# Úřední věstník L 155/2010

| | ISSN 1725-5074
  doi:10.3000/17255074.L_2010.155.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 155 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5322. června 2010 |

ISSN 1725-5074

doi:10.3000/17255074.L_2010.155.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 155

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5322. června 2010

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEZINÁRODNÍ DOHODY |
| | | 2010/343/EU |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 3. června 2010 o podpisu jménem Evropské unie a prozatímním uplatňování ujednání mezi Evropskou unií a Chilskou republikou o zachování populací mečouna v jihovýchodním Tichém oceánu | 1 |
| Ujednání o zachování populací mečouna v jihovýchodním Tichém oceánu | 3 |
| Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Chilskou republikou o prozatímním uplatňování ujednání o zachování populací mečouna v jihovýchodním Tichém oceánu | 10 |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Rady (EU) č. 541/2010 ze dne 3. června 2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 1104/2008 o přechodu z Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II) | 19 |
| | * | Nařízení Rady (EU) č. 542/2010 ze dne 3. června 2010, kterým se mění rozhodnutí 2008/839/SVV o přechodu ze Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II) | 23 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 543/2010 ze dne 21. června 2010 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Aceite Campo de Montiel (CHOP)) | 27 |
| | | Nařízení Komise (EU) č. 544/2010 ze dne 21. června 2010 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 29 |
| | | Nařízení Komise (EU) č. 545/2010 ze dne 21. června 2010, kterým se mění reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru stanovená nařízením (ES) č. 877/2009 na hospodářský rok 2009/10 | 31 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | 2010/344/SZBP |
| | * | Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru BiH/16/2010 ze dne 15. června 2010 o jmenování vedoucího velitelské složky EU v Neapoli pro vojenskou operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině | 33 |
| | | 2010/345/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 8. června 2010 o změně rozhodnutí 2007/589/ES, pokud jde o zahrnutí pokynů pro monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů ze zachytávání, přepravy a geologického ukládání oxidu uhličitého
  (oznámeno pod číslem K(2010) 3310)

   (
  1
  ) | 34 |
| | | 2010/346/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 18. června 2010 o ochranných opatřeních ohledně nakažlivé chudokrevnosti koní v Rumunsku
  (oznámeno pod číslem K(2010) 3767)

   (
  1
  ) | 48 |
| | | 2010/347/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 19. června 2010, kterým se mění rozhodnutí 2004/388/ES o formuláři pro předání výbušnin v rámci Společenství
  (oznámeno pod číslem K(2010) 3666)

   (
  1
  ) | 54 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

MEZINÁRODNÍ DOHODY

2010/343/EU

*

Rozhodnutí Rady ze dne 3. června 2010 o podpisu jménem Evropské unie a prozatímním uplatňování ujednání mezi Evropskou unií a Chilskou republikou o zachování populací mečouna v jihovýchodním Tichém oceánu

1

Ujednání o zachování populací mečouna v jihovýchodním Tichém oceánu

3

Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Chilskou republikou o prozatímním uplatňování ujednání o zachování populací mečouna v jihovýchodním Tichém oceánu

10

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Rady (EU) č. 541/2010 ze dne 3. června 2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 1104/2008 o přechodu z Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II)

19

*

Nařízení Rady (EU) č. 542/2010 ze dne 3. června 2010, kterým se mění rozhodnutí 2008/839/SVV o přechodu ze Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II)

23

*

Nařízení Komise (EU) č. 543/2010 ze dne 21. června 2010 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Aceite Campo de Montiel (CHOP))

27

Nařízení Komise (EU) č. 544/2010 ze dne 21. června 2010 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

29

Nařízení Komise (EU) č. 545/2010 ze dne 21. června 2010, kterým se mění reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru stanovená nařízením (ES) č. 877/2009 na hospodářský rok 2009/10

31

ROZHODNUTÍ

2010/344/SZBP

*

Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru BiH/16/2010 ze dne 15. června 2010 o jmenování vedoucího velitelské složky EU v Neapoli pro vojenskou operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině

33

2010/345/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 8. června 2010 o změně rozhodnutí 2007/589/ES, pokud jde o zahrnutí pokynů pro monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů ze zachytávání, přepravy a geologického ukládání oxidu uhličitého
  (oznámeno pod číslem K(2010) 3310)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2010) 3310)

1

34

2010/346/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 18. června 2010 o ochranných opatřeních ohledně nakažlivé chudokrevnosti koní v Rumunsku
  (oznámeno pod číslem K(2010) 3767)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2010) 3767)

1

48

2010/347/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 19. června 2010, kterým se mění rozhodnutí 2004/388/ES o formuláři pro předání výbušnin v rámci Společenství
  (oznámeno pod číslem K(2010) 3666)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2010) 3666)

1

54

| | | IV   Akty přijaté před 1. prosincem 2009 podle Smlouvy o ES, Smlouvy o EU a Smlouvy o Euratomu |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/348/ES |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 17. listopadu 2009 o uzavření Dohody mezi vládou Ruské federace a Evropskou unií o ochraně utajovaných informací | 56 |
| Dohoda mezi vládou Ruské federace a Evropskou unií o ochraně utajovaných informací | 57 |

IV   Akty přijaté před 1. prosincem 2009 podle Smlouvy o ES, Smlouvy o EU a Smlouvy o Euratomu

2010/348/ES

*

Rozhodnutí Rady ze dne 17. listopadu 2009 o uzavření Dohody mezi vládou Ruské federace a Evropskou unií o ochraně utajovaných informací

56

Dohoda mezi vládou Ruské federace a Evropskou unií o ochraně utajovaných informací

57

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

MEZINÁRODNÍ DOHODY

| 22.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 155/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 155/1

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 3. června 2010

o podpisu jménem Evropské unie a prozatímním uplatňování ujednání mezi Evropskou unií a Chilskou republikou o zachování populací mečouna v jihovýchodním Tichém oceánu

(2010/343/EU)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 ve spojení s čl. 218 odst. 5 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Cílem Unie je uzavírání rámcových dohod o spolupráci v odvětví rybolovu se třetími stranami s cílem zajistit zachování a udržitelné řízení druhů společného zájmu a přístup plavidel Unie do přístavů třetích stran pro překládku a vykládku, jakož i pro logistické účely. |
| --- | --- |

(1)

Cílem Unie je uzavírání rámcových dohod o spolupráci v odvětví rybolovu se třetími stranami s cílem zajistit zachování a udržitelné řízení druhů společného zájmu a přístup plavidel Unie do přístavů třetích stran pro překládku a vykládku, jakož i pro logistické účely.

| (2) | Dne 4. dubna 2008 Rada zmocnila Komisi zahájit jednání s Chilskou republikou o zachování populací mečouna v jihovýchodním Tichém oceánu. Jednání byla úspěšně uzavřena parafováním ujednání o zachování populací mečouna v jihovýchodním Tichém oceánu, dohodnutého v Bruselu ve dnech 15. a 16. října 2008 ve znění pozměněném i) podrobnou přílohou I ujednání tak, jak byla dohodnuta během dvoustranného technického zasedání ve dnech 5. a 6. října 2009 v New Yorku, ii) verbální nótou Chile ze dne 23. listopadu 2009 určující chilské přístavy Arica, Antofagasta a Punta Arenas jako přístavy, do nichž mají plavidla EU lovící mečouna na volném moři v jihovýchodním Tichém oceánu přístup, a to v souvislosti s bodem xi) přílohy I, a iii) na základě dohody, že první zasedání dvoustranného technického a vědeckého výboru se bude konat nejpozději dne 1. ledna 2011 (dále jen „ujednání“). |
| --- | --- |

(2)

Dne 4. dubna 2008 Rada zmocnila Komisi zahájit jednání s Chilskou republikou o zachování populací mečouna v jihovýchodním Tichém oceánu. Jednání byla úspěšně uzavřena parafováním ujednání o zachování populací mečouna v jihovýchodním Tichém oceánu, dohodnutého v Bruselu ve dnech 15. a 16. října 2008 ve znění pozměněném i) podrobnou přílohou I ujednání tak, jak byla dohodnuta během dvoustranného technického zasedání ve dnech 5. a 6. října 2009 v New Yorku, ii) verbální nótou Chile ze dne 23. listopadu 2009 určující chilské přístavy Arica, Antofagasta a Punta Arenas jako přístavy, do nichž mají plavidla EU lovící mečouna na volném moři v jihovýchodním Tichém oceánu přístup, a to v souvislosti s bodem xi) přílohy I, a iii) na základě dohody, že první zasedání dvoustranného technického a vědeckého výboru se bude konat nejpozději dne 1. ledna 2011 (dále jen „ujednání“).

| (3) | Ujednání by mělo být podepsáno. |
| --- | --- |

(3)

Ujednání by mělo být podepsáno.

| (4) | Vzhledem k zájmu plavidel Unie lovících mečouna na volném moři v jihovýchodním Tichém oceánu bezodkladně získat přístup do určených chilských přístavů by mělo být ujednání uplatňováno prozatímně, dokud nebudou dokončeny postupy pro jeho uzavření. Je proto v zájmu Unie schválit dohodu ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Chilskou republikou o prozatímním uplatňování ujednání, |
| --- | --- |

(4)

Vzhledem k zájmu plavidel Unie lovících mečouna na volném moři v jihovýchodním Tichém oceánu bezodkladně získat přístup do určených chilských přístavů by mělo být ujednání uplatňováno prozatímně, dokud nebudou dokončeny postupy pro jeho uzavření. Je proto v zájmu Unie schválit dohodu ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Chilskou republikou o prozatímním uplatňování ujednání,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Podpis ujednání mezi Evropskou unií a Chilskou republikou o zachování populací mečouna v jihovýchodním Tichém oceánu, dohodnutého v Bruselu ve dnech 15. a 16. října 2008, ve znění pozměněném i) podrobnou přílohou I ujednání tak, jak byla dohodnuta během dvoustranného technického zasedání ve dnech 5. a 6. října 2009 v New Yorku, ii) verbální nótou Chile ze dne 23. listopadu 2009 určující chilské přístavy Arica, Antofagasta a Punta Arenas jako přístavy, do nichž mají plavidla EU lovící mečouna na volném moři v jihovýchodním Tichém oceánu přístup, a to v souvislosti s bodem xi) přílohy I, a iii) na základě dohody, že první zasedání dvoustranného technického a vědeckého výboru se bude konat nejpozději dne 1. ledna 2011, (dále jen „ujednání“) se schvaluje jménem Evropské unie s výhradou jeho uzavření.

Znění ujednání se připojuje k tomuto rozhodnutí.

Článek 2

Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat ujednání jménem Unie s výhradou jeho uzavření.

Článek 3

Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Chilskou republikou o prozatímním uplatňování ujednání se schvaluje jménem Unie.

Znění dohody ve formě výměny dopisů se připojuje k tomuto rozhodnutí.

Článek 4

Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat jménem Unie dohodu ve formě výměny dopisů o prozatímním uplatňování ujednání.

Článek 5

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Lucemburku dne 3. června 2010.

Za Radu

předseda

A. PÉREZ RUBALCABA

---

UJEDNÁNÍ

o zachování populací mečouna v jihovýchodním Tichém oceánu

| 1. | Tento dokument nahrazuje prozatímní ujednání ze dne 25. ledna 2001 („ujednání z roku 2001“) a z dočasného ujednání činí konečný závazek spolupráce, pokud jde o dlouhodobé zachování a řízení populací mečouna v jihovýchodním Tichém oceánu. |
| --- | --- |

1.

Tento dokument nahrazuje prozatímní ujednání ze dne 25. ledna 2001 („ujednání z roku 2001“) a z dočasného ujednání činí konečný závazek spolupráce, pokud jde o dlouhodobé zachování a řízení populací mečouna v jihovýchodním Tichém oceánu.

| 2. | Ujednání má za úkol smírným způsobem řešit spory (1) týkající se mečouna, které v současné době existují mezi Chile a Evropským společenstvím (nyní Evropskou unií (EU) jako nástupcem) u Mezinárodního tribunálu pro mořské právo („ITLOS“) a Světové hospodářské organizace („WTO“). |
| --- | --- |

2.

