
| --- | --- |

ii)

radīt nopietnas bažas – šā panta 1. punktā minēto pārbaužu rezultātā – ka gaisa kuģis vai gaisa kuģa ekspluatācija neatbilst saskaņā ar Konvenciju noteiktajiem minimuma standartiem; vai

| iii) | radīt nopietnas bažas, ka saskaņā ar Konvenciju noteiktie minimuma standarti netiek efektīvi uzturēti un pārvaldīti. |
| --- | --- |

iii)

radīt nopietnas bažas, ka saskaņā ar Konvenciju noteiktie minimuma standarti netiek efektīvi uzturēti un pārvaldīti.

4.   Ja kompetenta civilās aviācijas iestāde rīkojas saskaņā ar 3. punktu, tā nekavējoties informē pārējo Līgumslēdzēju pušu kompetentās civilās aviācijas iestādes par savu rīcību, paskaidrojot šīs rīcības iemeslus.

5.   Ja atbilstīgi 3. punktam veiktie pasākumi netiek pārtraukti, lai gan to veikšanas iemesls vairs nepastāv, jebkura Līgumslēdzēja puse var jautājuma izskatīšanu nodot Apvienotajai komitejai.

6.   Par jebkuriem attiecīgās valsts tiesību aktu grozījumiem, kas skar kompetentās civilās aviācijas iestādes statusu, attiecīgā Līgumslēdzēja puse paziņo pārējām Līgumslēdzējām pusēm.

AVIĀCIJAS DROŠĪBA

12. pants

1.   Lai pasargātu civilo aviāciju no nelikumīgas iejaukšanās, Līgumslēdzējas puses nodrošina, ka ikvienā lidostā, kas atrodas to teritorijā, piemēro kopīgos aviācijas drošības pamatstandartus un to ievērošanas pārraudzības mehānismus, kā paredzēts I pielikumā un saskaņā ar šajā pielikumā minētajiem attiecīgajiem noteikumiem.

2.   Līgumslēdzējas puses pēc attiecīga lūguma sniedz cita citai visu vajadzīgo palīdzību, lai novērstu civilo gaisa kuģu nolaupīšanu un citādas nelikumīgas darbības, kas ir vērstas pret šādu gaisa kuģu, to pasažieru un apkalpes locekļu, lidostu un aeronavigācijas iekārtu drošumu, kā arī jebkuru citu civilās aviācijas drošības apdraudējumu.

3.   Civilo gaisa kuģu nolaupīšanas vai tās draudu gadījumā, vai citādu pret šādu gaisa kuģu, to pasažieru un apkalpes locekļu, lidostu un aeronavigācijas iekārtu drošumu vērstu nelikumīgu darbību gadījumā Līgumslēdzējas puses palīdz cita citai, atvieglinot saziņu un veicot citus atbilstīgus pasākumus, kuru nolūks ir ātri un droši izbeigt šādu incidentu vai tā draudus.

4.   Eiropas Komisija var pārbaudīt Asociētās puses saskaņā ar attiecīgajiem Eiropas Kopienas tiesību aktiem, kas ir minēti I pielikumā, un var prasīt, lai tās piedalās Eiropas Komisijas veiktajās pārējo Līgumslēdzēju pušu pārbaudēs.

GAISA SATIKSMES PĀRVALDĪBA

13. pants

1.   Līgumslēdzējas puses sadarbojas gaisa satiksmes pārvaldības jomā ar mērķi paplašināt Eiropas vienoto gaisa telpu līdz EKAT apjomam, lai pilnīgotu pašreizējos drošuma standartus un celtu Eiropas vispārējo gaisa satiksmes standartu kopējo efektivitāti nolūkā optimizēt jaudas un pēc iespējas mazināt aizkavēšanos.

2.   Lai atvieglinātu ar Eiropas vienoto gaisa telpu saistīto tiesību aktu piemērošanu savās teritorijās:

| — | Asociētās puses saskaņā ar savām attiecīgajām pilnvarām cik ātri vien iespējams veic vajadzīgos pasākumus, lai pielāgotu savas gaisa satiksmes pārvaldības institucionālās struktūras Eiropas vienotajai gaisa telpai, jo īpaši – norīkojot vai izveidojot piemērotas valsts uzraudzības iestādes, kas vismaz funkcionāli ir neatkarīgas no aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, |
| --- | --- |

—

Asociētās puses saskaņā ar savām attiecīgajām pilnvarām cik ātri vien iespējams veic vajadzīgos pasākumus, lai pielāgotu savas gaisa satiksmes pārvaldības institucionālās struktūras Eiropas vienotajai gaisa telpai, jo īpaši – norīkojot vai izveidojot piemērotas valsts uzraudzības iestādes, kas vismaz funkcionāli ir neatkarīgas no aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem,

| — | Eiropas Kopiena iesaista Asociētās puses ikvienā ar Eiropas vienoto gaisa telpu saistītā darbības iniciatīvā, kas skar aeronavigācijas pakalpojumus, gaisa telpu un savietojamību, jo īpaši gādājot par attiecīgo Līgumslēdzēju pušu agrīnu dalību funkcionālu gaisa telpas bloku izveidē. |
| --- | --- |

—

Eiropas Kopiena iesaista Asociētās puses ikvienā ar Eiropas vienoto gaisa telpu saistītā darbības iniciatīvā, kas skar aeronavigācijas pakalpojumus, gaisa telpu un savietojamību, jo īpaši gādājot par attiecīgo Līgumslēdzēju pušu agrīnu dalību funkcionālu gaisa telpas bloku izveidē.

3.   Eiropas Kopiena gādā par Asociēto pušu pilnīgu iesaisti ATM ģenerālplāna izstrādē saistībā ar Komisijas programmu SESAR.

KONKURENCE

14. pants

1.   Saistībā ar šā nolīguma jomu piemēro III pielikumu. Ja konkurences un valsts atbalsta noteikumi ir iekļauti citos nolīgumos, piemēram, asociācijas nolīgumos, ko ir noslēgušas divas vai vairākas Līgumslēdzējas puses, attiecīgo pušu vidū piemēro minētos noteikumus.

2.   Attiecībā uz III pielikumu nepiemēro 15., 16. un 17. pantu.

IZPILDE

15. pants

1.   Neskarot 2. un 3. punktu, katra Līgumslēdzēja puse nodrošina, ka uz tiesībām, kas izriet no šā nolīguma un jo īpaši no I pielikumā uzskaitītajiem tiesību aktiem, var atsaukties attiecīgo valstu tiesās.

2.   Gadījumos, kas var ietekmēt saskaņā ar šo nolīgumu apstiprināmus faktiskus vai iespējamus gaisa pārvadājumu pakalpojumus, Eiropas Kopienas iestādes īsteno tām dotās īpašās pilnvaras, ko paredz šā nolīguma I pielikumā minēto vai iekļauto tiesību aktu noteikumi.

3.   Visi jautājumi saistībā ar to lēmumu tiesiskumu, ko Eiropas Kopienas iestādes ir pieņēmušas saskaņā ar šo nolīgumu, jo īpaši saskaņā ar I pielikumā norādītajiem tiesību aktiem, ir Eiropas Kopienu Tiesas, turpmāk – “Tiesa”, ekskluzīvā kompetencē.

INTERPRETĀCIJA

16. pants

1.   Tiktāl, ciktāl šā nolīguma noteikumi un I pielikumā norādīto tiesību aktu noteikumi pēc būtības ir vienādi ar atbilstīgajiem EK līguma noteikumiem un tiesību aktiem, kas ir pieņemti saskaņā ar EK līgumu, šos noteikumus attiecībā uz to īstenošanu un piemērošanu interpretē saskaņā ar attiecīgajiem Tiesas nolēmumiem un Eiropas Komisijas lēmumiem, kuri ir pieņemti pirms šā nolīguma parakstīšanas dienas. Par nolēmumiem un lēmumiem, kas ir pieņemti pēc šā nolīguma parakstīšanas dienas, informē pārējās Līgumslēdzējas puses. Pēc kādas Līgumslēdzējas puses lūguma par šādu vēlāk pieņemtu nolēmumu un lēmumu ietekmi lemj Apvienotā komiteja, lai nodrošinātu šā nolīguma pareizu darbību. Par pastāvošajām interpretācijām pirms šā nolīguma parakstīšanas dienas informē EKAT partnerus. Saskaņā ar šo procedūru pieņemtie Apvienotās komitejas lēmumi ir saderīgi ar Tiesas judikatūru.

2.   Ja lietā, ko gatavojas izskatīt kāda EKAT partnera tiesa, rodas interpretācijas jautājumi saistībā ar šo nolīgumu, I pielikumā uzskaitīto tiesību aktu noteikumiem vai tādu tiesību aktu noteikumiem, kas ir pieņemti saskaņā ar tiem un kas pēc būtības ir vienādi ar atbilstīgajiem EK līguma noteikumiem un tiesību aktiem, kuri ir pieņemti, atbilstīgi EK līgumam, tad šī tiesa gadījumā, ja uzskata to par vajadzīgu, lai varētu pieņemt spriedumu, un saskaņā ar IV pielikumu lūdz Tiesu lemt par šo jautājumu. EKAT partneris ar lēmumu un saskaņā ar IV pielikumu var noteikt to, ciktāl un saskaņā ar kādu kārtību tā tiesas piemēro attiecīgo noteikumu. Par šādu lēmumu paziņo depozitāram un Tiesai. Depozitārs informē pārējās Līgumslēdzējas puses.

3.   Gadījumos, kad saskaņā ar 2. punktu Līgumslēdzējas puses tiesa, kuras lēmumi saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem nav pārsūdzami, nevar jautājumu nodot Tiesai, tad jebkuru šādas tiesas spriedumu attiecīgā Līgumslēdzēja puse nosūta Apvienotajai komitejai, kas rīkojas tā, lai saglabātu šā nolīguma viendabīgu interpretāciju. Ja divos mēnešos, kopš tai ir darītas zināmas atšķirības starp Tiesas judikatūru un attiecīgās Līgumslēdzējas puses tiesas spriedumu, Apvienotā komiteja nav spējusi saglabāt šā nolīguma viendabīgu interpretāciju, var piemērot 20. pantā paredzētās procedūras.

JAUNI TIESĪBU AKTI

17. pants

1.   Šis nolīgums neskar ikvienas Līgumslēdzējas puses tiesības vienpusēji pieņemt jaunus tiesību aktus vai grozīt savus pastāvošos tiesību aktus gaisa pārvadājumu jomā vai I pielikumā minētajās saistītās jomās, ievērojot nediskriminēšanas principu, kā arī šo pantu un 18. panta 4. punktu. Asociētās puses pieņem šādus tiesību aktus vienīgi tad, ja tie ir saskaņā ar šo nolīgumu.

2.   Tiklīdz kāda Līgumslēdzēja puse ir pieņēmusi jaunus tiesību aktus vai grozījusi pastāvošos tiesību aktus, tā ar Apvienotās komitejas starpniecību ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc pieņemšanas informē pārējās Līgumslēdzējas puses. Pēc jebkuras Līgumslēdzējas puses lūguma Apvienotā komiteja divos mēnešos pēc tam rīko viedokļu apmaiņu par šādu jaunu tiesību aktu vai grozījumu ietekmi uz šā nolīguma pareizu darbību.

3.   Apvienotā komiteja:

| a) | vai nu pieņem lēmumu, ar kuru pārskata I pielikumu, lai tajā iekļautu – vajadzības gadījumā, pamatojoties uz savstarpīgumu – attiecīgo jauno tiesību aktu vai grozījumu; vai arī |
| --- | --- |

a)

vai nu pieņem lēmumu, ar kuru pārskata I pielikumu, lai tajā iekļautu – vajadzības gadījumā, pamatojoties uz savstarpīgumu – attiecīgo jauno tiesību aktu vai grozījumu; vai arī

| b) | pieņem lēmumu par to, ka attiecīgais jaunais tiesību akts vai grozījums ir uzskatāms par atbilstīgu šim nolīgumam; vai arī |
| --- | --- |

b)

pieņem lēmumu par to, ka attiecīgais jaunais tiesību akts vai grozījums ir uzskatāms par atbilstīgu šim nolīgumam; vai arī

| c) | lemj par jebkādiem citiem pasākumiem, lai nodrošinātu šā nolīguma pareizu darbību. |
| --- | --- |

c)

lemj par jebkādiem citiem pasākumiem, lai nodrošinātu šā nolīguma pareizu darbību.

4.   Attiecībā uz tiesību aktiem, kuri ir pieņemti laikposmā starp šā nolīguma parakstīšanu un tā stāšanos spēkā un par kuriem pārējās Līgumslēdzējas puses ir informētas, par atsauces dienu uzskata dienu, kad ir saņemta informācija. Apvienotā komiteja pieņem lēmumu ne agrāk kā sešdesmit dienas no šā nolīguma stāšanās spēkā.

APVIENOTĀ KOMITEJA

18. pants

1.   Ar šo tiek izveidota Apvienotā komiteja, kas ir atbildīga par šā nolīguma pārvaldību un nodrošina tā pareizu īstenošanu, neskarot 15. panta 2. un 3. punktu un 21. un 22. pantu. Šajā nolūkā tā sniedz ieteikumus un pieņem lēmumus gadījumos, ko paredz šis nolīgums. Līgumslēdzējas puses īsteno Apvienotās komitejas lēmumus saskaņā ar saviem noteikumiem.

2.   Apvienotajā komitejā darbojas Līgumslēdzēju pušu pārstāvji.

3.   Apvienotā komiteja pieņem lēmumus vienprātīgi. Tomēr lēmumu pieņemšanai par dažiem noteiktiem jautājumiem Apvienotā komiteja var paredzēt balsu vairākuma procedūru.

4.   Lai nodrošinātu šā nolīguma pareizu izpildi, Līgumslēdzējas puses apmainās ar informāciju, inter alia, par jauniem tiesību aktiem vai pieņemtiem lēmumiem, kas attiecas uz šo nolīgumu, un pēc jebkuras puses lūguma apspriežas Apvienotajā komitejā, tostarp par sociāliem jautājumiem.

5.   Apvienotā komiteja pieņem savu reglamentu.

6.   Apvienotās komitejas priekšsēdētāja amatu pārmaiņus ieņem kāds no EKAT partneriem vai Eiropas Kopiena un tās dalībvalstis, ievērojot kārtību, ko nosaka Apvienotās komitejas reglamentā.

7.   Apvienotās komitejas priekšsēdētājs sasauc tās sanāksmes vismaz vienu reizi gadā, lai izskatītu šā nolīguma darbību kopumā, un – ja apstākļi to prasa – pēc kādas Līgumslēdzējas puses lūguma. Apvienotā komiteja pastāvīgi seko Tiesas judikatūras attīstībai. Šajā nolūkā Eiropas Kopiena nosūta EKAT partneriem visus Tiesas spriedumus, kas attiecas uz nolīguma darbību. Apvienotā komiteja trīs mēnešos attiecīgi rīkojas, lai saglabātu šā nolīguma viendabīgu interpretāciju.

8.   Apvienotā komiteja var nolemt izveidot darba grupas, kas tai palīdz veikt tās uzdevumus.

19. pants

1.   Apvienotās komitejas lēmumi ir saistošo Līgumslēdzējām pusēm. Ja Apvienotās komitejas pieņemtie lēmumi liek Līgumslēdzējām pusēm rīkoties, attiecīgā puse veic vajadzīgos pasākumus un par tiem informē Apvienoto komiteju.

2.   Apvienotās komitejas lēmumus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un EKAT partneru oficiālajos vēstnešos. Katrā lēmumā ir norādīts termiņš, kurā Līgumslēdzējām pusēm tas jāīsteno, un jebkura cita informācija, kas varētu attiekties uz uzņēmējiem.

DOMSTARPĪBU IZŠĶIRŠANA

20. pants

1.   Kopiena, darbojoties kopā ar EK dalībvalstīm, vai EKAT partneris var iesniegt Apvienotajai komitejai domstarpību jautājumus saistībā ar šā nolīguma piemērošanu vai interpretāciju, izņemot gadījumus, kad šajā nolīgumā ir izklāstītas īpašas procedūras.

2.   Ja domstarpību jautājums saskaņā ar 1. punktu ir iesniegts Apvienotajai komitejai, nekavējoties notiek domstarpībās iesaistīto pušu apspriedes. Ja Eiropas Kopiena nav iesaistīta domstarpībās, viena no domstarpībās iesaistītajām pusēm var uzaicināt Kopienas pārstāvi piedalīties apspriedēs. Domstarpībās iesaistītās puses var sagatavot risinājuma priekšlikumu, ko nekavējoties iesniedz Apvienotajai komitejai. Apvienotās komitejas lēmumi, ko pieņem saskaņā ar šo procedūru, ievēro Tiesas judikatūru.

3.   Ja četros mēnešos no dienas kopš domstarpību jautājuma iesniegšanas Apvienotajai komitejai nav izdevies pieņemt lēmumu, kas atrisina domstarpības, tad domstarpībās iesaistītās puses var domstarpību jautājumu iesniegt Tiesā, kuras lēmumi šādos gadījumos ir galīgi un saistoši. Kārtība, saskaņā ar kuru jautājumus var iesniegt Tiesai, ir izklāstīta IV pielikumā.

4.   Ja Apvienotā komiteja četros mēnešos nav pieņēmusi lēmumu par tai iesniegtu jautājumu, Līgumslēdzējas puses saskaņā ar 21. un 22. pantu var veikt atbilstīgus aizsardzības pasākumus, kuru ilgums nepārsniedz sešus mēnešus. Pēc minētā termiņa beigām ikviena Līgumslēdzēja puse var šo nolīgumu nekavējoties denonsēt. Līgumslēdzējas puses neveic aizsardzības pasākumus saistībā ar jautājumiem, kas saskaņā ar šo nolīgumu ir iesniegti Tiesai, izņemot 11. panta 3. punktā minētos gadījumus vai ievērojot mehānismus, kas paredzēti I pielikumā uzskaitītajos tiesību aktos.

AIZSARDZĪBAS PASĀKUMI

21. pants

Neskarot 11. panta 3. punktu un šā nolīguma protokolos minētos drošuma un drošības novērtējumus, aizsardzības pasākumi ir ierobežoti apjomā un laikā, darot vienīgi to, kas ir pilnīgi nepieciešams stāvokļa labošanai. Priekšroka ir pasākumiem, kas vismazāk traucē šā nolīguma darbību.

22. pants

1.   Līgumslēdzēja puse, kas apsver iespēju veikt aizsardzības pasākumus, ar Apvienotās komitejas starpniecību paziņo to pārējām Līgumslēdzējām pusēm un sniedz visu attiecīgo informāciju.

2.   Līgumslēdzējas puses tūlīt sāk apspriedes Apvienotajā komitejā, lai rastu visiem pieņemamu risinājumu.

3.   Neskarot 11. panta 3. punktu, attiecīgā Līgumslēdzēja puse nedrīkst veikt aizsardzības pasākumus, kamēr nav pagājis viens mēnesis kopš paziņojuma saskaņā ar 1. punktu, ja vien apspriežu procedūra saskaņā ar 2. punktu nav pabeigta pirms minētā termiņa beigām.

4.   Attiecīgās Līgumslēdzējas puses tūlīt paziņo Apvienotajai komitejai par veiktajiem pasākumiem un sniedz visu attiecīgo informāciju.

INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

23. pants

Uz Līgumslēdzēju pušu pārstāvjiem, delegātiem un ekspertiem, kā arī ierēdņiem un citi darbiniekiem, kas rīkojas saskaņā ar šo nolīgumu, attiecas prasība arī pēc uzdevumu izpildes beigām neizpaust informāciju, uz kuru attiecas profesionālās konfidencialitātes pienākums, jo īpaši informāciju par uzņēmumiem, to uzņēmējdarbības attiecībām un izmaksu komponentiem.

TREŠĀS VALSTIS UN STARPTAUTISKĀS ORGANIZĀCIJAS

24. pants

1.   Pēc jebkuras Līgumslēdzējas puses lūguma Līgumslēdzējas puses saskaņā ar 25. un 26. pantā noteiktajām procedūrām Apvienotajā komitejā savstarpēji apspriežas par:

| a) | starptautisku organizāciju pārziņā esošiem gaisa pārvadājumu jautājumiem; un |
| --- | --- |

a)

starptautisku organizāciju pārziņā esošiem gaisa pārvadājumu jautājumiem; un

| b) | dažādiem aspektiem, kas skar Līgumslēdzēju pušu un trešo valstu ar gaisa pārvadājumu saistīto attiecību iespējamo attīstību, kā arī par šajā jomā noslēgto divpusējo un daudzpusējo nolīgumu svarīgāko elementu darbību. |
| --- | --- |

b)

dažādiem aspektiem, kas skar Līgumslēdzēju pušu un trešo valstu ar gaisa pārvadājumu saistīto attiecību iespējamo attīstību, kā arī par šajā jomā noslēgto divpusējo un daudzpusējo nolīgumu svarīgāko elementu darbību.

2.   Šā panta 1. punktā paredzētās apspriedes notiek viena mēneša laikā kopš attiecīgā lūguma un – steidzamos gadījumos – tiklīdz iespējams.

25. pants

1.   Šā nolīguma 24. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzēto apspriežu galvenie mērķi ir šādi:

| a) | kopīgi izlemt, vai jautājumi skar problēmas, par kurām ir kopēja interese; un |
| --- | --- |

a)

kopīgi izlemt, vai jautājumi skar problēmas, par kurām ir kopēja interese; un

| b) | atkarībā no šādu problēmu rakstura:






  — | kopīgi apsvērt, vai Līgumslēdzēju pušu darbība iesaistītajās starptautiskajās organizācijās būtu jākoordinē, vai |
| --- | --- | --- |

b)

atkarībā no šādu problēmu rakstura:

—

kopīgi apsvērt, vai Līgumslēdzēju pušu darbība iesaistītajās starptautiskajās organizācijās būtu jākoordinē, vai

| — | kopīgi apsvērt jebkuru citu nostāju, kas varētu būt lietderīga. |
| --- | --- |

—

kopīgi apsvērt jebkuru citu nostāju, kas varētu būt lietderīga.

2.   Tiklīdz iespējams, Līgumslēdzējas puses apmainās ar jebkuru informāciju, kas attiecas uz 1. punktā paredzētajiem mērķiem.

26. pants

Šā nolīguma 24. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzēto apspriežu galvenie mērķi ir analizēt attiecīgos jautājumus un apsvērt jebkuru pieeju, kas varētu būt lietderīga.

PĀREJAS NOTEIKUMI

27. pants

1.   Šā nolīguma I līdz VIII protokolā noteikti pārejas noteikumi un atbilstīgie pārejas posmi, ko piemēro starp Eiropas Kopienu un EK dalībvalstīm, no vienas puses, un attiecīgo Asociēto pusi, no otras puses. Attiecībās starp Norvēģiju vai Islandi un Asociēto pusi piemēro tādus pašus nosacījumus kā starp Eiropas Kopienu un EK dalībvalstīm, no vienas puses, un attiecīgo Asociēto pusi, no otras puses.

2.   Šā panta 1. punktā minēto pārejas posmu laikā atbilstīgos gaisa pārvadājumu režīma elementus divu Asociēto pušu starpā nosaka, pamatojoties uz ierobežojošāko no abiem protokoliem, kas saistīti ar attiecīgajām Asociētajām pusēm.

3.   Katras Asociētās puses pakāpeniskās pārejas laikā uz pilnīgu EKAT noteikumu piemērošanu veic novērtējumus. Novērtējumus veic Eiropas Kopiena sadarbībā ar attiecīgo Asociēto pusi. Kad Asociētā puse uzskata, ka attiecīgajā protokolā izklāstītie pārejas posma nosacījumi ir līdz galam izpildīti, tā ziņo Eiropas Kopienai, ka jāveic novērtējums.

4.   Ja Eiropas Kopiena konstatē, ka nosacījumi ir izpildīti, to paziņo Apvienotajai komitejai un tad atkarībā no apstākļiem lemj par attiecīgās Asociētās puses gatavību, attiecīgi, nākamajam pārejas posmam vai pilnīgai iekļaušanai Eiropas Kopējā aviācijas telpā.

5.   Ja Eiropas Kopiena konstatē, ka nosacījumi nav izpildīti, to paziņo Apvienotajai komitejai. Kopiena attiecīgajai Asociētajai pusei iesaka konkrētus uzlabojumus un nosaka īstenošanas termiņu, kurā šos uzlabojumus pamatoti var īstenot. Pirms īstenošanas termiņa beigām veic otru un, vajadzības gadījumā, turpmākus novērtējumus, lai pārliecinātos, vai ieteiktie uzlabojumi ir efektīvi un pareizi īstenoti.

ATTIECĪBAS AR DIVPUSĒJIEM GAISA PĀRVADĀJUMU NOLĪGUMIEM UN NOTEIKUMIEM

28. pants

1.   Šis nolīgums prevalē pār attiecīgajiem noteikumiem divpusējos gaisa pārvadājumu nolīgumos un/vai noteikumos, kas ir spēkā starp Asociētajām pusēm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu, EK dalībvalstīm, Norvēģiju vai Islandi, no otras puses, kā arī Asociēto pušu starpā.

2.   Neskarot 1. punktu, 27. pantā minēto pārejas posmu laikā attiecīgo pušu starpā piemēro starp Asociētajām pusēm un Eiropas Kopienu, EK dalībvalstīm, Norvēģiju vai Islandi, kā arī divu Asociēto pušu starpā spēkā esošo divpusējo nolīgumu vai noteikumu prasības, kas attiecas uz īpašumtiesībām, satiksmes tiesībām, jaudu, reisu biežumu, gaisa kuģu veidu vai maiņu, sadarbības lidojumiem un cenām, ja šādi divpusēji nolīgumi un/vai noteikumi attiecībā uz iesaistīto gaisa pārvadātāju brīvību ir elastīgāki, salīdzinot ar attiecīgajai Asociētajai pusei piemērojamā protokola noteikumiem.

3.   Asociētās puses un kādas citas Līgumslēdzējas puses domstarpības par to, vai saistībā ar pilnu EKAT piemērošanu elastīgākas ir attiecīgajai Asociētajai pusei piemērojamā protokola vai divpusējo nolīgumu un/vai noteikumu prasības, risina saskaņā ar šā nolīguma 20. pantā paredzēto domstarpību risināšanas kārtību. Tāpat risina domstarpības par attiecībām starp konfliktējošiem protokoliem.

STĀŠANĀS SPĒKĀ, PĀRSKATĪŠANA, IZBEIGŠANA UN CITI NOTEIKUMI

29. pants

Stāšanās spēkā

1.   Šo nolīgumu parakstītāji ratificē vai apstiprina saskaņā ar savām procedūrām. Ratifikācijas vai apstiprināšanas instrumentus deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātam (depozitārs), kas par to paziņo visiem pārējiem parakstītājiem, kā arī Starptautiskajai Civilās aviācijas organizācijai.

2.   Šis nolīgums stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad ratifikācijas vai apstiprināšanas instrumentus ir deponējusi Eiropas Kopiena un EK dalībvalstis, un vismaz viena Asociētā puse. Attiecībā uz katru parakstītāju, kas šo nolīgumu ratificē vai apstiprina pēc minētās dienas, tas stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad šis parakstītājs ir deponējis savu ratifikācijas vai apstiprināšanas instrumentu.

3.   Neskarot 1. un 2. punktu, Eiropas Kopiena un tās dalībvalstis, un vismaz viena Asociētā puse var nolemt šo nolīgumu savā starpā provizoriski piemērot no parakstīšanas dienas saskaņā ar saviem attiecīgajiem tiesību aktiem, paziņojot par to depozitāram, kas par to informē pārējās Līgumslēdzējas puses.

30. pants

Pārskatīšana

Šo nolīgumu pārskata pēc jebkuras Līgumslēdzējas puses lūguma un katrā ziņā piecus gadus pēc tā stāšanās spēkā.

31. pants

Izbeigšana

1.   Ikviena Līgumslēdzēja puse var denonsēt šo nolīgumu, paziņojot depozitāram, kas par šo izbeigšanu paziņo pārējām Līgumslēdzējām pusēm, kā arī Starptautiskajai Civilās aviācijas organizācijai. Ja šo nolīgumu denonsē Eiropas Kopiena un EK dalībvalstis, tas zaudē spēku vienu gadu pēc paziņošanas dienas. Ja šo nolīgumu denonsē kāda cita Līgumslēdzēja puse, tas vienīgi attiecībā uz šo Līgumslēdzēju pusi zaudē spēku vienu gadu pēc paziņošanas dienas. Tomēr gaisa pārvadājumu pakalpojumi, kas darbojas šā nolīguma izbeigšanas dienā, var turpināties līdz tā Starptautiskās Gaisa pārvadājumu asociācijas (IATA) lidojumu plānošanas perioda beigām, kurā ir nolīguma izbeigšanas diena.

2.   Ja kāda Asociētā puse pievienojas Eiropas Savienībai, šī puse automātiski pārstāj būt Asociētā puse atbilstīgi šim nolīgumam un kļūst par EK dalībvalsti.

3.   Šis nolīgums zaudē spēku vai ir uzskatāms par apturētu attiecībā uz atbilstīgo Asociēto pusi, ja zaudē spēku vai ir apturēts atbilstīgais asociācijas nolīgums.

32. pants

EKAT paplašināšana

Eiropas Kopiena var aicināt piedalīties EKAT jebkuru valsti vai struktūru, kura ir gatava savus tiesību aktus gaisa pārvadājumu jomā un saistītos jautājumus padarīt saderīgus ar Kopienas gaisa pārvadājumu tiesību aktiem un saistītajiem jautājumiem un ar kuru Kopiena ir izveidojusi vai veido ciešu ekonomisko sadarbību, piemēram, asociācijas nolīgumu. Šajā nolūkā Līgumslēdzējas puses attiecīgi groza šo nolīgumu.

33. pants

Gibraltāra lidosta

1.   Uzskata, ka šā nolīguma piemērošana Gibraltāra lidostai neskar Spānijas Karalistes un Apvienotās Karalistes attiecīgo juridisko nostāju saistībā ar domstarpībām par tās teritorijas suverenitāti, kurā atrodas šī lidosta.

2.   Šā nolīguma piemērošanu Gibraltāra lidostai aptur līdz laikam, kad sāk darboties noteikumi, kas paredzēti Spānijas Karalistes un Apvienotās Karalistes ārlietu ministru 1987. gada 2. decembra Kopīgajā deklarācijā.

34. pants

Valodas

Šis nolīgums ir sagatavots vienā oriģināleksemplārā Eiropas Savienības iestāžu oficiālajās valodās un to Līgumslēdzēju pušu valsts valodās, kuras nav Eiropas Kopiena un tās dalībvalstis; visi teksti ir vienlīdz autentiski.

TO APLIECINOT, pilnvarotie ir parakstījuši šo nolīgumu.

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Image

Pour le Royaume de Belgique

Voor het Koninkrijk België

Für das Königreich Belgien

Image

Za Českou republiku

Image

På Kongeriget Danmarks vegne

Image

Für die Bundesrepublik Deutschland

Image

Eesti Vabariigi nimel

Image

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Image

Por el Reino de España

Image

Pour la République française

Image

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Image

Per la Repubblica italiana

Image

Για την Κυπριακή Δημοκρατία

Image

Latvijas Republikas vārdā

Image

Image

Lietuvos Respublikos vardu

Image

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Image

A Magyar Köztársaság részéről

Image

Għar-Repubblika ta' Malta

Image

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Image

Für die Republik Österreich

Image

W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

Image

Pela República Portuguesa

Image

Za Republiko Slovenijo

Image

Za Slovenskú republiku

Image

Image

Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

Image

För Konungariket Sverige

Image

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Image

Për Republikën e Shqipërisë

Image

Za Bosnu i Hercegovinu

За Босну и Херцеговину

Za Bosnu i Hercegovinu

Image

За Република България

Image

Za Republiku Hrvatsku

Image

За Бивша Югославска Република Македония

Fyrir hönd Lyðveldisins Íslands

Image

Za Republiku Crnu Goru

Image

Image

For Kongeriket Norge

Image

Pentru România

Image

За Републику Србију

Image

Image

For the United Nations Interim Administration in Kosovo

Image

Luxembourg, 9 June 2006

Dear Sirs,

Hereby I declare that the final text from 22 May 2006 of the Multilateral ECAA Agreement is acceptable for the Government of the Republic of Macedonia.

With this letter, the Government of the Republic of Macedonia considers itself as signatory of the Multilateral Agreement between the Republic of Albania, Bosnia and Herzegovina, the Republic of Bulgaria, the Republic of Croatia, the European Community and its Member States, the Republic of Iceland, the Republic of Macedonia, the Kingdom of Norway, Serbia and Montenegro, Romania and United Nations Interim Administration Mission in Kosovo on the Establishment of a European Common Aviation Area.

However, I declare that the Republic of Macedonia does not accept the denomination used for my country in the abovementioned Agreement, having in view that the constitutional name of my country is Republic of Macedonia.

Please accept, Sirs, the assurances of my highest consideration.

Xhemali MEHAZI

Minister of Transport and Communications

Image

Luxembourg, 9 June 2006

Mr. Xhemali MEHAZI,

MEHAZI

Minister of Transport and Communications

of the former Yugoslav Republic of Macedonia,

Sir,

The European Community and its Member States take note of your letter of today's date and confirms that your letter and this reply shall together take the place of the signature of the Multilateral Agreement between the Republic of Albania, Bosnia and Herzegovina, the Republic of Bulgaria, the Republic of Croatia, the European Community and its Member States, the Republic of Iceland, the former Yugoslav Republic of Macedonia, the Kingdom of Norway, Serbia and Montenegro, Romania and the United Nations Interim Administration Mission in Kosovo on the Establishment of a European Common Aviation Area (ECAA). However, this cannot be construed as acceptance or recognition by the European Community and its Member States, in whatever form or content of a denomination other than the “former Yugoslav Republic of Macedonia”.

Please accept, Sir, the assurance of our highest consideration.

On behalf of the European Community and its Member States

Image

---

(1)  Saskaņā ar ANO Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūciju 1244.

1

I PIELIKUMS

NOTEIKUMI, KAS PIEMĒROJAMI CIVILAJAI AVIĀCIJAI

Turpmāk uzskaitīto Eiropas Kopienas tiesību aktu “piemērojamos noteikumus” piemēro saskaņā ar pamatnolīgumu un II pielikumu par horizontālajiem pielāgojumiem, ja vien šajā pielikumā vai I līdz VIII protokolā nav noteikts citādi. Gadījumos, kad atsevišķi tiesību akti ir īpaši jāpielāgo, tas ir attiecīgi norādīts.