Ujednání má za úkol smírným způsobem řešit spory (1) týkající se mečouna, které v současné době existují mezi Chile a Evropským společenstvím (nyní Evropskou unií (EU) jako nástupcem) u Mezinárodního tribunálu pro mořské právo („ITLOS“) a Světové hospodářské organizace („WTO“).

| 3. | Strany oficiálně potvrzují, že toto ujednání tvoří základní rámec pro zachování populací mečouna v jihovýchodním Tichém oceánu, jejich řízení a spolupráci v dané oblasti. |
| --- | --- |

3.

Strany oficiálně potvrzují, že toto ujednání tvoří základní rámec pro zachování populací mečouna v jihovýchodním Tichém oceánu, jejich řízení a spolupráci v dané oblasti.

| 4. | Dvoustranný vědecký a technický výbor EU/Chile („dále jen BSTC“) zůstává ve věci zachování populací mečouna i nadále kontaktním místem, pokud jde o otázky společného zájmu, a s ohledem na optimální vědeckou a technickou spolupráci má tento mandát:






  a) | Slouží jako fórum pro výměnu informací o stavu populací mečouna a o rybolovných činnostech EU a Chile, jakož i všech ostatních informací potřebných pro rozhodnutí o zachování a řízení. |
| --- | --- | --- |

4.

Dvoustranný vědecký a technický výbor EU/Chile („dále jen BSTC“) zůstává ve věci zachování populací mečouna i nadále kontaktním místem, pokud jde o otázky společného zájmu, a s ohledem na optimální vědeckou a technickou spolupráci má tento mandát:

a)

Slouží jako fórum pro výměnu informací o stavu populací mečouna a o rybolovných činnostech EU a Chile, jakož i všech ostatních informací potřebných pro rozhodnutí o zachování a řízení.

| b) | Pravidelně hodnotí stav populací, sleduje vývoj rybolovu a posuzuje dopady na necílové druhy a mořský ekosystém. |
| --- | --- |

b)

Pravidelně hodnotí stav populací, sleduje vývoj rybolovu a posuzuje dopady na necílové druhy a mořský ekosystém.

| c) | Přezkoumává stávající a doporučuje možná nová opatření pro zachování populací, včetně předpisů týkajících se vedlejších úlovků. |
| --- | --- |

c)

Přezkoumává stávající a doporučuje možná nová opatření pro zachování populací, včetně předpisů týkajících se vedlejších úlovků.

| d) | Stanovuje výzkumné priority v rámci pracovního programu a vypracovává další programy, včetně protokolů o sběru údajů. |
| --- | --- |

d)

Stanovuje výzkumné priority v rámci pracovního programu a vypracovává další programy, včetně protokolů o sběru údajů.

| e) | Podporuje výměnu informací a používání lovných zařízení, která jsou šetrná k životnímu prostředí a nákladově účinná. |
| --- | --- |

e)

Podporuje výměnu informací a používání lovných zařízení, která jsou šetrná k životnímu prostředí a nákladově účinná.

| f) | Před zasedáními BSTC zajišťuje výměnu údajů o odlovech a intenzitě rybolovu, které se vztahují na všechny části jednotlivých loďstev v jihovýchodním Tichém oceánu. |
| --- | --- |

f)

Před zasedáními BSTC zajišťuje výměnu údajů o odlovech a intenzitě rybolovu, které se vztahují na všechny části jednotlivých loďstev v jihovýchodním Tichém oceánu.

| g) | Zvažuje další formy vědecké, technické nebo správní spolupráce. |
| --- | --- |

g)

Zvažuje další formy vědecké, technické nebo správní spolupráce.

| 5. | BSTC se svolává k mimořádnému zasedání (TIMING) s cílem zahájit činnosti v rámci svého mandátu, a to s přihlédnutím k následujícím cílům a zásadám, na kterých se strany dohodly:






  a) | Strany budou provozovat rybolov mečouna v rozsahu, který zajišťuje zachování populací na úrovni maximálního udržitelného výnosu (MSY) nebo na blízké úrovni, a to způsobem, který je v souladu s cílem udržitelnosti těchto zdrojů, jakož i ochrany mořských ekosystémů. |
| --- | --- | --- |

5.

BSTC se svolává k mimořádnému zasedání (TIMING) s cílem zahájit činnosti v rámci svého mandátu, a to s přihlédnutím k následujícím cílům a zásadám, na kterých se strany dohodly:

a)

Strany budou provozovat rybolov mečouna v rozsahu, který zajišťuje zachování populací na úrovni maximálního udržitelného výnosu (MSY) nebo na blízké úrovni, a to způsobem, který je v souladu s cílem udržitelnosti těchto zdrojů, jakož i ochrany mořských ekosystémů.

| b) | Rozložení, prostorovou strukturu a dynamiku populací sledují rybářská plavidla Chile a EU, jejichž vědecká pozorování jsou v souladu s dohodnutými parametry výzkumu určenými k provádění rozsáhlých posouzení a následně k vytvoření vhodných opatření v oblasti řízení. |
| --- | --- |

b)

Rozložení, prostorovou strukturu a dynamiku populací sledují rybářská plavidla Chile a EU, jejichž vědecká pozorování jsou v souladu s dohodnutými parametry výzkumu určenými k provádění rozsáhlých posouzení a následně k vytvoření vhodných opatření v oblasti řízení.

| c) | Používané systémy sběru údajů by měly být spolehlivé, rychlé a měly by odpovídat požadavkům a rozsahu rybolovu mečouna. |
| --- | --- |

c)

Používané systémy sběru údajů by měly být spolehlivé, rychlé a měly by odpovídat požadavkům a rozsahu rybolovu mečouna.

| d) | Aby nebyla ohrožena udržitelnost populace mečouna, udržují strany rybolov mečouna na stávající úrovni, vyjádřené buď jako aktuální počet plavidel, nebo jako historické maximum plavidel provozujících rybolovnou činnost v jihovýchodním Tichém oceánu. |
| --- | --- |

d)

Aby nebyla ohrožena udržitelnost populace mečouna, udržují strany rybolov mečouna na stávající úrovni, vyjádřené buď jako aktuální počet plavidel, nebo jako historické maximum plavidel provozujících rybolovnou činnost v jihovýchodním Tichém oceánu.

| 6. | Strany se zavazují, že budou nadále rozvíjet vazbu mezi touto dvoustrannou spoluprací a mnohostrannými konzultacemi financovanými EU a Chile. |
| --- | --- |

6.

Strany se zavazují, že budou nadále rozvíjet vazbu mezi touto dvoustrannou spoluprací a mnohostrannými konzultacemi financovanými EU a Chile.

| 7. | V současnosti probíhající mnohostranné konzultace by měly zahrnovat všechny dotčené strany, které se účastní rybolovu mečouna v jihovýchodním Tichém oceánu, jakož i pozvané pozorovatele ze stávajících organizací s oprávněným zájmem na rybolovu mečouna. |
| --- | --- |

7.

V současnosti probíhající mnohostranné konzultace by měly zahrnovat všechny dotčené strany, které se účastní rybolovu mečouna v jihovýchodním Tichém oceánu, jakož i pozvané pozorovatele ze stávajících organizací s oprávněným zájmem na rybolovu mečouna.

| 8. | EU a Chile se nadále zavazují, že budou účinně podporovat mnohostrannou spolupráci v oblasti zachování a řízení daných populací v jejich přirozeném prostředí a ekosystému, jakož i v jejich migračním pásmu. |
| --- | --- |

8.

EU a Chile se nadále zavazují, že budou účinně podporovat mnohostrannou spolupráci v oblasti zachování a řízení daných populací v jejich přirozeném prostředí a ekosystému, jakož i v jejich migračním pásmu.

| 9. | Strany náležitě zohledňují opatření přijímaná na mnohostranné úrovni a usilují o podporu podobných iniciativ týkajících se zachování a řízení populace rovněž v regionálních organizacích pro řízení rybolovu, jichž jsou členy, a to s cílem zajistit udržitelný rozvoj rybolovu mečouna. |
| --- | --- |

9.

Strany náležitě zohledňují opatření přijímaná na mnohostranné úrovni a usilují o podporu podobných iniciativ týkajících se zachování a řízení populace rovněž v regionálních organizacích pro řízení rybolovu, jichž jsou členy, a to s cílem zajistit udržitelný rozvoj rybolovu mečouna.

| 10. | Strany budou v tomto ohledu usilovat o to, aby i jiné strany, které se účastní rybolovu mečouna, prováděly výše uvedené zásady a cíle, zejména pokud jde o udržení stávajících úrovní rybolovu. |
| --- | --- |

10.

Strany budou v tomto ohledu usilovat o to, aby i jiné strany, které se účastní rybolovu mečouna, prováděly výše uvedené zásady a cíle, zejména pokud jde o udržení stávajících úrovní rybolovu.

| 11. | V souladu s výše uvedenými zásadami a v rámci pracovního programu, který vypracovává BSTC, vytvoří strany obecný protokol pro analýzu, zpracování a hodnocení informací, jež shromáždila jejich rybářská plavidla. Tento protokol by měl umožnit určení stavu populace z hlediska prostorového a časového, včetně zjišťování jejího složení a biologických vlastností, jakož i průzkumu přirozeného prostředí, v němž se vyskytuje. Cílem je zvýšit znalosti stran, přičemž je třeba vzít v úvahu rovněž případné dopady rybolovu na jednotlivé složky ekosystému, na přidružené nebo závislé druhy a požadavky na zmírnění dopadů na životní prostředí a negativních vlivů na ptáky, želvy a žraloky, jakož i na potravinový řetězec a fyzické prostředí jihovýchodního Tichého oceánu. |
| --- | --- |

11.

V souladu s výše uvedenými zásadami a v rámci pracovního programu, který vypracovává BSTC, vytvoří strany obecný protokol pro analýzu, zpracování a hodnocení informací, jež shromáždila jejich rybářská plavidla. Tento protokol by měl umožnit určení stavu populace z hlediska prostorového a časového, včetně zjišťování jejího složení a biologických vlastností, jakož i průzkumu přirozeného prostředí, v němž se vyskytuje. Cílem je zvýšit znalosti stran, přičemž je třeba vzít v úvahu rovněž případné dopady rybolovu na jednotlivé složky ekosystému, na přidružené nebo závislé druhy a požadavky na zmírnění dopadů na životní prostředí a negativních vlivů na ptáky, želvy a žraloky, jakož i na potravinový řetězec a fyzické prostředí jihovýchodního Tichého oceánu.

| 12. | Strany prohlašují, že v rámci tohoto ujednání pro jejich rybářská plavidla neplatí žádná specifická opatření týkající se zachování populace, která by předepisovala minimální délku lovených druhů. |
| --- | --- |

12.

Strany prohlašují, že v rámci tohoto ujednání pro jejich rybářská plavidla neplatí žádná specifická opatření týkající se zachování populace, která by předepisovala minimální délku lovených druhů.

| 13. | S přihlédnutím ke všem biologickým vlastnostem úlovků však uplatňují preventivní přístup a na základě nejlepšího dostupného vědeckého doporučení nadále usilují o vypracování a využívání alternativních opatření, která zajistí, aby rybolovné činnosti nepředstavovaly nepřijatelné riziko pro citlivá stanoviště v rámci mořského prostředí. |
| --- | --- |

13.

S přihlédnutím ke všem biologickým vlastnostem úlovků však uplatňují preventivní přístup a na základě nejlepšího dostupného vědeckého doporučení nadále usilují o vypracování a využívání alternativních opatření, která zajistí, aby rybolovné činnosti nepředstavovaly nepřijatelné riziko pro citlivá stanoviště v rámci mořského prostředí.

| 14. | Strany potvrzují, že na jejich plavidla se vztahují tyto povinnosti:






  a) | používání funkčního systému sledování plavidel (VMS), který je neustále spojen se státem vlajky; |
| --- | --- | --- |

14.

Strany potvrzují, že na jejich plavidla se vztahují tyto povinnosti:

a)

používání funkčního systému sledování plavidel (VMS), který je neustále spojen se státem vlajky;

| b) | pravidelné poskytování údajů o typu plavidla, úlovcích, intenzitě rybolovu podle oblasti a období, které si strany vyměňují na zasedáních BSTC; |
| --- | --- |

b)

pravidelné poskytování údajů o typu plavidla, úlovcích, intenzitě rybolovu podle oblasti a období, které si strany vyměňují na zasedáních BSTC;

| c) | poskytování a výměna údajů o lovných zařízeních, která jsou šetrná k životnímu prostředí a nákladově účinná; |
| --- | --- |

c)

poskytování a výměna údajů o lovných zařízeních, která jsou šetrná k životnímu prostředí a nákladově účinná;

| d) | sběr údajů potřebných pro hodnocení prováděná BSTC, pokud jde o dynamiku a stav rybolovu mečouna v jihovýchodním Tichém oceánu, jakož i jiných údajů důležitých pro účely zachování a řízení těchto populací. |
| --- | --- |

d)

sběr údajů potřebných pro hodnocení prováděná BSTC, pokud jde o dynamiku a stav rybolovu mečouna v jihovýchodním Tichém oceánu, jakož i jiných údajů důležitých pro účely zachování a řízení těchto populací.

| 15. | Strany se dohodly, že bude umožněn přístup do určených chilských přístavů plavidlům EU provozujícím rybolov mečouna v souladu s cíli obsaženými v tomto ujednání, které se týkají stávajících úrovní intenzity rybolovu a úrovní odlovu udržujících populace na úrovni MSY nebo na blízké úrovni způsobem, který odpovídá cíli udržitelnosti těchto zdrojů, jakož i ustanoveními o sledování a výměně informací. |
| --- | --- |

15.

Strany se dohodly, že bude umožněn přístup do určených chilských přístavů plavidlům EU provozujícím rybolov mečouna v souladu s cíli obsaženými v tomto ujednání, které se týkají stávajících úrovní intenzity rybolovu a úrovní odlovu udržujících populace na úrovni MSY nebo na blízké úrovni způsobem, který odpovídá cíli udržitelnosti těchto zdrojů, jakož i ustanoveními o sledování a výměně informací.

| 16. | V příloze I tohoto ujednání jsou stanoveny postupy pro přístup do určených chilských přístavů za účelem vykládky a překládky. |
| --- | --- |

16.

V příloze I tohoto ujednání jsou stanoveny postupy pro přístup do určených chilských přístavů za účelem vykládky a překládky.

| 17. | Strany společně oznámí tribunálu ITLOS, že se na základě urovnání sporu dohodly na zastavení probíhajícího řízení (věc ITLOS č. 7), a požádají tribunál, aby úředně zastavil řízení a pověřil zapisovatele, aby dotčenou věc vyškrtl ze seznamu soudních případů. Vzhledem k tomu, že dohoda stran o zastavení řízení ITLOS přímo souvisí s urovnáním sporu, strany rovněž požadují, aby tribunál tuto skutečnost zaznamenal a ve svém rozhodnutí o zastavení nebo v jeho příloze uvedl podmínky urovnání. |
| --- | --- |

17.

Strany společně oznámí tribunálu ITLOS, že se na základě urovnání sporu dohodly na zastavení probíhajícího řízení (věc ITLOS č. 7), a požádají tribunál, aby úředně zastavil řízení a pověřil zapisovatele, aby dotčenou věc vyškrtl ze seznamu soudních případů. Vzhledem k tomu, že dohoda stran o zastavení řízení ITLOS přímo souvisí s urovnáním sporu, strany rovněž požadují, aby tribunál tuto skutečnost zaznamenal a ve svém rozhodnutí o zastavení nebo v jeho příloze uvedl podmínky urovnání.

| 18. | Strany rovněž oznámí generálnímu řediteli WTO, že povinný postup pro urovnávání sporů stanovený tribunálem ITLOS (věc č. 7) byl zastaven, a informují ho o podmínkách dosaženého urovnání, včetně rozhodnutí stran neobnovovat postup pro urovnávání sporů podle ujednání WTO o řešení sporů, pokud jde o věc DS 193 týkající se použití příslušných článků GATT na průjezd, překládku a obchodní přístup plavidel EU lovících mečouna do chilských přístavů. |
| --- | --- |

18.

Strany rovněž oznámí generálnímu řediteli WTO, že povinný postup pro urovnávání sporů stanovený tribunálem ITLOS (věc č. 7) byl zastaven, a informují ho o podmínkách dosaženého urovnání, včetně rozhodnutí stran neobnovovat postup pro urovnávání sporů podle ujednání WTO o řešení sporů, pokud jde o věc DS 193 týkající se použití příslušných článků GATT na průjezd, překládku a obchodní přístup plavidel EU lovících mečouna do chilských přístavů.

| 19. | Strany se dohodly, že na toto ujednání použijí ustanovení o vyhýbání se sporům a jejich urovnávání stanovená v hlavě VIII dohody, kterou se zakládá přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Chilskou republikou na straně druhé, která vstoupila v platnost dne 1. února 2003. |
| --- | --- |

19.

Strany se dohodly, že na toto ujednání použijí ustanovení o vyhýbání se sporům a jejich urovnávání stanovená v hlavě VIII dohody, kterou se zakládá přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Chilskou republikou na straně druhé, která vstoupila v platnost dne 1. února 2003.

| 20. | Toto ujednání vstupuje v platnost prvním dnem měsíce následujícího po měsíci, v němž si strany vzájemně oznámí ukončení příslušných postupů nezbytných pro tento účel. |
| --- | --- |

20.

Toto ujednání vstupuje v platnost prvním dnem měsíce následujícího po měsíci, v němž si strany vzájemně oznámí ukončení příslušných postupů nezbytných pro tento účel.

| 21. | Strany souhlasí s prozatímním uplatňováním výše uvedeného bodu 15 ode dne podpisu, nejpozději však ode dne 31. prosince 2009. |
| --- | --- |

21.

Strany souhlasí s prozatímním uplatňováním výše uvedeného bodu 15 ode dne podpisu, nejpozději však ode dne 31. prosince 2009.

| 22. | Oznámení se zasílají generálnímu tajemníkovi Rady Evropské unie, jenž je depozitářem tohoto ujednání. |
| --- | --- |

22.

Oznámení se zasílají generálnímu tajemníkovi Rady Evropské unie, jenž je depozitářem tohoto ujednání.

| 23. | Toto ujednání nahrazuje ode dne svého vstupu v platnost prozatímní ujednání, které strany podepsaly dne 25. ledna 2001. |
| --- | --- |

23.

Toto ujednání nahrazuje ode dne svého vstupu v platnost prozatímní ujednání, které strany podepsaly dne 25. ledna 2001.

Za Evropskou unii

Za Chilskou republiku

---

(1)  Věc ITLOS č. 7 a věc WTO DS 19.

1

PŘÍLOHA I

| i) | Pro účely provedení ujednání si strany 45 dní před zasedáními BSTC podle odstavce 4 ujednání vzájemně poskytnou seznam svých plavidel s následujícími údaji:






  1. | název plavidla; |
| --- | --- | --- |

i)

Pro účely provedení ujednání si strany 45 dní před zasedáními BSTC podle odstavce 4 ujednání vzájemně poskytnou seznam svých plavidel s následujícími údaji:

1.

název plavidla;

| 2. | volací značka; |
| --- | --- |

2.

volací značka;

| 3. | registrační číslo IMO (je-li k dispozici); |
| --- | --- |

3.

registrační číslo IMO (je-li k dispozici);

| 4. | jméno a údaje o majiteli plavidla (státní příslušnost, adresa); |
| --- | --- |

4.

jméno a údaje o majiteli plavidla (státní příslušnost, adresa);

| 5. | stát vlajky plavidla; |
| --- | --- |

5.

stát vlajky plavidla;

| 6. | celková délka (m); |
| --- | --- |

6.

celková délka (m);

| 7. | značka a typ automatického systému určování polohy, jakož i identifikační kód a název pobřežní stanice (LES), s níž spolupracuje; |
| --- | --- |

7.

značka a typ automatického systému určování polohy, jakož i identifikační kód a název pobřežní stanice (LES), s níž spolupracuje;

| 8. | jméno a sídlo kontaktní osoby ve státě vlajky a v Evropské komisi. |
| --- | --- |

8.

jméno a sídlo kontaktní osoby ve státě vlajky a v Evropské komisi.

| ii) | Velitel plavidla EU, které chce vplout do určeného chilského přístavu, nebo jeho zástupce oznámí příslušným chilským orgánům prostřednictvím přiloženého formuláře A minimálně 72 hodin předem předpokládané vplutí do přístavu. |
| --- | --- |

ii)

Velitel plavidla EU, které chce vplout do určeného chilského přístavu, nebo jeho zástupce oznámí příslušným chilským orgánům prostřednictvím přiloženého formuláře A minimálně 72 hodin předem předpokládané vplutí do přístavu.

| iii) | Příslušné chilské orgány potvrdí během 24 hodin oficiálně elektronickou nebo jinou cestou, že byl umožněn vstup do přístavu a že může začít vykládka nebo překládka. |
| --- | --- |

iii)

Příslušné chilské orgány potvrdí během 24 hodin oficiálně elektronickou nebo jinou cestou, že byl umožněn vstup do přístavu a že může začít vykládka nebo překládka.

| iv) | V souladu s bodem 14 písm. a) oznamují plavidla EU, která chtějí vplout do přístavu, při každém vplutí do chilské výlučné ekonomické zóny svůj satelitní signál monitorovacímu centru Centro de Monitoreo y Control de la Direccion General del Territorio Maritimo y Marina Mercante, a to bezodkladně prostřednictvím monitorovacího centra státu vlajky. |
| --- | --- |

iv)

V souladu s bodem 14 písm. a) oznamují plavidla EU, která chtějí vplout do přístavu, při každém vplutí do chilské výlučné ekonomické zóny svůj satelitní signál monitorovacímu centru Centro de Monitoreo y Control de la Direccion General del Territorio Maritimo y Marina Mercante, a to bezodkladně prostřednictvím monitorovacího centra státu vlajky.