A.   TIRGUS PIEEJAMĪBA UN SAISTĪTI JAUTĀJUMI

Nr. 2407/92

Padomes Regula (EEK) Nr. 2407/92 (1992. gada 23. jūlijs) par gaisa pārvadātāju licencēšanu

Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 18. pants un pielikums, izņemot 13. panta 3. punkta atsauci uz EK līguma 226. pantu (bijušo 169. pantu)

Nr. 2408/92

Padomes Regula (EEK) Nr. 2408/92 (1992. gada 23. jūlijs) par Kopienas aviosabiedrību piekļuvi Kopienas iekšējiem gaisa ceļiem

grozīta vai pielāgota ar:

| — | 29. pantu Aktā par Austrijas Republikas, Somijas Republikas un Zviedrijas Karalistes pievienošanās nosacījumiem |
| --- | --- |

—

29. pantu Aktā par Austrijas Republikas, Somijas Republikas un Zviedrijas Karalistes pievienošanās nosacījumiem

| — | Apvienotās komitejas lēmumu Nr. 7/94 (1994. gada 21. marts), ar ko groza EEZ līguma 47. protokolu un atsevišķus pielikumus |
| --- | --- |

—

Apvienotās komitejas lēmumu Nr. 7/94 (1994. gada 21. marts), ar ko groza EEZ līguma 47. protokolu un atsevišķus pielikumus

| — | 20. pantu Aktā par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem Līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā, turpmāk – “2003. gada Pievienošanās akts” |
| --- | --- |

—

20. pantu Aktā par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem Līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā, turpmāk – “2003. gada Pievienošanās akts”

Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 15. pants, I, II un III pielikums

Nr. 2409/92

Padomes Regula (EEK) Nr. 2409/92 (1992. gada 23. jūlijs) par gaisa pārvadājumu maksām un tarifiem

Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 10. pants

Nr. 95/93

Padomes Regula (EEK) Nr. 95/93 (1993. gada 18. janvāris) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostās

grozīta ar:

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 894/2002 (2002. gada 27. maijs), ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 95/93 |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 894/2002 (2002. gada 27. maijs), ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 95/93

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1554/2003 (2003. gada 22. jūlijs), ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 95/93 |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1554/2003 (2003. gada 22. jūlijs), ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 95/93

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 793/2004 (2004. gada 21. aprīlis), ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 95/93 |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 793/2004 (2004. gada 21. aprīlis), ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 95/93

Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 12. pants un 14.a panta 2. punkts

Piemērojot 12. panta 2. punktu, terminu “Komisija” aizstāj ar “Apvienotā komiteja”.

Nr. 96/67

Padomes Direktīva 96/67/EK (1996. gada 15. oktobris) par pieeju lidlauka sniegto pakalpojumu tirgum Kopienas lidostās

Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 25. pants un pielikums

Piemērojot 10. pantu, terminu “dalībvalstis” aizstāj ar “EK dalībvalstis”.

Piemērojot 20. panta 2. punktu, terminu “Komisija” aizstāj ar “Apvienotā komiteja”.

Nr. 785/2004

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 785/2004 (2004. gada 21. aprīlis) par apdrošināšanas prasībām, kas attiecas uz gaisa pārvadātājiem un gaisa kuģu ekspluatantiem

Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 8. pants un 10. panta 2. punkts

B.   GAISA SATIKSMES PĀRVALDĪBA

Nr. 549/2004

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 549/2004 (2004. gada 10. marts), ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai (pamatregula)

Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 4., 6. un 9. līdz 14. pants

Nr. 550/2004

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 550/2004 (2004. gada 10. marts) par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (pakalpojumu sniegšanas regula)

Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 19. pants, I un II pielikums

Nr. 551/2004

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 551/2004 (2004. gada 10. marts) par gaisa telpas organizāciju un izmantošanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (gaisa telpas regula)

Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 11. pants

Nr. 552/2004

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 552/2004 (2004. gada 10. marts) par Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla savietojamību (savietojamības regula)

Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 12. pants, I līdz V pielikums

Nr. 2096/2005

Komisijas Regula (EK) Nr. 2096/2005 (2005. gada 20. decembris), ar kuru paredz kopīgas prasības aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai

Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 9. pants, I līdz V pielikums

Nr. 2150/2005

Komisijas Regula (EK) Nr. 2150/2005 (2005. gada 23. decembris), ar ko nosaka kopīgus noteikumus gaisa telpas elastīgai izmantošanai

Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 9. pants, pielikums

C.   AVIĀCIJAS DROŠUMS

Nr. 3922/91

Padomes Regula (EEK) Nr. 3922/91 (1991. gada 16. decembris) par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā

grozīta ar:

| — | Komisijas Regulu (EK) Nr. 2176/96 (1996. gada 13. novembris), ar ko zinātnes un tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91, |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (EK) Nr. 2176/96 (1996. gada 13. novembris), ar ko zinātnes un tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91,

| — | Komisijas Regulu (EK) Nr. 1069/1999 (1999. gada 25. maijs), ar ko zinātnes un tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91, |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (EK) Nr. 1069/1999 (1999. gada 25. maijs), ar ko zinātnes un tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91,

| — | Komisijas Regulu (EK) Nr. 2871/2000 (2000. gada 28. decembris), ar ko zinātnes un tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (EK) Nr. 2871/2000 (2000. gada 28. decembris), ar ko zinātnes un tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1592/2002 (2002. gada 15. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1592/2002 (2002. gada 15. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi

Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 10. pants, 12. un 13. pants, izņemot 4. panta 1. punktu un 8. panta 2. punkta otro teikumu, I līdz III pielikums

Piemērojot 12. pantu, terminu “dalībvalstis” aizstāj ar “EK dalībvalstis”.

Nr. 94/56

Padomes Direktīva 94/56 (1994. gada 21. novembris), ar ko nosaka civilās aviācijas nelaimes gadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas pamatprincipus

Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 12. pants

Piemērojot 9. un 12. pantu, terminu “Komisija” aizstāj ar “visas citas EKAT Līgumslēdzējas puses”.

Nr. 1592/2002

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1592/2002 (2002. gada 15. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi

grozīta ar:

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1643/2003 (2003. gada 22. jūlijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1592/2002 |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1643/2003 (2003. gada 22. jūlijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1592/2002

| — | Komisijas Regulu (EK) Nr. 1701/2003 (2003. gada 24. septembris), ar ko pielāgo 6. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1592/2002 |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (EK) Nr. 1701/2003 (2003. gada 24. septembris), ar ko pielāgo 6. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1592/2002

Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 57. pants, I un II pielikums

Nr. 2003/42

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/42/EK (2003. gada 13. jūnijs) attiecībā uz ziņošanu par notikumiem civilajā aviācijā

Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 11. pants, I un II pielikums

Nr. 1702/2003

Komisijas Regula (EK) Nr. 1702/2003 (2003. gada 24. septembris), ar ko paredz īstenošanas noteikumus par sertifikāciju attiecībā uz gaisa kuģu un ar tiem saistīto ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīgumu un atbilstību vides aizsardzības prasībām, kā arī projektēšanas un ražošanas organizāciju sertifikāciju

grozīta ar:

| — | Komisijas Regulu (EK) Nr. 381/2005 (2005. gada 7. marts), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1702/2003 |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (EK) Nr. 381/2005 (2005. gada 7. marts), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1702/2003

Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 4. pants, pielikums. Šajā regulā minētos pārejas posmus nosaka Apvienotā komiteja.

Nr. 2042/2003

Komisijas Regula (EK) Nr. 2042/2003 (2003. gada 20. novembris) par gaisa kuģu un aeronavigācijas ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīguma uzturēšanu un šo uzdevumu izpildē iesaistīto organizāciju un personāla apstiprināšanu

Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 6. pants, I līdz IV pielikums

Nr. 104/2004

Komisijas Regula (EK) Nr. 104/2004 (2004. gada 22. janvāris), ar ko paredz noteikumus par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras Apelācijas padomes izveidošanu un sastāvu

Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 7. pants un pielikums

Nr. 488/2005

Komisijas Regula (EK) Nr. 488/2005 (2005. gada 21. marts) par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras iekasētām maksām un atlīdzību

Nr. 2111/2005

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2111/2005 (2005. gada 14. decembris) par darbības aizliegumam Kopienā pakļauto gaisa pārvadātāju Kopienas saraksta izveidi un gaisa transporta pasažieru informēšanu par apkalpojošā gaisa pārvadātāja identitāti un par Direktīvas 2004/36/EK 9. panta atcelšanu

Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 13. pants, pielikums

D.   AVIĀCIJAS DROŠĪBA

Nr. 2320/2002

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2320/2002 (2002. gada 16. decembris) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā

grozīta ar:

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 849/2004 (2004. gada 29. aprīlis), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2320/2002 |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 849/2004 (2004. gada 29. aprīlis), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2320/2002

Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 12. pants un pielikums

Nr. 622/2003

Komisijas Regula (EK) Nr. 622/2003 (2003. gada 4. aprīlis), ar ko nosaka pasākumus kopēju pamatstandartu īstenošanai aviācijas drošības jomā

grozīta ar:

| — | Komisijas Regulu (EK) Nr. 68/2004 (2004. gada 15. janvāris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 622/2003 |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (EK) Nr. 68/2004 (2004. gada 15. janvāris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 622/2003

| — | Komisijas Regulu (EK) Nr. 781/2005 (2005. gada 24. maijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 622/2003 |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (EK) Nr. 781/2005 (2005. gada 24. maijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 622/2003

| — | Komisijas Regulu (EK) Nr. 857/2005 (2005. gada 6. jūnijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 622/2003 |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (EK) Nr. 857/2005 (2005. gada 6. jūnijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 622/2003

Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 5. pants un pielikums

Nr. 1217/2003

Komisijas Regula (EK) Nr. 1217/2003 (2003. gada 4. jūlijs), ar ko nosaka kopējas specifikācijas valstu civilās aviācijas drošības kvalitātes kontroles programmām

Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 11. pants, I un II pielikums

Nr. 1486/2003

Komisijas Regula (EK) Nr. 1486/2003 (2003. gada 22. augusts), ar ko nosaka procedūras Komisijas inspekciju veikšanai civilās aviācijas drošības jomā

Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 16. pants

Nr. 1138/2004

Komisijas Regula (EK) Nr. 1138/2004 (2004. gada 21. jūnijs) par kopēju definīciju ierobežotas iekļuves drošības zonu kritiskajām daļām lidostās

Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 8. pants

E.   VIDE

Nr. 89/629

Padomes Direktīva 89/629/EEK (1989. gada 4. decembris) par civilo zemskaņas reaktīvo lidmašīnu trokšņa emisijas ierobežošanu

Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 8. pants

Nr. 92/14

Padomes Direktīva 92/14/EK (1992. gada 2. marts) par to lidaparātu ekspluatācijas ierobežošanu, uz kuriem attiecas Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 16. pielikuma otrā izdevuma (1988.) 1. sējuma 2. nodaļas II daļa

grozīta ar:

| — | Padomes Direktīvu 98/20/EK (1998. gada 30. marts), ar ko groza Direktīvu 92/14/EEK |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīvu 98/20/EK (1998. gada 30. marts), ar ko groza Direktīvu 92/14/EEK

| — | Komisijas Direktīvu 1999/28/EK (1999. gada 21. aprīlis), ar ko groza pielikumu Padomes Direktīvā 92/14/EEK |
| --- | --- |

—

Komisijas Direktīvu 1999/28/EK (1999. gada 21. aprīlis), ar ko groza pielikumu Padomes Direktīvā 92/14/EEK

| — | Komisijas Regulu (EK) Nr. 991/2001 (2001. gada 21. maijs), ar ko groza pielikumu Padomes Direktīvā 92/14/EEK |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (EK) Nr. 991/2001 (2001. gada 21. maijs), ar ko groza pielikumu Padomes Direktīvā 92/14/EEK

Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 11. pants un pielikums

Nr. 2002/30

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/30/EK (2002. gada 26. marts) par noteikumiem un procedūrām attiecībā uz tādu ekspluatācijas ierobežojumu ieviešanu Kopienas lidostās, kas saistīti ar troksni

Grozīta vai pielāgota ar 2003. gada Pievienošanās aktu

Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 15. pants, I un II pielikums

Nr. 2002/49

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/49/EK (2002. gada 25. jūnijs) par vides trokšņa novērtēšanu un pārvaldību

Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 16. pants, I līdz VI pielikums

F.   SOCIĀLIE ASPEKTI

Nr. 1989/391

Padomes Direktīva 89/391/EEK (1989. gada 12. jūnijs) par pasākumiem, kas ieviešami, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā

Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 16., 18. un 19. pants

Nr. 2003/88

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/88/EK (2003. gada 4. novembris) par konkrētiem darba laika organizēšanas aspektiem

Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 19., 21. līdz 24. un 26. līdz 29. pants

Nr. 2000/79

Padomes Direktīva 2000/79/EK (2000. gada 27. novembris) par Eiropas Nolīgumu par civilās aviācijas mobilo darba ņēmēju darba laika organizēšanu, kas noslēgts starp Eiropas Aviokompāniju asociāciju (AEA), Eiropas Transporta darbinieku federāciju (ETF), Eiropas Lidotāju asociāciju (ECA), Eiropas Reģionālo aviokompāniju asociāciju (ERA) un Starptautisko aviosabiedrību asociāciju (IACA)

Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 5. pants

G.   PATĒRĒTĀJU AIZSARDZĪBA

Nr. 90/314

Padomes Direktīva 90/314/EEK (1990. gada 13. jūnijs) par kompleksiem ceļojumiem, kompleksām brīvdienām un kompleksām ekskursijām

Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 10. pants

Nr. 92/59

Padomes Direktīva 92/59/EEK (1992. gada 29. jūnijs) par produktu vispārēju drošumu

Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 19. pants

Nr. 93/13

Padomes Direktīva 93/13/EEK (1993. gada 5. aprīlis) par negodīgiem noteikumiem patērētāju līgumos

Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 10. pants un pielikums

Piemērojot 10. pantu, terminu “Komisija” aizstāj ar “visas citas EKAT Līgumslēdzējas puses”.

Nr. 95/46

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti

Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 34. pants

Nr. 2027/97

Padomes Regula (EK) Nr. 2027/97 (1997. gada 9. oktobris) par gaisa pārvadātāju atbildību nelaimes gadījumos

grozīta ar:

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 889/2002 (2002. gada 13. maijs), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2027/97 |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 889/2002 (2002. gada 13. maijs), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2027/97

Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 8. pants

Nr. 261/2004

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 261/2004 (2004. gada 11. februāris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par kompensāciju un atbalstu pasažieriem sakarā ar iekāpšanas atteikumu un lidojumu atcelšanu vai ilgu kavēšanos un ar ko atceļ Regulu (EEK) Nr. 295/91

Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 17. pants

H.   CITI TIESĪBU AKTI

Nr. 2299/1989

Padomes Regula (EEK) Nr. 2299/89 (1989. gada 24. jūlijs) par rīcības kodeksu attiecībā uz datorizētām rezervēšanas sistēmām

grozīta ar:

| — | Padomes Regulu (EEK) Nr. 3089/93 (1993. gada 29. oktobris), ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2299/89 |
| --- | --- |

—

Padomes Regulu (EEK) Nr. 3089/93 (1993. gada 29. oktobris), ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2299/89

| — | Padomes Regulu (EK) Nr. 323/1999 (1999. gada 8. februāris), ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2299/89 |
| --- | --- |

—

Padomes Regulu (EK) Nr. 323/1999 (1999. gada 8. februāris), ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2299/89

Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 22. pants un pielikums

Nr. 91/670

Padomes Direktīva 91/670/EEK (1991. gada 16. decembris) par personāla licenču savstarpēju pieņemšanu amata pienākumu pildīšanai civilajā aviācijā

Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 8. pants un pielikums

Nr. 3925/91

Padomes Regula (EEK) Nr. 3925/91 (1991. gada 19. decembris) par pārbaužu un formalitāšu atcelšanu personu rokas bagāžai un reģistrētajai bagāžai Kopienas iekšējos lidojumos un personu bagāžai Kopienas iekšējos jūras braucienos

Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 5. pants

Nr. 437/2003

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 437/2003 (2003. gada 27. februāris) par statistikas pārskatiem attiecībā uz pasažieru, kravu un pasta gaisa pārvadājumiem

grozīta ar:

| — | Komisijas Regulu (EK) Nr. 1358/2003 (2003. gada 31. jūlijs), ar ko īsteno un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 437/2003 |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (EK) Nr. 1358/2003 (2003. gada 31. jūlijs), ar ko īsteno un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 437/2003

Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 11. pants, I un II pielikums

Nr. 1358/2003

Komisijas Regula (EK) Nr. 1358/2003 (2003. gada 31. jūlijs), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 437/2003 par statistikas pārskatiem attiecībā uz pasažieru, kravu un pasta gaisa pārvadājumiem un ar ko groza tās I un II pielikumu

Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 4. pants, I līdz III pielikums

Nr. 2003/96

Padomes Direktīva 2003/96/EK (2003. gada 27. oktobris), kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai

Piemērojamie noteikumi: 14. panta 1. punkta b) apakšpunkts un 2. punkts

II PIELIKUMS

HORIZONTĀLI PIELĀGOJUMI UN DAŽI PROCEDŪRAS NOTEIKUMI

I pielikumā norādīto tiesību aktu noteikumus piemēro saskaņā ar nolīgumu un šā pielikuma 1. līdz 4. punktu, ja vien I pielikumā nav noteikts citādi. Gadījumi, kad atsevišķi tiesību akti ir īpaši jāpielāgo, ir izklāstīti I pielikumā.

Šo nolīgumu piemēro saskaņā ar procedūras noteikumiem, kas izklāstīti šā pielikuma 5. un 6. punktā.

1.   TIESĪBU AKTU IEVADDAĻAS

Uzskaitīto tiesību aktu preambulas nav pielāgotas atbilstīgi nolīgumam. Tām ir nozīme tiktāl, ciktāl to prasa minētajos tiesību aktos iekļauto noteikumu pareiza interpretācija un piemērošana saistībā ar šo nolīgumu.

2.   TIESĪBU AKTU ĪPAŠĀ TERMINOLOĢIJA

Turpmāk norādītos terminus, kas lietoti šā nolīguma I pielikumā uzskaitītajos tiesību aktos, aizstāj šādi:

| a) | terminu “Kopiena” aizstāj ar “Eiropas Kopējā aviācijas telpa”; |
| --- | --- |

a)

terminu “Kopiena” aizstāj ar “Eiropas Kopējā aviācijas telpa”;

| b) | terminus “Kopienas tiesības”, “Kopienas tiesību akti”, “Kopienas instrumenti” un “EK līgums” aizstāj ar “EKAT nolīgums”; |
| --- | --- |

b)

terminus “Kopienas tiesības”, “Kopienas tiesību akti”, “Kopienas instrumenti” un “EK līgums” aizstāj ar “EKAT nolīgums”;

| c) | terminu “Kopienas lidosta” aizstāj ar “lidostas, kas atrodas Eiropas Kopējā aviācijas telpā”; |
| --- | --- |

c)

terminu “Kopienas lidosta” aizstāj ar “lidostas, kas atrodas Eiropas Kopējā aviācijas telpā”;

| d) | terminu “Eiropas Kopienu Oficiālais Vēstnesis” vai “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” aizstāj ar “Līgumslēdzēju pušu oficiālie vēstneši”; |
| --- | --- |

d)

terminu “Eiropas Kopienu Oficiālais Vēstnesis” vai “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” aizstāj ar “Līgumslēdzēju pušu oficiālie vēstneši”;

| e) | terminu “Kopienas gaisa pārvadātājs” aizstāj ar “EKAT gaisa pārvadātājs”. |
| --- | --- |

e)

terminu “Kopienas gaisa pārvadātājs” aizstāj ar “EKAT gaisa pārvadātājs”.

3.   ATSAUCES UZ DALĪBVALSTĪM

Neskarot šā pielikuma 4. punktu, gadījumos, kad I pielikumā uzskaitītajos tiesību aktos ir atsauces uz “dalībvalsti(-īm)”, uzskata, ka šīs atsauces attiecas ne vien uz EK dalībvalstīm, bet arī uz EKAT partneriem.

4.   NOTEIKUMI SAISTĪBĀ AR EIROPAS KOPIENAS KOMITEJĀM UN APSPRIEDĒM AR ASOCIĒTAJĀM PUSĒM

Eiropas Komisija apspriežas ar Asociēto pušu ekspertiem, un viņiem ir iespēja sniegt padomus vienmēr, kad I pielikumā uzskaitītajos tiesību aktos ir paredzētas Eiropas Komisijas apspriedes ar Eiropas Kopienas komitejām un to iespēja sniegt padomus vai atzinumus.

Apspriežu forma ir viena sanāksme, ko vada Eiropas Komisija, un tās notiek Apvienotajā komitejā pēc Eiropas Komisijas uzaicinājuma pirms apspriedēm ar attiecīgo Eiropas Kopienas komiteju. Eiropas Komisija sniedz katrai Asociētajai pusei visu vajadzīgo informāciju vismaz divas nedēļas pirms sanāksmes, ja vien īpaši apstākļi neliek saīsināt šo termiņu.

Asociētās puses saņem uzaicinājumu iesniegt viedokļus Eiropas Komisijai. Eiropas Komisija pienācīgi ņem vērā Asociēto pušu sniegtos padomus.

Iepriekš izklāstītie noteikumi neattiecas uz šajā nolīgumā izklāstīto konkurences noteikumu piemērošanu, ko reglamentē III pielikumā izklāstītās īpašās apspriežu procedūras.

5.   SADARBĪBA UN INFORMĀCIJAS APMAIŅA

Lai atvieglinātu Līgumslēdzēju pušu kompetento iestāžu attiecīgo pilnvaru īstenošanu, kompetentās iestādes pēc pieprasījuma savstarpēji apmainās ar visu informāciju, kas ir vajadzīga šā nolīguma pienācīgai darbībai.

6.   ATSAUCE UZ VALODĀM

Saistībā ar šā nolīguma darbības jomu noteiktajās procedūrās un neskarot IV pielikumu, Līgumslēdzējām pusēm ir tiesības lietot jebkuru Eiropas Savienības iestāžu vai citas Līgumslēdzējas puses oficiālo valodu. Līgumslēdzējas puses tomēr apzinās, ka angļu valodas lietojums atvieglina šīs procedūras. Ja kādā oficiālā dokumentā ir lietota valoda, kas nav Eiropas Savienības iestāžu oficiālā valoda, tad, ņemot vērā iepriekšējā teikumā paredzēto, vienlaikus iesniedz tulkojumu kādā no Eiropas Savienības iestāžu oficiālajām valodām. Ja kāda Līgumslēdzēja puse gatavojas mutiskā procedūrā lietot valodu, kas nav Eiropas Savienības iestāžu oficiālā valoda, tad šī Līgumslēdzēja puse nodrošina vienlaicīgu mutisku tulkojumu angļu valodā.

III PIELIKUMS

PAMATNOLĪGUMA 14. PANTĀ MINĒTIE KONKURENCES UN VALSTS ATBALSTA NOTEIKUMI

1. pants

Valsts monopoli

Katra Asociētā puse pakāpeniski pielāgo ikvienu komerciāla rakstura valsts monopolu tā, lai nodrošinātu, ka līdz otrā posma beigām, ko saistībā ar attiecīgo Asociēto pusi paredz atbilstīgais šā nolīguma protokols par pārejas noteikumiem, Līgumslēdzēju pušu valstspiederīgo starpā nepastāv diskriminācija attiecībā uz preču iepirkuma un pārdošanas nosacījumiem. Par šā mērķa sasniegšanas nolūkā pieņemtajiem pasākumiem ziņo Apvienotajai komitejai.

2. pants

Valsts atbalsta un konkurences tiesību aktu tuvināšana

1.   Līgumslēdzējas puses atzīst, ka pastāvošos Asociēto pušu valsts atbalsta un konkurences tiesību aktus ir svarīgi tuvināt attiecīgajiem Eiropas Kopienas tiesību aktiem. Asociētās puses pieliek visas pūles, lai nodrošinātu savu pastāvošo un turpmāko valsts atbalsta un konkurences tiesību aktu pakāpenisku sakārtošanu atbilstīgi Eiropas Kopienas acquis.

2.   Minēto tuvināšanu sāk līdz ar nolīguma stāšanos spēkā un līdz otrā posma beigām, ko saistībā ar katru Asociēto pusi paredz attiecīgais šā nolīguma protokols par pārejas noteikumiem, pakāpeniski paplašina, aptverot visus šajā pielikumā minētos Eiropas Kopienas valsts atbalsta un konkurences noteikumu elementus. Asociētās puses, vienojoties ar Eiropas Komisiju, nosaka arī veicamo tiesību aktu tuvināšanas īstenošanas un tiesību aktu izpildes pasākumu pārraudzības kārtību.

3. pants

Konkurences noteikumi un citi ekonomikas noteikumi

1.   Ar nolīguma pareizu darbību nav saderīgas turpmāk izklāstītās darbības tiktāl, ciktāl tās var iespaidot tirdzniecību starp divām vai vairāk Līgumslēdzējām pusēm:

| i) | visi nolīgumi uzņēmumu starpā, uzņēmumu apvienību lēmumi un saskaņotas darbības, kuru mērķis ir nepieļaut, ierobežot vai traucēt konkurenci; |
| --- | --- |

i)

visi nolīgumi uzņēmumu starpā, uzņēmumu apvienību lēmumi un saskaņotas darbības, kuru mērķis ir nepieļaut, ierobežot vai traucēt konkurenci;

| ii) | ļaunprātīga viena vai vairāku uzņēmumu dominējoša stāvokļa izmantošana visā Līgumslēdzēju pušu teritorijā vai būtiskā tās daļā; |
| --- | --- |

ii)

ļaunprātīga viena vai vairāku uzņēmumu dominējoša stāvokļa izmantošana visā Līgumslēdzēju pušu teritorijā vai būtiskā tās daļā;

| iii) | jebkurš valsts atbalsts, kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai. |
| --- | --- |

iii)

jebkurš valsts atbalsts, kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai.

2.   Jebkuras darbības, kas ir pretrunā šim pantam, novērtē, pamatojoties uz kritērijiem, kas izriet no Eiropas Kopienā piemērojamo konkurences noteikumu piemērošanas, jo īpaši no EK līguma 81., 82., 86. un 87. panta un Eiropas Kopienas iestāžu pieņemtajiem interpretācijas instrumentiem.

3.   Katra Asociētā puse nodrošina, ka darbības ziņā neatkarīgai valsts struktūrai ir dotas pilnvaras, ko prasa 1. punkta i) un ii) apakšpunkta pilnīga piemērošana attiecībā uz privātiem un valsts uzņēmumiem un uzņēmumiem, kam ir piešķirtas īpašas tiesības.

4.   Katra Asociētā puse ieceļ vai izveido darbības ziņā neatkarīgu iestādi, kam ir dotas pilnvaras, ko prasa 1. punkta iii) apakšpunkta pilnīga piemērošana. Šī iestāde, inter alia, ir pilnvarota apstiprināt valsts atbalsta shēmas un individuālas atbalsta dotācijas saskaņā ar 2. punktu, kā arī pilnvarota dot rīkojumu par nelikumīgi piešķirta valsts atbalsta atgūšanu.

5.   Visas Līgumslēdzējas puses nodrošina pārredzamību valsts atbalsta jomā, inter alia, sniedzot citām Līgumslēdzējām pusēm regulārus gada pārskatus vai tiem līdzvērtīgus dokumentus, ko sagatavo, ievērojot Eiropas Kopienas valsts atbalsta gada pārskata metodiku un izklāstu. Pēc vienas Līgumslēdzējas puses pieprasījuma cita Līgumslēdzēja puse sniedz informāciju par konkrētiem atsevišķiem valsts atbalsta gadījumiem.

6.   Asociētās puses sagatavo to atbalsta shēmu visaptverošu sarakstu, kas ir sāktas pirms 4. punktā minētās iestādes izveides, un pielāgo šīs atbalsta shēmas atbilstīgi šā panta 2. punktā minētajiem kritērijiem.

| 7. | a) | Līgumslēdzējas puses piekrīt, ka 1. punkta iii) apakšpunkta noteikumu piemērošanas nolūkā laikposmos, ko saistībā ar katru Asociēto pusi paredz attiecīgais šā nolīguma protokols par pārejas noteikumiem, jebkuru attiecīgās Asociētās puses piešķirtu valsts atbalstu vērtē, ņemot vērā, ka šo Asociēto pusi uzlūko kā apgabalu, kas ir līdzvērtīgs EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktā aprakstītajiem Eiropas Kopienas apgabaliem; |
| --- | --- | --- |
| b) | Līdz pirmā posma beigām, ko saistībā ar katru Asociēto pusi paredz attiecīgais šā nolīguma protokols par pārejas noteikumiem, attiecīgā Asociētā puse Eiropas Komisijai iesniedz NUTS II līmenī saskaņotus rādītājus par IKP uz vienu iedzīvotāju. Tad 4. punktā minētā iestāde un Eiropas Komisija kopīgi novērtē attiecīgās Asociētās puses apgabalu atbilstību, kā arī tiem piemērojamo maksimālo atbalsta intensitāti, lai izstrādātu reģionālo atbalsta karti, pamatojoties uz attiecīgajām Eiropas Kopienas pamatnostādnēm. |

7.

a)

Līgumslēdzējas puses piekrīt, ka 1. punkta iii) apakšpunkta noteikumu piemērošanas nolūkā laikposmos, ko saistībā ar katru Asociēto pusi paredz attiecīgais šā nolīguma protokols par pārejas noteikumiem, jebkuru attiecīgās Asociētās puses piešķirtu valsts atbalstu vērtē, ņemot vērā, ka šo Asociēto pusi uzlūko kā apgabalu, kas ir līdzvērtīgs EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktā aprakstītajiem Eiropas Kopienas apgabaliem;

b)

Līdz pirmā posma beigām, ko saistībā ar katru Asociēto pusi paredz attiecīgais šā nolīguma protokols par pārejas noteikumiem, attiecīgā Asociētā puse Eiropas Komisijai iesniedz NUTS II līmenī saskaņotus rādītājus par IKP uz vienu iedzīvotāju. Tad 4. punktā minētā iestāde un Eiropas Komisija kopīgi novērtē attiecīgās Asociētās puses apgabalu atbilstību, kā arī tiem piemērojamo maksimālo atbalsta intensitāti, lai izstrādātu reģionālo atbalsta karti, pamatojoties uz attiecīgajām Eiropas Kopienas pamatnostādnēm.

8.   Ja kāda Līgumslēdzēja puse uzskata, ka kāda konkrēta darbība nav saderīga ar 1. punkta noteikumiem, tā var veikt piemērotus pasākumus pēc apspriedes Apvienotajā komitejā vai 30 darbdienās pēc pieprasījuma rīkot šādu apspriedi.

9.   Līgumslēdzējas puses apmainās ar informāciju, ņemot vērā ierobežojumus, ko uzliek profesionālās un ar uzņēmējdarbību saistītās konfidencialitātes prasības.

IV PIELIKUMS

JAUTĀJUMU IESNIEGŠANA EIROPAS KOPIENU TIESAI

1.   Ar nolīguma 16. pantu saistītie vispārīgie principi

| 1. | Piemēro Eiropas Kopienu Tiesas, turpmāk – “Tiesa”, noteiktās Eiropas Kopienā piemērojamās procedūras prejudiciāla nolēmuma saņemšanai tiktāl, ciktāl tās ir atbilstīgas. Papildus prejudiciālajiem nolēmumiem Līgumslēdzēju pušu tiesas piemēro Tiesas noteikto interpretāciju. |
| --- | --- |

1.

Piemēro Eiropas Kopienu Tiesas, turpmāk – “Tiesa”, noteiktās Eiropas Kopienā piemērojamās procedūras prejudiciāla nolēmuma saņemšanai tiktāl, ciktāl tās ir atbilstīgas. Papildus prejudiciālajiem nolēmumiem Līgumslēdzēju pušu tiesas piemēro Tiesas noteikto interpretāciju.

| 2. | Saistībā ar šā nolīguma darbības jomu Līgumslēdzējām pusēm ir tādas pašas tiesības iesniegt apsvērumus Tiesā kā EK dalībvalstīm. |
| --- | --- |

2.

Saistībā ar šā nolīguma darbības jomu Līgumslēdzējām pusēm ir tādas pašas tiesības iesniegt apsvērumus Tiesā kā EK dalībvalstīm.

2.   Nolīguma 16. panta 2. punktā noteiktās procedūras piemērošanas joma un kārtība

| 1. | Ja kāda Līgumslēdzēja puse saskaņā ar 16. panta 2. punkta otro teikumu saistībā ar pieprasījumu Tiesai pieņem lēmumu par šā pieprasījuma apjomu un kārtību, lēmumā norāda kādu no šiem variantiem:






  a) | vai nu jebkura šīs Līgumslēdzējas puses tiesa, kuras nolēmumi saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem nav pārsūdzami, lūdz Tiesu sniegt prejudiciālu nolēmumu saistībā ar jautājumu lietā, kuru šī tiesa gatavojas izskatīt un kurš skar 16. panta 2. punktā minēta tiesību akta likumīgumu vai interpretāciju, ja šī tiesa uzskata lēmumu saistībā ar šo jautājumu par vajadzīgu, lai varētu pieņemt spriedumu; vai |
| --- | --- | --- |

1.

Ja kāda Līgumslēdzēja puse saskaņā ar 16. panta 2. punkta otro teikumu saistībā ar pieprasījumu Tiesai pieņem lēmumu par šā pieprasījuma apjomu un kārtību, lēmumā norāda kādu no šiem variantiem:

a)

vai nu jebkura šīs Līgumslēdzējas puses tiesa, kuras nolēmumi saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem nav pārsūdzami, lūdz Tiesu sniegt prejudiciālu nolēmumu saistībā ar jautājumu lietā, kuru šī tiesa gatavojas izskatīt un kurš skar 16. panta 2. punktā minēta tiesību akta likumīgumu vai interpretāciju, ja šī tiesa uzskata lēmumu saistībā ar šo jautājumu par vajadzīgu, lai varētu pieņemt spriedumu; vai

| b) | jebkura šīs Līgumslēdzējas puses tiesa var lūgt Tiesu sniegt prejudiciālu nolēmumu saistībā ar šai tiesai iesniegtu jautājumu, kurš skar 16. panta 2. punktā minēta tiesību akta likumību vai interpretāciju, ja šī tiesa uzskata lēmumu saistībā ar šo jautājumu par vajadzīgu, lai varētu pieņemt spriedumu. |
| --- | --- |

b)

jebkura šīs Līgumslēdzējas puses tiesa var lūgt Tiesu sniegt prejudiciālu nolēmumu saistībā ar šai tiesai iesniegtu jautājumu, kurš skar 16. panta 2. punktā minēta tiesību akta likumību vai interpretāciju, ja šī tiesa uzskata lēmumu saistībā ar šo jautājumu par vajadzīgu, lai varētu pieņemt spriedumu.

| 2. | Nolīguma 16. panta 2. punkta piemērošanas kārtība pamatojas uz principiem, kas iestrādāti Tiesas darbību reglamentējošajos juridiskajos noteikumos, tostarp atbilstīgajos EK līguma noteikumos, Tiesas statūtos un reglamentā, kā arī Tiesas judikatūrā. Gadījumos, kad Līgumslēdzējas puses pieņem lēmumus par šā noteikuma piemērošanas kārtību, tās ņem vērā arī Tiesas izstrādātos praktiskos padomus Informatīvajā norādē par valsts tiesu prejudiciālo nolēmumu pieprasījumiem. |
| --- | --- |

2.