Základní údaje ze systému sledování plavidel (VMS) musí být vysílány v intervalech 60 minut.

| v) | Na prvním zasedání BSTC musí Chile předložit souřadnice své výlučné ekonomické zóny. |
| --- | --- |

v)

Na prvním zasedání BSTC musí Chile předložit souřadnice své výlučné ekonomické zóny.

| vi) | V případě oprávněného podezření ze strany příslušných chilských orgánů, že výše uvedené údaje, které jsou poskytovány rybářskými plavidly EU, nejsou správné, dají příslušné orgány dotčeného státu vlajky příslušným chilským orgánům na požádání k dispozici zaznamenané navigační údaje plavidla. V tomto případě informuje Chile neprodleně stát vlajky a Evropskou komisi za účelem konzultace s příslušnými orgány. |
| --- | --- |

vi)

V případě oprávněného podezření ze strany příslušných chilských orgánů, že výše uvedené údaje, které jsou poskytovány rybářskými plavidly EU, nejsou správné, dají příslušné orgány dotčeného státu vlajky příslušným chilským orgánům na požádání k dispozici zaznamenané navigační údaje plavidla. V tomto případě informuje Chile neprodleně stát vlajky a Evropskou komisi za účelem konzultace s příslušnými orgány.

| vii) | Inspektoři jmenovaní příslušnými chilskými orgány mohou během vykládky nebo překládky provádět kontrolu dokumentů, lodního deníku, lovného zařízení a úlovků na palubě. Tato inspekce se provádí tak, aby nedocházelo k přílišným zpožděním vykládky nebo překládky, které by měly být provedeny pokud možno během 24 hodin po vplutí do přístavu. Před inspekcí se inspektoři musí řádně prokázat veliteli plavidla příslušným dokladem. |
| --- | --- |

vii)

Inspektoři jmenovaní příslušnými chilskými orgány mohou během vykládky nebo překládky provádět kontrolu dokumentů, lodního deníku, lovného zařízení a úlovků na palubě. Tato inspekce se provádí tak, aby nedocházelo k přílišným zpožděním vykládky nebo překládky, které by měly být provedeny pokud možno během 24 hodin po vplutí do přístavu. Před inspekcí se inspektoři musí řádně prokázat veliteli plavidla příslušným dokladem.

| viii) | Příslušné chilské orgány zajistí, aby byly výsledky přístavních inspekcí vždy předloženy veliteli plavidla ke kontrole a podpisu a aby zpráva byla vypracována a podepsána inspektorem. Veliteli kontrolovaného plavidla je dána příležitost, aby zprávu opatřil poznámkami a případně kontaktoval příslušné orgány státu vlajky, zejména v případě závažných problémů s porozuměním obsahu zprávy. |
| --- | --- |

viii)

Příslušné chilské orgány zajistí, aby byly výsledky přístavních inspekcí vždy předloženy veliteli plavidla ke kontrole a podpisu a aby zpráva byla vypracována a podepsána inspektorem. Veliteli kontrolovaného plavidla je dána příležitost, aby zprávu opatřil poznámkami a případně kontaktoval příslušné orgány státu vlajky, zejména v případě závažných problémů s porozuměním obsahu zprávy.

| ix) | Příslušné chilské orgány zajistí, aby kopie zprávy o inspekci byla předána veliteli kontrolovaného plavidla k uchování na palubě plavidla a příslušným orgánům státu vlajky kontrolovaného plavidla. |
| --- | --- |

ix)

Příslušné chilské orgány zajistí, aby kopie zprávy o inspekci byla předána veliteli kontrolovaného plavidla k uchování na palubě plavidla a příslušným orgánům státu vlajky kontrolovaného plavidla.

| x) | Velitelé plavidel mohou sami rozhodnout, co se stane s úlovky jejich plavidla. |
| --- | --- |

x)

Velitelé plavidel mohou sami rozhodnout, co se stane s úlovky jejich plavidla.

| xi) | V souladu s bodem 15 a 16 budou plavidla EU používat tyto určené přístavy: Arica, Antofagasta a Punta Arenas. |
| --- | --- |

xi)

V souladu s bodem 15 a 16 budou plavidla EU používat tyto určené přístavy: Arica, Antofagasta a Punta Arenas.

| xii) | Ve schválených přístavech lze provádět pouze tyto činnosti:






  1. | vykládka úlovků mečouna; |
| --- | --- | --- |

xii)

Ve schválených přístavech lze provádět pouze tyto činnosti:

1.

vykládka úlovků mečouna;

| 2. | překládka úlovků mečouna; |
| --- | --- |

2.

překládka úlovků mečouna;

| 3. | doplnění zásob plavidla; |
| --- | --- |

3.

doplnění zásob plavidla;

| 4. | opravy plavidla. |
| --- | --- |

4.

opravy plavidla.

Výše uvedenými skutečnostmi není dotčena možnost plavidel EU získat výhradně za účelem opravy plavidel přístup do jiných vhodných chilských přístavů, které byly doporučeny chilskými orgány.

Pokud jde o doplňování zásob, maziv, pohonných hmot a balicího materiálu, zpracování na palubě a jiné každodenní potřeby na palubě, jakož i výměnu posádky, smí plavidlo vzít na palubu jen to, co je nutné pro jeho vlastní provoz; nakládání materiálu a členů posádky pro jiná rybářská plavidla je zakázáno. Tato ustanovení neplatí v případě nouze nebo v případě vyšší moci.

| xiii) | Příslušné chilské orgány odmítnou vstup do přístavu plavidlům EU, která nesplňují výše uvedené podmínky. Odmítnutí vstupu by mělo být oprávněné a důvody by měly být bezodkladně oficiálně sděleny veliteli plavidla, státu vlajky a Evropské komisi. Případy odmítnutí vstupu strany projednají na příštím zasedání BSTC; do té doby nesmí dotyčné plavidlo vplout do žádného chilského přístavu. |
| --- | --- |

xiii)

Příslušné chilské orgány odmítnou vstup do přístavu plavidlům EU, která nesplňují výše uvedené podmínky. Odmítnutí vstupu by mělo být oprávněné a důvody by měly být bezodkladně oficiálně sděleny veliteli plavidla, státu vlajky a Evropské komisi. Případy odmítnutí vstupu strany projednají na příštím zasedání BSTC; do té doby nesmí dotyčné plavidlo vplout do žádného chilského přístavu.

| xiv) | Na žádost kterékoli ze stran se svolává mimořádné zasedání BSTC s cílem projednat záležitosti spojené s prováděním tohoto ujednání. |
| --- | --- |

xiv)

Na žádost kterékoli ze stran se svolává mimořádné zasedání BSTC s cílem projednat záležitosti spojené s prováděním tohoto ujednání.

FORMULÁŘ A

ÚDAJE, KTERÉ MUSÍ PŘEDEM POSKYTNOUT PLAVIDLA ŽÁDAJÍCÍ O VSTUP DO PŘÍSTAVU

Image

PŘÍLOHA B

MISION DE CHILE ANTE LA UNION EUROPEA

č 177/2009

Mise Chile při Evropské unii projevuje úctu generálnímu ředitelství Evropské komise pro námořní záležitosti a rybolov a dovoluje si odvolat se na zprávu, na níž se na základě dvoustranných technických konzultací týkajících se mečouna v jihovýchodním Tichém oceánu, které proběhly ve dnech 5. a 6. října 2009 v New Yorku, dohodly Evropská komise a Chile.

Pokud jde o bod xi) přílohy I uvedené zprávy, mise Chile by ráda požádala generální ředitelství pro námořní záležitosti a rybolov, aby změnilo seznam přístavů určených ze strany Chile, který je uveden ve zprávě.

Za tímto účelem mise Chile oznamuje generálnímu ředitelství pro námořní záležitosti a rybolov, že novými určenými přístavy jsou Arica, Antofagasta a Punta Arenas.

Mise Chile při Evropské unii děkuje generálnímu ředitelství Evropské komise pro námořní záležitosti a rybolov za pozornost, kterou věnuje této věci, a využívá této příležitosti, aby ho ujistila o své nejhlubší úctě.

V Bruselu dne 23. listopadu 2009.

Generálnímu ředitelství Evropské komise

pro námořní záležitosti a rybolov

Brusel

---

DOHODA

ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Chilskou republikou o prozatímním uplatňování ujednání o zachování populací mečouna v jihovýchodním Tichém oceánu

Vážený pane,

dovoluji si odvolat se na jednání mezi Evropskou unií a Chile, jež v Bruselu proběhla ve dnech 15. a 16. října 2008 a jež vedla k ujednání o zachování populací mečouna v jihovýchodním Tichém oceánu (dále jako „ujednání“), jakož i na dvoustranné technické rozhovory v New Yorku ve dnech 5. a 6. října 2009.

Evropská unie zahájila své vnitřní postupy pro uzavření ujednání o zachování populací mečouna v jihovýchodním Tichém oceánu, jehož bylo dosaženo ve dnech 15. a 16. října 2008, včetně podrobné přílohy I, na níž se strany dohodly ve dnech 5. a 6. října 2009.

Dokud nebudou uvedené postupy ukončeny, měla by Evropská unie prozatímně uplatňovat ujednání o zachování populací mečouna v jihovýchodním Tichém oceánu, jehož bylo dosaženo ve dnech 15. a 16. října 2008, jakož i přílohu I tohoto ujednání, na níž se strany dohodly ve dnech 5. a 6. října 2009, doplněnou o verbální nótu Chile ze dne 23. listopadu 2009.

Nedílnou součástí této dohody ve formě výměny dopisů jsou tyto dokumenty a informace:

| a) | ujednání dohodnuté ve dnech 15. a 16. října 2008 v Bruselu ve znění pozměněném: |
| --- | --- |

a)

ujednání dohodnuté ve dnech 15. a 16. října 2008 v Bruselu ve znění pozměněném:

| b) | podrobnou přílohou I tohoto ujednání tak, jak byla dohodnuta během dvoustranného technického zasedání ve dnech 5. a 6. října 2009 v New Yorku; |
| --- | --- |

b)

podrobnou přílohou I tohoto ujednání tak, jak byla dohodnuta během dvoustranného technického zasedání ve dnech 5. a 6. října 2009 v New Yorku;

| c) | verbální nótou Chile ze dne 23. listopadu 2009 určující chilské přístavy Arica, Antofagasta a Punta Arenas jako přístavy, do nichž mají plavidla EU lovící mečouna na volném moři v jihovýchodním Tichém oceánu přístup, a to v souvislosti s bodem xi) přílohy zmíněné ve výše uvedeném písmenu b); |
| --- | --- |

c)

verbální nótou Chile ze dne 23. listopadu 2009 určující chilské přístavy Arica, Antofagasta a Punta Arenas jako přístavy, do nichž mají plavidla EU lovící mečouna na volném moři v jihovýchodním Tichém oceánu přístup, a to v souvislosti s bodem xi) přílohy zmíněné ve výše uvedeném písmenu b);

| d) | informací, že první zasedání dvoustranného technického a vědeckého výboru se bude konat nejpozději dne 1. ledna 2011. |
| --- | --- |

d)

informací, že první zasedání dvoustranného technického a vědeckého výboru se bude konat nejpozději dne 1. ledna 2011.

Byl bych Vám zavázán, kdybyste potvrdil, že jste tento dopis přijal a že tento dopis společně s Vaší odpovědí tvoří dohodu mezi Chile a Evropskou unií k prozatímnímu uplatňování ujednání v souladu s ustanoveními dokumentů uvedených výše.

Tato dohoda se použije ode dne následujícího po dni Vaší odpovědi.

Přijměte prosím ujištění o mé nejhlubší úctě.

Za Evropskou unii

předseda nebo předsedkyně

Vážený pane,

dovoluji si potvrdit, že jsem dnešního dne obdržel Váš dopis tohoto znění:

„Dovoluji si odvolat se na jednání mezi Evropskou unií a Chile, jež v Bruselu proběhla ve dnech 15. a 16. října 2008 a jež vedla k ujednání o zachování populací mečouna v jihovýchodním Tichém oceánu (dále jako ‚ujednání‘), jakož i na dvoustranné technické rozhovory v New Yorku ve dnech 5. a 6. října 2009.

Evropská unie zahájila svoje vnitřní postupy pro uzavření ujednání o zachování populací mečouna v jihovýchodním Tichém oceánu, jehož bylo dosaženo ve dnech 15. a 16. října 2008, včetně podrobné přílohy I, na níž se strany dohodly ve dnech 5. a 6. října 2009.

Dokud nebudou uvedené postupy ukončeny, měla by Evropská unie prozatímně provádět ujednání o zachování a populací mečouna v jihovýchodním Tichém oceánu, jehož bylo dosaženo ve dnech 15. a 16. října 2008, jakož i přílohu I tohoto ujednání, na níž se strany dohodly ve dnech 5. a 6. října 2009, doplněnou o verbální nótu Chile ze dne 23. listopadu 2009.

Nedílnou součástí této dohody ve formě výměny dopisů jsou tyto dokumenty a informace:

| a) | ujednání dohodnuté ve dnech 15. a 16. října 2008 v Bruselu ve znění pozměněném: |
| --- | --- |

a)

ujednání dohodnuté ve dnech 15. a 16. října 2008 v Bruselu ve znění pozměněném:

| b) | podrobnou přílohou I ujednání tak, jak byla dohodnuta během dvoustranného technického zasedání ve dnech 5. a 6. října 2009 v New Yorku; |
| --- | --- |

b)

podrobnou přílohou I ujednání tak, jak byla dohodnuta během dvoustranného technického zasedání ve dnech 5. a 6. října 2009 v New Yorku;

| c) | verbální nótou Chile ze dne 23. listopadu 2009 určující chilské přístavy Arica, Antofagasta a Punta Arenas jako přístavy, do nichž mají plavidla EU lovící mečouna na volném moři v jihovýchodním Tichém oceánu přístup, a to v souvislosti s bodem xi) přílohy zmíněné ve výše uvedeném písmenu b); |
| --- | --- |

c)

verbální nótou Chile ze dne 23. listopadu 2009 určující chilské přístavy Arica, Antofagasta a Punta Arenas jako přístavy, do nichž mají plavidla EU lovící mečouna na volném moři v jihovýchodním Tichém oceánu přístup, a to v souvislosti s bodem xi) přílohy zmíněné ve výše uvedeném písmenu b);

| d) | informací, že první zasedání dvoustranného technického a vědeckého výboru se bude konat nejpozději dne 1. ledna 2011. |
| --- | --- |

d)

informací, že první zasedání dvoustranného technického a vědeckého výboru se bude konat nejpozději dne 1. ledna 2011.

Byl bych Vám zavázán, kdybyste potvrdil, že jste tento dopis přijal a že tento dopis společně s Vaší odpovědí tvoří dohodu mezi Chile a Evropskou unií k prozatímnímu uplatňování ujednání v souladu s ustanoveními dokumentů uvedených výše.

Tato dohoda se použije ode dne následujícího po dni Vaší odpovědi.“

Dovoluji si potvrdit, že Váš dopis a tato odpověď tvoří dohodu mezi Chile a Evropskou unií.

Přijměte prosím ujištění o mé nejhlubší úctě.

Za Chilskou republiku

prezident

PŘÍLOHA

UJEDNÁNÍ O ZACHOVÁNÍ POPULACÍ MEČOUNA V JIHOVÝCHODNÍM TICHÉM OCEÁNU

| 1. | Tento dokument nahrazuje prozatímní ujednání ze dne 25. ledna 2001 („ujednání z roku 2001“) a z dočasného ujednání činí konečný závazek spolupráce, pokud jde o dlouhodobé zachování a řízení populací mečouna v jihovýchodním Tichém oceánu. |
| --- | --- |

1.

Tento dokument nahrazuje prozatímní ujednání ze dne 25. ledna 2001 („ujednání z roku 2001“) a z dočasného ujednání činí konečný závazek spolupráce, pokud jde o dlouhodobé zachování a řízení populací mečouna v jihovýchodním Tichém oceánu.

| 2. | Ujednání má za úkol smírným způsobem řešit spory (1) týkající se mečouna, které v současné době existují mezi Chile a Evropským společenstvím (nyní Evropskou unií (EU) jako nástupcem) u Mezinárodního tribunálu pro mořské právo („ITLOS“) a Světové hospodářské organizace („WTO“). |
| --- | --- |

2.

Ujednání má za úkol smírným způsobem řešit spory (1) týkající se mečouna, které v současné době existují mezi Chile a Evropským společenstvím (nyní Evropskou unií (EU) jako nástupcem) u Mezinárodního tribunálu pro mořské právo („ITLOS“) a Světové hospodářské organizace („WTO“).

| 3. | Strany oficiálně potvrzují, že toto ujednání tvoří základní rámec pro zachování populací mečouna v jihovýchodním Tichém oceánu, jejich řízení a spolupráci v dané oblasti. |
| --- | --- |

3.

Strany oficiálně potvrzují, že toto ujednání tvoří základní rámec pro zachování populací mečouna v jihovýchodním Tichém oceánu, jejich řízení a spolupráci v dané oblasti.

| 4. | Dvoustranný vědecký a technický výbor EU/Chile („dále jen BSTC“) zůstává ve věci zachování populací mečouna i nadále kontaktním místem, pokud jde o otázky společného zájmu, a s ohledem na optimální vědeckou a technickou spolupráci má tento mandát:






  a) | Slouží jako fórum pro výměnu informací o stavu populací mečouna a o rybolovných činnostech EU a Chile, jakož i všech ostatních informací potřebných pro rozhodnutí o zachování a řízení. |
| --- | --- | --- |

4.

Dvoustranný vědecký a technický výbor EU/Chile („dále jen BSTC“) zůstává ve věci zachování populací mečouna i nadále kontaktním místem, pokud jde o otázky společného zájmu, a s ohledem na optimální vědeckou a technickou spolupráci má tento mandát:

a)

Slouží jako fórum pro výměnu informací o stavu populací mečouna a o rybolovných činnostech EU a Chile, jakož i všech ostatních informací potřebných pro rozhodnutí o zachování a řízení.

| b) | Pravidelně hodnotí stav populací, sleduje vývoj rybolovu a posuzuje dopady na necílové druhy a mořský ekosystém. |
| --- | --- |

b)

Pravidelně hodnotí stav populací, sleduje vývoj rybolovu a posuzuje dopady na necílové druhy a mořský ekosystém.

| c) | Přezkoumává stávající a doporučuje možná nová opatření pro zachování populací, včetně předpisů týkajících se vedlejších úlovků. |
| --- | --- |

c)

Přezkoumává stávající a doporučuje možná nová opatření pro zachování populací, včetně předpisů týkajících se vedlejších úlovků.

| d) | Stanovuje výzkumné priority v rámci pracovního programu a vypracovává další programy, včetně protokolů o sběru údajů. |
| --- | --- |

d)

Stanovuje výzkumné priority v rámci pracovního programu a vypracovává další programy, včetně protokolů o sběru údajů.

| e) | Podporuje výměnu informací a používání lovných zařízení, která jsou šetrná k životnímu prostředí a nákladově účinná. |
| --- | --- |

e)

Podporuje výměnu informací a používání lovných zařízení, která jsou šetrná k životnímu prostředí a nákladově účinná.

| f) | Před zasedáními BSTC zajišťuje výměnu údajů o odlovech a intenzitě rybolovu, které se vztahují na všechny části jednotlivých loďstev v jihovýchodním Tichém oceánu. |
| --- | --- |

f)

Před zasedáními BSTC zajišťuje výměnu údajů o odlovech a intenzitě rybolovu, které se vztahují na všechny části jednotlivých loďstev v jihovýchodním Tichém oceánu.

| g) | Zvažuje další formy vědecké, technické nebo správní spolupráce. |
| --- | --- |

g)

Zvažuje další formy vědecké, technické nebo správní spolupráce.

| 5. | BSTC se svolává k mimořádnému zasedání (TIMING) s cílem zahájit činnosti v rámci svého mandátu, a to s přihlédnutím k následujícím cílům a zásadám, na kterých se strany dohodly:






  a) | Strany budou provozovat rybolov mečouna v rozsahu, který zajišťuje zachování populací na úrovni maximálního udržitelného výnosu (MSY) nebo na blízké úrovni, a to způsobem, který je v souladu s cílem udržitelnosti těchto zdrojů, jakož i ochrany mořských ekosystémů. |
| --- | --- | --- |

5.

BSTC se svolává k mimořádnému zasedání (TIMING) s cílem zahájit činnosti v rámci svého mandátu, a to s přihlédnutím k následujícím cílům a zásadám, na kterých se strany dohodly:

a)

Strany budou provozovat rybolov mečouna v rozsahu, který zajišťuje zachování populací na úrovni maximálního udržitelného výnosu (MSY) nebo na blízké úrovni, a to způsobem, který je v souladu s cílem udržitelnosti těchto zdrojů, jakož i ochrany mořských ekosystémů.

| b) | Rozložení, prostorovou strukturu a dynamiku populací sledují rybářská plavidla Chile a EU, jejichž vědecká pozorování jsou v souladu s dohodnutými parametry výzkumu určenými k provádění rozsáhlých posouzení a následně k vytvoření vhodných opatření v oblasti řízení. |
| --- | --- |

b)

Rozložení, prostorovou strukturu a dynamiku populací sledují rybářská plavidla Chile a EU, jejichž vědecká pozorování jsou v souladu s dohodnutými parametry výzkumu určenými k provádění rozsáhlých posouzení a následně k vytvoření vhodných opatření v oblasti řízení.

| c) | Používané systémy sběru údajů by měly být spolehlivé, rychlé a měly by odpovídat požadavkům a rozsahu rybolovu mečouna. |
| --- | --- |

c)

Používané systémy sběru údajů by měly být spolehlivé, rychlé a měly by odpovídat požadavkům a rozsahu rybolovu mečouna.

| d) | Aby nebyla ohrožena udržitelnost populace mečouna, udržují strany rybolov mečouna na stávající úrovni, vyjádřené buď jako aktuální počet plavidel, nebo jako historické maximum plavidel provozujících rybolovnou činnost v jihovýchodním Tichém oceánu. |
| --- | --- |

d)

Aby nebyla ohrožena udržitelnost populace mečouna, udržují strany rybolov mečouna na stávající úrovni, vyjádřené buď jako aktuální počet plavidel, nebo jako historické maximum plavidel provozujících rybolovnou činnost v jihovýchodním Tichém oceánu.

| 6. | Strany se zavazují, že budou nadále rozvíjet vazbu mezi touto dvoustrannou spoluprací a mnohostrannými konzultacemi financovanými EU a Chile. |
| --- | --- |

6.

Strany se zavazují, že budou nadále rozvíjet vazbu mezi touto dvoustrannou spoluprací a mnohostrannými konzultacemi financovanými EU a Chile.

| 7. | V současnosti probíhající mnohostranné konzultace by měly zahrnovat všechny dotčené strany, které se účastní rybolovu mečouna v jihovýchodním Tichém oceánu, jakož i pozvané pozorovatele ze stávajících organizací s oprávněným zájmem na rybolovu mečouna. |
| --- | --- |

7.

V současnosti probíhající mnohostranné konzultace by měly zahrnovat všechny dotčené strany, které se účastní rybolovu mečouna v jihovýchodním Tichém oceánu, jakož i pozvané pozorovatele ze stávajících organizací s oprávněným zájmem na rybolovu mečouna.

| 8. | EU a Chile se nadále zavazují, že budou účinně podporovat mnohostrannou spolupráci v oblasti zachování a řízení daných populací v jejich přirozeném prostředí a ekosystému, jakož i v jejich migračním pásmu. |
| --- | --- |

8.

EU a Chile se nadále zavazují, že budou účinně podporovat mnohostrannou spolupráci v oblasti zachování a řízení daných populací v jejich přirozeném prostředí a ekosystému, jakož i v jejich migračním pásmu.

| 9. | Strany náležitě zohledňují opatření přijímaná na mnohostranné úrovni a usilují o podporu podobných iniciativ týkajících se zachování a řízení populace rovněž v regionálních organizacích pro řízení rybolovu, jichž jsou členy, a to s cílem zajistit udržitelný rozvoj rybolovu mečouna. |
| --- | --- |

9.

Strany náležitě zohledňují opatření přijímaná na mnohostranné úrovni a usilují o podporu podobných iniciativ týkajících se zachování a řízení populace rovněž v regionálních organizacích pro řízení rybolovu, jichž jsou členy, a to s cílem zajistit udržitelný rozvoj rybolovu mečouna.

| 10. | Strany budou v tomto ohledu usilovat o to, aby i jiné strany, které se účastní rybolovu mečouna, prováděly výše uvedené zásady a cíle, zejména pokud jde o udržení stávajících úrovní rybolovu. |
| --- | --- |

10.