Nolīguma 16. panta 2. punkta piemērošanas kārtība pamatojas uz principiem, kas iestrādāti Tiesas darbību reglamentējošajos juridiskajos noteikumos, tostarp atbilstīgajos EK līguma noteikumos, Tiesas statūtos un reglamentā, kā arī Tiesas judikatūrā. Gadījumos, kad Līgumslēdzējas puses pieņem lēmumus par šā noteikuma piemērošanas kārtību, tās ņem vērā arī Tiesas izstrādātos praktiskos padomus Informatīvajā norādē par valsts tiesu prejudiciālo nolēmumu pieprasījumiem.

3.   Izskatīšana saskaņā ar nolīguma 20. panta 3. punktu

Saskaņā ar 20. panta 3. punktu Tiesai iesniegtos domstarpību jautājumus tā izšķir tāpat kā domstarpību jautājumus, kas tai iesniegti saskaņā ar EK Līguma 239. pantu.

4.   Iesniegšana Tiesai un valodas

Saistībā ar nolīguma darbības jomu noteiktajās procedūrās Tiesā Līgumslēdzējām pusēm ir tiesības lietot jebkuru Eiropas Savienības iestāžu vai citas Līgumslēdzējas puses oficiālo valodu. Ja kādā oficiālā dokumentā lieto valodu, kas nav Eiropas Savienības iestāžu oficiālā valoda, vienlaikus iesniedz tulkojumu franču valodā. Ja kāda Līgumslēdzēja puse gatavojas mutiskajā procedūrā lietot valodu, kas nav Eiropas Savienības iestāžu oficiālā valoda, tad šī Līgumslēdzēja puse nodrošina vienlaicīgu mutisku tulkojumu franču valodā.

V PIELIKUMS

I PROTOKOLS

Pārejas noteikumi starp Eiropas Kopienu un EK dalībvalstīm, no vienas puses, un Albānijas Republiku, no otras puses

1. pants

Pārejas posmi

1.   Pirmais pārejas posms ilgst no šā nolīguma stāšanās spēkā līdz laikam, kad Albānijas Republika, še turpmāk – “Albānija”, ir izpildījusi visus šā protokola 2. panta 1. punktā izklāstītos nosacījumus, ko apliecina Eiropas Kopienas veikts novērtējums.

2.   Otrais pārejas posms ilgst no pirmā pārejas posma beigām līdz laikam, kad Albānija ir izpildījusi visus šā protokola 2. panta 2. punktā izklāstītos nosacījumus, ko apliecina Eiropas Kopienas veikts novērtējums.

2. pants

Ar pārejas laiku saistītie nosacījumi

1.   Beidzoties pirmajam pārejas posmam, Albānija:

| i) | ir Apvienoto aviācijas iestāžu pilntiesīga locekle un pieliek visas pūles, lai īstenotu visus I pielikumā minētos ar aviācijas drošumu saistītos tiesību aktus; |
| --- | --- |

i)

ir Apvienoto aviācijas iestāžu pilntiesīga locekle un pieliek visas pūles, lai īstenotu visus I pielikumā minētos ar aviācijas drošumu saistītos tiesību aktus;

| ii) | piemēro ECAC 30. dokumentu un pieliek visas pūles, lai īstenotu visus I pielikumā minētos ar aviācijas drošību saistītos tiesību aktus; |
| --- | --- |

ii)

piemēro ECAC 30. dokumentu un pieliek visas pūles, lai īstenotu visus I pielikumā minētos ar aviācijas drošību saistītos tiesību aktus;

| iii) | piemēro I pielikumā minēto Regulu (EEK) Nr. 3925/91 (par pārbaužu atcelšanu rokas bagāžai un reģistrētajai bagāžai), Regulu (EEK) Nr. 2409/92 (par gaisa pārvadājumu maksām un tarifiem), Direktīvu 94/56/EK (par nelaimes gadījumu izmeklēšanu), Regulu (EK) Nr. 2027/97 (par gaisa pārvadātāju atbildību nelaimes gadījumos), Direktīvu 2003/42/EK (attiecībā uz ziņošanu par notikumiem), Regulu Nr. (EK) 261/2004 (par iekāpšanas atteikumu), Direktīvu 2000/79/EK (par darba laiku civilajā aviācijā) un Direktīvu 2003/88/EK (par darba laiku); |
| --- | --- |

iii)

piemēro I pielikumā minēto Regulu (EEK) Nr. 3925/91 (par pārbaužu atcelšanu rokas bagāžai un reģistrētajai bagāžai), Regulu (EEK) Nr. 2409/92 (par gaisa pārvadājumu maksām un tarifiem), Direktīvu 94/56/EK (par nelaimes gadījumu izmeklēšanu), Regulu (EK) Nr. 2027/97 (par gaisa pārvadātāju atbildību nelaimes gadījumos), Direktīvu 2003/42/EK (attiecībā uz ziņošanu par notikumiem), Regulu Nr. (EK) 261/2004 (par iekāpšanas atteikumu), Direktīvu 2000/79/EK (par darba laiku civilajā aviācijā) un Direktīvu 2003/88/EK (par darba laiku);

| iv) | nošķir gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēju un valsts regulējošo iestādi, izveido gaisa satiksmes pakalpojumu valsts uzraudzības iestādi, sāk savas gaisa telpas reorganizāciju, veidojot funkcionālu bloku vai blokus, un gaisa telpas izmantošanā piemēro elastīgu nostāju; |
| --- | --- |

iv)

nošķir gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēju un valsts regulējošo iestādi, izveido gaisa satiksmes pakalpojumu valsts uzraudzības iestādi, sāk savas gaisa telpas reorganizāciju, veidojot funkcionālu bloku vai blokus, un gaisa telpas izmantošanā piemēro elastīgu nostāju;

| v) | ratificē Konvenciju par dažu starptautiskā gaisa transporta noteikumu unifikāciju (Monreālas Konvencija); |
| --- | --- |

v)

ratificē Konvenciju par dažu starptautiskā gaisa transporta noteikumu unifikāciju (Monreālas Konvencija);

| vi) | ir guvusi pietiekamus panākumus, īstenojot valsts atbalsta un konkurences noteikumus, kas ir iekļauti kādā no pamatnolīguma 14. panta 1. punktā minētajiem nolīgumiem vai III pielikumā, atkarībā no tā, kurš ir piemērojams. |
| --- | --- |

vi)

ir guvusi pietiekamus panākumus, īstenojot valsts atbalsta un konkurences noteikumus, kas ir iekļauti kādā no pamatnolīguma 14. panta 1. punktā minētajiem nolīgumiem vai III pielikumā, atkarībā no tā, kurš ir piemērojams.

2.   Beidzoties otrajam pārejas posmam, Albānija piemēro šo nolīgumu, tostarp visus I pielikumā uzskaitītos tiesību aktus.

3. pants

Pārejas noteikumi

1.   Neskarot pamatnolīguma 1. panta 1. punktu,

| a) | pirmajā pārejas posmā:






  i) | Kopienas gaisa pārvadātājiem un Albānijas licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp jebkuru vietu Albānijā un jebkuru vietu EK dalībvalstī; |
| --- | --- | --- |

a)

pirmajā pārejas posmā:

i)

Kopienas gaisa pārvadātājiem un Albānijas licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp jebkuru vietu Albānijā un jebkuru vietu EK dalībvalstī;

| ii) | Kopienas gaisa pārvadātāju īpašnieki, kam pieder to lielākās daļas īpašumtiesības vai kas faktiski kontrolē gaisa pārvadātājus, nav Albānija vai tās valstspiederīgie, un Albānijas licencēto gaisa pārvadātāju īpašnieki, kam pieder to lielākās daļas īpašumtiesības vai kas faktiski kontrolē gaisa pārvadātājus, nav EK dalībvalstis vai to valstspiederīgie; |
| --- | --- |

ii)

Kopienas gaisa pārvadātāju īpašnieki, kam pieder to lielākās daļas īpašumtiesības vai kas faktiski kontrolē gaisa pārvadātājus, nav Albānija vai tās valstspiederīgie, un Albānijas licencēto gaisa pārvadātāju īpašnieki, kam pieder to lielākās daļas īpašumtiesības vai kas faktiski kontrolē gaisa pārvadātājus, nav EK dalībvalstis vai to valstspiederīgie;

| b) | otrajā pārejas posmā:






  i) | Kopienas gaisa pārvadātājiem un Albānijas licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot satiksmes tiesības, kā paredzēts 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā; |
| --- | --- | --- |

b)

otrajā pārejas posmā:

i)

Kopienas gaisa pārvadātājiem un Albānijas licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot satiksmes tiesības, kā paredzēts 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā;

| ii) | Kopienas gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp vietām Albānijā un citās Asociētajās pusēs un ir atļauts jebkurā vietā nomainīt vienu gaisa kuģi ar vienu citu gaisa kuģi, ja attiecīgais reiss ir daļa no pakalpojuma, ar kuru apkalpo kādu vietu EK dalībvalstī; |
| --- | --- |

ii)

Kopienas gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp vietām Albānijā un citās Asociētajās pusēs un ir atļauts jebkurā vietā nomainīt vienu gaisa kuģi ar vienu citu gaisa kuģi, ja attiecīgais reiss ir daļa no pakalpojuma, ar kuru apkalpo kādu vietu EK dalībvalstī;

| iii) | Albānijas licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp vietām dažādās EK dalībvalstīs un ir atļauts jebkurā vietā nomainīt vienu gaisa kuģi ar vienu citu gaisa kuģi, ja attiecīgais reiss ir daļa no pakalpojuma, ar kuru apkalpo kādu vietu Albānijā. |
| --- | --- |

iii)

Albānijas licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp vietām dažādās EK dalībvalstīs un ir atļauts jebkurā vietā nomainīt vienu gaisa kuģi ar vienu citu gaisa kuģi, ja attiecīgais reiss ir daļa no pakalpojuma, ar kuru apkalpo kādu vietu Albānijā.

2.   Šajā pantā “Kopienas gaisa pārvadātājs” ir EK dalībvalsts, Norvēģijas vai Islandes licencēts gaisa pārvadātājs.

3.   Pamatnolīguma 7. un 8. pantu nepiemēro līdz otrā pārejas posma beigām, neskarot Albānijas un Kopienas pienākumu saskaņā ar I pielikumā uzskaitītajiem tiesību aktiem no pirmā pārejas posma beigām piešķirt darbības licences attiecīgi pārvadātājiem, kuru īpašnieki, kam pieder to lielākās daļas īpašumtiesības vai kas faktiski kontrolē pārvadātājus, ir EK dalībvalstis vai to valstspiederīgie, un pārvadātājiem, kuru īpašnieki, kam pieder to lielākās daļas īpašumtiesības vai kas faktiski kontrolē pārvadātājus, ir Albānija vai tās valstspiederīgie.

4. pants

Aviācijas drošums

1.   Pirmā pārejas posma sākumā Albānija iesaistās Eiropas Aviācijas drošības aģentūras darbā novērotāja statusā.

2.   Otrā pārejas posma beigās saskaņā ar pamatnolīguma 18. pantu izveidotā Apvienotā komiteja lemj par Albānijas precīzu statusu un nosacījumiem saistībā ar dalību Eiropas Aviācijas drošības aģentūrā.

3.   Konstatējot drošuma nepilnības, līdz otrā pārejas posma beigām Eiropas Kopiena var pieprasīt atļaut Albānijas licencētiem gaisa pārvadātājiem darboties gaisa satiksmes maršrutos no Eiropas Kopienas, uz to vai tās teritorijā tikai ar noteikumu, ka tiek veikts īpašs to drošuma novērtējums. Šādu novērtējumu veic Eiropas Kopiena, rīkojoties ātri, lai izvairītos no jebkādas liekas satiksmes tiesību īstenošanas aizkavēšanas.

5. pants

Aviācijas drošība

1.   Otrā pārejas posma sākumā atbilstīgo Albānijas iestādi iepazīstina ar I pielikumā sniegto ar drošību saistīto tiesību aktu konfidenciālo daļu.

2.   Konstatējot drošības nepilnības, līdz otrā pārejas posma beigām Eiropas Kopiena var pieprasīt atļaut Albānijas licencētiem gaisa pārvadātājiem darboties gaisa satiksmes maršrutos no Eiropas Kopienas, uz to vai tās teritorijā tikai ar noteikumu, ka tiek veikts īpašs to drošības novērtējums. Šādu novērtējumu veic Eiropas Kopiena, rīkojoties ātri, lai izvairītos no jebkādas liekas satiksmes tiesību īstenošanas aizkavēšanas.

II PROTOKOLS

Pārejas noteikumi starp Eiropas Kopienu un EK dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses

1. pants

Pārejas posmi

1.   Pirmais pārejas posms ilgst no šā nolīguma stāšanās spēkā līdz laikam, kad Bosnija un Hercegovina ir izpildījusi visus šā protokola 2. panta 1. punktā izklāstītos nosacījumus, ko apliecina Eiropas Kopienas veikts novērtējums.

2.   Otrais pārejas posms ilgst no pirmā pārejas posma beigām līdz laikam, kad Bosnija un Hercegovina ir izpildījusi visus šā protokola 2. panta 2. punktā izklāstītos nosacījumus, ko apliecina Eiropas Kopienas veikts novērtējums.

2. pants

Ar pārejas laiku saistītie nosacījumi

1.   Beidzoties pirmajam pārejas posmam, Bosnija un Hercegovina:

| i) | ir Apvienoto aviācijas iestāžu pilntiesīga locekle un pieliek visas pūles, lai īstenotu visus I pielikumā minētos ar aviācijas drošumu saistītos tiesību aktus; |
| --- | --- |

i)

ir Apvienoto aviācijas iestāžu pilntiesīga locekle un pieliek visas pūles, lai īstenotu visus I pielikumā minētos ar aviācijas drošumu saistītos tiesību aktus;

| ii) | piemēro ECAC 30. dokumentu un pieliek visas pūles, lai īstenotu visus I pielikumā minētos ar aviācijas drošību saistītos tiesību aktus; |
| --- | --- |

ii)

piemēro ECAC 30. dokumentu un pieliek visas pūles, lai īstenotu visus I pielikumā minētos ar aviācijas drošību saistītos tiesību aktus;

| iii) | piemēro I pielikumā minēto Regulu (EEK) Nr. 3925/91 (par pārbaužu atcelšanu rokas bagāžai un reģistrētajai bagāžai), Regulu (EEK) Nr. 2409/92 (par gaisa pārvadājumu maksām un tarifiem), Direktīvu 94/56/EK (par nelaimes gadījumu izmeklēšanu), Direktīvu 96/67/EK (par lidlauka pakalpojumiem), Regulu (EK) Nr. 2027/97 (par gaisa pārvadātāju atbildību nelaimes gadījumos), Direktīvu 2003/42/EK (attiecībā uz ziņošanu par notikumiem), Regulu (EK) Nr. 261/2004 (par iekāpšanas atteikumu), Direktīvu 2000/79/EK (par darba laiku civilajā aviācijā) un Direktīvu 2003/88/EK (par darba laiku); |
| --- | --- |

iii)

piemēro I pielikumā minēto Regulu (EEK) Nr. 3925/91 (par pārbaužu atcelšanu rokas bagāžai un reģistrētajai bagāžai), Regulu (EEK) Nr. 2409/92 (par gaisa pārvadājumu maksām un tarifiem), Direktīvu 94/56/EK (par nelaimes gadījumu izmeklēšanu), Direktīvu 96/67/EK (par lidlauka pakalpojumiem), Regulu (EK) Nr. 2027/97 (par gaisa pārvadātāju atbildību nelaimes gadījumos), Direktīvu 2003/42/EK (attiecībā uz ziņošanu par notikumiem), Regulu (EK) Nr. 261/2004 (par iekāpšanas atteikumu), Direktīvu 2000/79/EK (par darba laiku civilajā aviācijā) un Direktīvu 2003/88/EK (par darba laiku);

| iv) | ratificē Konvenciju par dažu starptautiskā gaisa transporta noteikumu unifikāciju (Monreālas Konvencija); |
| --- | --- |

iv)

ratificē Konvenciju par dažu starptautiskā gaisa transporta noteikumu unifikāciju (Monreālas Konvencija);

| v) | ir guvusi pietiekamus panākumus, īstenojot valsts atbalsta un konkurences noteikumus, kas ir iekļauti kādā no pamatnolīguma 14. panta 1. punktā minētajiem nolīgumiem vai šā nolīguma III pielikumā, atkarībā no tā, kurš ir piemērojams. |
| --- | --- |

v)

ir guvusi pietiekamus panākumus, īstenojot valsts atbalsta un konkurences noteikumus, kas ir iekļauti kādā no pamatnolīguma 14. panta 1. punktā minētajiem nolīgumiem vai šā nolīguma III pielikumā, atkarībā no tā, kurš ir piemērojams.

2.   Beidzoties otrajam pārejas posmam, Bosnija un Hercegovina:

| i) | nošķir gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniedzēju un valsts regulējošo iestādi, izveido gaisa pārvadājumu pakalpojumu valsts uzraudzības iestādi, sāk savas gaisa telpas reorganizāciju, veidojot funkcionālu bloku vai blokus, un gaisa telpas izmantošanā piemēro elastīgu nostāju; |
| --- | --- |

i)

nošķir gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniedzēju un valsts regulējošo iestādi, izveido gaisa pārvadājumu pakalpojumu valsts uzraudzības iestādi, sāk savas gaisa telpas reorganizāciju, veidojot funkcionālu bloku vai blokus, un gaisa telpas izmantošanā piemēro elastīgu nostāju;

| iii) | piemēro šo nolīgumu, tostarp visus I pielikumā uzskaitītos tiesību aktus. |
| --- | --- |

iii)

piemēro šo nolīgumu, tostarp visus I pielikumā uzskaitītos tiesību aktus.

3. pants

Pārejas noteikumi

1.   Neskarot pamatnolīguma 1. panta 1. punktu,

| a) | pirmajā pārejas posmā:






  i) | Kopienas gaisa pārvadātājiem un Bosnijas un Hercegovinas licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp jebkuru vietu Bosnijā un Hercegovinā un jebkuru vietu EK dalībvalstī; |
| --- | --- | --- |

a)

pirmajā pārejas posmā:

i)

Kopienas gaisa pārvadātājiem un Bosnijas un Hercegovinas licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp jebkuru vietu Bosnijā un Hercegovinā un jebkuru vietu EK dalībvalstī;

| ii) | Kopienas gaisa pārvadātāju īpašnieki, kam pieder to lielākās daļas īpašumtiesības vai kas faktiski kontrolē gaisa pārvadātājus, nav Bosnija un Hercegovina vai tās valstspiederīgie, un Bosnijas un Hercegovinas licencēto gaisa pārvadātāju īpašnieki, kam pieder to lielākās daļas īpašumtiesības vai kas faktiski kontrolē gaisa pārvadātājus, nav EK dalībvalstis vai to valstspiederīgie; |
| --- | --- |

ii)

Kopienas gaisa pārvadātāju īpašnieki, kam pieder to lielākās daļas īpašumtiesības vai kas faktiski kontrolē gaisa pārvadātājus, nav Bosnija un Hercegovina vai tās valstspiederīgie, un Bosnijas un Hercegovinas licencēto gaisa pārvadātāju īpašnieki, kam pieder to lielākās daļas īpašumtiesības vai kas faktiski kontrolē gaisa pārvadātājus, nav EK dalībvalstis vai to valstspiederīgie;

| b) | otrajā pārejas posmā:






  i) | Kopienas gaisa pārvadātājiem un Bosnijas un Hercegovinas licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot satiksmes tiesības, kā paredzēts 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā; |
| --- | --- | --- |

b)

otrajā pārejas posmā:

i)

Kopienas gaisa pārvadātājiem un Bosnijas un Hercegovinas licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot satiksmes tiesības, kā paredzēts 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā;

| ii) | Kopienas gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp vietām Bosnijā un Hercegovinā un citās Asociētajās pusēs un ir atļauts jebkurā vietā nomainīt vienu gaisa kuģi ar vienu citu gaisa kuģi, ja attiecīgais reiss ir daļa no pakalpojuma, ar kuru apkalpo kādu vietu EK dalībvalstī; |
| --- | --- |

ii)

Kopienas gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp vietām Bosnijā un Hercegovinā un citās Asociētajās pusēs un ir atļauts jebkurā vietā nomainīt vienu gaisa kuģi ar vienu citu gaisa kuģi, ja attiecīgais reiss ir daļa no pakalpojuma, ar kuru apkalpo kādu vietu EK dalībvalstī;

| iii) | Bosnijas un Hercegovinas licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp vietām dažādās EK dalībvalstīs un ir atļauts jebkurā vietā nomainīt vienu gaisa kuģi ar vienu citu gaisa kuģi, ja attiecīgais reiss ir daļa no pakalpojuma, ar kuru apkalpo kādu vietu Bosnijā un Hercegovinā. |
| --- | --- |

iii)

Bosnijas un Hercegovinas licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp vietām dažādās EK dalībvalstīs un ir atļauts jebkurā vietā nomainīt vienu gaisa kuģi ar vienu citu gaisa kuģi, ja attiecīgais reiss ir daļa no pakalpojuma, ar kuru apkalpo kādu vietu Bosnijā un Hercegovinā.

2.   Šajā pantā “Kopienas gaisa pārvadātājs” ir EK dalībvalsts, Norvēģijas vai Islandes licencēts gaisa pārvadātājs.

3.   Pamatnolīguma 7. un 8. pantu nepiemēro līdz otrā pārejas posma beigām, neskarot Bosnijas un Hercegovinas un Kopienas pienākumu saskaņā ar I pielikumā uzskaitītajiem tiesību aktiem no pirmā pārejas posma beigām piešķirt darbības licences attiecīgi pārvadātājiem, kuru īpašnieki, kam pieder to lielākās daļas īpašumtiesības vai kas faktiski kontrolē pārvadātājus, ir EK dalībvalstis vai to valstspiederīgie, un pārvadātājiem, kuru īpašnieki, kam pieder to lielākās daļas īpašumtiesības vai kas faktiski kontrolē pārvadātājus, ir Bosnija un Hercegovina vai tās valstspiederīgie.

4. pants

Aviācijas drošums

1.   Pirmā pārejas posma sākumā Bosnija un Hercegovina iesaistās Eiropas Aviācijas drošības aģentūras darbā novērotāja statusā.

2.   Otrā pārejas posma beigās saskaņā ar pamat nolīguma 18. pantu izveidotā Apvienotā komiteja lemj par Bosnijas un Hercegovinas precīzu statusu un nosacījumiem saistībā ar dalību Eiropas Aviācijas drošības aģentūrā.

3.   Konstatējot drošuma nepilnības, līdz otrā pārejas posma beigām Eiropas Kopiena var pieprasīt atļaut Bosnijas un Hercegovinas licencētiem gaisa pārvadātājiem darboties gaisa satiksmes maršrutos no Eiropas Kopienas, uz to vai tās teritorijā tikai ar noteikumu, ka tiek veikts īpašs to drošuma novērtējums. Šādu novērtējumu veic Eiropas Kopiena, rīkojoties ātri, lai izvairītos no jebkādas liekas satiksmes tiesību īstenošanas aizkavēšanas.

5. pants

Aviācijas drošība

1.   Otrā pārejas posma sākumā atbilstīgo Bosnijas un Hercegovinas iestādi iepazīstina ar I pielikumā sniegto ar drošību saistīto tiesību aktu konfidenciālo daļu.

2.   Konstatējot drošības nepilnības, līdz otrā pārejas posma beigām Eiropas Kopiena var pieprasīt atļaut Bosnijas un Hercegovinas licencētiem gaisa pārvadātājiem darboties gaisa satiksmes maršrutos no Eiropas Kopienas, uz to vai tās teritorijā tikai ar noteikumu, ka tiek veikts īpašs to drošības novērtējums. Šādu novērtējumu veic Eiropas Kopiena, rīkojoties ātri, lai izvairītos no jebkādas liekas satiksmes tiesību īstenošanas aizkavēšanas.

III PROTOKOLS

Pārejas noteikumi starp Eiropas Kopienu un EK dalībvalstīm, no vienas puses, un Bulgārijas Republiku, no otras puses

1. pants

Pārejas posms

1.   Pārejas posms ilgst no šā nolīguma stāšanās spēkā līdz laikam, kad Bulgārijas Republika, turpmāk – “Bulgārija”, ir izpildījusi visus šā protokola 2. pantā izklāstītos nosacījumus, ko apliecina Eiropas Kopienas veikts novērtējums, bet ne ilgāk kā līdz brīdim, kad Bulgārija pievienojas Eiropas Savienībai.

2.   Atsauces uz “otro pārejas posmu” šajā nolīgumā vai tā pielikumos Bulgārijas gadījumā nozīmē 1. punktā minēto pārejas posmu.

2. pants

Ar pārejas laiku saistītie nosacījumi

Līdz pārejas posma beigām Bulgārija piemēro šo nolīgumu, tostarp visus I pielikumā uzskaitītos tiesību aktus, kā paredzēts pamatnolīguma 3. pantā.

3. pants

Pārejas noteikumi

1.   Neskarot pamatnolīguma 1. panta 1. punktu,

pārejas posmā:

| i) | Kopienas gaisa pārvadātājiem un Bulgārijas licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp jebkuru vietu Bulgārijā un jebkuru vietu EK dalībvalstī; |
| --- | --- |

i)

Kopienas gaisa pārvadātājiem un Bulgārijas licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp jebkuru vietu Bulgārijā un jebkuru vietu EK dalībvalstī;

| ii) | Kopienas gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp vietām Bulgārijā un citās Asociētajās pusēs un ir atļauts jebkurā vietā nomainīt vienu gaisa kuģi ar vienu citu gaisa kuģi, ja attiecīgais reiss ir daļa no pakalpojuma, ar kuru apkalpo kādu vietu EK dalībvalstī; |
| --- | --- |

ii)

Kopienas gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp vietām Bulgārijā un citās Asociētajās pusēs un ir atļauts jebkurā vietā nomainīt vienu gaisa kuģi ar vienu citu gaisa kuģi, ja attiecīgais reiss ir daļa no pakalpojuma, ar kuru apkalpo kādu vietu EK dalībvalstī;

| iii) | Bulgārijas licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp vietām dažādās EK dalībvalstīs un ir atļauts jebkurā vietā nomainīt vienu gaisa kuģi ar vienu citu gaisa kuģi, ja attiecīgais reiss ir daļa no pakalpojuma, ar kuru apkalpo kādu vietu Bulgārijā. |
| --- | --- |

iii)

Bulgārijas licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp vietām dažādās EK dalībvalstīs un ir atļauts jebkurā vietā nomainīt vienu gaisa kuģi ar vienu citu gaisa kuģi, ja attiecīgais reiss ir daļa no pakalpojuma, ar kuru apkalpo kādu vietu Bulgārijā.

2.   Šajā pantā “Kopienas gaisa pārvadātājs” ir EK dalībvalsts, Norvēģijas vai Islandes licencēts gaisa pārvadātājs.

3.   Pamatnolīguma 7. un 8. pantu nepiemēro līdz pārejas posma beigām, neskarot Bulgārijas un Kopienas pienākumu saskaņā ar I pielikumā uzskaitītajiem tiesību aktiem no pārejas posma sākuma piešķirt darbības licences attiecīgi pārvadātājiem, kuru īpašnieki, kam pieder to lielākās daļas īpašumtiesības vai kas faktiski kontrolē pārvadātājus, ir EK dalībvalstis vai to valstspiederīgie, un pārvadātājiem, kuru īpašnieki, kam pieder to lielākās daļas īpašumtiesības vai kas faktiski kontrolē pārvadātājus, ir Bulgārija vai tās valstspiederīgie.

4. pants

Aviācijas drošums

1.   Pārejas posma beigās saskaņā ar pamatnolīguma 18. pantu izveidotā Apvienotā komiteja lemj par Bulgārijas precīzu statusu un nosacījumiem saistībā ar dalību Eiropas Aviācijas drošības aģentūrā.

2.   Konstatējot drošuma nepilnības, līdz pārejas posma beigām Eiropas Kopiena var pieprasīt atļaut Bulgārijas licencētiem gaisa pārvadātājiem darboties gaisa satiksmes maršrutos no Eiropas Kopienas, uz to vai tās teritorijā tikai ar noteikumu, ka tiek veikts īpašs to drošuma novērtējums. Šādu novērtējumu veic Eiropas Kopiena, rīkojoties ātri, lai izvairītos no jebkādas liekas satiksmes tiesību īstenošanas aizkavēšanas.

5. pants

Aviācijas drošība

Konstatējot drošības nepilnības, līdz pārejas posma beigām Eiropas Kopiena var pieprasīt atļaut Bulgārijas licencētiem gaisa pārvadātājiem darboties gaisa satiksmes maršrutos no Eiropas Kopienas, uz to vai tās teritorijā tikai ar noteikumu, ka tiek veikts īpašs to drošības novērtējums. Šādu novērtējumu veic Eiropas Kopiena, rīkojoties ātri, lai izvairītos no jebkādas liekas satiksmes tiesību īstenošanas aizkavēšanas.

IV PROTOKOLS

Pārejas noteikumi starp Eiropas Kopienu un EK dalībvalstīm, no vienas puses, un Horvātijas Republiku, no otras puses

1. pants

Pārejas posmi

1.   Pirmais pārejas posms ilgst no šā nolīguma stāšanās spēkā līdz laikam, kad Horvātijas Republika, turpmāk – “Horvātija”, ir izpildījusi visus šā protokola 2. panta 1. punktā izklāstītos nosacījumus, ko apliecina Eiropas Kopienas veikts novērtējums.

2.   Otrais pārejas posms ilgst no pirmā pārejas posma beigām līdz laikam, kad Horvātija ir izpildījusi visus šā protokola 2. panta 2. punktā izklāstītos nosacījumus, ko apliecina Eiropas Kopienas veikts novērtējums.

2. pants

Ar pārejas laiku saistītie nosacījumi

1.   Beidzoties pirmajam pārejas posmam, Horvātija:

| i) | ir Apvienoto aviācijas iestāžu pilntiesīga locekle un pieliek visas pūles, lai īstenotu visus I pielikumā minētos ar aviācijas drošumu saistītos tiesību aktus; |
| --- | --- |

i)

ir Apvienoto aviācijas iestāžu pilntiesīga locekle un pieliek visas pūles, lai īstenotu visus I pielikumā minētos ar aviācijas drošumu saistītos tiesību aktus;

| ii) | piemēro ECAC 30. dokumentu un pieliek visas pūles, lai īstenotu visus I pielikumā minētos ar aviācijas drošību saistītos tiesību aktus; |
| --- | --- |

ii)

piemēro ECAC 30. dokumentu un pieliek visas pūles, lai īstenotu visus I pielikumā minētos ar aviācijas drošību saistītos tiesību aktus;

| iii) | piemēro I pielikumā minēto Regulu (EEK) Nr. 3925/91 (par pārbaužu atcelšanu rokas bagāžai un reģistrētajai bagāžai), Regulu (EEK) Nr. 2409/92 (par gaisa pārvadājumu maksām un tarifiem), Direktīvu 94/56/EK (par nelaimes gadījumu izmeklēšanu), Direktīvu 96/67/EK (par lidlauka pakalpojumiem), Regulu (EK) Nr. 2027/97 (par gaisa pārvadātāju atbildību nelaimes gadījumos), Direktīvu 2003/42/EK (attiecībā uz ziņošanu par notikumiem), Regulu (EK) Nr. 261/2004 (par iekāpšanas atteikumu), Direktīvu 2000/79/EK (par darba laiku civilajā aviācijā) un Direktīvu 2003/88/EK (par darba laiku); |
| --- | --- |

iii)

piemēro I pielikumā minēto Regulu (EEK) Nr. 3925/91 (par pārbaužu atcelšanu rokas bagāžai un reģistrētajai bagāžai), Regulu (EEK) Nr. 2409/92 (par gaisa pārvadājumu maksām un tarifiem), Direktīvu 94/56/EK (par nelaimes gadījumu izmeklēšanu), Direktīvu 96/67/EK (par lidlauka pakalpojumiem), Regulu (EK) Nr. 2027/97 (par gaisa pārvadātāju atbildību nelaimes gadījumos), Direktīvu 2003/42/EK (attiecībā uz ziņošanu par notikumiem), Regulu (EK) Nr. 261/2004 (par iekāpšanas atteikumu), Direktīvu 2000/79/EK (par darba laiku civilajā aviācijā) un Direktīvu 2003/88/EK (par darba laiku);

| iv) | nošķir gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēju un valsts regulējošo iestādi, izveido gaisa satiksmes pakalpojumu valsts uzraudzības iestādi, sāk savas gaisa telpas reorganizāciju, veidojot funkcionālu bloku vai blokus, un gaisa telpas izmantošanā piemēro elastīgu nostāju; |
| --- | --- |

iv)

nošķir gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēju un valsts regulējošo iestādi, izveido gaisa satiksmes pakalpojumu valsts uzraudzības iestādi, sāk savas gaisa telpas reorganizāciju, veidojot funkcionālu bloku vai blokus, un gaisa telpas izmantošanā piemēro elastīgu nostāju;

| v) | ratificē Konvenciju par dažu starptautiskā gaisa transporta noteikumu unifikāciju (Monreālas Konvencija); |
| --- | --- |

v)

ratificē Konvenciju par dažu starptautiskā gaisa transporta noteikumu unifikāciju (Monreālas Konvencija);

| vi) | ir guvusi pietiekamus panākumus, īstenojot valsts atbalsta un konkurences noteikumus, kas ir iekļauti kādā no pamatnolīguma 14. panta 1. punktā minētajiem nolīgumiem vai šā nolīguma III pielikumā, atkarībā no tā, kurš ir piemērojams. |
| --- | --- |

vi)

ir guvusi pietiekamus panākumus, īstenojot valsts atbalsta un konkurences noteikumus, kas ir iekļauti kādā no pamatnolīguma 14. panta 1. punktā minētajiem nolīgumiem vai šā nolīguma III pielikumā, atkarībā no tā, kurš ir piemērojams.