Strany budou v tomto ohledu usilovat o to, aby i jiné strany, které se účastní rybolovu mečouna, prováděly výše uvedené zásady a cíle, zejména pokud jde o udržení stávajících úrovní rybolovu.

| 11. | V souladu s výše uvedenými zásadami a v rámci pracovního programu, který vypracovává BSTC, vytvoří strany obecný protokol pro analýzu, zpracování a hodnocení informací, jež shromáždila jejich rybářská plavidla. Tento protokol by měl umožnit určení stavu populace z hlediska prostorového a časového, včetně zjišťování jejího složení a biologických vlastností, jakož i průzkumu přirozeného prostředí, v němž se vyskytuje. Cílem je zvýšit znalosti stran, přičemž je třeba vzít v úvahu rovněž případné dopady rybolovu na jednotlivé složky ekosystému, na přidružené nebo závislé druhy a požadavky na zmírnění dopadů na životní prostředí a negativních vlivů na ptáky, želvy a žraloky, jakož i na potravinový řetězec a fyzické prostředí jihovýchodního Tichého oceánu. |
| --- | --- |

11.

V souladu s výše uvedenými zásadami a v rámci pracovního programu, který vypracovává BSTC, vytvoří strany obecný protokol pro analýzu, zpracování a hodnocení informací, jež shromáždila jejich rybářská plavidla. Tento protokol by měl umožnit určení stavu populace z hlediska prostorového a časového, včetně zjišťování jejího složení a biologických vlastností, jakož i průzkumu přirozeného prostředí, v němž se vyskytuje. Cílem je zvýšit znalosti stran, přičemž je třeba vzít v úvahu rovněž případné dopady rybolovu na jednotlivé složky ekosystému, na přidružené nebo závislé druhy a požadavky na zmírnění dopadů na životní prostředí a negativních vlivů na ptáky, želvy a žraloky, jakož i na potravinový řetězec a fyzické prostředí jihovýchodního Tichého oceánu.

| 12. | Strany prohlašují, že v rámci tohoto ujednání pro jejich rybářská plavidla neplatí žádná specifická opatření týkající se zachování populace, která by předepisovala minimální délku lovených druhů. |
| --- | --- |

12.

Strany prohlašují, že v rámci tohoto ujednání pro jejich rybářská plavidla neplatí žádná specifická opatření týkající se zachování populace, která by předepisovala minimální délku lovených druhů.

| 13. | S přihlédnutím ke všem biologickým vlastnostem úlovků však uplatňují preventivní přístup a na základě nejlepšího dostupného vědeckého doporučení nadále usilují o vypracování a využívání alternativních opatření, která zajistí, aby rybolovné činnosti nepředstavovaly nepřijatelné riziko pro citlivá stanoviště v rámci mořského prostředí. |
| --- | --- |

13.

S přihlédnutím ke všem biologickým vlastnostem úlovků však uplatňují preventivní přístup a na základě nejlepšího dostupného vědeckého doporučení nadále usilují o vypracování a využívání alternativních opatření, která zajistí, aby rybolovné činnosti nepředstavovaly nepřijatelné riziko pro citlivá stanoviště v rámci mořského prostředí.

| 14. | Strany potvrzují, že na jejich plavidla se vztahují tyto povinnosti:






  a) | používání funkčního systému sledování plavidel (VMS), který je neustále spojen se státem vlajky; |
| --- | --- | --- |

14.

Strany potvrzují, že na jejich plavidla se vztahují tyto povinnosti:

a)

používání funkčního systému sledování plavidel (VMS), který je neustále spojen se státem vlajky;

| b) | pravidelné poskytování údajů o typu plavidla, úlovcích, intenzitě rybolovu podle oblasti a období, které si strany vyměňují na zasedáních BSTC; |
| --- | --- |

b)

pravidelné poskytování údajů o typu plavidla, úlovcích, intenzitě rybolovu podle oblasti a období, které si strany vyměňují na zasedáních BSTC;

| c) | poskytování a výměna údajů o lovných zařízeních, která jsou šetrná k životnímu prostředí a nákladově účinná; |
| --- | --- |

c)

poskytování a výměna údajů o lovných zařízeních, která jsou šetrná k životnímu prostředí a nákladově účinná;

| d) | sběr údajů potřebných pro hodnocení prováděná BSTC, pokud jde o dynamiku a stav rybolovu mečouna v jihovýchodním Tichém oceánu, jakož i jiných údajů důležitých pro účely zachování a řízení těchto populací. |
| --- | --- |

d)

sběr údajů potřebných pro hodnocení prováděná BSTC, pokud jde o dynamiku a stav rybolovu mečouna v jihovýchodním Tichém oceánu, jakož i jiných údajů důležitých pro účely zachování a řízení těchto populací.

| 15. | Strany se dohodly, že bude umožněn přístup do určených chilských přístavů plavidlům EU provozujícím rybolov mečouna v souladu s cíli obsaženými v tomto ujednání, které se týkají stávajících úrovní intenzity rybolovu a úrovní odlovu udržujících populace na úrovni MSY nebo na blízké úrovni způsobem, který odpovídá cíli udržitelnosti těchto zdrojů, jakož i ustanoveními o sledování a výměně informací. |
| --- | --- |

15.

Strany se dohodly, že bude umožněn přístup do určených chilských přístavů plavidlům EU provozujícím rybolov mečouna v souladu s cíli obsaženými v tomto ujednání, které se týkají stávajících úrovní intenzity rybolovu a úrovní odlovu udržujících populace na úrovni MSY nebo na blízké úrovni způsobem, který odpovídá cíli udržitelnosti těchto zdrojů, jakož i ustanoveními o sledování a výměně informací.

| 16. | V příloze I tohoto ujednání jsou stanoveny postupy pro přístup do určených chilských přístavů za účelem vykládky a překládky. |
| --- | --- |

16.

V příloze I tohoto ujednání jsou stanoveny postupy pro přístup do určených chilských přístavů za účelem vykládky a překládky.

| 17. | Strany společně oznámí tribunálu ITLOS, že se na základě urovnání sporu dohodly na zastavení probíhajícího řízení (věc ITLOS č. 7), a požádají tribunál, aby úředně zastavil řízení a pověřil zapisovatele, aby dotčenou věc vyškrtl ze seznamu soudních případů. Vzhledem k tomu, že dohoda stran o zastavení řízení ITLOS přímo souvisí s urovnáním sporu, strany rovněž požadují, aby tribunál tuto skutečnost zaznamenal a ve svém rozhodnutí o zastavení nebo v jeho příloze uvedl podmínky urovnání. |
| --- | --- |

17.

Strany společně oznámí tribunálu ITLOS, že se na základě urovnání sporu dohodly na zastavení probíhajícího řízení (věc ITLOS č. 7), a požádají tribunál, aby úředně zastavil řízení a pověřil zapisovatele, aby dotčenou věc vyškrtl ze seznamu soudních případů. Vzhledem k tomu, že dohoda stran o zastavení řízení ITLOS přímo souvisí s urovnáním sporu, strany rovněž požadují, aby tribunál tuto skutečnost zaznamenal a ve svém rozhodnutí o zastavení nebo v jeho příloze uvedl podmínky urovnání.

| 18. | Strany rovněž oznámí generálnímu řediteli WTO, že povinný postup pro urovnávání sporů stanovený tribunálem ITLOS (věc č. 7) byl zastaven, a informují ho o podmínkách dosaženého urovnání, včetně rozhodnutí stran neobnovovat postup pro urovnávání sporů podle ujednání WTO o řešení sporů, pokud jde o věc DS 193 týkající se použití příslušných článků GATT na průjezd, překládku a obchodní přístup plavidel EU lovících mečouna do chilských přístavů. |
| --- | --- |

18.

Strany rovněž oznámí generálnímu řediteli WTO, že povinný postup pro urovnávání sporů stanovený tribunálem ITLOS (věc č. 7) byl zastaven, a informují ho o podmínkách dosaženého urovnání, včetně rozhodnutí stran neobnovovat postup pro urovnávání sporů podle ujednání WTO o řešení sporů, pokud jde o věc DS 193 týkající se použití příslušných článků GATT na průjezd, překládku a obchodní přístup plavidel EU lovících mečouna do chilských přístavů.

| 19. | Strany se dohodly, že na toto ujednání použijí ustanovení o vyhýbání se sporům a jejich urovnávání stanovená v hlavě VIII dohody, kterou se zakládá přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Chilskou republikou na straně druhé, která vstoupila v platnost dne 1. února 2003. |
| --- | --- |

19.

Strany se dohodly, že na toto ujednání použijí ustanovení o vyhýbání se sporům a jejich urovnávání stanovená v hlavě VIII dohody, kterou se zakládá přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Chilskou republikou na straně druhé, která vstoupila v platnost dne 1. února 2003.

| 20. | Toto ujednání vstupuje v platnost prvním dnem měsíce následujícího po měsíci, v němž si strany vzájemně oznámí ukončení příslušných postupů nezbytných pro tento účel. |
| --- | --- |

20.

Toto ujednání vstupuje v platnost prvním dnem měsíce následujícího po měsíci, v němž si strany vzájemně oznámí ukončení příslušných postupů nezbytných pro tento účel.

| 21. | Strany souhlasí s prozatímním uplatňováním výše uvedeného bodu 15 ode dne podpisu, nejpozději však ode dne 31. prosince 2009. |
| --- | --- |

21.

Strany souhlasí s prozatímním uplatňováním výše uvedeného bodu 15 ode dne podpisu, nejpozději však ode dne 31. prosince 2009.

| 22. | Oznámení se zasílají generálnímu tajemníkovi Rady Evropské unie, jenž je depozitářem tohoto ujednání. |
| --- | --- |

22.

Oznámení se zasílají generálnímu tajemníkovi Rady Evropské unie, jenž je depozitářem tohoto ujednání.

| 23. | Toto ujednání nahrazuje ode dne svého vstupu v platnost prozatímní ujednání, které strany podepsaly dne 25. ledna 2001. |
| --- | --- |

23.

Toto ujednání nahrazuje ode dne svého vstupu v platnost prozatímní ujednání, které strany podepsaly dne 25. ledna 2001.