2.   Beidzoties otrajam pārejas posmam, Horvātija piemēro šo nolīgumu, tostarp visus I pielikumā uzskaitītos tiesību aktus.

3. pants

Pārejas noteikumi

1.   Neskarot pamatnolīguma 1. panta 1. punktu,

| a) | pirmajā un otrajā pārejas posmā Kopienas gaisa pārvadātājiem un Horvātijas licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp jebkuru vietu Horvātijā un jebkuru vietu EK dalībvalstīs; |
| --- | --- |

a)

pirmajā un otrajā pārejas posmā Kopienas gaisa pārvadātājiem un Horvātijas licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp jebkuru vietu Horvātijā un jebkuru vietu EK dalībvalstīs;

| b) | otrajā pārejas posmā:






  i) | Kopienas gaisa pārvadātājiem un Horvātijas licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot satiksmes tiesības, kā paredzēts 1. punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- | --- |

b)

otrajā pārejas posmā:

i)

Kopienas gaisa pārvadātājiem un Horvātijas licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot satiksmes tiesības, kā paredzēts 1. punkta a) apakšpunktā;

| ii) | Kopienas gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp vietām Horvātijā un citās Asociētajās pusēs un ir atļauts jebkurā vietā nomainīt vienu gaisa kuģi ar vienu citu gaisa kuģi, ja attiecīgais reiss ir daļa no pakalpojuma, ar kuru apkalpo kādu vietu EK dalībvalstī; |
| --- | --- |

ii)

Kopienas gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp vietām Horvātijā un citās Asociētajās pusēs un ir atļauts jebkurā vietā nomainīt vienu gaisa kuģi ar vienu citu gaisa kuģi, ja attiecīgais reiss ir daļa no pakalpojuma, ar kuru apkalpo kādu vietu EK dalībvalstī;

| iii) | Horvātijas licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp vietām dažādās EK dalībvalstīs un ir atļauts jebkurā vietā nomainīt vienu gaisa kuģi ar vienu citu gaisa kuģi, ja attiecīgais reiss ir daļa no pakalpojuma, ar kuru apkalpo kādu vietu Horvātijā; |
| --- | --- |

iii)

Horvātijas licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp vietām dažādās EK dalībvalstīs un ir atļauts jebkurā vietā nomainīt vienu gaisa kuģi ar vienu citu gaisa kuģi, ja attiecīgais reiss ir daļa no pakalpojuma, ar kuru apkalpo kādu vietu Horvātijā;

| c) | līdz otrā pārejas posma beigām Kopienas gaisa pārvadātāju īpašnieki, kam pieder to lielākās daļas īpašumtiesības vai kas faktiski kontrolē gaisa pārvadātājus, nav Horvātija vai tās valstspiederīgie, un Horvātijas licencēto gaisa pārvadātāju īpašnieki, kam pieder to lielākās daļas īpašumtiesības vai kas faktiski kontrolē gaisa pārvadātājus, nav EK dalībvalstis vai to valstspiederīgie. |
| --- | --- |

c)

līdz otrā pārejas posma beigām Kopienas gaisa pārvadātāju īpašnieki, kam pieder to lielākās daļas īpašumtiesības vai kas faktiski kontrolē gaisa pārvadātājus, nav Horvātija vai tās valstspiederīgie, un Horvātijas licencēto gaisa pārvadātāju īpašnieki, kam pieder to lielākās daļas īpašumtiesības vai kas faktiski kontrolē gaisa pārvadātājus, nav EK dalībvalstis vai to valstspiederīgie.

2.   Šajā pantā “Kopienas gaisa pārvadātājs” ir EK dalībvalsts, Norvēģijas vai Islandes licencēts gaisa pārvadātājs.

3.   Pamatnolīguma 7. un 8. pantu nepiemēro līdz otrā pārejas posma beigām, neskarot Horvātijas un Kopienas pienākumu saskaņā ar I pielikumā uzskaitītajiem tiesību aktiem no pirmā pārejas posma beigām piešķirt darbības licences attiecīgi pārvadātājiem, kuru īpašnieki, kam pieder to lielākās daļas īpašumtiesības vai kas faktiski kontrolē pārvadātājus, ir EK dalībvalstis vai to valstspiederīgie, un pārvadātājiem, kuru īpašnieki, kam pieder to lielākās daļas īpašumtiesības vai kas faktiski kontrolē pārvadātājus, ir Horvātija vai tās valstspiederīgie.

4. pants

Aviācijas drošums

1.   Pirmā pārejas posma sākumā Horvātija iesaistās Eiropas Aviācijas drošības aģentūras darbā novērotāja statusā.

2.   Otrā pārejas posma beigās saskaņā ar pamatnolīguma 18. pantu izveidotā Apvienotā komiteja lemj par Horvātijas precīzu statusu un nosacījumiem saistībā ar dalību Eiropas Aviācijas drošības aģentūrā.

3.   Konstatējot drošuma nepilnības, līdz otrā pārejas posma beigām Eiropas Kopiena var pieprasīt atļaut Horvātijas licencētiem gaisa pārvadātājiem darboties gaisa satiksmes maršrutos no Eiropas Kopienas, uz to vai tās teritorijā tikai ar noteikumu, ka tiek veikts īpašs to drošuma novērtējums. Šādu novērtējumu veic Eiropas Kopiena, rīkojoties ātri, lai izvairītos no jebkādas liekas satiksmes tiesību īstenošanas aizkavēšanas.

5. pants

Aviācijas drošība

1.   Otrā pārejas posma sākumā atbilstīgo Horvātijas iestādi iepazīstina ar I pielikumā sniegto ar drošību saistīto tiesību aktu konfidenciālo daļu.

2.   Konstatējot drošības nepilnības, līdz otrā pārejas posma beigām Eiropas Kopiena var pieprasīt atļaut Horvātijas licencētiem gaisa pārvadātājiem darboties gaisa satiksmes maršrutos no Eiropas Kopienas, uz to vai tās teritorijā tikai ar noteikumu, ka tiek veikts īpašs to drošības novērtējums. Šādu novērtējumu veic Eiropas Kopiena, rīkojoties ātri, lai izvairītos no jebkādas liekas satiksmes tiesību īstenošanas aizkavēšanas.

V PROTOKOLS

Pārejas noteikumi starp Eiropas Kopienu un EK dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses

1. pants

Pārejas posmi

1.   Pirmais pārejas posms ilgst no šā nolīguma stāšanās spēkā līdz laikam, kad Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika ir izpildījusi visus šā protokola 2. panta 1. punktā izklāstītos nosacījumus, ko apliecina Eiropas Kopienas veikts novērtējums.

2.   Otrais pārejas posms ilgst no pirmā pārejas posma beigām līdz laikam, kad Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika ir izpildījusi visus šā protokola 2. panta 2. punktā izklāstītos nosacījumus, ko apliecina Eiropas Kopienas veikts novērtējums.

2. pants

Ar pārejas laiku saistītie nosacījumi

1.   Beidzoties pirmajam pārejas posmam, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika:

| i) | ir Apvienoto aviācijas iestāžu pilntiesīga locekle un pieliek visas pūles, lai īstenotu visus I pielikumā minētos ar aviācijas drošumu saistītos tiesību aktus; |
| --- | --- |

i)

ir Apvienoto aviācijas iestāžu pilntiesīga locekle un pieliek visas pūles, lai īstenotu visus I pielikumā minētos ar aviācijas drošumu saistītos tiesību aktus;

| ii) | piemēro ECAC 30. dokumentu un pieliek visas pūles, lai īstenotu visus I pielikumā minētos ar aviācijas drošību saistītos tiesību aktus; |
| --- | --- |

ii)

piemēro ECAC 30. dokumentu un pieliek visas pūles, lai īstenotu visus I pielikumā minētos ar aviācijas drošību saistītos tiesību aktus;

| iii) | piemēro I pielikumā minēto Regulu (EEK) Nr. 3925/91 (par pārbaužu atcelšanu rokas bagāžai un reģistrētajai bagāžai), Regulu (EEK) Nr. 2409/92 (par gaisa pārvadājumu maksām un tarifiem), Direktīvu 94/56 (par nelaimes gadījumu izmeklēšanu), Direktīvu 96/67/EK (par lidlauka pakalpojumiem), Direktīvu 2003/42/EK (attiecībā uz ziņošanu par notikumiem), Direktīvu 2000/79/EK (par darba laiku civilajā aviācijā) un Direktīvu 2003/88/EK (par darba laiku); |
| --- | --- |

iii)

piemēro I pielikumā minēto Regulu (EEK) Nr. 3925/91 (par pārbaužu atcelšanu rokas bagāžai un reģistrētajai bagāžai), Regulu (EEK) Nr. 2409/92 (par gaisa pārvadājumu maksām un tarifiem), Direktīvu 94/56 (par nelaimes gadījumu izmeklēšanu), Direktīvu 96/67/EK (par lidlauka pakalpojumiem), Direktīvu 2003/42/EK (attiecībā uz ziņošanu par notikumiem), Direktīvu 2000/79/EK (par darba laiku civilajā aviācijā) un Direktīvu 2003/88/EK (par darba laiku);

| iv) | nošķir gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēju un valsts regulējošo iestādi, izveido gaisa satiksmes pakalpojumu valsts uzraudzības iestādi, sāk savas gaisa telpas reorganizāciju, veidojot funkcionālu bloku vai blokus, un gaisa telpas izmantošanā piemēro elastīgu nostāju; |
| --- | --- |

iv)

nošķir gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēju un valsts regulējošo iestādi, izveido gaisa satiksmes pakalpojumu valsts uzraudzības iestādi, sāk savas gaisa telpas reorganizāciju, veidojot funkcionālu bloku vai blokus, un gaisa telpas izmantošanā piemēro elastīgu nostāju;

| v) | ratificē Konvenciju par dažu starptautiskā gaisa transporta noteikumu unifikāciju (Monreālas Konvencija); |
| --- | --- |

v)

ratificē Konvenciju par dažu starptautiskā gaisa transporta noteikumu unifikāciju (Monreālas Konvencija);

| vi) | ir guvusi pietiekamus panākumus, īstenojot valsts atbalsta un konkurences noteikumus, kas ir iekļauti kādā no pamatnolīguma 14. panta 1. punktā minētajiem nolīgumiem vai šā nolīguma III pielikumā, atkarībā no tā, kurš ir piemērojams. |
| --- | --- |

vi)

ir guvusi pietiekamus panākumus, īstenojot valsts atbalsta un konkurences noteikumus, kas ir iekļauti kādā no pamatnolīguma 14. panta 1. punktā minētajiem nolīgumiem vai šā nolīguma III pielikumā, atkarībā no tā, kurš ir piemērojams.

2.   Beidzoties otrajam pārejas posmam, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika piemēro šo nolīgumu, tostarp visus I pielikumā uzskaitītos tiesību aktus.

3. pants

Pārejas noteikumi

1.   Neskarot pamatnolīguma 1. panta 1. punktu,

| a) | pirmajā pārejas posmā:






  i) | Kopienas gaisa pārvadātājiem un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp jebkuru vietu Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā un jebkuru vietu EK dalībvalstī; |
| --- | --- | --- |

a)

pirmajā pārejas posmā:

i)

Kopienas gaisa pārvadātājiem un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp jebkuru vietu Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā un jebkuru vietu EK dalībvalstī;

| ii) | Kopienas gaisa pārvadātāju īpašnieki, kam pieder to lielākās daļas īpašumtiesības vai kas faktiski kontrolē gaisa pārvadātājus, nav Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika vai tās valstspiederīgie, un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas licencēto gaisa pārvadātāju īpašnieki, kam pieder to lielākās daļas īpašumtiesības vai kas faktiski kontrolē gaisa pārvadātājus, nav EK dalībvalstis vai to valstspiederīgie; |
| --- | --- |

ii)

Kopienas gaisa pārvadātāju īpašnieki, kam pieder to lielākās daļas īpašumtiesības vai kas faktiski kontrolē gaisa pārvadātājus, nav Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika vai tās valstspiederīgie, un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas licencēto gaisa pārvadātāju īpašnieki, kam pieder to lielākās daļas īpašumtiesības vai kas faktiski kontrolē gaisa pārvadātājus, nav EK dalībvalstis vai to valstspiederīgie;

| b) | otrajā pārejas posmā:






  i) | Kopienas gaisa pārvadātājiem un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot satiksmes tiesības, kā paredzēts 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā; |
| --- | --- | --- |

b)

otrajā pārejas posmā:

i)

Kopienas gaisa pārvadātājiem un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot satiksmes tiesības, kā paredzēts 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā;

| ii) | Kopienas gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp vietām Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā un citās Asociētajās pusēs un ir atļauts jebkurā vietā nomainīt vienu gaisa kuģi ar vienu citu gaisa kuģi, ja attiecīgais reiss ir daļa no pakalpojuma, ar kuru apkalpo kādu vietu EK dalībvalstī; |
| --- | --- |

ii)

Kopienas gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp vietām Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā un citās Asociētajās pusēs un ir atļauts jebkurā vietā nomainīt vienu gaisa kuģi ar vienu citu gaisa kuģi, ja attiecīgais reiss ir daļa no pakalpojuma, ar kuru apkalpo kādu vietu EK dalībvalstī;

| iii) | Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp vietām dažādās EK dalībvalstīs un ir atļauts jebkurā vietā nomainīt vienu gaisa kuģi ar vienu citu gaisa kuģi, ja attiecīgais reiss ir daļa no pakalpojuma, ar kuru apkalpo kādu vietu Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā. |
| --- | --- |

iii)

Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp vietām dažādās EK dalībvalstīs un ir atļauts jebkurā vietā nomainīt vienu gaisa kuģi ar vienu citu gaisa kuģi, ja attiecīgais reiss ir daļa no pakalpojuma, ar kuru apkalpo kādu vietu Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā.

2.   Šajā pantā “Kopienas gaisa pārvadātājs” ir EK dalībvalsts, Norvēģijas vai Islandes licencēts gaisa pārvadātājs.

3.   Pamatnolīguma 7. un 8. pantu nepiemēro līdz otrā pārejas posma beigām, neskarot Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas un Kopienas pienākumu saskaņā ar I pielikumā uzskaitītajiem tiesību aktiem no pirmā pārejas posma beigām piešķirt darbības licences attiecīgi pārvadātājiem, kuru īpašnieki, kam pieder to lielākās daļas īpašumtiesības vai kas faktiski kontrolē pārvadātājus, ir EK dalībvalstis vai to valstspiederīgie, un pārvadātājiem, kuru īpašnieki, kam pieder to lielākās daļas īpašumtiesības vai kas faktiski kontrolē pārvadātājus, ir Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika vai tās valstspiederīgie.

4. pants

Dažu tiesību aktu piemērošana, ko veic Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

Neskarot šā protokola 2. pantu, līdz ar šā nolīguma stāšanos spēkā Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika:

| i) | praksē piemēro Konvenciju par dažu starptautiskā gaisa transporta noteikumu unifikāciju (Monreālas Konvencija); |
| --- | --- |

i)

praksē piemēro Konvenciju par dažu starptautiskā gaisa transporta noteikumu unifikāciju (Monreālas Konvencija);

| ii) | nodrošina, ka Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas licencētie gaisa pārvadātāji praksē ievēro Regulu (EK) Nr. 261/2004; |
| --- | --- |

ii)

nodrošina, ka Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas licencētie gaisa pārvadātāji praksē ievēro Regulu (EK) Nr. 261/2004;

| iii) | izbeidz vai sakārto atbilstīgi Kopienas tiesībām līgumu starp Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas valdību un Maķedonijas Aviosabiedrību (MAT). |
| --- | --- |

iii)

izbeidz vai sakārto atbilstīgi Kopienas tiesībām līgumu starp Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas valdību un Maķedonijas Aviosabiedrību (MAT).

5. pants

Aviācijas drošums

1.   Pirmā pārejas posma sākumā Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika iesaistās Eiropas Aviācijas drošības aģentūras darbā novērotāja statusā.

2.   Otrā pārejas posma beigās saskaņā ar pamatnolīguma 18. pantu izveidotā Apvienotā komiteja lemj par Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas precīzu statusu un nosacījumiem saistībā ar dalību Eiropas Aviācijas drošības aģentūrā.

3.   Konstatējot drošuma nepilnības, līdz otrā pārejas posma beigām Eiropas Kopiena var pieprasīt atļaut Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas licencētiem gaisa pārvadātājiem darboties gaisa satiksmes maršrutos no Eiropas Kopienas, uz to vai tās teritorijā tikai ar noteikumu, ka tiek veikts īpašs to drošuma novērtējums. Šādu novērtējumu veic Eiropas Kopiena, rīkojoties ātri, lai izvairītos no jebkādas liekas satiksmes tiesību īstenošanas aizkavēšanas.

6. pants

Aviācijas drošība

1.   Otrā pārejas posma sākumā atbilstīgo Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas iestādi iepazīstina ar I pielikumā sniegto ar drošību saistīto tiesību aktu konfidenciālo daļu.

2.   Konstatējot drošības nepilnības, līdz otrā pārejas posma beigām Eiropas Kopiena var pieprasīt atļaut Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas licencētiem gaisa pārvadātājiem darboties gaisa satiksmes maršrutos no Eiropas Kopienas, uz to vai tās teritorijā tikai ar noteikumu, ka tiek veikts īpašs to drošības novērtējums. Šādu novērtējumu veic Eiropas Kopiena, rīkojoties ātri, lai izvairītos no jebkādas liekas satiksmes tiesību īstenošanas aizkavēšanas.

VI PROTOKOLS

Pārejas noteikumi starp Eiropas Kopienu un EK dalībvalstīm, no vienas puses, un Serbijas Republiku, no otras puses

1. pants

Pārejas posmi

1.   Pirmais pārejas posms ilgst no šā nolīguma stāšanās spēkā līdz laikam, kad Serbijas Republika ir izpildījusi visus šā protokola 2. panta 1. punktā izklāstītos nosacījumus, ko apliecina Eiropas Kopienas veikts novērtējums.

2.   Otrais pārejas posms ilgst no pirmā pārejas posma beigām līdz laikam, kad Serbijas Republika ir izpildījusi visus šā protokola 2. panta 2. punktā izklāstītos nosacījumus, ko apliecina Eiropas Kopienas veikts novērtējums.

2. pants

Ar pārejas laiku saistītie nosacījumi

1)   Beidzoties pirmajam pārejas periodam, Serbijas Republika:

| i) | ir Apvienoto aviācijas iestāžu pilntiesīga locekle un pieliek visas pūles, lai īstenotu visus I pielikumā minētos ar aviācijas drošumu saistītos tiesību aktus; |
| --- | --- |

i)

ir Apvienoto aviācijas iestāžu pilntiesīga locekle un pieliek visas pūles, lai īstenotu visus I pielikumā minētos ar aviācijas drošumu saistītos tiesību aktus;

| ii) | piemēro ECAC 30. dokumentu un pieliek visas pūles, lai īstenotu visus I pielikumā minētos ar aviācijas drošību saistītos tiesību aktus; |
| --- | --- |

ii)

piemēro ECAC 30. dokumentu un pieliek visas pūles, lai īstenotu visus I pielikumā minētos ar aviācijas drošību saistītos tiesību aktus;

| iii) | piemēro I pielikumā minēto Regulu (EEK) Nr. 3925/91 (par pārbaužu atcelšanu rokas bagāžai un reģistrētajai bagāžai), Regulu (EEK) Nr. 2409/92 (par gaisa pārvadājumu maksām un tarifiem), Direktīvu 94/56/EK (par nelaimes gadījumu izmeklēšanu), Direktīvu 96/67/EK (par lidlauka pakalpojumiem), Regulu (EK) Nr. 2027/97 (par gaisa pārvadātāju atbildību nelaimes gadījumos), Direktīvu 2003/42/EK (attiecībā uz ziņošanu par notikumiem), Regulu (EK) Nr. 261/2004 (par iekāpšanas atteikumu), Direktīvu 2000/79/EK (par darba laiku civilajā aviācijā) un Direktīvu 2003/88/EK (par darba laiku); |
| --- | --- |

iii)

piemēro I pielikumā minēto Regulu (EEK) Nr. 3925/91 (par pārbaužu atcelšanu rokas bagāžai un reģistrētajai bagāžai), Regulu (EEK) Nr. 2409/92 (par gaisa pārvadājumu maksām un tarifiem), Direktīvu 94/56/EK (par nelaimes gadījumu izmeklēšanu), Direktīvu 96/67/EK (par lidlauka pakalpojumiem), Regulu (EK) Nr. 2027/97 (par gaisa pārvadātāju atbildību nelaimes gadījumos), Direktīvu 2003/42/EK (attiecībā uz ziņošanu par notikumiem), Regulu (EK) Nr. 261/2004 (par iekāpšanas atteikumu), Direktīvu 2000/79/EK (par darba laiku civilajā aviācijā) un Direktīvu 2003/88/EK (par darba laiku);

| iv) | nošķir gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēju un Serbijas Republikas regulējošo iestādi, izveido Serbijas Republikas gaisa satiksmes pakalpojumu uzraudzības iestādi, sāk Serbijas Republikas gaisa telpas reorganizāciju, veidojot funkcionālu bloku vai blokus, un gaisa telpas izmantošanā piemēro elastīgu nostāju; |
| --- | --- |

iv)

nošķir gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēju un Serbijas Republikas regulējošo iestādi, izveido Serbijas Republikas gaisa satiksmes pakalpojumu uzraudzības iestādi, sāk Serbijas Republikas gaisa telpas reorganizāciju, veidojot funkcionālu bloku vai blokus, un gaisa telpas izmantošanā piemēro elastīgu nostāju;

| v) | ratificē Konvenciju par dažu starptautiskā gaisa transporta noteikumu unifikāciju (Monreālas Konvencija); |
| --- | --- |

v)

ratificē Konvenciju par dažu starptautiskā gaisa transporta noteikumu unifikāciju (Monreālas Konvencija);

| vi) | ir guvusi pietiekamus panākumus, īstenojot valsts atbalsta un konkurences noteikumus, kas ir iekļauti kādā no pamatnolīguma 14. panta 1. punktā minētajiem nolīgumiem vai šā nolīguma III pielikumā, atkarībā no tā, kurš ir piemērojams. |
| --- | --- |

vi)

ir guvusi pietiekamus panākumus, īstenojot valsts atbalsta un konkurences noteikumus, kas ir iekļauti kādā no pamatnolīguma 14. panta 1. punktā minētajiem nolīgumiem vai šā nolīguma III pielikumā, atkarībā no tā, kurš ir piemērojams.

2.   Beidzoties otrajam pārejas posmam, Serbijas Republika piemēro šo nolīgumu, tostarp visus I pielikumā uzskaitītos tiesību aktus.

3. pants

Pārejas noteikumi

1.   Neskarot pamatnolīguma 1. panta 1. punktu,

| a) | pirmajā pārejas posmā:






  i) | Kopienas gaisa pārvadātājiem un Serbijas Republikas licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp jebkuru vietu Serbijas Republikā un jebkuru vietu EK dalībvalstī; |
| --- | --- | --- |

a)

pirmajā pārejas posmā:

i)

Kopienas gaisa pārvadātājiem un Serbijas Republikas licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp jebkuru vietu Serbijas Republikā un jebkuru vietu EK dalībvalstī;

| ii) | Kopienas gaisa pārvadātāju īpašnieki, kam pieder to lielākās daļas īpašumtiesības vai kas faktiski kontrolē gaisa pārvadātājus, nav Serbijas Republika vai tās valstspiederīgie, un Serbijas Republikas licencēto gaisa pārvadātāju īpašnieki, kam pieder to lielākās daļas īpašumtiesības vai kas faktiski kontrolē gaisa pārvadātājus, nav EK dalībvalstis vai to pilsoņi; |
| --- | --- |

ii)

Kopienas gaisa pārvadātāju īpašnieki, kam pieder to lielākās daļas īpašumtiesības vai kas faktiski kontrolē gaisa pārvadātājus, nav Serbijas Republika vai tās valstspiederīgie, un Serbijas Republikas licencēto gaisa pārvadātāju īpašnieki, kam pieder to lielākās daļas īpašumtiesības vai kas faktiski kontrolē gaisa pārvadātājus, nav EK dalībvalstis vai to pilsoņi;

| b) | otrajā pārejas posmā:






  i) | Kopienas gaisa pārvadātājiem un Serbijas Republikas licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot satiksmes tiesības, kā paredzēts 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā; |
| --- | --- | --- |

b)

otrajā pārejas posmā:

i)

Kopienas gaisa pārvadātājiem un Serbijas Republikas licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot satiksmes tiesības, kā paredzēts 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā;

| ii) | Kopienas gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp vietām Serbijas Republikā un citās Asociētajās pusēs un ir atļauts jebkurā vietā nomainīt vienu gaisa kuģi ar vienu citu gaisa kuģi, ja attiecīgais reiss ir daļa no pakalpojuma, ar kuru apkalpo kādu vietu EK dalībvalstī; |
| --- | --- |

ii)

Kopienas gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp vietām Serbijas Republikā un citās Asociētajās pusēs un ir atļauts jebkurā vietā nomainīt vienu gaisa kuģi ar vienu citu gaisa kuģi, ja attiecīgais reiss ir daļa no pakalpojuma, ar kuru apkalpo kādu vietu EK dalībvalstī;

| iii) | Serbijas Republikas licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp vietām dažādās EK dalībvalstīs un ir atļauts jebkurā vietā nomainīt vienu gaisa kuģi ar vienu citu gaisa kuģi, ja attiecīgais reiss ir daļa no pakalpojuma, ar kuru apkalpo kādu vietu Serbijas Republikā. |
| --- | --- |

iii)

Serbijas Republikas licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp vietām dažādās EK dalībvalstīs un ir atļauts jebkurā vietā nomainīt vienu gaisa kuģi ar vienu citu gaisa kuģi, ja attiecīgais reiss ir daļa no pakalpojuma, ar kuru apkalpo kādu vietu Serbijas Republikā.

2.   Šajā pantā “Kopienas gaisa pārvadātājs” ir EK dalībvalsts, Norvēģijas vai Islandes licencēts gaisa pārvadātājs.

3.   Pamatnolīguma 7. un 8. pantu nepiemēro līdz otrā pārejas posma beigām, neskarot Serbijas Republikas un Kopienas pienākumu saskaņā ar I pielikumā uzskaitītajiem tiesību aktiem no pirmā pārejas posma beigām piešķirt darbības licences attiecīgi pārvadātājiem, kuru īpašnieki, kam pieder to lielākās daļas īpašumtiesības vai kas faktiski kontrolē pārvadātājus, ir EK dalībvalstis vai to valstspiederīgie, un pārvadātājiem, kuru īpašnieki, kam pieder to lielākās daļas īpašumtiesības vai kas faktiski kontrolē pārvadātājus, ir Serbijas Republika vai tās pilsoņi.

4. pants

Aviācijas drošums

1.   Pirmā pārejas posma sākumā Serbijas Republika iesaistās Eiropas Aviācijas drošības aģentūras darbā novērotāja statusā.

2.   Otrā pārejas posma beigās saskaņā ar pamatnolīguma 18. pantu izveidotā Apvienotā komiteja lemj par Serbijas Republikas precīzu statusu un nosacījumiem saistībā ar dalību Eiropas Aviācijas drošības aģentūrā.

3.   Konstatējot drošuma nepilnības, līdz otrā pārejas posma beigām Eiropas Kopiena var pieprasīt atļaut Serbijas Republikas licencētiem gaisa pārvadātājiem darboties gaisa satiksmes maršrutos no Eiropas Kopienas, uz to vai tās teritorijā tikai ar noteikumu, ka tiek veikts īpašs to drošuma novērtējums. Šādu novērtējumu veic Eiropas Kopiena, rīkojoties ātri, lai izvairītos no jebkādas liekas satiksmes tiesību īstenošanas aizkavēšanas.

5. pants

Aviācijas drošība

1.   Otrā pārejas posma sākumā atbilstīgo Serbijas Republikas iestādi iepazīstina ar I pielikumā sniegto ar drošību saistīto tiesību aktu konfidenciālo daļu.

2.   Konstatējot drošības nepilnības, līdz otrā pārejas posma beigām Eiropas Kopiena var pieprasīt atļaut Serbijas Republikas licencētiem gaisa pārvadātājiem darboties gaisa satiksmes maršrutos no Eiropas Kopienas, uz to vai tās teritorijā tikai ar noteikumu, ka tiek veikts īpašs to drošības novērtējums. Šādu novērtējumu veic Eiropas Kopiena, rīkojoties ātri, lai izvairītos no jebkādas liekas satiksmes tiesību īstenošanas aizkavēšanas.

VII PROTOKOLS

Pārejas noteikumi starp Eiropas Kopienu un EK dalībvalstīm, no vienas puses, un Melnkalnes Republiku, no otras puses

1. pants

Pārejas posmi

1.   Pirmais pārejas posms ilgst no šā nolīguma stāšanās spēkā līdz laikam, kad Melnkalnes Republika ir izpildījusi visus šā protokola 2. panta 1. punktā izklāstītos nosacījumus, ko apliecina Eiropas Kopienas veikts novērtējums.

2.   Otrais pārejas posms ilgst no pirmā pārejas posma beigām līdz laikam, kad Melnkalnes Republika ir izpildījusi visus šā protokola 2. panta 2. punktā izklāstītos nosacījumus, ko apliecina Eiropas Kopienas veikts novērtējums.

2. pants

Ar pārejas laiku saistītie nosacījumi

1.   Beidzoties pirmajam pārejas periodam, Melnkalnes Republika:

| i) | ir Apvienoto aviācijas iestāžu pilntiesīga locekle un pieliek visas pūles, lai īstenotu visus I pielikumā minētos ar aviācijas drošumu saistītos tiesību aktus; |
| --- | --- |

i)

ir Apvienoto aviācijas iestāžu pilntiesīga locekle un pieliek visas pūles, lai īstenotu visus I pielikumā minētos ar aviācijas drošumu saistītos tiesību aktus;

| ii) | piemēro ECAC 30. dokumentu un pieliek visas pūles, lai īstenotu visus I pielikumā minētos ar aviācijas drošību saistītos tiesību aktus; |
| --- | --- |

ii)

piemēro ECAC 30. dokumentu un pieliek visas pūles, lai īstenotu visus I pielikumā minētos ar aviācijas drošību saistītos tiesību aktus;

| iii) | piemēro I pielikumā minēto Regulu (EEK) Nr. 3925/91 (par pārbaužu atcelšanu rokas bagāžai un reģistrētajai bagāžai), Regulu (EEK) Nr. 2409/92 (par gaisa pārvadājumu maksām un tarifiem), Direktīvu 94/56/EK (par nelaimes gadījumu izmeklēšanu), Direktīvu 96/67/EK (par lidlauka pakalpojumiem), Regulu (EK) Nr. 2027/97 (par gaisa pārvadātāju atbildību nelaimes gadījumos), Direktīvu 2003/42/EK (attiecībā uz ziņošanu par notikumiem), Regulu (EK) Nr. 261/2004 (par iekāpšanas atteikumu), Direktīvu 2000/79/EK (par darba laiku civilajā aviācijā) un Direktīvu 2003/88/EK (par darba laiku); |
| --- | --- |

iii)

piemēro I pielikumā minēto Regulu (EEK) Nr. 3925/91 (par pārbaužu atcelšanu rokas bagāžai un reģistrētajai bagāžai), Regulu (EEK) Nr. 2409/92 (par gaisa pārvadājumu maksām un tarifiem), Direktīvu 94/56/EK (par nelaimes gadījumu izmeklēšanu), Direktīvu 96/67/EK (par lidlauka pakalpojumiem), Regulu (EK) Nr. 2027/97 (par gaisa pārvadātāju atbildību nelaimes gadījumos), Direktīvu 2003/42/EK (attiecībā uz ziņošanu par notikumiem), Regulu (EK) Nr. 261/2004 (par iekāpšanas atteikumu), Direktīvu 2000/79/EK (par darba laiku civilajā aviācijā) un Direktīvu 2003/88/EK (par darba laiku);

| iv) | nošķir gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēju un Melnkalnes Republikas regulējošo iestādi, izveido Melnkalnes Republikas gaisa satiksmes pakalpojumu uzraudzības iestādi, sāk Melnkalnes Republikas gaisa telpas reorganizāciju, veidojot funkcionālu bloku vai blokus, un gaisa telpas izmantošanā piemēro elastīgu nostāju; |
| --- | --- |

iv)

nošķir gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēju un Melnkalnes Republikas regulējošo iestādi, izveido Melnkalnes Republikas gaisa satiksmes pakalpojumu uzraudzības iestādi, sāk Melnkalnes Republikas gaisa telpas reorganizāciju, veidojot funkcionālu bloku vai blokus, un gaisa telpas izmantošanā piemēro elastīgu nostāju;

| v) | ratificē Konvenciju par dažu starptautiskā gaisa transporta noteikumu unifikāciju (Monreālas Konvencija); |
| --- | --- |

v)

ratificē Konvenciju par dažu starptautiskā gaisa transporta noteikumu unifikāciju (Monreālas Konvencija);

| vi) | ir guvusi pietiekamus panākumus, īstenojot valsts atbalsta un konkurences noteikumus, kas ir iekļauti kādā no pamatnolīguma 14. panta 1. punktā minētajiem nolīgumiem vai šā nolīguma III pielikumā, atkarībā no tā, kurš ir piemērojams. |
| --- | --- |

vi)

ir guvusi pietiekamus panākumus, īstenojot valsts atbalsta un konkurences noteikumus, kas ir iekļauti kādā no pamatnolīguma 14. panta 1. punktā minētajiem nolīgumiem vai šā nolīguma III pielikumā, atkarībā no tā, kurš ir piemērojams.

2.   Beidzoties otrajam pārejas posmam, Melnkalnes Republika piemēro šo nolīgumu, tostarp visus I pielikumā uzskaitītos tiesību aktus.

3. pants

Pārejas noteikumi

1.   Neskarot pamatnolīguma 1. panta 1. punktu,

| a) | pirmajā pārejas posmā:






  i) | Kopienas gaisa pārvadātājiem un Melnkalnes Republikas licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp jebkuru vietu Melnkalnes Republikā un jebkuru vietu EK dalībvalstī; |
| --- | --- | --- |

a)

pirmajā pārejas posmā:

i)

Kopienas gaisa pārvadātājiem un Melnkalnes Republikas licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp jebkuru vietu Melnkalnes Republikā un jebkuru vietu EK dalībvalstī;

| ii) | Kopienas gaisa pārvadātāju īpašnieki, kam pieder to lielākās daļas īpašumtiesības vai kas faktiski kontrolē gaisa pārvadātājus, nav Melnkalnes Republika vai tās valstspiederīgie, un Melnkalnes Republikas licencēto gaisa pārvadātāju īpašnieki, kam pieder to lielākās daļas īpašumtiesības vai kas faktiski kontrolē gaisa pārvadātājus, nav EK dalībvalstis vai to pilsoņi; |
| --- | --- |

ii)

Kopienas gaisa pārvadātāju īpašnieki, kam pieder to lielākās daļas īpašumtiesības vai kas faktiski kontrolē gaisa pārvadātājus, nav Melnkalnes Republika vai tās valstspiederīgie, un Melnkalnes Republikas licencēto gaisa pārvadātāju īpašnieki, kam pieder to lielākās daļas īpašumtiesības vai kas faktiski kontrolē gaisa pārvadātājus, nav EK dalībvalstis vai to pilsoņi;

| b) | otrajā pārejas posmā:






  i) | Kopienas gaisa pārvadātājiem un Melnkalnes Republikas licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot satiksmes tiesības, kā paredzēts 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā; |
| --- | --- | --- |

b)

otrajā pārejas posmā:

i)

Kopienas gaisa pārvadātājiem un Melnkalnes Republikas licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot satiksmes tiesības, kā paredzēts 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā;

| ii) | Kopienas gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp vietām Melnkalnes Republikā un citās Asociētajās pusēs un ir atļauts jebkurā vietā nomainīt vienu gaisa kuģi ar vienu citu gaisa kuģi, ja attiecīgais reiss ir daļa no pakalpojuma, ar kuru apkalpo kādu vietu EK dalībvalstī; |
| --- | --- |

ii)

Kopienas gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp vietām Melnkalnes Republikā un citās Asociētajās pusēs un ir atļauts jebkurā vietā nomainīt vienu gaisa kuģi ar vienu citu gaisa kuģi, ja attiecīgais reiss ir daļa no pakalpojuma, ar kuru apkalpo kādu vietu EK dalībvalstī;

| iii) | Melnkalnes Republikas licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp vietām dažādās EK dalībvalstīs un ir atļauts jebkurā vietā nomainīt vienu gaisa kuģi ar vienu citu gaisa kuģi, ja attiecīgais reiss ir daļa no pakalpojuma, ar kuru apkalpo kādu vietu Melnkalnes Republikā. |
| --- | --- |

iii)

Melnkalnes Republikas licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp vietām dažādās EK dalībvalstīs un ir atļauts jebkurā vietā nomainīt vienu gaisa kuģi ar vienu citu gaisa kuģi, ja attiecīgais reiss ir daļa no pakalpojuma, ar kuru apkalpo kādu vietu Melnkalnes Republikā.

2.   Šajā pantā “Kopienas gaisa pārvadātājs” ir EK dalībvalsts, Norvēģijas vai Islandes licencēts gaisa pārvadātājs.

3.   Pamatnolīguma 7. un 8. pantu nepiemēro līdz otrā pārejas posma beigām, neskarot Melnkalnes Republikas un Kopienas pienākumu saskaņā ar I pielikumā uzskaitītajiem tiesību aktiem no pirmā pārejas posma beigām piešķirt darbības licences attiecīgi pārvadātājiem, kuru īpašnieki, kam pieder to lielākās daļas īpašumtiesības vai kas faktiski kontrolē pārvadātājus, ir EK dalībvalstis vai to valstspiederīgie, un pārvadātājiem, kuru īpašnieki, kam pieder to lielākās daļas īpašumtiesības vai kas faktiski kontrolē pārvadātājus, ir Melnkalnes Republika vai tās pilsoņi.

4. pants

Aviācijas drošums

1.   Pirmā pārejas posma sākumā Melnkalnes Republika iesaistās Eiropas Aviācijas drošības aģentūras darbā novērotāja statusā.

2.   Otrā pārejas posma beigās saskaņā ar pamatnolīguma 18. pantu izveidotā Apvienotā komiteja lemj par Melnkalnes Republikas precīzu statusu un nosacījumiem saistībā ar dalību Eiropas Aviācijas drošības aģentūrā.

3.   Konstatējot drošuma nepilnības, līdz otrā pārejas posma beigām Eiropas Kopiena var pieprasīt atļaut Melnkalnes Republikas licencētiem gaisa pārvadātājiem darboties gaisa satiksmes maršrutos no Eiropas Kopienas, uz to vai tās teritorijā tikai ar noteikumu, ka tiek veikts īpašs to drošuma novērtējums. Šādu novērtējumu veic Eiropas Kopiena, rīkojoties ātri, lai izvairītos no jebkādas liekas satiksmes tiesību īstenošanas aizkavēšanas.

5. pants

Aviācijas drošība

1.   Otrā pārejas posma sākumā atbilstīgo Melnkalnes Republikas iestādi iepazīstina ar I pielikumā sniegto ar drošību saistīto tiesību aktu konfidenciālo daļu.

2.   Konstatējot drošības nepilnības, līdz otrā pārejas posma beigām Eiropas Kopiena var pieprasīt atļaut Melnkalnes Republikas licencētiem gaisa pārvadātājiem darboties gaisa satiksmes maršrutos no Eiropas Kopienas, uz to vai tās teritorijā tikai ar noteikumu, ka tiek veikts īpašs to drošības novērtējums. Šādu novērtējumu veic Eiropas Kopiena, rīkojoties ātri, lai izvairītos no jebkādas liekas satiksmes tiesību īstenošanas aizkavēšanas.

VIII PROTOKOLS

Pārejas noteikumi starp Eiropas Kopienu un EK dalībvalstīm, no vienas puses, un Rumāniju, no otras puses

1. pants

Pārejas posms

1.   Pārejas posms ilgst no šā nolīguma stāšanās spēkā līdz laikam, kad Rumānija ir izpildījusi visus šā protokola 2. pantā izklāstītos nosacījumus, ko apliecina Eiropas Kopienas veikts novērtējums.

2.   Atsauces uz “otro pārejas posmu” šajā nolīgumā vai tā pielikumos Rumānijas gadījumā nozīmē 1. punktā minēto pārejas posmu.

2. pants

Ar pārejas posmu saistītie nosacījumi

Beidzoties pārejas posmam, Rumānija piemēro šo nolīgumu, tostarp visus I pielikumā uzskaitītos tiesību aktus.

3. pants

Pārejas noteikumi

1.   Neskarot pamatnolīguma 1. panta 1. punktu:

pārejas posmā:

| i) | Kopienas gaisa pārvadātājiem un Rumānijas licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp jebkuru vietu Rumānijā un jebkuru vietu EK dalībvalstī; |
| --- | --- |

i)

Kopienas gaisa pārvadātājiem un Rumānijas licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp jebkuru vietu Rumānijā un jebkuru vietu EK dalībvalstī;

| ii) | Kopienas gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp vietām Rumānijā un citās Asociētajās pusēs un ir atļauts jebkurā vietā nomainīt vienu gaisa kuģi ar vienu citu gaisa kuģi, ja attiecīgais reiss ir daļa no pakalpojuma, ar kuru apkalpo kādu vietu EK dalībvalstī; |
| --- | --- |

ii)

Kopienas gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp vietām Rumānijā un citās Asociētajās pusēs un ir atļauts jebkurā vietā nomainīt vienu gaisa kuģi ar vienu citu gaisa kuģi, ja attiecīgais reiss ir daļa no pakalpojuma, ar kuru apkalpo kādu vietu EK dalībvalstī;

| iii) | Rumānijas licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp vietām dažādās EK dalībvalstīs un ir atļauts jebkurā vietā nomainīt vienu gaisa kuģi ar vienu citu gaisa kuģi, ja attiecīgais reiss ir daļa no pakalpojuma, ar kuru apkalpo kādu vietu Rumānijā. |
| --- | --- |

iii)

Rumānijas licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp vietām dažādās EK dalībvalstīs un ir atļauts jebkurā vietā nomainīt vienu gaisa kuģi ar vienu citu gaisa kuģi, ja attiecīgais reiss ir daļa no pakalpojuma, ar kuru apkalpo kādu vietu Rumānijā.

2.   Šajā pantā “Kopienas gaisa pārvadātājs” ir EK dalībvalsts, Norvēģijas vai Islandes licencēts gaisa pārvadātājs.

3.   Pamatnolīguma 7. un 8. pantu nepiemēro līdz pārejas posma beigām, neskarot Rumānijas un Kopienas pienākumu saskaņā ar I pielikumā uzskaitītajiem tiesību aktiem no pārejas posma sākuma piešķirt darbības licences attiecīgi pārvadātājiem, kuru īpašnieki, kam pieder to lielākās daļas īpašumtiesības vai kas faktiski kontrolē pārvadātājus, ir EK dalībvalstis vai to valstspiederīgie, un pārvadātājiem, kuru īpašnieki, kam pieder to lielākās daļas īpašumtiesības vai kas faktiski kontrolē pārvadātājus, ir Rumānija vai tās valstspiederīgie.

4. pants

Aviācijas drošums

1.   Pārejas posma beigās saskaņā ar pamatnolīguma 18. pantu izveidotā Apvienotā komiteja lemj par Rumānijas precīzu statusu un nosacījumiem saistībā ar dalību Eiropas Aviācijas drošības aģentūrā.

2.   Konstatējot drošuma nepilnības, līdz pārejas posma beigām Eiropas Kopiena var pieprasīt atļaut Rumānijas licencētiem gaisa pārvadātājiem darboties gaisa satiksmes maršrutos no Eiropas Kopienas, uz to vai tās teritorijā tikai ar noteikumu, ka tiek veikts īpašs to drošuma novērtējums. Šādu novērtējumu veic Eiropas Kopiena, rīkojoties ātri, lai izvairītos no jebkādas liekas satiksmes tiesību īstenošanas aizkavēšanas.

5. pants

Aviācijas drošība

Konstatējot drošības nepilnības, līdz pārejas posma beigām Eiropas Kopiena var pieprasīt atļaut Rumānijas licencētiem gaisa pārvadātājiem darboties gaisa satiksmes maršrutos no Eiropas Kopienas, uz to vai tās teritorijā tikai ar noteikumu, ka tiek veikts īpašs to drošības novērtējums. Šādu novērtējumu veic Eiropas Kopiena, rīkojoties ātri, lai izvairītos no jebkādas liekas satiksmes tiesību īstenošanas aizkavēšanas.

IX PROTOKOLS

Pārejas noteikumi starp Eiropas Kopienu un EK dalībvalstīm, no vienas puses, un Apvienoto Nāciju Organizācijas Pagaidu pārvaldi Kosovā, no otras puses

1. pants

UNMIK pilnvaras

Šā protokola noteikumi neskar Apvienoto Nāciju Organizācijas Pagaidu pārvaldes misijas Kosovā, turpmāk – “UNMIK”, pilnvaras, kas izriet no ANO Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūcijas 1244.

2. pants

Pārejas posmi

1.   Pirmais pārejas posms ilgst no šā nolīguma stāšanās spēkā līdz laikam, kad UNMIK ir izpildījusi visus šā protokola 3. panta 1. punktā izklāstītos nosacījumus, ko apliecina Eiropas Kopienas veikts novērtējums.

2.   Otrais pārejas posms ilgst no pirmā pārejas posma beigām līdz laikam, kad UNMIK ir izpildījusi visus šā protokola 3. panta 2. punktā izklāstītos nosacījumus, ko apliecina Eiropas Kopienas veikts novērtējums.

3. pants

Ar pārejas laiku saistītie nosacījumi

1.   Beidzoties pirmajam pārejas posmam, UNMIK:

| i) | neskarot tās īpašo statusu saskaņā ar starptautisko tiesību normām, īsteno Apvienoto aviācijas iestāžu pieņemtās vienotās prasības aviācijai (JAR) un pieliek visas pūles, lai īstenotu visus I pielikumā minētos ar aviācijas drošumu saistītos tiesību aktus; |
| --- | --- |

i)

neskarot tās īpašo statusu saskaņā ar starptautisko tiesību normām, īsteno Apvienoto aviācijas iestāžu pieņemtās vienotās prasības aviācijai (JAR) un pieliek visas pūles, lai īstenotu visus I pielikumā minētos ar aviācijas drošumu saistītos tiesību aktus;

| ii) | piemēro ECAC 30. dokumentu un pieliek visas pūles, lai īstenotu visus I pielikumā minētos ar aviācijas drošību saistītos tiesību aktus; |
| --- | --- |

ii)

piemēro ECAC 30. dokumentu un pieliek visas pūles, lai īstenotu visus I pielikumā minētos ar aviācijas drošību saistītos tiesību aktus;

| iii) | piemēro I pielikumā minēto Regulu (EEK) Nr. 3925/91 (par pārbaužu atcelšanu rokas bagāžai un reģistrētajai bagāžai), Regulu (EEK) Nr. 2409/92 (par gaisa pārvadājumu maksām un tarifiem), Direktīvu 94/56/EK (par nelaimes gadījumu izmeklēšanu), Regulu (EK) Nr. 2027/97 (par gaisa pārvadātāju atbildību nelaimes gadījumos), Direktīvu 2003/42/EK (attiecībā uz ziņošanu par notikumiem), Regulu (EK) Nr. 261/2004 (par iekāpšanas atteikumu), Direktīvu 2000/79/EK (par darba laiku civilajā aviācijā) un Direktīvu 2003/88/EK (par darba laiku); |
| --- | --- |

iii)

piemēro I pielikumā minēto Regulu (EEK) Nr. 3925/91 (par pārbaužu atcelšanu rokas bagāžai un reģistrētajai bagāžai), Regulu (EEK) Nr. 2409/92 (par gaisa pārvadājumu maksām un tarifiem), Direktīvu 94/56/EK (par nelaimes gadījumu izmeklēšanu), Regulu (EK) Nr. 2027/97 (par gaisa pārvadātāju atbildību nelaimes gadījumos), Direktīvu 2003/42/EK (attiecībā uz ziņošanu par notikumiem), Regulu (EK) Nr. 261/2004 (par iekāpšanas atteikumu), Direktīvu 2000/79/EK (par darba laiku civilajā aviācijā) un Direktīvu 2003/88/EK (par darba laiku);

| iv) | nošķir gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēju un regulējošo iestādi, izveido vai ieceļ gaisa satiksmes pakalpojumu uzraudzības iestādi; |
| --- | --- |

iv)

nošķir gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēju un regulējošo iestādi, izveido vai ieceļ gaisa satiksmes pakalpojumu uzraudzības iestādi;

| v) | praksē piemēro Konvenciju par dažu starptautiskā gaisa transporta noteikumu unifikāciju (Monreālas Konvencija); |
| --- | --- |

v)

praksē piemēro Konvenciju par dažu starptautiskā gaisa transporta noteikumu unifikāciju (Monreālas Konvencija);

| vi) | ir guvusi pietiekamus panākumus, īstenojot valsts atbalsta un konkurences noteikumus, kas ir iekļauti kādā no pamatnolīguma 14. panta 1. punktā minētajiem nolīgumiem vai šā nolīguma III pielikumā, atkarībā no tā, kurš ir piemērojams. |
| --- | --- |

vi)

ir guvusi pietiekamus panākumus, īstenojot valsts atbalsta un konkurences noteikumus, kas ir iekļauti kādā no pamatnolīguma 14. panta 1. punktā minētajiem nolīgumiem vai šā nolīguma III pielikumā, atkarībā no tā, kurš ir piemērojams.

2.   Beidzoties otrajam pārejas periodam, UNMIK piemēro šo nolīgumu, tostarp visus I pielikumā uzskaitītos tiesību aktus.

4. pants

Pārejas noteikumi

1.   Neskarot pamatnolīguma 1. panta 1. punktu:

| a) | pirmajā pārejas posmā:






  i) | Kopienas gaisa pārvadātājiem un UNMIK licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp jebkuru vietu Kosovā un jebkuru vietu EK dalībvalstī; |
| --- | --- | --- |

a)

pirmajā pārejas posmā:

i)

Kopienas gaisa pārvadātājiem un UNMIK licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp jebkuru vietu Kosovā un jebkuru vietu EK dalībvalstī;

| ii) | Kopienas gaisa pārvadātāju īpašnieki, kam pieder to lielākās daļas īpašumtiesības vai kas faktiski kontrolē gaisa pārvadātājus, nav UNMIK vai Kosovas iedzīvotāji, un UNMIK licencēto gaisa pārvadātāju īpašnieki, kam pieder to lielākās daļas īpašumtiesības vai kas faktiski kontrolē gaisa pārvadātājus, nav EK dalībvalstis vai to valstspiederīgie; |
| --- | --- |

ii)

Kopienas gaisa pārvadātāju īpašnieki, kam pieder to lielākās daļas īpašumtiesības vai kas faktiski kontrolē gaisa pārvadātājus, nav UNMIK vai Kosovas iedzīvotāji, un UNMIK licencēto gaisa pārvadātāju īpašnieki, kam pieder to lielākās daļas īpašumtiesības vai kas faktiski kontrolē gaisa pārvadātājus, nav EK dalībvalstis vai to valstspiederīgie;

| b) | otrajā pārejas posmā:






  i) | Kopienas gaisa pārvadātājiem un UNMIK licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot satiksmes tiesības, kā paredzēts 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā; |
| --- | --- | --- |

b)

otrajā pārejas posmā:

i)

Kopienas gaisa pārvadātājiem un UNMIK licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot satiksmes tiesības, kā paredzēts 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā;

| ii) | Kopienas gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp vietām Kosovā un citās Asociētajās pusēs un ir atļauts jebkurā vietā nomainīt vienu gaisa kuģi ar vienu citu gaisa kuģi, ja attiecīgais reiss ir daļa no pakalpojuma, ar kuru apkalpo kādu vietu EK dalībvalstī; |
| --- | --- |

ii)

Kopienas gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp vietām Kosovā un citās Asociētajās pusēs un ir atļauts jebkurā vietā nomainīt vienu gaisa kuģi ar vienu citu gaisa kuģi, ja attiecīgais reiss ir daļa no pakalpojuma, ar kuru apkalpo kādu vietu EK dalībvalstī;

| iii) | UNMIK licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp vietām dažādās EK dalībvalstīs un ir atļauts jebkurā vietā nomainīt vienu gaisa kuģi ar vienu citu gaisa kuģi, ja attiecīgais reiss ir daļa no pakalpojuma, ar kuru apkalpo kādu vietu Kosovā. |
| --- | --- |

iii)

UNMIK licencētiem gaisa pārvadātājiem ir atļauts izmantot neierobežotas satiksmes tiesības starp vietām dažādās EK dalībvalstīs un ir atļauts jebkurā vietā nomainīt vienu gaisa kuģi ar vienu citu gaisa kuģi, ja attiecīgais reiss ir daļa no pakalpojuma, ar kuru apkalpo kādu vietu Kosovā.

2.   Šajā pantā “Kopienas gaisa pārvadātājs” ir EK dalībvalsts, Norvēģijas vai Islandes licencēts gaisa pārvadātājs.

3.   Pamatnolīguma 7. un 8. pantu nepiemēro līdz otrā pārejas posma beigām, neskarot UNMIK un Kopienas pienākumu saskaņā ar I pielikumā uzskaitītajiem tiesību aktiem no pirmā pārejas posma beigām piešķirt darbības licences attiecīgi pārvadātājiem, kuru īpašnieki, kam pieder to lielākās daļas īpašumtiesības vai kas faktiski kontrolē pārvadātājus, ir EK dalībvalstis vai to valstspiederīgie, un pārvadātājiem, kuru īpašnieki, kam pieder to lielākās daļas īpašumtiesības vai kas faktiski kontrolē pārvadātājus, ir UNMIK vai Kosovas iedzīvotāji.

5. pants

Starptautiskās konvencijas un nolīgumi

Gadījumos, kad I pielikumā uzskaitītie tiesību akti paredz pienākumu kļūt par starptautisko konvenciju vai nolīgumu pusi, ņem vērā UNMIK īpašo statusu saskaņā ar starptautisko tiesību normām.

6. pants

Aviācijas drošums

1.   Pirmā pārejas posma sākumā UNMIK iesaistās Eiropas Aviācijas drošības aģentūras darbā novērotāja statusā.

2.   Otrā pārejas posma beigās saskaņā ar pamatnolīguma 18. pantu izveidotā Apvienotā komiteja lemj par UNMIK precīzu statusu un nosacījumiem saistībā ar dalību Eiropas Aviācijas drošības aģentūrā.

3.   Konstatējot drošuma nepilnības, līdz otrā pārejas posma beigām Eiropas Kopiena var pieprasīt atļaut UNMIK licencētiem gaisa pārvadātājiem darboties gaisa satiksmes maršrutos no Eiropas Kopienas, uz to vai tās teritorijā tikai ar noteikumu, ka tiek veikts īpašs to drošuma novērtējums. Šādu novērtējumu veic Eiropas Kopiena, rīkojoties ātri, lai izvairītos no jebkādas liekas satiksmes tiesību īstenošanas aizkavēšanas.

7. pants

Aviācijas drošība

1.   Otrā pārejas posma sākumā atbilstīgo UNMIK iestādi iepazīstina ar I pielikumā sniegto ar drošību saistīto tiesību aktu konfidenciālo daļu.

2.   Konstatējot drošības nepilnības, līdz otrā pārejas posma beigām Eiropas Kopiena var pieprasīt atļaut UNMIK licencētiem gaisa pārvadātājiem darboties gaisa satiksmes maršrutos no Eiropas Kopienas, uz to vai tās teritorijā tikai ar noteikumu, ka tiek veikts īpašs to drošības novērtējums. Šādu novērtējumu veic Eiropas Kopiena, rīkojoties ātri, lai izvairītos no jebkādas liekas satiksmes tiesību īstenošanas aizkavēšanas.

---

| 16.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 285/47 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 285/47

---

PADOMES LĒMUMS

(2006. gada 15. septembris),

ar ko pieņem Padomes reglamentu

(2006/683/EK, Euratom)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 207. panta 3. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 121. panta 3. punktu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 28. panta 1. punktu un 41. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2006. gada 15. un 16. jūnija sanāksmē uzsvēra – lai palielinātu Eiropas Savienības pilsoņu uzticēšanos Eiropas Savienībai, ir svarīgi tiem dot iespēju informāciju par tās darbību saņemt nepastarpināti, jo īpaši turpinot palielināt atklātību un pārskatāmību. Tāpēc, kā par to vienojās Eiropadome, un pilnībā ņemot vērā vajadzību nodrošināt Padomes darba efektivitāti, būtu jāturpina palielināt Padomes darbības atklātums, jo īpaši, kad Padome apspriežas par tiesību aktiem saskaņā ar koplēmuma procedūru. Būtu arī jāveic pasākumi, lai būtiski uzlabotu tehniskās iespējas, ko izmanto, lai visās Eiropas Savienības iestāžu oficiālajās valodās pārraidītu Padomes publiskās apspriedes un debates, jo īpaši izmantojot internetu.
  Padome 2006. gada decembrī pārskatīs iepriekšminēto atklātības palielināšanas pasākumu īstenoanu, lai izvērtētu to ietekmi uz Padomes darba efektivitāti. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2006. gada 15. un 16. jūnija sanāksmē uzsvēra – lai palielinātu Eiropas Savienības pilsoņu uzticēšanos Eiropas Savienībai, ir svarīgi tiem dot iespēju informāciju par tās darbību saņemt nepastarpināti, jo īpaši turpinot palielināt atklātību un pārskatāmību. Tāpēc, kā par to vienojās Eiropadome, un pilnībā ņemot vērā vajadzību nodrošināt Padomes darba efektivitāti, būtu jāturpina palielināt Padomes darbības atklātums, jo īpaši, kad Padome apspriežas par tiesību aktiem saskaņā ar koplēmuma procedūru. Būtu arī jāveic pasākumi, lai būtiski uzlabotu tehniskās iespējas, ko izmanto, lai visās Eiropas Savienības iestāžu oficiālajās valodās pārraidītu Padomes publiskās apspriedes un debates, jo īpaši izmantojot internetu.

Padome 2006. gada decembrī pārskatīs iepriekšminēto atklātības palielināšanas pasākumu īstenoanu, lai izvērtētu to ietekmi uz Padomes darba efektivitāti.

| (2) | Tāpat būtu lietderīgi racionalizēt Padomes darbību plānošanu. Attiecīgi būtu jāievieš jauna sistēma, kas aizstātu iepriekšējo sistēmu un kam pamatā būtu 18 mēnešu programma, ko Padomei iesniegs apstiprināšanai trīs prezidentvalstis, kurām dotajā laikposmā paredzēts pildīt pilnvaras. |
| --- | --- |

(2)

Tāpat būtu lietderīgi racionalizēt Padomes darbību plānošanu. Attiecīgi būtu jāievieš jauna sistēma, kas aizstātu iepriekšējo sistēmu un kam pamatā būtu 18 mēnešu programma, ko Padomei iesniegs apstiprināšanai trīs prezidentvalstis, kurām dotajā laikposmā paredzēts pildīt pilnvaras.

| (3) | Visbeidzot, cenšoties uzlabot rakstiskās procedūras darbību un padarīt ātrāku Padomes atbilžu pieņemšanu uz Eiropas Parlamenta deputātu jautājumiem, lēmumu pieņemšanu par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļu un Reģionu komitejas locekļu iecelšanu, kā arī lēmumu pieņemšanu, lai apspriestos ar citām iestādēm un struktūrām, ir lietderīgi grozīt rakstiskās procedūras noteikumus, |
| --- | --- |

(3)

Visbeidzot, cenšoties uzlabot rakstiskās procedūras darbību un padarīt ātrāku Padomes atbilžu pieņemšanu uz Eiropas Parlamenta deputātu jautājumiem, lēmumu pieņemšanu par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļu un Reģionu komitejas locekļu iecelšanu, kā arī lēmumu pieņemšanu, lai apspriestos ar citām iestādēm un struktūrām, ir lietderīgi grozīt rakstiskās procedūras noteikumus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo aizstāj 2004. gada 22. martā pieņemto Padomes reglamentu (1).

PADOMES REGLAMENTS

1. pants

Paziņojumi par sapulcēm un to norises vieta

1.   Padome sanāk, ja to sasauc tās priekšsēdētājs pēc paša ierosmes vai arī pēc kāda tās locekļa vai Komisijas pieprasījuma (2).

2.   Septiņus mēnešus pirms prezidentvalsts pilnvaru laika sākuma, pēc apspriešanās attiecīgi ar iepriekšējo un nākamo prezidentvalsti, pašreizējā prezidentvalsts paziņo dienas, kad tā paredz rīkot sanāksmes, kuras Padomei būs jārīko, lai veiktu likumdošanas darbu vai pieņemtu ar darbību saistītus lēmumus.

3.   Padome atrodas Briselē. Aprīlī, jūnijā un oktobrī Padomes sēdes notiek Luksemburgā (3).

Ārkārtējos apstākļos un attiecīgi pamatotu iemeslu dēļ Padome vai Pastāvīgo pārstāvju komiteja (turpmāk “Coreper”) ar vienprātīgu lēmumu var nolemt, ka Padomes sanāksme notiek citur.

2. pants

Padomes sastāvs, Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes nozīme un programmu izstrāde

1.   Padome var rīkot sanāksmes dažādā sastāvā atkarībā no aplūkojamā jautājuma. Padome tās Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes sastāvā (turpmāk “Vispārējo lietu un ārējo attiecību padome”), sasaucot sanāksmi, kā minēts 2. punkta a) apakšpunktā, nosaka sastāvu sarakstu, kas izklāstīts I pielikumā.

2.   Vispārējo lietu un ārējo attiecību padome darbojas šādās divās galvenajās darbības jomās, par kurām tā rīko atsevišķas sanāksmes ar atsevišķu darba kārtību iespējami dažādos datumos un kuras attiecīgi aptver šādus jautājumus:

| a) | Eiropadomes sanāksmju gatavošana un paveiktā darba kontrole, tostarp visu sagatavošanas darbu nepieciešamā koordinēšana, vispārēja politikas koordinēšana, institucionāli un administratīvi jautājumi, horizontālās lietas, kas ietekmē vairākas Eiropas Savienības politikas, un jebkura lieta, kuru tai uztic Eiropadome, ņemot vērā Ekonomikas un monetārās savienības darbības noteikumus; |
| --- | --- |

a)

Eiropadomes sanāksmju gatavošana un paveiktā darba kontrole, tostarp visu sagatavošanas darbu nepieciešamā koordinēšana, vispārēja politikas koordinēšana, institucionāli un administratīvi jautājumi, horizontālās lietas, kas ietekmē vairākas Eiropas Savienības politikas, un jebkura lieta, kuru tai uztic Eiropadome, ņemot vērā Ekonomikas un monetārās savienības darbības noteikumus;

| b) | visa Eiropas Savienības ārējā darbība, jo īpaši kopējā ārpolitika un drošības politika, Eiropas drošības un aizsardzības politika, ārējā tirdzniecība, sadarbība attīstības jomā un humānā palīdzība. |
| --- | --- |

b)

visa Eiropas Savienības ārējā darbība, jo īpaši kopējā ārpolitika un drošības politika, Eiropas drošības un aizsardzības politika, ārējā tirdzniecība, sadarbība attīstības jomā un humānā palīdzība.

3.   Lai sagatavotu Eiropadomes sanāksmes, Vispārējo lietu un Ārējo attiecību padome sanāksmē, kas sasaukta saskaņā ar 2. punkta a) apakšpunktu:

| a) | pēc prezidentvalsts priekšlikuma vismaz četras nedēļas līdz Eiropadomes sanāksmei sagatavo darba kārtības projektu ar attiecīgām norādēm; |
| --- | --- |

a)

pēc prezidentvalsts priekšlikuma vismaz četras nedēļas līdz Eiropadomes sanāksmei sagatavo darba kārtības projektu ar attiecīgām norādēm;

| b) | dienu pirms Eiropadomes sanāksmes notur galīgo sagatavošanas sanāksmi un apstiprina darba kārtību. |
| --- | --- |

b)

dienu pirms Eiropadomes sanāksmes notur galīgo sagatavošanas sanāksmi un apstiprina darba kārtību.

Citu Padomes sastāvu priekšlikumus par Eiropadomes darba procesu nosūta Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomei, kas sasaukta sanāksmē saskaņā ar 2. punkta a) apakšpunktu, vismaz divas nedēļas pirms Eiropadomes sanāksmes.

Izņemot ārkārtējus un neparedzamus iemeslus, kas saistīti, piemēram, ar aktuāliem starptautiskiem notikumiem, neviens cits Padomes sastāvs vai Padomes sagatavošanas komiteja nedrīkst rīkot sanāksmi laikposmā starp pirmās daļas b) apakšpunktā minēto galīgo sagatavošanas sanāksmi un Eiropadomes sanāksmi.

Pasākumus, kas vajadzīgi Eiropadomes darba norises praktiskajai organizācijai, veic prezidentvalsts kopā ar Ģenerālsekretariātu saskaņā ar Eiropadomes pieņemtajiem noteikumiem.

4.   Reizi 18 mēnešos trīs prezidentvalstis, kam paredzēts pildīt pilnvaras, cieši sadarbojoties ar Komisiju un pēc pienācīgas apspriešanās, sagatavo attiecīgā laikposma Padomes darbības programmas projektu. Vēlākais vienu mēnesi pirms attiecīgā laikposma trīs prezidentvalstis kopīgi iesniedz programmas projektu, lai to apstiprinātu Vispārējo lietu un Ārējo attiecību padome, kas notur sanāksmi, kā minēts 2. punkta a) apakšpunktā (4).

5.   Nākamā prezidentvalsts sagatavo orientējošas pagaidu darba kārtības Padomes sanāksmēm, kas paredzētas nākamajos sešos mēnešos, atspoguļojot ieplānoto likumdošanas darbu un ar darbību saistītus lēmumus. Šīs orientējošās pagaidu darba kārtības sagatavo ne vēlāk kā vienu nedēļu līdz tās pilnvaru laika sākumam, pamatojoties uz Padomes 18 mēnešu programmu, un pēc apspriešanās ar Komisiju. Vajadzības gadījumā var paredzēt Padomes sanāksmes papildus tām, kas iepriekš plānotas.

Attiecīgā prezidentvalsts pēc apspriešanās ar Komisiju un nākamo prezidentvalsti vēlākais vienu nedēļu līdz tās pilnvaru laika sākumam sagatavo līdzīgas orientējošas pagaidu darba kārtības Padomes sanāksmēm, kuru norise plānota sešu mēnešu laikā pēc šā punkta pirmajā daļā minētā laikposma.

Ja sešu mēnešu laikā kāda no minētajā laikposmā plānotajām sanāksmēm izrādās nepamatota, prezidentvalsts to nesasauc.

3. pants (5)

Dienas kārtība

1.   Ņemot vērā Padomes 18 mēnešu programmu, priekšsēdētājs sagatavo pagaidu darba kārtību katrai sanāksmei. Darba kārtību nosūta pārējiem Padomes locekļiem un Komisijai vismaz 14 dienas pirms sanāksmes sākuma.

2.   Pagaidu darba kārtībā ir iekļauti punkti, par kuriem Ģenerālsekretariāts no Padomes locekļa vai no Komisijas vismaz 16 dienas pirms attiecīgās sanāksmes sākuma ir saņēmis pieprasījumu iekļaut tos darba kārtībā, pievienojot ar tiem saistītos dokumentus. Pagaidu darba kārtībā ar zvaigznīti ir atzīmēti arī tie punkti, par kuriem prezidentvalsts, Padomes loceklis vai Komisija var pieprasīt balsojumu. Šādu atzīmi izdara, tiklīdz ir izpildīti visi Līgumos paredzētie procedūras noteikumi.

3.   Punktus, kas saistīti ar tiesību akta vai kopējas nostājas pieņemšanu par tiesību akta priekšlikumu vai priekšlikumu par pasākumu, ko paredzēts pieņemt saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (turpmāk “ES līgums”) VI sadaļu, neiekļauj pagaidu darba kārtībā lēmuma pieņemšanai, kamēr nav beidzies sešu nedēļu laikposms, kas paredzēts Protokola par valstu parlamentu nozīmi Eiropas Savienībā 3. punktā.

Padome var vienprātīgi atkāpties no sešu nedēļu laikposma, ja uz punkta iekļaušanu attiecas izņēmums, kas izskaidrojams ar minētā protokola 3. punktā paredzēto steidzamību.

4.   Minētajā darba kārtībā var iekļaut tikai tos punktus, attiecībā uz kuriem Padomes locekļiem un Komisijai ir nosūtīti dokumenti vēlākais līdz dienai, kad nosūta pagaidu darba kārtību.

5.   Ģenerālsekretariāts nosūta Padomes locekļiem un Komisijai pieprasījumus par punktu iekļaušanu darba kārtībā, kā arī dokumentus, attiecībā uz kuriem netika ievēroti iepriekš minētie termiņi.