PŘÍLOHA I

| i) | Pro účely provedení ujednání si strany 45 dní před zasedáními BSTC podle odstavce 4 ujednání vzájemně poskytnou seznam svých plavidel s následujícími údaji:






  1. | název plavidla; |
| --- | --- | --- |

i)

Pro účely provedení ujednání si strany 45 dní před zasedáními BSTC podle odstavce 4 ujednání vzájemně poskytnou seznam svých plavidel s následujícími údaji:

1.

název plavidla;

| 2. | volací značka; |
| --- | --- |

2.

volací značka;

| 3. | registrační číslo IMO (je-li k dispozici); |
| --- | --- |

3.

registrační číslo IMO (je-li k dispozici);

| 4. | jméno a údaje o majiteli plavidla (státní příslušnost, adresa); |
| --- | --- |

4.

jméno a údaje o majiteli plavidla (státní příslušnost, adresa);

| 5. | stát vlajky plavidla; |
| --- | --- |

5.

stát vlajky plavidla;

| 6. | celková délka (m); |
| --- | --- |

6.

celková délka (m);

| 7. | značka a typ automatického systému určování polohy, jakož i identifikační kód a název pobřežní stanice (LES), s níž spolupracuje; |
| --- | --- |

7.

značka a typ automatického systému určování polohy, jakož i identifikační kód a název pobřežní stanice (LES), s níž spolupracuje;

| 8. | jméno a sídlo kontaktní osoby ve státě vlajky a v Evropské komisi. |
| --- | --- |

8.

jméno a sídlo kontaktní osoby ve státě vlajky a v Evropské komisi.

| ii) | Velitel plavidla EU, které chce vplout do určeného chilského přístavu, nebo jeho zástupce oznámí příslušným chilským orgánům prostřednictvím přiloženého formuláře A minimálně 72 hodin předem předpokládané vplutí do přístavu. |
| --- | --- |

ii)

Velitel plavidla EU, které chce vplout do určeného chilského přístavu, nebo jeho zástupce oznámí příslušným chilským orgánům prostřednictvím přiloženého formuláře A minimálně 72 hodin předem předpokládané vplutí do přístavu.

| iii) | Příslušné chilské orgány potvrdí během 24 hodin oficiálně elektronickou nebo jinou cestou, že byl umožněn vstup do přístavu a že může začít vykládka nebo překládka. |
| --- | --- |

iii)

Příslušné chilské orgány potvrdí během 24 hodin oficiálně elektronickou nebo jinou cestou, že byl umožněn vstup do přístavu a že může začít vykládka nebo překládka.

| iv) | V souladu s bodem 14 písm. a) oznamují plavidla EU, která chtějí vplout do přístavu, při každém vplutí do chilské výlučné ekonomické zóny svůj satelitní signál monitorovacímu centru Centro de Monitoreo y Control de la Direccion General del Territorio Maritimo y Marina Mercante, a to bezodkladně prostřednictvím monitorovacího centra státu vlajky.
  Základní údaje ze systému sledování plavidel (VMS) musí být vysílány v intervalech 60 minut. |
| --- | --- |

iv)

V souladu s bodem 14 písm. a) oznamují plavidla EU, která chtějí vplout do přístavu, při každém vplutí do chilské výlučné ekonomické zóny svůj satelitní signál monitorovacímu centru Centro de Monitoreo y Control de la Direccion General del Territorio Maritimo y Marina Mercante, a to bezodkladně prostřednictvím monitorovacího centra státu vlajky.

Základní údaje ze systému sledování plavidel (VMS) musí být vysílány v intervalech 60 minut.

| v) | Na prvním zasedání BSTC musí Chile předložit souřadnice své výlučné ekonomické zóny. |
| --- | --- |

v)

Na prvním zasedání BSTC musí Chile předložit souřadnice své výlučné ekonomické zóny.

| vi) | V případě oprávněného podezření ze strany příslušných chilských orgánů, že výše uvedené údaje, které jsou poskytovány rybářskými plavidly EU, nejsou správné, dají příslušné orgány dotčeného státu vlajky příslušným chilským orgánům na požádání k dispozici zaznamenané navigační údaje plavidla. V tomto případě informuje Chile neprodleně stát vlajky a Evropskou komisi za účelem konzultace s příslušnými orgány. |
| --- | --- |

vi)

V případě oprávněného podezření ze strany příslušných chilských orgánů, že výše uvedené údaje, které jsou poskytovány rybářskými plavidly EU, nejsou správné, dají příslušné orgány dotčeného státu vlajky příslušným chilským orgánům na požádání k dispozici zaznamenané navigační údaje plavidla. V tomto případě informuje Chile neprodleně stát vlajky a Evropskou komisi za účelem konzultace s příslušnými orgány.

| vii) | Inspektoři jmenovaní příslušnými chilskými orgány mohou během vykládky nebo překládky provádět kontrolu dokumentů, lodního deníku, lovného zařízení a úlovků na palubě. Tato inspekce se provádí tak, aby nedocházelo k přílišným zpožděním vykládky nebo překládky, které by měly být provedeny pokud možno během 24 hodin po vplutí do přístavu. Před inspekcí se inspektoři musí řádně prokázat veliteli plavidla příslušným dokladem. |
| --- | --- |

vii)

Inspektoři jmenovaní příslušnými chilskými orgány mohou během vykládky nebo překládky provádět kontrolu dokumentů, lodního deníku, lovného zařízení a úlovků na palubě. Tato inspekce se provádí tak, aby nedocházelo k přílišným zpožděním vykládky nebo překládky, které by měly být provedeny pokud možno během 24 hodin po vplutí do přístavu. Před inspekcí se inspektoři musí řádně prokázat veliteli plavidla příslušným dokladem.

| viii) | Příslušné chilské orgány zajistí, aby byly výsledky přístavních inspekcí vždy předloženy veliteli plavidla ke kontrole a podpisu a aby zpráva byla vypracována a podepsána inspektorem. Veliteli kontrolovaného plavidla je dána příležitost, aby zprávu opatřil poznámkami a případně kontaktoval příslušné orgány státu vlajky, zejména v případě závažných problémů s porozuměním obsahu zprávy. |
| --- | --- |

viii)

Příslušné chilské orgány zajistí, aby byly výsledky přístavních inspekcí vždy předloženy veliteli plavidla ke kontrole a podpisu a aby zpráva byla vypracována a podepsána inspektorem. Veliteli kontrolovaného plavidla je dána příležitost, aby zprávu opatřil poznámkami a případně kontaktoval příslušné orgány státu vlajky, zejména v případě závažných problémů s porozuměním obsahu zprávy.

| ix) | Příslušné chilské orgány zajistí, aby kopie zprávy o inspekci byla předána veliteli kontrolovaného plavidla k uchování na palubě plavidla a příslušným orgánům státu vlajky kontrolovaného plavidla. |
| --- | --- |

ix)

Příslušné chilské orgány zajistí, aby kopie zprávy o inspekci byla předána veliteli kontrolovaného plavidla k uchování na palubě plavidla a příslušným orgánům státu vlajky kontrolovaného plavidla.

| x) | Velitelé plavidel mohou sami rozhodnout, co se stane s úlovky jejich plavidla. |
| --- | --- |

x)

Velitelé plavidel mohou sami rozhodnout, co se stane s úlovky jejich plavidla.

| xi) | V souladu s bodem 15 a 16 budou plavidla EU používat tyto určené přístavy: Arica, Antofagasta a Punta Arenas. |
| --- | --- |

xi)

V souladu s bodem 15 a 16 budou plavidla EU používat tyto určené přístavy: Arica, Antofagasta a Punta Arenas.

| xii) | Ve schválených přístavech lze provádět pouze tyto činnosti:






  1. | vykládka úlovků mečouna; |
| --- | --- | --- |

xii)

Ve schválených přístavech lze provádět pouze tyto činnosti:

1.

vykládka úlovků mečouna;

| 2. | překládka úlovků mečouna; |
| --- | --- |

2.

překládka úlovků mečouna;

| 3. | doplnění zásob plavidla; |
| --- | --- |

3.

doplnění zásob plavidla;

| 4. | opravy plavidla. |
| --- | --- |

4.

opravy plavidla.

Výše uvedenými skutečnostmi není dotčena možnost plavidel EU získat výhradně za účelem opravy plavidel přístup do jiných vhodných chilských přístavů, které byly doporučeny chilskými orgány.

Pokud jde o doplňování zásob, maziv, pohonných hmot a balicího materiálu, zpracování na palubě a jiné každodenní potřeby na palubě, jakož i výměnu posádky, smí plavidlo vzít na palubu jen to, co je nutné pro jeho vlastní provoz; nakládání materiálu a členů posádky pro jiná rybářská plavidla je zakázáno. Tato ustanovení neplatí v případě nouze nebo v případě vyšší moci.

| xiii) | Příslušné chilské orgány odmítnou vstup do přístavu plavidlům EU, která nesplňují výše uvedené podmínky. Odmítnutí vstupu by mělo být oprávněné a důvody by měly být bezodkladně oficiálně sděleny veliteli plavidla, státu vlajky a Evropské komisi. Případy odmítnutí vstupu strany projednají na příštím zasedání BSTC; do té doby nesmí dotyčné plavidlo vplout do žádného chilského přístavu. |
| --- | --- |

xiii)

Příslušné chilské orgány odmítnou vstup do přístavu plavidlům EU, která nesplňují výše uvedené podmínky. Odmítnutí vstupu by mělo být oprávněné a důvody by měly být bezodkladně oficiálně sděleny veliteli plavidla, státu vlajky a Evropské komisi. Případy odmítnutí vstupu strany projednají na příštím zasedání BSTC; do té doby nesmí dotyčné plavidlo vplout do žádného chilského přístavu.

| xiv) | Na žádost kterékoli ze stran se svolává mimořádné zasedání BSTC s cílem projednat záležitosti spojené s prováděním tohoto ujednání. |
| --- | --- |

xiv)

Na žádost kterékoli ze stran se svolává mimořádné zasedání BSTC s cílem projednat záležitosti spojené s prováděním tohoto ujednání.

FORMULÁŘ A

ÚDAJE, KTERÉ MUSÍ PŘEDEM POSKYTNOUT PLAVIDLA ŽÁDAJÍCÍ O VSTUP DO PŘÍSTAVU

Image

PŘÍLOHA B

MISION DE CHILE ANTE LA UNION EUROPEA

No 177/2009

Mise Chile při Evropské unii projevuje úctu generálnímu ředitelství Evropské komise pro námořní záležitosti a rybolov a dovoluje si odvolat se na zprávu, na níž se na základě dvoustranných technických konzultací týkajících se mečouna v jihovýchodním Tichém oceánu, které proběhly ve dnech 5. a 6. října 2009 v New Yorku, dohodly Evropská komise a Chile.

Pokud jde o bod xi) přílohy I uvedené zprávy, mise Chile by ráda požádala generální ředitelství pro námořní záležitosti a rybolov, aby změnilo seznam přístavů určených ze strany Chile, který je uveden ve zprávě.

Za tímto účelem mise Chile oznamuje generálnímu ředitelství pro námořní záležitosti a rybolov, že novými určenými přístavy jsou Arica, Antofagasta a Punta Arenas.

Mise Chile při Evropské unii děkuje generálnímu ředitelství Evropské komise pro námořní záležitosti a rybolov za pozornost, kterou věnuje této věci, a využívá této příležitosti, aby ho ujistila o své nejhlubší úctě.

V Bruselu dne 23. listopadu 2009.

Generálnímu ředitelství Evropské komise

pro námořní záležitosti a rybolov

Brusel

---

(1)  Věc ITLOS č. 7 a věc WTO DS 19.

1

---

NAŘÍZENÍ

| 22.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 155/19 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 155/19

---

NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 541/2010

ze dne 3. června 2010,

kterým se mění nařízení (ES) č. 1104/2008 o přechodu z Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 74 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Schengenský informační systém druhé generace (SIS II) byl zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) (1) a rozhodnutím Rady 2007/533/SVV ze dne 12. června 2007 o zřízení, provozování a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) (2). |
| --- | --- |

(1)

Schengenský informační systém druhé generace (SIS II) byl zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) (1) a rozhodnutím Rady 2007/533/SVV ze dne 12. června 2007 o zřízení, provozování a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) (2).

| (2) | Podmínky, postupy a povinnosti v souvislosti s průběhem přechodu ze SIS 1+ na SIS II stanoví nařízení Rady (ES) č. 1104/2008 (3) a rozhodnutí 2008/839/SVV ze dne 24. října 2008 o přechodu ze Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II) (4). Platnost těchto nástrojů však skončí nejpozději dne 30. června 2010. |
| --- | --- |

(2)

Podmínky, postupy a povinnosti v souvislosti s průběhem přechodu ze SIS 1+ na SIS II stanoví nařízení Rady (ES) č. 1104/2008 (3) a rozhodnutí 2008/839/SVV ze dne 24. října 2008 o přechodu ze Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II) (4). Platnost těchto nástrojů však skončí nejpozději dne 30. června 2010.

| (3) | Předběžné podmínky nutné k přechodu ze SIS 1+ na SIS II však do 30. června 2010 nebudou splněny. Nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV vyžadují, aby se prostředí SIS II stalo plně funkčním, a proto by se nařízení (ES) č. 1104/2008 a rozhodnutí 2008/839/SVV měly uplatňovat až do dokončení přechodu. |
| --- | --- |

(3)