Ja līdz tās nedēļas beigām, kas ir pirms nedēļas, kurā notiek Padomes sanāksme, Coreper nav beigusi izskatīt tiesību aktu jautājumus 7. panta nozīmē, prezidentvalsts tos izņem no pagaidu darba kārtības, ja vien steidzamības dēļ nav jādara kas cits un netiek skarts 2. punkts.

6.   Pagaidu darba kārtību iedala A un B daļā. Punktus, kurus Padome var apstiprināt bez apspriešanas, iekļauj A daļā, taču jebkuram Padomes vai Komisijas loceklim ir iespējams izteikt viedokli šo punktu apstiprināšanas brīdī un iekļaut izteikumus protokolā.

7.   Darba kārtību Padome apstiprina katras sanāksmes sākumā. Lai darba kārtībā iekļautu punktu, kas nav ierakstīts pagaidu darba kārtībā, Padomei jāpieņem vienprātīgs lēmums. Šādi iekļautus punktus var izvirzīt balsošanai, ja ir izpildīti visi Līgumos paredzētie procedūras noteikumi.

8.   Tomēr “A” punktu no darba kārtības izņem, ja vien Padome nenolemj citādi, ja nostāja par “A” punktu varētu izraisīt turpmāku punkta apspriešanu vai ja to pieprasa Padomes loceklis vai Komisija.

9.   Jebkuram pieprasījumam iekļaut punktu par “citu jautājumu” pievieno skaidrojošu dokumentu.

4. pants

Tā Padomes locekļa pārstāvība, kas nevar piedalīties sanāksmē

Ievērojot 11. panta noteikumus par balsstiesību deleģēšanu, Padomes loceklis, kurš nevar piedalīties sanāksmē, var norīkot sev pārstāvību.

5. pants

Sanāksmes

1.   Padomes sanāksmes nav atklātas, izņemot 8. pantā minētos gadījumus.

2.   Komisiju uzaicina piedalīties Padomes sanāksmēs. Tas pats attiecas uz Eiropas Centrālo banku gadījumos, kad tā īsteno savas iniciatīvas tiesības. Padome tomēr var nolemt apspriesties bez Komisijas vai Eiropas Centrālās bankas klātbūtnes.

3.   Padomes un Komisijas locekļus var pavadīt amatpersonas, kuras tiem palīdz. Šo amatpersonu vārdus un amatus Ģenerālsekretariātam paziņo iepriekš. Padome var noteikt maksimālo to personu skaitu katrā delegācijā, kuras vienlaicīgi var atrasties Padomes sanāksmes telpā, ieskaitot Padomes locekļus.

4.   Padomes sanāksmēs personas ielaiž tikai tad, ja tās var uzrādīt Ģenerālsekretariāta izsniegtu caurlaidi.

6. pants

Dienesta noslēpums un dokumentu uzrādīšana tiesas prāvās

1.   Neskarot 8. un 9. pantu un noteikumus par publisku piekļuvi dokumentiem, uz Padomes apspriedēm attiecas pienākums ievērot dienesta noslēpumu, ja Padome nenolemj citādi.

2.   Padome vai Coreper var atļaut izmantošanai tiesas prāvā uzrādīt to Padomes dokumentu kopiju vai izrakstu, kuri nav vēl darīti publiski pieejami saskaņā ar noteikumiem par publisku piekļuvi dokumentiem.

7. pants

Gadījumi, kad Padome rīkojas likumdevēja statusā

Padome rīkojas likumdevēja statusā EK līguma 207. panta 3. punkta otrās daļas nozīmē, kad tā pieņem noteikumus, kas ir juridiski saistoši dalībvalstīs vai dalībvalstīm, regulu, direktīvu, pamatlēmumu vai lēmumu veidā, pamatojoties uz attiecīgiem Līgumu noteikumiem, izņemot apspriedes, kuru rezultātā pieņem iekšējus pasākumus, administratīvus vai budžeta aktus, tiesību aktus par iestāžu savstarpējām attiecībām vai starptautiskām attiecībām vai nesaistošus tiesību aktus (piemēram, slēdzienus, ieteikumus vai rezolūcijas).

Ja Padomei iesniedz tiesību aktu priekšlikumus vai iniciatīvas, tā atturas no tādu tiesību aktu pieņemšanas, kas nav paredzēti Līgumos, piemēram, rezolūcijas, secinājumus vai deklarācijas, kuras nav minētas 9. pantā.

8. pants

Publiski pieejamas Padomes apspriedes un publiskas debates

1.   Publiski pieejamas ir šādas Padomes apspriedes par tiesību aktiem, ko paredzēts pieņemt saskaņā ar koplēmuma procedūru atbilstīgi EK līguma 251. pantam:

| a) | Komisijas veikta iepazīstināšana, ja tāda notiek, ar tās tiesību aktu priekšlikumiem un tam sekojošas apspriedes Padomē; |
| --- | --- |

a)

Komisijas veikta iepazīstināšana, ja tāda notiek, ar tās tiesību aktu priekšlikumiem un tam sekojošas apspriedes Padomē;

| b) | balsojums par šādiem tiesību aktiem, kā arī Padomes pēdējā apspriede pirms balsojuma un balsošanas skaidrojumi; |
| --- | --- |

b)

balsojums par šādiem tiesību aktiem, kā arī Padomes pēdējā apspriede pirms balsojuma un balsošanas skaidrojumi;

| c) | visas pārējās apspriedes par šādiem tiesību aktiem, ja vien Padome vai Coreper, katru gadījumu izskatot atsevišķi, par attiecīgo apspriedi nepieņem citu lēmumu. |
| --- | --- |

c)

visas pārējās apspriedes par šādiem tiesību aktiem, ja vien Padome vai Coreper, katru gadījumu izskatot atsevišķi, par attiecīgo apspriedi nepieņem citu lēmumu.

2.   Publiski pieejama ir Padomes pirmā apspriede par svarīgiem jaunu tiesību aktu priekšlikumiem, ko nav paredzēts pieņemt saskaņā ar koplēmuma procedūru . Prezidentvalsts apzina, kuri tiesību aktu priekšlikumi ir svarīgi, tomēr vajadzības gadījumā Padome vai Coreper var pieņemt citu lēmumu. Prezidentvalsts var pieņemt lēmumu, katru gadījumu izskatot atsevišķi, ka nākamā Padomes apspriede par kādu tiesību aktu ir publiski pieejama, ja vien Padome vai Coreper nav pieņēmusi citu lēmumu.

3.   Padome pēc Padomes vai Coreper lēmuma, kas pieņemts ar kvalificētu balsu vairākumu, rīko publiskas debates par svarīgiem jautājumiem, kuri ietekmē Eiropas Savienības un tās pilsoņu intereses.

Prezidentvalsts, jebkurš Padomes loceklis vai Komisija, ņemot vērā jautājuma svarīgumu un pilsoņu interesi par to, debatēm var ierosināt jautājumus vai īpašus tematus.

4.   Vispārējo lietu un ārējo attiecību padome, kas notur sanāksmi saskaņā ar 2. panta 2. punkta a) apakšpunktu, rīko publiskas politikas debates par Padomes 18 mēnešu programmu. Publiski pieejamas ir arī politikas debates, ko rīko citos Padomes sastāvos par attiecīgām prioritātēm. Publiska ir arī Komisijas veikta iepazīstināšana ar tās piecu gadu programmu, gada darba programmu un gada politikas stratēģiju, kā arī tai sekojošās debates Padomē.

5.   Attiecībā uz pagaidu darba kārtības nosūtīšanu saskaņā ar 3. pantu:

| a) | tos Padomes darba kārtības punktus, kas ir publiski pieejami saskaņā ar 1. un 2. punktu, apzīmē ar vārdiem “publiska apspriede”; |
| --- | --- |

a)

tos Padomes darba kārtības punktus, kas ir publiski pieejami saskaņā ar 1. un 2. punktu, apzīmē ar vārdiem “publiska apspriede”;

| b) | tos Padomes darba kārtības punktus, kas ir publiski pieejami saskaņā ar 3. un 4. punktu, apzīmē ar vārdiem “publiskas debates”. |
| --- | --- |

b)

tos Padomes darba kārtības punktus, kas ir publiski pieejami saskaņā ar 3. un 4. punktu, apzīmē ar vārdiem “publiskas debates”.

Padomes apspriedes un publiskās debates saskaņā ar šo pantu dara publiski pieejamas, izmantojot publisku pārraidi ar audiovizuāliem līdzekļiem jo īpaši klausīšanās telpā un nodrošinot videoplūsmas pārraidi visās Eiropas Savienības iestāžu oficiālajās valodās. Ierakstīta versija ir pieejama Padomes interneta vietnē vismaz vienu mēnesi. Balsošanas rezultātus parāda ar vizuāliem līdzekļiem.

Ģenerālsekretariāts, cik vien tas ir iespējams, iepriekš publiski informē par dienām un aptuveno laiku, kad notiks audiovizuālās pārraides, un veic visus praktiskos pasākumus, lai nodrošinātu pienācīgu šā panta īstenošanu.

9. pants

Balsojumu, balsojumu skaidrojumu un protokolu publiskošana

1.   Papildus gadījumiem, kad Padomes apspriedes ir publiski pieejamas saskaņā ar 8. panta 1. punktu, ja Padome rīkojas likumdevēja statusā 7. panta nozīmē, publisko arī balsojumu rezultātus un Padomes locekļu sniegtos balsojumu skaidrojumus, kā arī Padomes protokolā iekļautās deklarācijas un punktus, kas saistīti ar tiesību aktu pieņemšanu.

To pašu noteikumu piemēro:

| a) | balsojumu rezultātiem un balsojumu skaidrojumiem, kā arī Padomes protokolā iekļautām deklarācijām un šajā protokolā iekļautiem punktiem, kas attiecas uz kopējas nostājas pieņemšanu saskaņā ar EK līguma 251. vai 252. pantu; |
| --- | --- |

a)

balsojumu rezultātiem un balsojumu skaidrojumiem, kā arī Padomes protokolā iekļautām deklarācijām un šajā protokolā iekļautiem punktiem, kas attiecas uz kopējas nostājas pieņemšanu saskaņā ar EK līguma 251. vai 252. pantu;

| b) | balsojumu rezultātiem un Padomes locekļu vai to pārstāvju sniegtiem balsojumu skaidrojumiem Samierināšanas komitejā, kas izveidota saskaņā ar EK līguma 251. pantu, kā arī Padomes protokolā iekļautām deklarācijām un šajā protokolā iekļautiem punktiem, kuri attiecas uz Samierināšanas komitejas sanāksmi; |
| --- | --- |

b)

balsojumu rezultātiem un Padomes locekļu vai to pārstāvju sniegtiem balsojumu skaidrojumiem Samierināšanas komitejā, kas izveidota saskaņā ar EK līguma 251. pantu, kā arī Padomes protokolā iekļautām deklarācijām un šajā protokolā iekļautiem punktiem, kuri attiecas uz Samierināšanas komitejas sanāksmi;

| c) | balsojumu rezultātiem un balsojumu skaidrojumiem, kā arī Padomes protokolā iekļautajām deklarācijām un šajā protokolā iekļautajiem punktiem, kas attiecas uz Padomes izstrādātu konvenciju, pamatojoties uz ES līguma VI sadaļu. |
| --- | --- |

c)

balsojumu rezultātiem un balsojumu skaidrojumiem, kā arī Padomes protokolā iekļautajām deklarācijām un šajā protokolā iekļautajiem punktiem, kas attiecas uz Padomes izstrādātu konvenciju, pamatojoties uz ES līguma VI sadaļu.

2.   Turklāt balsojumu rezultātus publisko šādos gadījumos:

| a) | ja Padome rīkojas saskaņā ar ES līguma V sadaļu, pieņemot vienprātīgu Padomes vai Coreper lēmumu pēc viena to locekļa pieprasījuma; |
| --- | --- |

a)

ja Padome rīkojas saskaņā ar ES līguma V sadaļu, pieņemot vienprātīgu Padomes vai Coreper lēmumu pēc viena to locekļa pieprasījuma;

| b) | ja Padome pieņem kopēju nostāju ES līguma VI sadaļas nozīmē, pieņemot vienprātīgu Padomes vai Coreper lēmumu pēc viena to locekļa pieprasījuma; |
| --- | --- |

b)

ja Padome pieņem kopēju nostāju ES līguma VI sadaļas nozīmē, pieņemot vienprātīgu Padomes vai Coreper lēmumu pēc viena to locekļa pieprasījuma;

| c) | citos gadījumos, pieņemot Padomes vai Coreper lēmumu pēc viena to locekļa pieprasījuma. |
| --- | --- |

c)

citos gadījumos, pieņemot Padomes vai Coreper lēmumu pēc viena to locekļa pieprasījuma.

Ja Padomes balsojuma rezultātu publisko saskaņā ar pirmās daļas a), b) un c) apakšpunktu, pēc attiecīgo Padomes locekļu pieprasījuma publisko arī balsojuma laikā sniegtos balsojumu skaidrojumus, pienācīgi ievērojot šo reglamentu, juridisko noteiktību un Padomes intereses.

Padomes protokolā ierakstītās deklarācijas un šāda protokola punktus, kas saistīti ar pirmās daļas a), b) un c) apakšpunktā minēto tiesību aktu pieņemšanu, publisko ar Padomes vai Coreper lēmumu, kas pieņemts pēc viena to locekļa pieprasījuma.

3.   Izņemot gadījumus, kad Padomes apspriedes ir publiski pieejamas saskaņā ar 8. pantu, balsojumu nepublisko, ja apspriešanas rezultātā noticis indikatīvs balsojums vai pieņemts provizorisks tiesību akts.

10. pants

Publiska piekļuve Padomes dokumentiem

Īpaši noteikumi par publisku piekļuvi Padomes dokumentiem ir izklāstīti II pielikumā.

11. pants

Balsošanas kārtība un kvorums

1.   Padome balso pēc tās priekšsēdētāja ierosmes.

Priekšsēdētājam turklāt balsošanas procedūra jāatklāj pēc Padomes vai Komisijas locekļa ierosmes, ja šādu lēmumu pieņem Padomes locekļu vairākums.

2.   Padomes locekļi balso dalībvalstu kārtībā, kāda noteikta EK līguma 203. pantā un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma (turpmāk “Euratom līgums”) 116. pantā, sākot ar to locekli, kurš saskaņā ar minēto kārtību ir nākamais pēc locekļa, kas atrodas priekšsēdētāja amatā.

3.   Balsojot katrs Padomes loceklis var arī būt pilnvarots balsot ne vairāk kā viena cita locekļa vārdā (6).

4.   Lai Padome varētu balsot, ir jābūt klāt to Padomes locekļu vairākumam, kam saskaņā ar Līgumiem ir tiesības balsot. Balsojot priekšsēdētājs ar Ģenerālsekretariāta palīdzību pārbauda, vai ir kvorums.

5.   Ja Padomei ir paredzēts pieņemt lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu un ja kāds Padomes loceklis to ir prasījis, pārbauda, vai dalībvalstis, kas veido šo balsu vairākumu, pārstāv vismaz 62 % no Eiropas Savienības iedzīvotāju kopskaita, kas aprēķināts atbilstīgi iedzīvotāju skaita rādītājiem, kas izklāstīti III pielikuma 1. pantā.

12. pants

Parastā rakstiskā procedūra un klusēšanas procedūra

1.   Padomes tiesību aktus steidzamos jautājumos var pieņemt, balsojot rakstiski, ja Padome vai Coreper vienprātīgi pieņem lēmumu izmantot šo procedūru. Īpašos apstākļos arī priekšsēdētājs var ierosināt izmantot šo procedūru; šādā gadījumā rakstiskos balsojumus var izmantot, ja visi Padomes locekļi piekrīt šai procedūrai.

Komisijas piekrišana izmantot rakstisko procedūru ir nepieciešama tad, ja rakstiskais balsojums paredzēts jautājumā, kuru Padomei ir ierosinājusi Komisija.

Ģenerālsekretariāts katru mēnesi sastāda to tiesību aktu kopsavilkumu, kas pieņemti, izmantojot rakstisko procedūru.

2.   Pēc priekšsēdētāja ierosmes, Padome var izmantot vienkāršoto rakstisko procedūru, kas saukta par “klusēšanas procedūru”:

| a) | lai pieņemtu atbildes tekstu uz Eiropas Parlamenta deputāta iesniegtu rakstisku jautājumu vai vajadzības gadījumā mutisku jautājumu pēc tam, kad atbildes projektu ir izskatījusi Coreper
   (7); |
| --- | --- |

a)

lai pieņemtu atbildes tekstu uz Eiropas Parlamenta deputāta iesniegtu rakstisku jautājumu vai vajadzības gadījumā mutisku jautājumu pēc tam, kad atbildes projektu ir izskatījusi Coreper
   (7);

| b) | lai ieceltu Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus un Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus, pēc tam, kad lēmuma projektu ir izskatījusi Coreper; |
| --- | --- |

b)

lai ieceltu Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus un Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus, pēc tam, kad lēmuma projektu ir izskatījusi Coreper;

| c) | lai pieņemtu lēmumu par apspriešanos ar citām iestādēm un struktūrām, ja šāda apspriešanās ir paredzēta Līgumos; |
| --- | --- |

c)

lai pieņemtu lēmumu par apspriešanos ar citām iestādēm un struktūrām, ja šāda apspriešanās ir paredzēta Līgumos;

| d) | lai ar COREU tīkla (“COREU klusēšanas procedūra”) starpniecību īstenotu kopējo ārpolitiku un drošības politiku (8). |
| --- | --- |

d)

lai ar COREU tīkla (“COREU klusēšanas procedūra”) starpniecību īstenotu kopējo ārpolitiku un drošības politiku (8).

Šajā gadījumā attiecīgo tekstu uzskata par pieņemtu, kad ir beidzies laikposms, ko Padomes priekšsēdētāja noteicis atkarībā no jautājuma steidzamības, ja neiebilst neviens Padomes loceklis.

3.   Ģenerālsekretariāts konstatē, kad ir izpildītas rakstiskās procedūras.

13. pants

Protokols

1.   Katrā sanāksmē sagatavo protokolu un, kad tas apstiprināts, to paraksta ģenerālsekretārs/augstais pārstāvis kopējās ārpolitikas un drošības politikas lietās (turpmāk “ģenerālsekretārs”) vai ģenerālsekretāra vietnieks. Viņi var deleģēt savas paraksta tiesības Ģenerālsekretariāta ģenerāldirektoriem.

Protokolā katram darba kārtības punktam parasti norāda:

| — | Padomei iesniegtos dokumentus, |
| --- | --- |

—

Padomei iesniegtos dokumentus,

| — | Padomes pieņemtos lēmumus vai izdarītos secinājumus, |
| --- | --- |

—

Padomes pieņemtos lēmumus vai izdarītos secinājumus,

| — | Padomes izdarītās deklarācijas un tās deklarācijas, kuru ierakstīšanu ir pieprasījis Padomes loceklis vai Komisija. |
| --- | --- |

—

Padomes izdarītās deklarācijas un tās deklarācijas, kuru ierakstīšanu ir pieprasījis Padomes loceklis vai Komisija.

2.   Ģenerālsekretariāts 15 dienu laikā sagatavo protokola projektu un iesniedz to Padomei vai Coreper apstiprināšanai.

3.   Līdz šādai apstiprināšanai jebkurš Padomes loceklis vai Komisija var pieprasīt, lai protokolā iekļautu sīkākas ziņas par jebkuru darba kārtības punktu. Šādus pieprasījumus var izteikt Coreper.

14. pants

Apspriedes un lēmumi, pamatojoties uz dokumentiem un projektiem, kas sagatavoti valodās, kuras paredzētas spēkā esošajos noteikumos par valodām

1.   Izņemot gadījumus, kad Padome steidzamības dēļ vienprātīgi pieņem citu lēmumu, Padome apspriežas un pieņem lēmumus, pamatojoties tikai uz tiem dokumentiem un projektiem, kas sagatavoti valodās, kuras precizētas spēkā esošajos noteikumos par valodām.

2.   Jebkurš Padomes loceklis var iebilst pret apspriešanu, ja jebkuru ierosināto grozījumu teksti nav sagatavoti viņa vai viņas norādītajās 1. punktā minētajās valodās.

15. pants

Tiesību aktu parakstīšana

Padomes pieņemto tiesību aktu tekstu un Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgi pieņemto tiesību aktu tekstu paraksta to pieņemšanas brīdī amatā esošais priekšsēdētājs un ģenerālsekretārs vai ģenerālsekretāra vietnieks. Ģenerālsekretārs un ģenerālsekretāra vietnieks var deleģēt savas paraksta tiesības Ģenerālsekretariāta ģenerāldirektoriem.

16. pants (9)

Nespēja piedalīties balsojumā

Piemērojot šo reglamentu, saskaņā ar IV pielikumu pienācīgi ņems vērā gadījumus, kad saskaņā ar Līgumiem viens vai vairāki Padomes locekļi nevar piedalīties balsojumā.

17. pants

Tiesību aktu publicēšana “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”

1.   Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (turpmāk Oficiālais Vēstnesis) ģenerālsekretārs vai ģenerālsekretāra vietnieks publicē šādus tiesību aktus:

| a) | EK līguma 254. panta 1. un 2. punktā minētos tiesību aktus; |
| --- | --- |

a)

EK līguma 254. panta 1. un 2. punktā minētos tiesību aktus;

| b) | Euratom līguma 163. panta pirmajā daļā minētos tiesību aktus; |
| --- | --- |

b)

Euratom līguma 163. panta pirmajā daļā minētos tiesību aktus;

| c) | kopējās nostājas, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar EK līguma 251. un 252. pantā minētajām procedūrām, un šo kopējo nostāju iemeslus; |
| --- | --- |

c)

kopējās nostājas, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar EK līguma 251. un 252. pantā minētajām procedūrām, un šo kopējo nostāju iemeslus;

| d) | pamatlēmumus un lēmumus, kas minēti ES līguma 34. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

d)

pamatlēmumus un lēmumus, kas minēti ES līguma 34. panta 2. punktā;

| e) | konvencijas, ko Padome izstrādājusi saskaņā ar ES līguma 34. panta 2. punktu.

  Oficiālajā Vēstnesī izdara atsauci par šādu konvenciju stāšanos spēkā; |
| --- | --- |

e)

konvencijas, ko Padome izstrādājusi saskaņā ar ES līguma 34. panta 2. punktu.

Oficiālajā Vēstnesī izdara atsauci par šādu konvenciju stāšanos spēkā;

| f) | konvencijas, ko dalībvalstis parakstījušas, pamatojoties uz EK līguma 293. pantu.

  Oficiālajā Vēstnesī izdara atsauci par šādu konvenciju stāšanos spēkā; |
| --- | --- |

f)

konvencijas, ko dalībvalstis parakstījušas, pamatojoties uz EK līguma 293. pantu.

Oficiālajā Vēstnesī izdara atsauci par šādu konvenciju stāšanos spēkā;

| g) | Kopienas noslēgtus starptautiskus nolīgumus.

  Oficiālajā Vēstnesī izdara atsauci par šādu nolīgumu stāšanos spēkā; |
| --- | --- |

g)

Kopienas noslēgtus starptautiskus nolīgumus.

Oficiālajā Vēstnesī izdara atsauci par šādu nolīgumu stāšanos spēkā;

| h) | starptautiskus nolīgumus, kas noslēgti saskaņā ar ES līguma 24. pantu, ja vien Padome nepieņem citu lēmumu, pamatojoties uz 4. un 9. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regulā (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (10).

  Oficiālajā Vēstnesī izdara atsauci par šādu nolīgumu stāšanos spēkā. |
| --- | --- |

h)

starptautiskus nolīgumus, kas noslēgti saskaņā ar ES līguma 24. pantu, ja vien Padome nepieņem citu lēmumu, pamatojoties uz 4. un 9. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regulā (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (10).

Oficiālajā Vēstnesī izdara atsauci par šādu nolīgumu stāšanos spēkā.

2.   Ja Padome vai Coreper nenolemj citādi, ģenerālsekretārs vai ģenerālsekretāra vietnieks Oficiālajā Vēstnesī publicē šādus dokumentus:

| a) | iniciatīvas, ko dalībvalsts iesniegusi Padomei saskaņā ar EK līguma 67. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

a)

iniciatīvas, ko dalībvalsts iesniegusi Padomei saskaņā ar EK līguma 67. panta 1. punktu;

| b) | iniciatīvas, ko dalībvalsts iesniegusi Padomei saskaņā ar ES līguma 34. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

b)

iniciatīvas, ko dalībvalsts iesniegusi Padomei saskaņā ar ES līguma 34. panta 2. punktu;

| c) | kopējās nostājas, kas minētas ES līguma 34. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

c)

kopējās nostājas, kas minētas ES līguma 34. panta 2. punktā;

| d) | direktīvas, kas nav minētas EK līguma 254. panta 1. un 2. punktā, lēmumi, kuri nav minēti EK līguma 254. panta 1. punktā, ieteikumi un atzinumi. |
| --- | --- |

d)

direktīvas, kas nav minētas EK līguma 254. panta 1. un 2. punktā, lēmumi, kuri nav minēti EK līguma 254. panta 1. punktā, ieteikumi un atzinumi.

3.   Padome vai Coreper katrā atsevišķajā gadījumā vienprātīgi izlemj, vai ģenerālsekretāram vai ģenerālsekretāra vietniekam Oficiālajā Vēstnesī jāpublicē kopējās stratēģijas, vienotās rīcības un kopējās nostājas, kas minētas ES līguma 12. pantā.

4.   Padome vai Coreper katrā atsevišķajā gadījumā, ņemot vērā iespējamo galvenā tiesību akta publicēšanu, izlemj to, vai ģenerālsekretāram vai ģenerālsekretāra vietniekam Oficiālajā Vēstnesī jāpublicē:

| a) | pasākumi, ar ko īsteno ES līguma 12. pantā minētās kopīgās rīcības; |
| --- | --- |

a)

pasākumi, ar ko īsteno ES līguma 12. pantā minētās kopīgās rīcības;

| b) | vienotās rīcības, kopējās nostājas vai jebkurš cits lēmums, kas pieņemts, pamatojoties uz kopēju stratēģiju, kā paredzēts ES līguma 23. panta 2. punkta pirmajā ievilkumā; |
| --- | --- |

b)

vienotās rīcības, kopējās nostājas vai jebkurš cits lēmums, kas pieņemts, pamatojoties uz kopēju stratēģiju, kā paredzēts ES līguma 23. panta 2. punkta pirmajā ievilkumā;

| c) | jebkuri pasākumi, ar ko īsteno ES līguma 34. panta 2. punktā minētos lēmumus, un jebkuri pasākumi, ar ko īsteno konvencijas, ko Padome izstrādājusi saskaņā ar ES līguma 34. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

c)

jebkuri pasākumi, ar ko īsteno ES līguma 34. panta 2. punktā minētos lēmumus, un jebkuri pasākumi, ar ko īsteno konvencijas, ko Padome izstrādājusi saskaņā ar ES līguma 34. panta 2. punktu;

| d) | tādi citi Padomes tiesību akti kā sui generis lēmumi vai rezolūcijas. |
| --- | --- |

d)

tādi citi Padomes tiesību akti kā sui generis lēmumi vai rezolūcijas.

5.   Ja ar nolīgumu, kas noslēgts starp Kopienām un vienu vai vairākām valstīm vai starptautiskām organizācijām, izveido struktūru, kurai piešķirtas lēmējtiesības, Padome, kad šāds nolīgums ir noslēgts, pieņem lēmumu, vai šīs struktūras pieņemtie lēmumi ir jāpublicē Oficiālajā Vēstnesī.

18. pants

Tiesību aktu paziņošana

1.   Direktīvas, kas nav minētas EK līguma 254. panta 1. un 2. punktā, un lēmumus, kuri nav minēti EK līguma 254. panta 1. punktā, to adresātiem paziņo ģenerālsekretārs, ģenerālsekretāra vietnieks vai ģenerāldirektors, kas rīkojas viņu vārdā.

2.   Ja minētos dokumentus nepublicē Oficiālajā Vēstnesī, ģenerālsekretārs, ģenerālsekretāra vietnieks vai ģenerāldirektors, kas rīkojas viņu vārdā, to adresātiem paziņo šādus tiesību aktus:

| a) | ieteikumus; |
| --- | --- |

a)

ieteikumus;

| b) | kopīgās stratēģijas, vienotās rīcības un kopējās nostājas, kas minētas ES līguma 12. pantā; |
| --- | --- |

b)

kopīgās stratēģijas, vienotās rīcības un kopējās nostājas, kas minētas ES līguma 12. pantā;

| c) | kopējās nostājas, kas minētas ES līguma 34. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

c)

kopējās nostājas, kas minētas ES līguma 34. panta 2. punktā;

| d) | pasākumus, ar ko īsteno tiesību aktus, kas pieņemti, pamatojoties uz ES līguma 12. un 34. pantu. |
| --- | --- |

d)

pasākumus, ar ko īsteno tiesību aktus, kas pieņemti, pamatojoties uz ES līguma 12. un 34. pantu.

3.   Ģenerālsekretārs, ģenerālsekretāra vietnieks vai ģenerāldirektors, kas rīkojas viņu vārdā, nosūta dalībvalstu valdībām un Komisijai autentiskus to Padomes direktīvu eksemplārus, kas nav minētas EK līguma 254. panta 1. un 2. pantā, kā arī Padomes lēmumus un ieteikumus.

19. pants (11)

Coreper, komitejas un darba grupas

1.   Coreper atbild par Padomes darba sagatavošanu un Padomes uzticēto uzdevumu izpildi. Tā jebkurā gadījumā (12) nodrošina Eiropas Savienības politikas un darbību pastāvīgumu un seko, lai ievērotu šādus principus un noteikumus:

| a) | likumības, subsidiaritātes, proporcionalitātes un tiesību aktu pamatotības principus; |
| --- | --- |

a)

likumības, subsidiaritātes, proporcionalitātes un tiesību aktu pamatotības principus;

| b) | noteikumus, ar kuriem piešķir pilnvaras Savienības iestādēm un struktūrām; |
| --- | --- |

b)

noteikumus, ar kuriem piešķir pilnvaras Savienības iestādēm un struktūrām;

| c) | budžeta noteikumus; |
| --- | --- |

c)

budžeta noteikumus;

| d) | noteikumus par procedūru, pārredzamību un projektu izstrādes kvalitāti. |
| --- | --- |

d)

noteikumus par procedūru, pārredzamību un projektu izstrādes kvalitāti.

2.   Ja vien Coreper nenolemj citādi, tā iepriekš pārbauda visus punktus Padomes sanāksmes darba kārtībā. Coreper cenšas savā līmenī vienoties par tekstu, ko paredzēts iesniegt Padomei pieņemšanai. Tā nodrošina, lai Padome tiktu pienācīgi iepazīstināta ar lietām, un vajadzības gadījumā iesniedz pamatnostādnes, izvēles iespējas vai piedāvātos risinājumus. Ārkārtas situācijā Padome vienprātīgi var pieņemt lēmumu atrisināt jautājumu bez iepriekšējas pārbaudes.

3.   Ar Coreper apstiprinājumu var izveidot komitejas vai darba grupas, lai tās veiktu attiecīgu iepriekš noteiktu sagatavošanas darbu vai izpēti.

Ģenerālsekretariāts atjauno un publisko sagatavošanas struktūru sarakstu. Tikai šajā sarakstā iekļautās komitejas un darba grupas var rīkot sanāksmes kā Padomes sagatavošanas struktūras.

4.   Coreper atkarībā no darba kārtībā iekļautajiem punktiem vada tās dalībvalsts pastāvīgais pārstāvis vai pastāvīgā pārstāvja vietnieks, kura ir Padomes prezidentvalsts. Ja vien Padome nenolemj citādi, arī dažādas Līgumā paredzētās komitejas vada minētās dalībvalsts delegāts. Tas pats attiecas uz 3. punktā minētajām komitejām un darba grupām, ja vien Coreper nenolemj citādi.

5.   Kad notiek gatavošanās tām Padomes sastāvu sanāksmēm, kas sanāk reizi sešos mēnešos, ja sanāksmes notiek šā laikposma pirmajā pusē, tad to komiteju sanāksmes (izņemot Coreper) un darba grupu sanāksmes, kas notiek iepriekšējos sešos mēnešos, vada tās dalībvalsts delegāts, kuras kārta ir vadīt minētās Padomes sanāksmes.

6.   Ja lietu būtībā izskatīs sešu mēnešu laikposmā, tās dalībvalsts delegāts, kura ir prezidentvalsts attiecīgajos sešos mēnešos, var iepriekšējā sešu mēnešu laikposmā vadīt komiteju (izņemot Coreper) sanāksmes un darba grupu sanāksmes, kad tās apspriež šo lietu. Šo daļu praktiski var īstenot pēc abu attiecīgo prezidentvalstu vienošanās.

Konkrētā gadījumā, kad izskata Eiropas Kopienu budžetu attiecīgam finanšu gadam, to Padomes sagatavošanas struktūru sanāksmes, kas nav Coreper un kas nodarbojas ar Padomes darba kārtības jautājumu sagatavošanu attiecībā uz budžeta izskatīšanu, vada tās dalībvalsts delegāts, kura būs Padomes prezidentvalsts otrajā sešu mēnešu laikposmā gadā pirms attiecīgā finanšu gada. Tas pats, vienojoties ar otru prezidentvalsti, attiecas uz Padomes sanāksmju vadīšanu laikā, kad tiek apspriesti minētie budžeta jautājumi. Attiecīgās prezidentvalstis apspriedīsies par praktisko kārtību.

7.   Saskaņā ar turpmāk norādītajiem attiecīgiem noteikumiem Coreper var pieņemt šādus procedūras lēmumus, ja vien ar tiem saistītie punkti ir iekļauti tās pagaidu darba kārtībā vismaz trīs darba dienas pirms sanāksmes. Jebkurai atkāpei no šā laikposma Coreper vienprātīgi jāpieņem (13):

| a) | lēmums rīkot Padomes sanāksmi ārpus Briseles vai Luksemburgas (1. panta 3. punkts); |
| --- | --- |

a)

lēmums rīkot Padomes sanāksmi ārpus Briseles vai Luksemburgas (1. panta 3. punkts);

| b) | atļauja izsniegt Padomes dokumenta kopiju vai izrakstu tā izmantošanai tiesas prāvās (6. panta 2. punkts); |
| --- | --- |

b)

atļauja izsniegt Padomes dokumenta kopiju vai izrakstu tā izmantošanai tiesas prāvās (6. panta 2. punkts);

| c) | lēmums rīkot publiskas debates Padomē vai nerīkot publisku attiecīgo Padomes apspriedi (8. panta 1. punkta c) apakšpunkts, 8. panta 2. un 3. punkts); |
| --- | --- |

c)

lēmums rīkot publiskas debates Padomē vai nerīkot publisku attiecīgo Padomes apspriedi (8. panta 1. punkta c) apakšpunkts, 8. panta 2. un 3. punkts);

| d) | lēmums publiskot balsojumu rezultātus un Padomes protokolā ierakstītās deklarācijas gadījumos, kas paredzēti 9. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

d)

lēmums publiskot balsojumu rezultātus un Padomes protokolā ierakstītās deklarācijas gadījumos, kas paredzēti 9. panta 2. punktā;

| e) | lēmums izmantot rakstisko procedūru (12. panta 1. punkts); |
| --- | --- |

e)

lēmums izmantot rakstisko procedūru (12. panta 1. punkts);

| f) | Padomes protokola vai tā grozījumu apstiprināšana (13. panta 2. un 3. punkts); |
| --- | --- |

f)

Padomes protokola vai tā grozījumu apstiprināšana (13. panta 2. un 3. punkts);

| g) | lēmums publicēt vai nepublicēt tekstu vai tiesību aktu Oficiālajā Vēstnesī (17. panta 2., 3. un 4. punkts); |
| --- | --- |

g)

lēmums publicēt vai nepublicēt tekstu vai tiesību aktu Oficiālajā Vēstnesī (17. panta 2., 3. un 4. punkts);

| h) | lēmums apspriesties ar iestādi vai struktūru, ja šāda apspriešanās nav paredzēta Līgumos; |
| --- | --- |

h)

lēmums apspriesties ar iestādi vai struktūru, ja šāda apspriešanās nav paredzēta Līgumos;

| i) | lēmums, ar ko nosaka vai paildzina termiņu apspriedēm ar kādu iestādi vai struktūru; |
| --- | --- |

i)

lēmums, ar ko nosaka vai paildzina termiņu apspriedēm ar kādu iestādi vai struktūru;

| j) | lēmums paildzināt laikposmus, kas noteikti EK līguma 251. panta 7. punktā; |
| --- | --- |

j)

lēmums paildzināt laikposmus, kas noteikti EK līguma 251. panta 7. punktā;

| k) | kādai iestādei vai struktūrai nosūtāmas vēstules teksta apstiprinājums. |
| --- | --- |

k)

kādai iestādei vai struktūrai nosūtāmas vēstules teksta apstiprinājums.

20. pants

Prezidentvalsts un diskusiju lietišķa norise

1.   Prezidentvalsts ir atbildīga par šā reglamenta piemērošanu un par to, lai diskusijas norisinātos lietišķi. Prezidentvalsts jo īpaši nodrošina, lai tiktu ievēroti V pielikuma noteikumi par darba metodēm paplašinātā Padomē.

Lai nodrošinātu diskusiju pienācīgu norisi, tā, ja vien Padome nenolemj citādi, var veikt jebkādus piemērotus pasākumus, kas vajadzīgi, lai iespējami optimāli izmantotu sanāksmēm atvēlēto laiku, un jo īpaši:

| a) | ierobežot katras delegācijas locekļu skaitu, kam atļauts uzturēties telpā, kur notiek diskusija par konkrētu jautājumu, un pieņemt lēmumu, vai atļaut atvērt klausīšanās telpu; |
| --- | --- |

a)

ierobežot katras delegācijas locekļu skaitu, kam atļauts uzturēties telpā, kur notiek diskusija par konkrētu jautājumu, un pieņemt lēmumu, vai atļaut atvērt klausīšanās telpu;

| b) | paredzēt kārtību, kādā aplūkojami jautājumi, un noteikt diskusiju ilgumu par tiem; |
| --- | --- |

b)

paredzēt kārtību, kādā aplūkojami jautājumi, un noteikt diskusiju ilgumu par tiem;

| c) | organizēt laiku, kas atvēlēts diskusijām par konkrētu jautājumu, jo īpaši ierobežojot dalībnieku uzstāšanās laiku, un nosakot kārtību, kādā tie var izteikties; |
| --- | --- |

c)

organizēt laiku, kas atvēlēts diskusijām par konkrētu jautājumu, jo īpaši ierobežojot dalībnieku uzstāšanās laiku, un nosakot kārtību, kādā tie var izteikties;

| d) | lūgt delegācijām līdz konkrētai dienai rakstiski iesniegt savus priekšlikumus diskutējamā teksta grozījumiem, kā arī vajadzības gadījumā sniegt īsu paskaidrojumu; |
| --- | --- |

d)

lūgt delegācijām līdz konkrētai dienai rakstiski iesniegt savus priekšlikumus diskutējamā teksta grozījumiem, kā arī vajadzības gadījumā sniegt īsu paskaidrojumu;

| e) | lūgt delegācijām, kurām par konkrētu jautājumu, tekstu vai tā daļu ir identiska vai līdzīga nostāja, izvēlēties vienu dalībnieku, lai izteiktu to kopējo nostāju sanāksmē vai rakstiski pirms sanāksmes. |
| --- | --- |

e)

lūgt delegācijām, kurām par konkrētu jautājumu, tekstu vai tā daļu ir identiska vai līdzīga nostāja, izvēlēties vienu dalībnieku, lai izteiktu to kopējo nostāju sanāksmē vai rakstiski pirms sanāksmes.

2.   Neskarot 19. panta 4. līdz 6. punktu, kā arī prezidentvalsts pilnvaras un tās vispārējo politisko atbildību, prezidentvalstij palīdz tās dalībvalsts pārstāvis, kas būs nākamā prezidentvalsts. Pēc prezidentvalsts pieprasījuma un, rīkojoties pēc tās norādījumiem, nākamā prezidentvalsts to aizstāj, kad tas nepieciešams, un vajadzības gadījumā atbrīvo no dažiem uzdevumiem, kā arī nodrošina Padomes darba nepārtrauktību.

21. pants (14)
   (15)

Komiteju un darba grupu ziņojumi

Neatkarīgi no pārējiem šā reglamenta noteikumiem prezidentvalsts organizē dažādu komiteju un darba grupu sanāksmes tā, lai to ziņojumi būtu pieejami pirms Coreper sanāksmēm, kurās tos paredzēts izskatīt.

Ja vien steidzamības apsvērumu dēļ nav jārīkojas citādi, prezidentvalsts atliek uz nākamo Coreper sanāksmi jebkurus tādus tiesību aktu jautājumus 7. panta nozīmē, par kuriem komiteja vai darba grupa nav beigusi pārrunas vismaz piecas darba dienas pirms Coreper sanāksmes.

22. pants

Projektu izstrādes kvalitāte (16)

Lai palīdzētu Padomei pildīt uzdevumu, proti, nodrošināt to tiesību aktu projektu izstrādes kvalitāti, kurus tā pieņem, juridiskais dienests atbild par priekšlikumu un tiesību aktu projektu izstrādes kvalitātes pārbaudi attiecīgajā posmā, kā arī par Padomes un tās struktūru uzmanības vēršanu uz ieteikumiem saistībā ar izstrādi, ievērojot Iestāžu nolīgumu (1998. gada 22. decembris) par kopīgām pamatnostādnēm attiecībā uz Kopienu tiesību aktu izstrādes kvalitāti (17).

Visā likumdošanas procesā tie, kas iesniedz tekstus saistībā ar Padomes darbu, pievērš īpašu uzmanību projektu izstrādes kvalitātei.

23. pants

Ģenerālsekretārs un Ģenerālsekretariāts

1.   Padomei palīdz Ģenerālsekretariāts, ko vada ģenerālsekretārs, kuram palīdz ģenerālsekretāra vietnieks, kas atbild par Ģenerālsekretariāta darbu. Ģenerālsekretāru un ģenerālsekretāra vietnieku ieceļ Padome ar kvalificētu balsu vairākumu.

2.   Padome pieņem lēmumu par Ģenerālsekretariāta uzbūvi (18).

Tās vadībā ģenerālsekretārs un ģenerālsekretāra vietnieks veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu Ģenerālsekretariāta efektīvu darbību.

3.   Ģenerālsekretariāts ir cieši un nepārtraukti iesaistīts Padomes darba organizēšanā, koordinēšanā un saskaņotības nodrošināšanā, kā arī tās 18 mēnešu programmas īstenošanā. Ģenerālsekretariāts prezidentvalsts pārziņā un vadībā palīdz tai meklēt risinājumus.

Saskaņā ar ES līguma noteikumiem ģenerālsekretārs palīdz Padomei un prezidentvalstij jautājumos, kas attiecas uz kopējo ārpolitiku un drošības politiku, tostarp īpašo pārstāvju darba koordinēšanu.

Vajadzības gadījumā ģenerālsekretārs var lūgt prezidentvalsti sasaukt komiteju vai darba grupu, jo īpaši saistībā ar jautājumiem, kas attiecas uz kopējo ārpolitiku un drošības politiku, vai iekļaut kādu punktu komitejas vai darba grupas darba kārtībā.

4.   Ģenerālsekretārs vai ģenerālsekretāra vietnieks Padomei iesniedz Padomes izdevumu tāmes projektu pietiekami laicīgi, lai nodrošinātu finanšu noteikumos paredzēto termiņu ievērošanu.

5.   Ģenerālsekretārs, kam palīdz ģenerālsekretāra vietnieks, pilnībā atbild par budžeta II iedaļā (Padome) norādīto apropriāciju pārvaldību un veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu to pienācīgu pārvaldību. Viņš īsteno attiecīgās apropriācijas saskaņā ar Eiropas Kopienu budžetam piemērojamās Finanšu regulas noteikumiem.

24. pants

Drošība

Noteikumus par drošību Padome pieņem ar kvalificētu balsu vairākumu.

25. pants

Nolīgumu un konvenciju depozitāra pienākumi

Ja Padomes ģenerālsekretāru ieceļ par depozitāru nolīgumam, kas noslēgts saskaņā ar ES līguma 24. pantu vai ko noslēgusi Kopiena ar vienu vai vairākām valstīm vai starptautiskām organizācijām, konvencijai, kas noslēgta dalībvalstu starpā, vai konvencijai, kas noslēgta, ievērojot ES līguma 34. pantu, tad minēto nolīgumu vai konvenciju ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas dokumentus deponē Padomē.

Šādos gadījumos ģenerālsekretārs pilda depozitāra pienākumus un nodrošina arī to, lai šādu nolīgumu vai konvenciju spēkā stāšanās dienas tiktu publicētas Oficiālajā Vēstnesī.

26. pants

Pārstāvība Eiropas Parlamentā

Padomi Eiropas Parlamentā vai tā komitejās var pārstāvēt prezidentvalsts vai, ar tās piekrišanu, nākamā prezidentvalsts vai ģenerālsekretārs. Padomi minētajās komitejās var pārstāvēt arī tās ģenerālsekretāra vietnieks vai Ģenerālsekretariāta vecākās amatpersonas, kas rīkojas saskaņā ar prezidentvalsts norādījumiem.

Padome var iepazīstināt Eiropas Parlamentu ar savu viedokli, arī izmantojot rakstisku deklarāciju.

27. pants

Noteikumi par tiesību aktu formu

Noteikumi par tiesību aktu formu ir izklāstīti VI pielikumā.

28. pants

Padomei adresētā sarakste

Padomei paredzēto saraksti nosūta tās priekšsēdētājam uz šādu Padomes adresi:

| Council of the European Union |
| --- |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| B-1048 Brussels. |

Council of the European Union

Rue de la Loi/Wetstraat 175

B-1048 Brussels.

I PIELIKUMS

PADOMES SASTĀVA SARAKSTS

| 1. | Vispārējās lietas un ārējās attiecības (19). |
| --- | --- |

1.

Vispārējās lietas un ārējās attiecības (19).

| 2. | Ekonomika un finanses (20). |
| --- | --- |

2.

Ekonomika un finanses (20).

| 3. | Tieslietas un iekšlietas (21). |
| --- | --- |

3.

Tieslietas un iekšlietas (21).

| 4. | Nodarbinātība, sociālā politika, veselība un patērētāju aizsardzība. |
| --- | --- |

4.

Nodarbinātība, sociālā politika, veselība un patērētāju aizsardzība.

| 5. | Konkurētspēja (iekšējais tirgus, rūpniecība un izpēte) (22). |
| --- | --- |

5.

Konkurētspēja (iekšējais tirgus, rūpniecība un izpēte) (22).

| 6. | Transports, telekomunikācijas un enerģētika. |
| --- | --- |

6.

Transports, telekomunikācijas un enerģētika.

| 7. | Lauksaimniecība un zivsaimniecība. |
| --- | --- |

7.

Lauksaimniecība un zivsaimniecība.

| 8. | Vide. |
| --- | --- |

8.

Vide.

| 9. | Izglītība, jaunatne un kultūra (23). |
| --- | --- |

9.

Izglītība, jaunatne un kultūra (23).

Katra dalībvalsts saskaņā ar EK līguma 203. pantu nosaka to, kā tā ir pārstāvēta Padomē.

Vairāki ministri var piedalīties kā tā paša Padomes sastāva pilntiesīgi locekļi, ja attiecīgi pielāgo darba kārtību un darba organizēšanu (24).

Vispārējo lietu un Ārējo attiecību padomē katru valdību dažādās šā sastāva sanāksmēs pārstāv tās izvēlēts ministrs vai valsts sekretārs.

II PIELIKUMS

ĪPAŠI NOTEIKUMI PAR PUBLISKU PIEKĻUVI PADOMES DOKUMENTIEM

1. pants

Darbības joma

Jebkurai fiziskai vai juridiskai personai ir pieejami Padomes dokumenti, ievērojot Regulā (EK) Nr. 1049/2001 paredzētos principus, nosacījumus un ierobežojumus, un šajā pielikumā paredzētos īpašos noteikumus.

2. pants

Apspriešanās par trešo personu dokumentiem

1.   Lai piemērotu Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 5. punktu un 9. panta 3. punktu un, ja vien, pārbaudot dokumentu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 1., 2. un 3. punktu, ir skaidrs, ka tas nav izpaužams, apspriežas ar attiecīgo trešo pusi, ja:

| a) | dokuments ir konfidenciāls dokuments, kā definēts Regulas (EK) Nr. 1049/2001 9. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

a)

dokuments ir konfidenciāls dokuments, kā definēts Regulas (EK) Nr. 1049/2001 9. panta 1. punktā;

| b) | dokumenta izcelsme ir dalībvalstī un |
| --- | --- |

b)

dokumenta izcelsme ir dalībvalstī un

tas Padomei iesniegts līdz 2001. gada 3. decembrim; vai

attiecīgā dalībvalsts ir lūgusi neizpaust dokumentu bez iepriekšējas tās piekrišanas.

2.   Visos pārējos gadījumos, kad Padome saņem pieprasījumu par tās rīcībā esošu trešās personas dokumentu, Ģenerālsekretariāts, lai piemērotu Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 4. punktu, apspriežas ar attiecīgo trešo personu, ja vien, pārbaudot dokumentu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 1., 2. un 3. punktu, nekļūst skaidrs, vai tas ir izpaužams, vai ne.

3.   Ar trešo personu apspriežas rakstiski (tostarp pa e–pastu), un tai dod pietiekamu termiņu atbildei, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1049/2001 7. pantā noteikto termiņu. Panta 1. punktā minētajos gadījumos trešajai personai lūdz sniegt rakstisku atzinumu.

4.   Ja uz dokumentu neattiecas 1. punkta a) vai b) apakšpunkts un Ģenerālsekretariāts, ņemot vērā trešās personas pausto negatīvo viedokli, neuzskata, ka ir piemērojams Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 1. vai 2. punkts, lietu izskata Padome.

Ja Padome paredz dokumentu publiskot, trešo personu nekavējoties rakstiski informē par Padomes nodomu dokumentu publiskot, kad būs pagājušas ne mazāk kā 10 darba dienas. Vienlaikus trešās personas uzmanību pievērš EK līguma 243. pantam.

3. pants

Konsultāciju pieprasījumi, ko saņem no citām iestādēm vai no dalībvalstīm

Citas iestādes vai dalībvalsts iesniegtos pieprasījumus konsultēties ar Padomi par Padomes dokumenta pieprasījumu, nosūta pa e–pastu uz adresi access@consilium.europa.eu vai pa faksu uz numuru + 32(0)2 281 63 61.

Ģenerālsekretariāts tūdaļ, bet ne vēlāk kā piecu darba dienu laikā sniedz savu atzinumu Padomes vārdā, ņemot vērā jebkādu termiņu, kas nepieciešams, lai attiecīgā iestāde vai dalībvalsts pieņemtu lēmumu.

4. pants

Dokumenti, kam ir dalībvalstu izcelsme

Dalībvalsts pieprasījumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 5. punktu rakstiski iesniedz Ģenerālsekretariātam.

5. pants

Dalībvalstu pieprasījumu iesniegšana

Ja dalībvalsts iesniedz Padomei pieprasījumu, to apstrādā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 7. un 8. pantu un attiecīgiem šā pielikuma noteikumiem. Ja piekļuvi liedz daļēji vai pilnīgi, pieprasījuma iesniedzēju informē, ka atkārtots pieprasījums jāadresē tieši Padomei.

6. pants

Adrese pieprasījumu iesniegšanai

Pieprasījumus par piekļuvi dokumentam rakstiski adresē Padomes ģenerālsekretāram/augstajam pārstāvim, rue de la Loi/Wetstraat 175, B–1048, Brussels, pa e–pastu uz adresi access@consilium.europa.eu vai pa faksu uz numuru + 32(0)2 281 63 61.

7. pants

Sākotnējo pieteikumu izskatīšana

Ievērojot Regulas (EK) Nr. 1049/2001 9. panta 2. un 3. punktu, jebkuru pieprasījumu par piekļuvi kādam Padomes dokumentam izskata Ģenerālsekretariāts.

8. pants

Atkārtotu pieteikumu izskatīšana

Ievērojot Regulas (EK) Nr. 1049/2001 9. panta 2. un 3. punktu, par jebkuriem atkārtotiem pieprasījumiem lēmumu pieņem Padome.

9. pants

Maksa

Maksu par Padomes dokumentu izsniegšanu un kopiju nosūtīšanu nosaka ģenerālsekretārs.

10. pants

Padomes dokumentu publiskais reģistrs

1.   Ģenerālsekretariāts atbild par to, ka Padomes dokumentu reģistram nodrošina publisku piekļuvi.

2.   Papildus atsaucēm uz dokumentiem reģistrā norāda, kuri pēc 2000. gada 1. jūlija sagatavotie dokumenti ir jau publiskoti. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (25) un Regulas (EK) Nr. 1049/2001 16. pantu to saturu dara pieejamu internetā.

11. pants

Sabiedrībai tieši pieejami dokumenti

1.   Šis pants attiecas uz visiem Padomes dokumentiem, ja tie nav klasificēti, neskarot iespēju iesniegt rakstisku pieprasījumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 6. pantu.

2.   Šajā pantā:

| — | “aprite” ir dokumenta galīgā varianta izplatīšana Padomes locekļiem, to pārstāvjiem vai delegātiem, |
| --- | --- |

—

“aprite” ir dokumenta galīgā varianta izplatīšana Padomes locekļiem, to pārstāvjiem vai delegātiem,

| — | “likumdošanas dokuments” ir jebkurš dokuments, kas attiecas uz tiesību akta izskatīšanu un pieņemšanu reglamenta 7. panta nozīmē. |
| --- | --- |

—

“likumdošanas dokuments” ir jebkurš dokuments, kas attiecas uz tiesību akta izskatīšanu un pieņemšanu reglamenta 7. panta nozīmē.

3.   Ģenerālsekretariāts dara publiski pieejamus šādus dokumentus, tiklīdz tie laisti apritē:

| a) | dokumentus, kuru autors nav ne Padome, ne dalībvalsts un kurus publiskojis to autors vai kuri publiskoti ar tā autora piekrišanu; |
| --- | --- |

a)

dokumentus, kuru autors nav ne Padome, ne dalībvalsts un kurus publiskojis to autors vai kuri publiskoti ar tā autora piekrišanu;

| b) | pagaidu darba kārtību Padomes sanāksmēm tās dažādos sastāvos; |
| --- | --- |

b)

pagaidu darba kārtību Padomes sanāksmēm tās dažādos sastāvos;

| c) | Padomes pieņemtu tekstu, ko paredzēts publicēt Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

c)

Padomes pieņemtu tekstu, ko paredzēts publicēt Oficiālajā Vēstnesī.

4.   Ja uz dokumentiem tiešām neattiecas neviens no Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. pantā noteiktajiem izņēmumiem, Ģenerālsekretariāts var publiskot arī šādus dokumentus, tiklīdz tie laisti apritē:

| a) | komiteju un darba grupu pagaidu darba kārtību; |
| --- | --- |

a)

komiteju un darba grupu pagaidu darba kārtību;

| b) | citus dokumentus, piemēram, informatīvas piezīmes, ziņojumus, progresa ziņojumus un ziņojumus par situāciju apspriedēs Padomē vai vienā no tās sagatavošanas struktūrām, kas neatspoguļo atsevišķas delegāciju nostājas, izņemot juridiskā dienesta atzinumus un ieteikumus. |
| --- | --- |

b)

citus dokumentus, piemēram, informatīvas piezīmes, ziņojumus, progresa ziņojumus un ziņojumus par situāciju apspriedēs Padomē vai vienā no tās sagatavošanas struktūrām, kas neatspoguļo atsevišķas delegāciju nostājas, izņemot juridiskā dienesta atzinumus un ieteikumus.

5.   Ģenerālsekretariāts papildus 3. un 4. punktā minētajiem dokumentiem publisko šādus likumdošanas dokumentus, tiklīdz tie laisti apritē:

| a) | to vēstuļu pavadvēstules un kopijas, kas attiecas uz tiesību aktiem, kurus Padomei adresējušas citas Eiropas Savienības iestādes vai struktūras vai, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 5. punktu, kāda dalībvalsts; |
| --- | --- |

a)

to vēstuļu pavadvēstules un kopijas, kas attiecas uz tiesību aktiem, kurus Padomei adresējušas citas Eiropas Savienības iestādes vai struktūras vai, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 5. punktu, kāda dalībvalsts;

| b) | Padomei iesniegtus dokumentus, kas ir uzskaitīti pie Padomes darba kārtības punkta, kurš apzīmēts ar vārdiem “publiska apspriede” vai “publiskas debates” saskaņā ar reglamenta 8. pantu; |
| --- | --- |

b)

Padomei iesniegtus dokumentus, kas ir uzskaitīti pie Padomes darba kārtības punkta, kurš apzīmēts ar vārdiem “publiska apspriede” vai “publiskas debates” saskaņā ar reglamenta 8. pantu;

| c) | piezīmes, kas iesniegtas apstiprināšanai Coreper un/vai Padomē (“I/A” un “A” punktu piezīmes), kā arī tiesību aktu projektus, uz kuriem tās attiecas; |
| --- | --- |

c)

piezīmes, kas iesniegtas apstiprināšanai Coreper un/vai Padomē (“I/A” un “A” punktu piezīmes), kā arī tiesību aktu projektus, uz kuriem tās attiecas;

| d) | lēmumus, ko Padome pieņēmusi EK līguma 251. panta procedūras gaitā, un Samierināšanas komitejas apstiprinātus kopīgos dokumentus. |
| --- | --- |

d)

lēmumus, ko Padome pieņēmusi EK līguma 251. panta procedūras gaitā, un Samierināšanas komitejas apstiprinātus kopīgos dokumentus.

6.   Kad ir pieņemts viens no 5. punkta d) apakšpunktā minētajiem lēmumiem vai ir notikusi attiecīgā tiesību akta galīgā pieņemšana, Ģenerālsekretariāts publisko visus likumdošanas dokumentus saistībā ar attiecīgo tiesību aktu, kas sastādīti pirms minētā lēmuma pieņemšanas un uz kuriem neattiecas neviens no Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 1. un 2. punktā un 3. punkta otrajā daļā paredzētajiem izņēmumiem, piemēram, informatīvās piezīmes, ziņojumus, progresa ziņojumus un ziņojumus par situāciju apspriedēs Padomē vai vienā no tās sagatavošanas struktūrām (“apspriežu rezultātus”), izņemot juridiskā dienesta atzinumus un ieteikumus.

Saskaņā ar šiem noteikumiem pēc dalībvalsts pieprasījuma nepublisko dokumentus, kuri minēti pirmajā daļā un kuros atspoguļota attiecīgās dalībvalsts delegācijas atsevišķā nostāja Padomē.

III PIELIKUMS

SĪKI IZSTRĀDĀTI NOTEIKUMI, AR KO ĪSTENO NOTEIKUMUS PAR BALSU SADALĪJUMU PADOMĒ

1. pants

Lai piemērotu EK līguma 205. panta 4. punktu, Euratom līguma 118. panta 4. punktu un ES līguma 23. panta 2. punkta trešo daļu un 34. panta 3. punktu, katras dalībvalsts iedzīvotāju kopskaits laikposmā no 2006. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim ir šāds:

| Dalībvalsts | Iedzīvotāju kopskaits
  (x 1 000) |
| --- | --- |
| Vācija | 82 500,8 |
| Francija | 62 370,8 |
| Apvienotā Karaliste | 60 063,2 |
| Itālija | 58 462,4 |
| Spānija | 43 038,0 |
| Polija | 38 173,8 |
| Nīderlande | 16 305,5 |
| Grieķija | 11 073,0 |
| Portugāle | 10 529,3 |
| Beļģija | 10 445,9 |
| Čehijas Republika | 10 220,6 |
| Ungārija | 10 097,5 |
| Zviedrija | 9 011,4 |
| Austrija | 8 206,5 |
| Dānija | 5 411,4 |
| Slovākija | 5 384,8 |
| Somija | 5 236,6 |
| Īrija | 4 109,2 |
| Lietuva | 3 425,3 |
| Latvija | 2 306,4 |
| Slovēnija | 1 997,6 |
| Igaunija | 1 347,0 |
| Kipra | 749,2 |
| Luksemburga | 455,0 |
| Malta | 402,7 |
| Kopā | 461 324,0 |
| Slieksnis (62 %) | 286 020,9 |

Dalībvalsts

Iedzīvotāju kopskaits

(x 1 000)

Vācija

82 500,8

Francija

62 370,8

Apvienotā Karaliste

60 063,2

Itālija

58 462,4

Spānija

43 038,0

Polija

38 173,8

Nīderlande

16 305,5

Grieķija

11 073,0

Portugāle

10 529,3

Beļģija

10 445,9

Čehijas Republika

10 220,6

Ungārija

10 097,5

Zviedrija

9 011,4

Austrija

8 206,5

Dānija

5 411,4

Slovākija

5 384,8

Somija

5 236,6

Īrija

4 109,2

Lietuva

3 425,3

Latvija

2 306,4

Slovēnija

1 997,6

Igaunija

1 347,0

Kipra

749,2

Luksemburga

455,0

Malta

402,7

Kopā

461 324,0

Slieksnis (62 %)

286 020,9

2. pants

1.   Pirms katra gada 1. septembra dalībvalstis Eiropas Kopienu Statistikas birojam iesniedz datus par iedzīvotāju kopskaitu kārtējā gada 1. janvārī.

2.   Lai grozījumi stātos spēkā katra gada 1. janvārī, Padome saskaņā ar informāciju, kas Eiropas Kopienu Statistikas birojā pieejama iepriekšējā gada 30. septembrī, groza 1. pantā minētos skaitļus. Šo lēmumu publicē Oficiālajā Vēstnesī.

IV PIELIKUMS

| 1. | Piemērojot šā punkta apakšpunktos uzskaitītos šā reglamenta noteikumus, un attiecībā uz lēmumiem, kuru balsojumā Padomes vai Coreper locekļi nevar piedalīties saskaņā ar Līgumiem, šo locekļu balsis neņem vērā:






  a) | 1. panta 3. punkta otrā daļa (sanāksmes rīkošana ārpus Briseles vai Luksemburgas); |
| --- | --- | --- |

1.

Piemērojot šā punkta apakšpunktos uzskaitītos šā reglamenta noteikumus, un attiecībā uz lēmumiem, kuru balsojumā Padomes vai Coreper locekļi nevar piedalīties saskaņā ar Līgumiem, šo locekļu balsis neņem vērā:

a)

1. panta 3. punkta otrā daļa (sanāksmes rīkošana ārpus Briseles vai Luksemburgas);

| b) | 3. panta 7. punkts (tāda punkta iekļaušana darba kārtībā, kas nav iekļauts pagaidu darba kārtībā); |
| --- | --- |

b)

3. panta 7. punkts (tāda punkta iekļaušana darba kārtībā, kas nav iekļauts pagaidu darba kārtībā);

| c) | 3. panta 8. punkts (“A” punkta saglabāšana darba kārtībā “B” punkta veidā, ja citādi tas būtu no darba kārtības jāizņem); |
| --- | --- |

c)

3. panta 8. punkts (“A” punkta saglabāšana darba kārtībā “B” punkta veidā, ja citādi tas būtu no darba kārtības jāizņem);

| d) | 5. panta 2. punkts – tikai attiecībā uz Eiropas Centrālās bankas klātbūtni (apspriede bez Eiropas Centrālās bankas klātbūtnes); |
| --- | --- |

d)

5. panta 2. punkts – tikai attiecībā uz Eiropas Centrālās bankas klātbūtni (apspriede bez Eiropas Centrālās bankas klātbūtnes);

| e) | 9. panta 2. punkta pirmās daļas b) un c) punkts un otrā un trešā daļa (par to, ka publisko balsojumu rezultātus, balsojumu skaidrojumus, Padomes protokolā iekļautās deklarācijas un šajā protokolā iekļautos punktus, kas saistīti ar kopējas nostājas pieņemšanu saskaņā ar ES līguma VI sadaļu; par to, ka publisko balsojumu rezultātus, balsojumu skaidrojumus, Padomes protokolā iekļautās deklarācijas un šajā protokolā iekļautos punktus, kas saistīti ar gadījumiem, kuri nav minēti 2. punktā); |
| --- | --- |

e)

9. panta 2. punkta pirmās daļas b) un c) punkts un otrā un trešā daļa (par to, ka publisko balsojumu rezultātus, balsojumu skaidrojumus, Padomes protokolā iekļautās deklarācijas un šajā protokolā iekļautos punktus, kas saistīti ar kopējas nostājas pieņemšanu saskaņā ar ES līguma VI sadaļu; par to, ka publisko balsojumu rezultātus, balsojumu skaidrojumus, Padomes protokolā iekļautās deklarācijas un šajā protokolā iekļautos punktus, kas saistīti ar gadījumiem, kuri nav minēti 2. punktā);

| f) | 11. panta 1. punkta otrā daļa (balsošanas procedūras atklāšana); |
| --- | --- |

f)

11. panta 1. punkta otrā daļa (balsošanas procedūras atklāšana);

| g) | 12. panta 1. punkts (rakstiskas procedūras izmantošana); |
| --- | --- |

g)

12. panta 1. punkts (rakstiskas procedūras izmantošana);

| h) | 14. panta 1. punkts (lēmums apspriesties un pieņemt lēmumus izņēmuma kārtā, pamatojoties uz dokumentiem un projektiem, kas nav sagatavoti visās valodās) (26); |
| --- | --- |

h)

14. panta 1. punkts (lēmums apspriesties un pieņemt lēmumus izņēmuma kārtā, pamatojoties uz dokumentiem un projektiem, kas nav sagatavoti visās valodās) (26);

| i) | 17. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkts (par to, ka Oficiālajā Vēstnesī nepublicē iniciatīvas, ko saskaņā ar EK līguma 67. panta 1. punktu vai ES līguma 34. panta 2. punktu iesniegusi dalībvalsts); |
| --- | --- |

i)

17. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkts (par to, ka Oficiālajā Vēstnesī nepublicē iniciatīvas, ko saskaņā ar EK līguma 67. panta 1. punktu vai ES līguma 34. panta 2. punktu iesniegusi dalībvalsts);

| j) | 17. panta 2. punkta c) un d) apakšpunkts (par to, ka Oficiālajā Vēstnesī nepublicē kopējo nostāju, kas pieņemta, pamatojoties uz ES līguma 34. pantu, vai dažas direktīvas, lēmumus, ieteikumus un atzinumus); |
| --- | --- |

j)

17. panta 2. punkta c) un d) apakšpunkts (par to, ka Oficiālajā Vēstnesī nepublicē kopējo nostāju, kas pieņemta, pamatojoties uz ES līguma 34. pantu, vai dažas direktīvas, lēmumus, ieteikumus un atzinumus);

| k) | 17. panta 4. punkta c) apakšpunkts (par to, ka Oficiālajā Vēstnesī publicē jebkurus pasākumus, ar ko īsteno ES līguma 34. panta 2. punktā minētos lēmumus vai konvencijas); |
| --- | --- |

k)

17. panta 4. punkta c) apakšpunkts (par to, ka Oficiālajā Vēstnesī publicē jebkurus pasākumus, ar ko īsteno ES līguma 34. panta 2. punktā minētos lēmumus vai konvencijas);

| l) | 17. panta 5. punkts (par to, vai Oficiālajā Vēstnesī publicēt vai nepublicēt lēmumu, ko pieņēmusi saskaņā ar starptautisku nolīgumu izveidota struktūra). |
| --- | --- |

l)

17. panta 5. punkts (par to, vai Oficiālajā Vēstnesī publicēt vai nepublicēt lēmumu, ko pieņēmusi saskaņā ar starptautisku nolīgumu izveidota struktūra).

| 2. | Padomes vai Coreper loceklis nedrīkst izmantot turpmāk uzskaitītās šā reglamenta iespējas saistībā ar lēmumiem, par kuriem šis komisijas loceklis saskaņā ar Līgumiem nedrīkst balsot:






  a) | 3. panta 8. punkts (Padomes locekļa iespēja pieprasīt izņemt no darba kārtības “A” punktu); |
| --- | --- | --- |

2.

Padomes vai Coreper loceklis nedrīkst izmantot turpmāk uzskaitītās šā reglamenta iespējas saistībā ar lēmumiem, par kuriem šis komisijas loceklis saskaņā ar Līgumiem nedrīkst balsot:

a)

3. panta 8. punkts (Padomes locekļa iespēja pieprasīt izņemt no darba kārtības “A” punktu);

| b) | 11. panta 1. punkta otrā daļa (Padomes locekļa iespēja pieprasīt uzsākt balsošanas procedūru); |
| --- | --- |

b)

11. panta 1. punkta otrā daļa (Padomes locekļa iespēja pieprasīt uzsākt balsošanas procedūru);

| c) | 11. panta 3. punkts (Padomes locekļa iespēja balsojumā pārstāvēt citu locekli); |
| --- | --- |

c)

11. panta 3. punkts (Padomes locekļa iespēja balsojumā pārstāvēt citu locekli);

| d) | 14. panta 2. punkts (ikviena Padomes locekļa iespēja iebilst pret apspriešanu, ja jebkuru piedāvāto grozījumu teksti nav sagatavoti viņa vai viņas norādītajā valodā). |
| --- | --- |

d)

14. panta 2. punkts (ikviena Padomes locekļa iespēja iebilst pret apspriešanu, ja jebkuru piedāvāto grozījumu teksti nav sagatavoti viņa vai viņas norādītajā valodā).

V PIELIKUMS

DARBA METODES PAPLAŠINĀTĀ PADOMĒ

Sanāksmju sagatavošana

| 1. | Prezidentvalsts nodrošina, lai darba grupa vai komiteja iesniegtu lietu Coreper tikai tad, ja ir pamatots iemesls domāt, ka šajā līmenī tiešām panāks progresu vai noskaidros viedokli. Un otrādi, lietas var nodot atpakaļ darba grupai vai komitejai tikai vajadzības gadījumā un, allaž norādot uzdevumu atrisināt precīzi definētas problēmas. |
| --- | --- |

1.

Prezidentvalsts nodrošina, lai darba grupa vai komiteja iesniegtu lietu Coreper tikai tad, ja ir pamatots iemesls domāt, ka šajā līmenī tiešām panāks progresu vai noskaidros viedokli. Un otrādi, lietas var nodot atpakaļ darba grupai vai komitejai tikai vajadzības gadījumā un, allaž norādot uzdevumu atrisināt precīzi definētas problēmas.

| 2. | Prezidentvalsts veic nepieciešamos pasākumus, lai darbs ritētu uz priekšu laikā starp sanāksmēm. Tā, piemēram, var ar darba grupas vai komitejas piekrišanu visefektīvākajā veidā uzsākt vajadzīgās apspriedes par īpašām problēmām, lai attiecīgā darba grupa vai komiteja saņemtu atpakaļ piedāvājumu par iespējamiem risinājumiem. Tā var veikt arī rakstiskas apspriedes, pieprasot delegācijām sniegt rakstveida atbildi uz priekšlikumu līdz darba grupas vai komitejas nākamajai sanāksmei. |
| --- | --- |

2.

Prezidentvalsts veic nepieciešamos pasākumus, lai darbs ritētu uz priekšu laikā starp sanāksmēm. Tā, piemēram, var ar darba grupas vai komitejas piekrišanu visefektīvākajā veidā uzsākt vajadzīgās apspriedes par īpašām problēmām, lai attiecīgā darba grupa vai komiteja saņemtu atpakaļ piedāvājumu par iespējamiem risinājumiem. Tā var veikt arī rakstiskas apspriedes, pieprasot delegācijām sniegt rakstveida atbildi uz priekšlikumu līdz darba grupas vai komitejas nākamajai sanāksmei.

| 3. | Vajadzības gadījumā delegācijas līdz nākamajai sanāksmei rakstveidā iesniedz savus viedokļus, ko tās nodomājušas ieņemt šajā sanāksmē. Ja tie ietver priekšlikumus par teksta grozījumiem, delegācijas iesaka konkrētu formulējumu. Delegācijas, kuru viedokļi ir identiski, pēc iespējas iesniedz tos kopā. |
| --- | --- |

3.

Vajadzības gadījumā delegācijas līdz nākamajai sanāksmei rakstveidā iesniedz savus viedokļus, ko tās nodomājušas ieņemt šajā sanāksmē. Ja tie ietver priekšlikumus par teksta grozījumiem, delegācijas iesaka konkrētu formulējumu. Delegācijas, kuru viedokļi ir identiski, pēc iespējas iesniedz tos kopā.

| 4. | Coreper atturas no jauna pievērsties jautājumiem, kas jau aplūkoti, gatavojot tās sēdi. Tas galvenokārt attiecas uz “I” punktiem, informāciju par organizāciju un aplūkoto punktu kārtību, kā arī informāciju par darba kārtību un turpmāko Padomes sanāksmju organizāciju. “Citus jautājumus” delegācijas pēc iespējas izvirza Coreper sanāksmju gatavošanas laikā, nevis pašā Coreper. |
| --- | --- |

4.

Coreper atturas no jauna pievērsties jautājumiem, kas jau aplūkoti, gatavojot tās sēdi. Tas galvenokārt attiecas uz “I” punktiem, informāciju par organizāciju un aplūkoto punktu kārtību, kā arī informāciju par darba kārtību un turpmāko Padomes sanāksmju organizāciju. “Citus jautājumus” delegācijas pēc iespējas izvirza Coreper sanāksmju gatavošanas laikā, nevis pašā Coreper.

| 5. | Kad tiek gatavotas Coreper sanāksmes, prezidentvalsts pēc iespējas ātrāk sniedz delegācijām visu informāciju, kas vajadzīga šo sanāksmju kārtīgai sagatavošanai, ieskaitot informāciju par to, ko prezidentvalsts sagaida no apspriedēm par katru darba kārtības punktu. Un otrādi, prezidentvalsts vajadzības gadījumā rosina delegācijas, gatavojot Coreper sanāksmes, sniegt citām delegācijām informāciju, ko tās ieņems Coreper. Šādā kontekstā prezidentvalsts nosaka Coreper sēdes galīgo darba kārtību. Vajadzības gadījumā prezidentvalsts var biežāk sasaukt to grupu sanāksmes, kas gatavo Coreper sanāksmes. |
| --- | --- |

5.

Kad tiek gatavotas Coreper sanāksmes, prezidentvalsts pēc iespējas ātrāk sniedz delegācijām visu informāciju, kas vajadzīga šo sanāksmju kārtīgai sagatavošanai, ieskaitot informāciju par to, ko prezidentvalsts sagaida no apspriedēm par katru darba kārtības punktu. Un otrādi, prezidentvalsts vajadzības gadījumā rosina delegācijas, gatavojot Coreper sanāksmes, sniegt citām delegācijām informāciju, ko tās ieņems Coreper. Šādā kontekstā prezidentvalsts nosaka Coreper sēdes galīgo darba kārtību. Vajadzības gadījumā prezidentvalsts var biežāk sasaukt to grupu sanāksmes, kas gatavo Coreper sanāksmes.

Sanāksmju norise

| 6. | Padomes darba kārtībā neiekļauj nevienu jautājumu, lai par to vienkārši izteiktos Komisija vai Padomes loceklis, izņemot, ja ir plānotas debates par jaunām nozīmīgām ierosmēm. |
| --- | --- |

6.

Padomes darba kārtībā neiekļauj nevienu jautājumu, lai par to vienkārši izteiktos Komisija vai Padomes loceklis, izņemot, ja ir plānotas debates par jaunām nozīmīgām ierosmēm.

| 7. | Prezidentvalsts atturas iekļaut Coreper darba kārtībā tikai informatīvus jautājumus. Tā vietā šādu informāciju, piemēram, par citu forumu sanāksmju vai sanāksmju ar trešo valsti vai citu iestādi rezultātiem, procesuāliem vai organizatoriskiem jautājumiem utt., pēc iespējas rakstveidā būtu jānodod delegācijām, gatavojot Coreper sēdes, un to atkārtoti neaplūko Coreper. |
| --- | --- |

7.

Prezidentvalsts atturas iekļaut Coreper darba kārtībā tikai informatīvus jautājumus. Tā vietā šādu informāciju, piemēram, par citu forumu sanāksmju vai sanāksmju ar trešo valsti vai citu iestādi rezultātiem, procesuāliem vai organizatoriskiem jautājumiem utt., pēc iespējas rakstveidā būtu jānodod delegācijām, gatavojot Coreper sēdes, un to atkārtoti neaplūko Coreper.

| 8. | Sanāksmes sākumā Padomes priekšsēdētājs sniedz visu nepieciešamo informāciju par sanāksmes norisi, jo īpaši norādot laiku, ko paredz veltīt katram jautājumam. Viņš vairās no gariem ievadiem un no informācijas atkārtošanas, kas delegācijām jau ir zināma. |
| --- | --- |

8.

Sanāksmes sākumā Padomes priekšsēdētājs sniedz visu nepieciešamo informāciju par sanāksmes norisi, jo īpaši norādot laiku, ko paredz veltīt katram jautājumam. Viņš vairās no gariem ievadiem un no informācijas atkārtošanas, kas delegācijām jau ir zināma.

| 9. | Sākot diskusiju par būtisku jautājumu, Padomes priekšsēdētājs delegācijām atkarībā no diskusiju veida norāda, cik ilgi tās var izteikties par šo jautājumu. Lielākajā daļā gadījumu izteikšanās nepārsniedz divas minūtes. |
| --- | --- |

9.

Sākot diskusiju par būtisku jautājumu, Padomes priekšsēdētājs delegācijām atkarībā no diskusiju veida norāda, cik ilgi tās var izteikties par šo jautājumu. Lielākajā daļā gadījumu izteikšanās nepārsniedz divas minūtes.

| 10. | Būtībā ir iespējamas pēc kārtas veiktas aptaujas, lai izteiktu viedokli; tomēr tās var lietot tikai ārkārtas apstākļos par īpašiem jautājumiem, ievērojot ierobežoto laiku, ko Padomes priekšsēdētājs atvēlējis, lai izteiktos. |
| --- | --- |

10.

Būtībā ir iespējamas pēc kārtas veiktas aptaujas, lai izteiktu viedokli; tomēr tās var lietot tikai ārkārtas apstākļos par īpašiem jautājumiem, ievērojot ierobežoto laiku, ko Padomes priekšsēdētājs atvēlējis, lai izteiktos.

| 11. | Padomes priekšsēdētājs pēc iespējas koncentrējas uz diskusijām, jo īpaši, pieprasot delegācijām sniegt atbildes uz kompromisu formulējumiem vai īpašiem priekšlikumiem. |
| --- | --- |

11.

Padomes priekšsēdētājs pēc iespējas koncentrējas uz diskusijām, jo īpaši, pieprasot delegācijām sniegt atbildes uz kompromisu formulējumiem vai īpašiem priekšlikumiem.

| 12. | Sanāksmju laikā un sanāksmju noslēgumā Padomes priekšsēdētājs nesniedz garus diskusiju apkopojumus, bet aprobežojas ar gūto rezultātu īsu kopsavilkumu (būtība un/vai procedūra). |
| --- | --- |

12.

Sanāksmju laikā un sanāksmju noslēgumā Padomes priekšsēdētājs nesniedz garus diskusiju apkopojumus, bet aprobežojas ar gūto rezultātu īsu kopsavilkumu (būtība un/vai procedūra).

| 13. | Delegācijas cenšas neatkārtot iepriekšējo runātāju sacīto. To izteikumiem jābūt īsiem, atbilstīgiem pēc būtības un temata. |
| --- | --- |

13.

Delegācijas cenšas neatkārtot iepriekšējo runātāju sacīto. To izteikumiem jābūt īsiem, atbilstīgiem pēc būtības un temata.

| 14. | Līdzīgi noskaņotas delegācijas tiek lūgtas noturēt apspriedes, lai to kopīgo viedokli par konkrētu jautājumu paustu viens runātājs. |
| --- | --- |

14.

Līdzīgi noskaņotas delegācijas tiek lūgtas noturēt apspriedes, lai to kopīgo viedokli par konkrētu jautājumu paustu viens runātājs.

| 15. | Pārrunājot tekstus, delegācijas izvirza konkrētus rakstiskus formulējuma priekšlikumus, nevis tikai iebilst pret attiecīgo priekšlikumu. |
| --- | --- |

15.

Pārrunājot tekstus, delegācijas izvirza konkrētus rakstiskus formulējuma priekšlikumus, nevis tikai iebilst pret attiecīgo priekšlikumu.

| 16. | Ja Padomes priekšsēdētājs nav norādījis ko citu, delegācijas atturas no uzrunām, ja tās piekrīt attiecīgajam priekšlikumam; šādā gadījumā klusēšanu uzskata par piekrišanu pēc būtības. |
| --- | --- |

16.

Ja Padomes priekšsēdētājs nav norādījis ko citu, delegācijas atturas no uzrunām, ja tās piekrīt attiecīgajam priekšlikumam; šādā gadījumā klusēšanu uzskata par piekrišanu pēc būtības.

VI PIELIKUMS

NOTEIKUMI PAR TIESĪBU AKTU FORMU

A.   Regulu forma

| 1. | Regulās, ko kopā pieņem Eiropas Parlaments un Padome, un Padomes regulās iekļauj šādus elementus:






  a) | virsrakstā – vārds “Regula”, kam seko kārtas numurs, pieņemšanas datums un norāde uz to priekšmetu; |
| --- | --- | --- |

1.

Regulās, ko kopā pieņem Eiropas Parlaments un Padome, un Padomes regulās iekļauj šādus elementus:

a)

virsrakstā – vārds “Regula”, kam seko kārtas numurs, pieņemšanas datums un norāde uz to priekšmetu;

| b) | attiecīgi vārdi “Eiropas Parlaments un Eiropas Savienības Padome” vai “Eiropas Savienības Padome”; |
| --- | --- |

b)

attiecīgi vārdi “Eiropas Parlaments un Eiropas Savienības Padome” vai “Eiropas Savienības Padome”;

| c) | atsauce uz normām, saskaņā ar kuriem regulu pieņem un pirms kurām ir vārdi “ņemot vērā”; |
| --- | --- |

c)

atsauce uz normām, saskaņā ar kuriem regulu pieņem un pirms kurām ir vārdi “ņemot vērā”;

| d) | norāde, kurā ietverta atsauce uz iesniegtajiem priekšlikumiem un iegūtajiem atzinumiem, kā arī veikto apspriešanos; |
| --- | --- |

d)

norāde, kurā ietverta atsauce uz iesniegtajiem priekšlikumiem un iegūtajiem atzinumiem, kā arī veikto apspriešanos;

| e) | iemesli, ar kuriem ir pamatota regula un pirms kuriem ir vārdi “tā kā:”, numurējot apsvērumus; |
| --- | --- |

e)

iemesli, ar kuriem ir pamatota regula un pirms kuriem ir vārdi “tā kā:”, numurējot apsvērumus;

| f) | frāze “ir pieņēmuši šo regulu” vai “ir pieņēmusi šo regulu”, kam seko regulas galvenā daļa. |
| --- | --- |

f)

frāze “ir pieņēmuši šo regulu” vai “ir pieņēmusi šo regulu”, kam seko regulas galvenā daļa.

| 2. | Regulas iedala pantos, kurus vajadzības gadījumā grupē nodaļās un iedaļās. |
| --- | --- |

2.

Regulas iedala pantos, kurus vajadzības gadījumā grupē nodaļās un iedaļās.

| 3. | Regulas pēdējā pantā nosaka spēkā stāšanās dienu, ja šī diena nav divdesmitā diena pēc publikācijas. |
| --- | --- |

3.

Regulas pēdējā pantā nosaka spēkā stāšanās dienu, ja šī diena nav divdesmitā diena pēc publikācijas.

| 4. | Regulas pēdējam pantam seko:






  a) | i) | vārdi – “Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs”;
  vai |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Regulas pēdējam pantam seko:

a)

i)

vārdi – “Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs”;

vai

| ii) | vārdi – “Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu” visos gadījumos, kad tiesību akts nav piemērojams visām dalībvalstīm vai visās dalībvalstīs (27); |
| --- | --- |

ii)

vārdi – “Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu” visos gadījumos, kad tiesību akts nav piemērojams visām dalībvalstīm vai visās dalībvalstīs (27);

| b) | vieta, kur regula pieņemta, kam seko regulas pieņemšanas datums,
  un |
| --- | --- |

b)

vieta, kur regula pieņemta, kam seko regulas pieņemšanas datums,

un

| c) | attiecībā uz






  i) | regulu, ko kopā pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome:
  “Eiropas Parlamenta vārdā —
  priekšsēdētājs”
  “Padomes vārdā —
  priekšsēdētājs”,
  kam seko Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja un regulas pieņemšanas brīdī amatā esošā Padomes priekšsēdētāja vārds; |
| --- | --- | --- |

c)

attiecībā uz

i)

regulu, ko kopā pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome:

“Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs”

“Padomes vārdā —

priekšsēdētājs”,

kam seko Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja un regulas pieņemšanas brīdī amatā esošā Padomes priekšsēdētāja vārds;

| ii) | attiecībā uz Padomes regulu:
  “Padomes vārdā —
  priekšsēdētājs”,
  kam seko regulas pieņemšanas brīdī amatā esošā Padomes priekšsēdētāja vārds. |
| --- | --- |

ii)

attiecībā uz Padomes regulu:

“Padomes vārdā —

priekšsēdētājs”,

kam seko regulas pieņemšanas brīdī amatā esošā Padomes priekšsēdētāja vārds.

B.   Direktīvu, lēmumu, ieteikumu un atzinumu forma (EK līgums)

| 1. | Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgi pieņemto direktīvu un lēmumu virsrakstā un Padomes direktīvu un lēmumu virsrakstā iekļauj vārdu “Direktīva” vai “Lēmums”. |
| --- | --- |

1.

Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgi pieņemto direktīvu un lēmumu virsrakstā un Padomes direktīvu un lēmumu virsrakstā iekļauj vārdu “Direktīva” vai “Lēmums”.

| 2. | Padomes ieteikumu un atzinumu virsrakstā iekļauj vārdu “Ieteikums” vai “Atzinums”. |
| --- | --- |

2.

Padomes ieteikumu un atzinumu virsrakstā iekļauj vārdu “Ieteikums” vai “Atzinums”.

| 3. | Mutatis mutandis piemēro iepriekš A daļā norādītos noteikumus pat regulām, ievērojot attiecīgos EK līguma noteikumus, direktīvas un lēmumus. |
| --- | --- |

3.

Mutatis mutandis piemēro iepriekš A daļā norādītos noteikumus pat regulām, ievērojot attiecīgos EK līguma noteikumus, direktīvas un lēmumus.

C.   ES līguma 12. pantā minēto Eiropadomes kopējo stratēģiju, vienotas rīcības un kopējo nostāju forma

Kopējām stratēģijām, vienotai rīcībai un kopējām nostājām ES līguma 12. panta nozīmē ir attiecīgi viens no šādiem virsrakstiem:

| a) | “Eiropadomes Kopējā stratēģija”, kārtas numurs (gads/numurs/KĀDP), pieņemšanas datums un priekšmets; |
| --- | --- |

a)

“Eiropadomes Kopējā stratēģija”, kārtas numurs (gads/numurs/KĀDP), pieņemšanas datums un priekšmets;

| b) | “Padomes Vienotā rīcība”, kārtas numurs (gads/numurs/KĀDP), pieņemšanas datums un priekšmets; |
| --- | --- |

b)

“Padomes Vienotā rīcība”, kārtas numurs (gads/numurs/KĀDP), pieņemšanas datums un priekšmets;

| c) | “Padomes Kopējā nostāja”, kārtas numurs (gads/numurs/KĀDP), pieņemšanas datums un priekšmets. |
| --- | --- |

c)

“Padomes Kopējā nostāja”, kārtas numurs (gads/numurs/KĀDP), pieņemšanas datums un priekšmets.

D.   ES līguma 34. panta 2. punktā minēto kopējo nostāju, pamatlēmumu, lēmumu un konvenciju forma

Kopējām nostājām, pamatlēmumiem, lēmumiem un konvencijām ES līguma 34. panta 2. punkta nozīmē ir attiecīgi viens no šādiem virsrakstiem:

| a) | “Padomes Kopējā nostāja”, kārtas numurs (gads/numurs/TI), pieņemšanas datums un priekšmets; |
| --- | --- |

a)

“Padomes Kopējā nostāja”, kārtas numurs (gads/numurs/TI), pieņemšanas datums un priekšmets;

| b) | “Padomes Pamatlēmums”, kārtas numurs (gads/numurs/TI), pieņemšanas datums un priekšmets; |
| --- | --- |

b)

“Padomes Pamatlēmums”, kārtas numurs (gads/numurs/TI), pieņemšanas datums un priekšmets;

| c) | “Padomes Lēmums”, kārtas numurs (gads/numurs/TI), pieņemšanas datums un priekšmets; |
| --- | --- |

c)

“Padomes Lēmums”, kārtas numurs (gads/numurs/TI), pieņemšanas datums un priekšmets;

| d) | “Konvencija, ko Padome izstrādājusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 34. pantu” un priekšmets. |
| --- | --- |

d)

“Konvencija, ko Padome izstrādājusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 34. pantu” un priekšmets.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Pirmo Padomes 18 mēnešu programmu izstrādā laikposmam no 2007. gada janvāra.

Briselē, 2006. gada 15. septembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

E. TUOMIOJA

---

(1)  Padomes 2004. gada 22. marta Lēmums 2004/338/EK, Euratom, ar ko pieņem Padomes reglamentu (OV L 106, 15.4.2004., 22. lpp.). Reglamentā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2006. gada 23. janvāra Lēmumu 2006/34/EK, Euratom (OV L 22, 26.1.2006., 32. lpp.).

1

Euratom

Euratom

(2)  Šajā punktā ir atspoguļots Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (turpmāk “EK līgums”) 204. pants.

2

(3)  Šajā punktā ir atspoguļots Līgumiem pievienotā Protokola par Eiropas Kopienu un Eiropola iestāžu, dažu struktūru un struktūrvienību mītņu atrašanās vietu vienīgā panta b) punkts.

3

(4)  Sk. turpmāk sniegto a) paziņojumu:

4

| a) | Par 2. panta 4. apakšpunktu:
  “18 mēnešu programmā būs vispārēja ievada iedaļa, kurā programma būs skatīta saistībā ar Eiropas Savienības ilgtermiņa stratēģiskām ievirzēm. Par šo iedaļu trīs prezidentvalstis, kas atbildīgas par 18 mēnešu programmas sagatavošanu, saistībā ar 4. punkta pirmajā teikumā minēto “pienācīgo apspriešanos” apspriedīsies ar nākamām prezidentvalstīm.
  Šim 18 mēnešu programmas projektam būtu, inter alia, jāattiecas arī uz attiecīgiem jautājumiem, kas izriet no tā dialoga par politikas prioritātēm attiecīgam gadam, kas noticis pēc Komisijas iniciatīvas.” |
| --- | --- |

a)

Par 2. panta 4. apakšpunktu:

“18 mēnešu programmā būs vispārēja ievada iedaļa, kurā programma būs skatīta saistībā ar Eiropas Savienības ilgtermiņa stratēģiskām ievirzēm. Par šo iedaļu trīs prezidentvalstis, kas atbildīgas par 18 mēnešu programmas sagatavošanu, saistībā ar 4. punkta pirmajā teikumā minēto “pienācīgo apspriešanos” apspriedīsies ar nākamām prezidentvalstīm.

Šim 18 mēnešu programmas projektam būtu, inter alia, jāattiecas arī uz attiecīgiem jautājumiem, kas izriet no tā dialoga par politikas prioritātēm attiecīgam gadam, kas noticis pēc Komisijas iniciatīvas.”

inter alia

(5)  Sk. turpmāk sniegtos b) un c) paziņojumus:

5

| b) | Par 3. panta 1. un 2. punktu:
  “Priekšsēdētājs cenšas nodrošināt to, lai principā katras Padomes sanāksmes pagaidu darba kārtība saistībā ar EK līguma trešās daļas IV sadaļas un ES līguma VI sadaļas īstenošanu un jebkādi ar attiecīgajiem punktiem saistīti dokumenti nonāktu pie Padomes locekļiem vismaz divdesmit vienu dienu pirms sanāksmes sākuma.” |
| --- | --- |

b)

Par 3. panta 1. un 2. punktu:

“Priekšsēdētājs cenšas nodrošināt to, lai principā katras Padomes sanāksmes pagaidu darba kārtība saistībā ar EK līguma trešās daļas IV sadaļas un ES līguma VI sadaļas īstenošanu un jebkādi ar attiecīgajiem punktiem saistīti dokumenti nonāktu pie Padomes locekļiem vismaz divdesmit vienu dienu pirms sanāksmes sākuma.”

| c) | Par 1. un 3. pantu:
  “Neskarot ES līguma 22. panta 2. punktu, kurā precizēts, ka gadījumos, kad vajag ātri pieņemt lēmumu, Padomes ārkārtas sanāksmi var sasaukt, īsā termiņā sniedzot paziņojumu, Padome apzinās vajadzību ātri un efektīvi izskatīt ar kopējo ārpolitiku un drošības politiku saistītus jautājumus. 3. pantā minētā kārtība nekavē šīs vajadzības izpildi.” |
| --- | --- |

c)

Par 1. un 3. pantu:

“Neskarot ES līguma 22. panta 2. punktu, kurā precizēts, ka gadījumos, kad vajag ātri pieņemt lēmumu, Padomes ārkārtas sanāksmi var sasaukt, īsā termiņā sniedzot paziņojumu, Padome apzinās vajadzību ātri un efektīvi izskatīt ar kopējo ārpolitiku un drošības politiku saistītus jautājumus. 3. pantā minētā kārtība nekavē šīs vajadzības izpildi.”

(6)  Šajā punktā ir atspoguļots EK līguma 206. pants.

6

(7)  Sk. turpmāk sniegto d) paziņojumu:

7

| d) | Par 12. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktu:
  “Saskaņā ar Padomes parasto praksi, noteiktais termiņš parasti būs trīs darba dienas.” |
| --- | --- |

d)

Par 12. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktu:

“Saskaņā ar Padomes parasto praksi, noteiktais termiņš parasti būs trīs darba dienas.”

(8)  Sk. turpmāk sniegto e) paziņojumu:

8

| e) | Par 12. panta 2. punkta d) apakšpunktu:
  “Padome vēlētos norādīt, ka COREU tīkls ir jāizmanto saskaņā ar Padomes 1995. gada 12. jūnija Secinājumiem (dok. 7896/95) par Padomes darba metodēm.” |
| --- | --- |

e)

Par 12. panta 2. punkta d) apakšpunktu:

“Padome vēlētos norādīt, ka COREU tīkls ir jāizmanto saskaņā ar Padomes 1995. gada 12. jūnija Secinājumiem (dok. 7896/95) par Padomes darba metodēm.”

COREU

(9)  Sk. turpmāk sniegto f) paziņojumu:

9

| f) | Par 16. pantu un IV pielikumu:
  “Padome piekrīt, ka 16. panta un IV pielikuma noteikumus piemēro tiesību aktiem, par kuru pieņemšanu dažiem Padomes locekļiem saskaņā ar Līgumiem nav tiesību balsot. Tomēr minētie noteikumi neattiecas uz ES līguma 7. panta piemērošanu.
  Pirmo reizi piemērojot ES līguma 43. un 44. pantu, Padome, ņemot vērā citās jomās gūto pieredzi, apsvērs visus pielāgojumus, kas vajadzīgi šā reglamenta 16. pantam un IV pielikumam.” |
| --- | --- |

f)

Par 16. pantu un IV pielikumu:

“Padome piekrīt, ka 16. panta un IV pielikuma noteikumus piemēro tiesību aktiem, par kuru pieņemšanu dažiem Padomes locekļiem saskaņā ar Līgumiem nav tiesību balsot. Tomēr minētie noteikumi neattiecas uz ES līguma 7. panta piemērošanu.

Pirmo reizi piemērojot ES līguma 43. un 44. pantu, Padome, ņemot vērā citās jomās gūto pieredzi, apsvērs visus pielāgojumus, kas vajadzīgi šā reglamenta 16. pantam un IV pielikumam.”

(10)  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

10

(11)  Ar šiem noteikumiem neskar Ekonomikas un finanšu komitejas nozīmi, kas noteikta EK līguma 114. pantā, un esošos Padomes lēmumus par to (OV L 358, 31.12.1998., 109. lpp. un OV L 5, 1.1.1999., 71. lpp.).

11

(12)  Sk. turpmāk sniegto g) paziņojumu:

12

| g) | Par 19. panta 1. punktu:
  “Pastāvīgo pārstāvju komiteja nodrošina 1. punktā izklāstīto principu konsekvenci un ievērošanu, jo īpaši jautājumos, kurus pēc būtības sagatavo citos forumos.” |
| --- | --- |

g)

Par 19. panta 1. punktu:

“Pastāvīgo pārstāvju komiteja nodrošina 1. punktā izklāstīto principu konsekvenci un ievērošanu, jo īpaši jautājumos, kurus pēc būtības sagatavo citos forumos.”

(13)  Sk. turpmāk sniegto h) paziņojumu:

13

| h) | Par 19. panta 7. punktu:
  “Ja Padomes loceklis uzskata, ka procedūras lēmuma projekts, kas iesniegts pieņemšanai Pastāvīgo pārstāvju komitejā saskaņā ar 19. panta 7. punktu, izraisa jautājumu pēc būtības, lēmuma projektu iesniedz Padomei.” |
| --- | --- |

h)

Par 19. panta 7. punktu:

“Ja Padomes loceklis uzskata, ka procedūras lēmuma projekts, kas iesniegts pieņemšanai Pastāvīgo pārstāvju komitejā saskaņā ar 19. panta 7. punktu, izraisa jautājumu pēc būtības, lēmuma projektu iesniedz Padomei.”

(14)  Ar šiem noteikumiem neskar Ekonomikas un finanšu komitejas nozīmi, kas noteikta EK līguma 114. pantā, un esošos Padomes lēmumus par to (OV L 358, 31.12.1998., 109. lpp. un OV L 5, 1.1.1999., 71. lpp.).

14

(15)  Sk. turpmāk sniegto i) paziņojumu:

15

| i) | Par 21. pantu:
  “Darba grupu ziņojumi un jebkādi citi dokumenti, ko izmanto par pamatu Pastāvīgo pārstāvju komitejas diskusijām, laikus būtu jānosūta delegācijām, lai tos varētu izskatīt.” |
| --- | --- |

i)

Par 21. pantu:

“Darba grupu ziņojumi un jebkādi citi dokumenti, ko izmanto par pamatu Pastāvīgo pārstāvju komitejas diskusijām, laikus būtu jānosūta delegācijām, lai tos varētu izskatīt.”

(16)  Sk. turpmāk sniegto j) paziņojumu:

16

| j) | Par 22. pantu:
  “Padomes juridiskajam dienestam ir uzdots sniegt palīdzību dalībvalstij, kura atbild par iniciatīvu EK līguma 67. panta 1. punkta vai ES līguma 34. panta 2. punkta nozīmē, lai inter alia pārbaudītu šādu iniciatīvu izstrādes kvalitāti, ja šo palīdzību lūdz attiecīgā dalībvalsts.” |
| --- | --- |

j)

Par 22. pantu:

“Padomes juridiskajam dienestam ir uzdots sniegt palīdzību dalībvalstij, kura atbild par iniciatīvu EK līguma 67. panta 1. punkta vai ES līguma 34. panta 2. punkta nozīmē, lai inter alia pārbaudītu šādu iniciatīvu izstrādes kvalitāti, ja šo palīdzību lūdz attiecīgā dalībvalsts.”

inter alia

Sk. turpmāk sniegto k) paziņojumu:

| k) | Par 22. pantu:
  “Padomes locekļi komentē tiesību aktu tekstu oficiālas kodifikācijas priekšlikumus 30 dienu laikā pēc tam, kad Ģenerālsekretariāts izplatījis šādus priekšlikumus.
  Padomes locekļi nodrošina, lai tos noteikumus priekšlikumam par tiesību aktu teksta pārstrādāšanu, kas bez ievērojamiem grozījumiem ņemti no iepriekšējā tiesību akta, pārbaudītu saskaņā ar principiem, kuri noteikti kodifikācijas priekšlikumu pārbaudei.” |
| --- | --- |

k)

Par 22. pantu:

“Padomes locekļi komentē tiesību aktu tekstu oficiālas kodifikācijas priekšlikumus 30 dienu laikā pēc tam, kad Ģenerālsekretariāts izplatījis šādus priekšlikumus.

Padomes locekļi nodrošina, lai tos noteikumus priekšlikumam par tiesību aktu teksta pārstrādāšanu, kas bez ievērojamiem grozījumiem ņemti no iepriekšējā tiesību akta, pārbaudītu saskaņā ar principiem, kuri noteikti kodifikācijas priekšlikumu pārbaudei.”

(17)  OV C 73, 17.3.1999., 1. lpp.

17

(18)  Panta 1. punkts un 2. punkta pirmā daļa atspoguļo EK līguma 207. panta 2. punktu.

18

(19)  Tostarp Eiropas drošības un aizsardzības politika un sadarbība attīstības jomā.

19

(20)  Tostarp budžets.

20

(21)  Tostarp civilā aizsardzība.

21

(22)  Tostarp tūrisms.

22

(23)  Tostarp audiovizuālie jautājumi.

23

(24)  Sk. turpmāk sniegto l) paziņojumu:

24

| l) | Par I pielikuma otro daļu:
  “Prezidentvalsts organizē Padomes darba kārtības, sagrupējot savstarpēji saistītus darba kārtību punktus, lai atvieglotu attiecīgo valstu pārstāvju līdzdalību, jo īpaši tad, ja attiecīgajam Padomes sastāvam ir jāizskata skaidri nošķirami tematu kopumi.” |
| --- | --- |

l)

Par I pielikuma otro daļu:

“Prezidentvalsts organizē Padomes darba kārtības, sagrupējot savstarpēji saistītus darba kārtību punktus, lai atvieglotu attiecīgo valstu pārstāvju līdzdalību, jo īpaši tad, ja attiecīgajam Padomes sastāvam ir jāizskata skaidri nošķirami tematu kopumi.”

(25)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

25

(26)  Sk. turpmāk sniegto m) paziņojumu:

26

| m) | Par IV pielikuma 1. punkta h) apakšpunktu:
  “Padome apstiprina, ka tiks turpināta pašreizējā prakse, kad tekstus, ko izmanto par apspriežu pamatu, sagatavo visās valodās.” |
| --- | --- |

m)

Par IV pielikuma 1. punkta h) apakšpunktu:

“Padome apstiprina, ka tiks turpināta pašreizējā prakse, kad tekstus, ko izmanto par apspriežu pamatu, sagatavo visās valodās.”

(27)  Sk. turpmāk sniegto n) paziņojumu:

27

| n) | Par VI pielikuma A daļas 4. punkta a) apakšpunkta ii) daļu:
  “Padome norādītu, ka Līgumos paredzētajos gadījumos, kad tiesību akts nav piemērojams visās dalībvalstīs vai attiecībā uz visām dalībvalstīm, tā teritoriālā piemērošana jāprecizē attiecīgā akta pieņemšanai norādītajos iemeslos un saturā.” |
| --- | --- |

n)

Par VI pielikuma A daļas 4. punkta a) apakšpunkta ii) daļu:

“Padome norādītu, ka Līgumos paredzētajos gadījumos, kad tiesību akts nav piemērojams visās dalībvalstīs vai attiecībā uz visām dalībvalstīm, tā teritoriālā piemērošana jāprecizē attiecīgā akta pieņemšanai norādītajos iemeslos un saturā.”

---