Předběžné podmínky nutné k přechodu ze SIS 1+ na SIS II však do 30. června 2010 nebudou splněny. Nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV vyžadují, aby se prostředí SIS II stalo plně funkčním, a proto by se nařízení (ES) č. 1104/2008 a rozhodnutí 2008/839/SVV měly uplatňovat až do dokončení přechodu.

| (4) | Komise a členské státy by měly ve všech fázích rozvoje a přechodu nadále úzce spolupracovat, aby se uvedený proces dokončil. V závěrech Rady o SIS II ze dne 26. a 27. února 2009 a 4. a 5. června 2009 byl ustaven neformální orgán sestávající z odborníků z členských států a označený jako Rada pro řízení globálního programu s cílem posílit spolupráci a zajistit pro centrální projekt SIS II přímou podporu ze strany členských států. Pozitivní výsledek práce uvedené skupiny a nutnost dále posílit spolupráci a transparentnost projektu jsou důvodem pro formální začlenění skupiny do řídící struktury SIS II. K doplnění stávající organizační struktury by proto měla být formálně zřízena skupina odborníků nazvaná Rada pro řízení globálního programu. V zájmu účinnosti i nákladové efektivnosti by měl být počet odborníků omezen. Existence této skupiny odborníků by se neměla dotýkat působnosti Komise a členských států. |
| --- | --- |

(4)

Komise a členské státy by měly ve všech fázích rozvoje a přechodu nadále úzce spolupracovat, aby se uvedený proces dokončil. V závěrech Rady o SIS II ze dne 26. a 27. února 2009 a 4. a 5. června 2009 byl ustaven neformální orgán sestávající z odborníků z členských států a označený jako Rada pro řízení globálního programu s cílem posílit spolupráci a zajistit pro centrální projekt SIS II přímou podporu ze strany členských států. Pozitivní výsledek práce uvedené skupiny a nutnost dále posílit spolupráci a transparentnost projektu jsou důvodem pro formální začlenění skupiny do řídící struktury SIS II. K doplnění stávající organizační struktury by proto měla být formálně zřízena skupina odborníků nazvaná Rada pro řízení globálního programu. V zájmu účinnosti i nákladové efektivnosti by měl být počet odborníků omezen. Existence této skupiny odborníků by se neměla dotýkat působnosti Komise a členských států.

| (5) | Komise je nadále odpovědná za centrální SIS II a jeho komunikační infrastrukturu. Centrální SIS II a komunikační infrastrukturu je nezbytné udržovat a případně dále rozvíjet. Další rozvoj centrálního SIS II by měl vždy zahrnovat opravu chyb. Komise by měla koordinovat a podporovat společné činnosti. |
| --- | --- |

(5)

Komise je nadále odpovědná za centrální SIS II a jeho komunikační infrastrukturu. Centrální SIS II a komunikační infrastrukturu je nezbytné udržovat a případně dále rozvíjet. Další rozvoj centrálního SIS II by měl vždy zahrnovat opravu chyb. Komise by měla koordinovat a podporovat společné činnosti.

| (6) | Nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV stanoví, že pro centrální SIS II by se na základě analýzy nákladů a přínosů měla použít nejlepší dostupná technologie. Příloha závěrů Rady o dalším směřování SIS II ze dne 4. a 5. června 2009 uvádí mezníky, které by měly být splněny v zájmu pokračování ve stávajícím projektu SIS II. Současně byla provedena studie týkající se vypracování alternativního technického scénáře pro rozvoj SIS II na základě rozvoje SIS 1+ (SIS 1+ RE) jako pohotovostního plánu pro případ, že testy prokáží neplnění požadavků týkajících se mezníků. Na základě těchto parametrů může Rada rozhodnout, že vyzve Komisi, aby přešla na alternativní technický scénář. |
| --- | --- |

(6)

Nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV stanoví, že pro centrální SIS II by se na základě analýzy nákladů a přínosů měla použít nejlepší dostupná technologie. Příloha závěrů Rady o dalším směřování SIS II ze dne 4. a 5. června 2009 uvádí mezníky, které by měly být splněny v zájmu pokračování ve stávajícím projektu SIS II. Současně byla provedena studie týkající se vypracování alternativního technického scénáře pro rozvoj SIS II na základě rozvoje SIS 1+ (SIS 1+ RE) jako pohotovostního plánu pro případ, že testy prokáží neplnění požadavků týkajících se mezníků. Na základě těchto parametrů může Rada rozhodnout, že vyzve Komisi, aby přešla na alternativní technický scénář.

| (7) | Popis technických složek architektury přechodu by proto měl být uzpůsoben tak, aby umožňoval i jiné technické řešení, a to zejména SIS 1+ RE, pokud jde o rozvoj centrálního SIS II. Možným technickým řešením pro rozvoj centrálního SIS II a pro dosažení cílů SIS II stanovených v nařízení (ES) č. 1987/2006 a v rozhodnutí 2007/533/SVV je SIS 1+ RE. |
| --- | --- |

(7)

Popis technických složek architektury přechodu by proto měl být uzpůsoben tak, aby umožňoval i jiné technické řešení, a to zejména SIS 1+ RE, pokud jde o rozvoj centrálního SIS II. Možným technickým řešením pro rozvoj centrálního SIS II a pro dosažení cílů SIS II stanovených v nařízení (ES) č. 1987/2006 a v rozhodnutí 2007/533/SVV je SIS 1+ RE.

| (8) | SIS 1+ RE se vyznačuje jedinečností prostředků mezi rozvojem SIS II a systémem SIS 1+. Odkazy na technickou architekturu SIS II a na proces přechodu, které jsou uvedeny v tomto nařízení, by se proto v případě provádění alternativního scénáře měly chápat jako odkazy na SIS II na základě jiného technického řešení, použité obdobně na technické zvláštnosti tohoto řešení v souladu s cílem rozvíjet centrální SIS II. |
| --- | --- |

(8)

SIS 1+ RE se vyznačuje jedinečností prostředků mezi rozvojem SIS II a systémem SIS 1+. Odkazy na technickou architekturu SIS II a na proces přechodu, které jsou uvedeny v tomto nařízení, by se proto v případě provádění alternativního scénáře měly chápat jako odkazy na SIS II na základě jiného technického řešení, použité obdobně na technické zvláštnosti tohoto řešení v souladu s cílem rozvíjet centrální SIS II.

| (9) | Pokud jde o financování rozvoje centrálního SIS II na základě alternativního technického řešení, mělo by být prováděno ze souhrnného rozpočtu Unie při respektování zásady řádného finančního řízení. V souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5), může Komise svěřit úkoly související s plněním rozpočtu vnitrostátním veřejným subjektům. Na základě politické orientace a s výhradou podmínek stanovených v nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 by Komise v případě přechodu na alternativní řešení byla vyzvána, aby svěřila Francii úkoly plnění rozpočtu, pokud jde o rozvoj SIS II na základě SIS 1+ RE. |
| --- | --- |

(9)

Pokud jde o financování rozvoje centrálního SIS II na základě alternativního technického řešení, mělo by být prováděno ze souhrnného rozpočtu Unie při respektování zásady řádného finančního řízení. V souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5), může Komise svěřit úkoly související s plněním rozpočtu vnitrostátním veřejným subjektům. Na základě politické orientace a s výhradou podmínek stanovených v nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 by Komise v případě přechodu na alternativní řešení byla vyzvána, aby svěřila Francii úkoly plnění rozpočtu, pokud jde o rozvoj SIS II na základě SIS 1+ RE.

| (10) | Při jakémkoliv technickém scénáři by výsledkem přechodu na centrální úrovni měla být dostupnost databáze SIS 1+ a nových funkcí systému SIS II na centrální úrovni systému SIS II, a to včetně dodatečných kategorií údajů. |
| --- | --- |

(10)

Při jakémkoliv technickém scénáři by výsledkem přechodu na centrální úrovni měla být dostupnost databáze SIS 1+ a nových funkcí systému SIS II na centrální úrovni systému SIS II, a to včetně dodatečných kategorií údajů.

| (11) | Členské státy by měly nadále odpovídat za své vnitrostátní systémy (N.SIS II). N.SIS II je stále zapotřebí udržovat a případně dále rozvíjet. |
| --- | --- |

(11)

Členské státy by měly nadále odpovídat za své vnitrostátní systémy (N.SIS II). N.SIS II je stále zapotřebí udržovat a případně dále rozvíjet.

| (12) | Francie by měla být i nadále odpovědná za technickou podpůrnou jednotku (C.SIS). |
| --- | --- |

(12)

Francie by měla být i nadále odpovědná za technickou podpůrnou jednotku (C.SIS).

| (13) | Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž vytvoření provizorní architektury pro přechod a migrace údajů ze SIS 1+ na SIS II, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu a účinků tohoto opatření lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů. |
| --- | --- |

(13)

Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž vytvoření provizorní architektury pro přechod a migrace údajů ze SIS 1+ na SIS II, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu a účinků tohoto opatření lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů.

| (14) | V souladu s články 1 a 2 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení, a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto nařízení navazuje na schengenské acquis podle hlavy V části třetí Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců ode dne přijetí tohoto nařízení Radou, zda je provede ve svém vnitrostátním právu. |
| --- | --- |

(14)

V souladu s články 1 a 2 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení, a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto nařízení navazuje na schengenské acquis podle hlavy V části třetí Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců ode dne přijetí tohoto nařízení Radou, zda je provede ve svém vnitrostátním právu.

| (15) | Toto nařízení rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené království v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis
   (6); Spojené království se tedy nepodílí na přijímání tohoto nařízení, a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. |
| --- | --- |

(15)

Toto nařízení rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené království v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis
   (6); Spojené království se tedy nepodílí na přijímání tohoto nařízení, a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné.

| (16) | Toto nařízení rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis
   (7); Irsko se tedy nepodílí na přijímání tohoto nařízení, a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. |
| --- | --- |

(16)

Toto nařízení rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis
   (7); Irsko se tedy nepodílí na přijímání tohoto nařízení, a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné.

| (17) | Tímto nařízením nejsou dotčena opatření pro částečnou účast Spojeného království a Irska v schengenském acquis, která byla stanovena pro Spojené království v rozhodnutí 2000/365/ES a pro Irsko v rozhodnutí 2002/192/ES. |
| --- | --- |

(17)

Tímto nařízením nejsou dotčena opatření pro částečnou účast Spojeného království a Irska v schengenském acquis, která byla stanovena pro Spojené království v rozhodnutí 2000/365/ES a pro Irsko v rozhodnutí 2002/192/ES.

| (18) | Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis
   (8), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě G rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17. května 1999 o některých opatřeních pro uplatňování uvedené dohody (9). |
| --- | --- |

(18)

Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis
   (8), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě G rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17. května 1999 o některých opatřeních pro uplatňování uvedené dohody (9).

| (19) | Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis
   (10), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě G rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/146/ES (11). |
| --- | --- |

(19)

Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis
   (10), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě G rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/146/ES (11).

| (20) | Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Protokolu podepsaného mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, která spadají do oblasti uvedené v článku 1 bodě G rozhodnutí Rady 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/261/ES (12), |
| --- | --- |

(20)

Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Protokolu podepsaného mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, která spadají do oblasti uvedené v článku 1 bodě G rozhodnutí Rady 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/261/ES (12),

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (ES) č. 1104/2008 se mění takto:

| 1) | V článku 1 se doplňuje nový odstavec, který zní:
  „3.   Rozvoje systému SIS II lze dosáhnout prostřednictvím provádění alternativního technického scénáře, který se vyznačuje vlastními technickými specifikacemi.“ |
| --- | --- |

1)

V článku 1 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„3.   Rozvoje systému SIS II lze dosáhnout prostřednictvím provádění alternativního technického scénáře, který se vyznačuje vlastními technickými specifikacemi.“

| 2) | V článku 4 se návětí nahrazuje tímto:
  „Pro zajištění přechodu ze SIS 1+ na SIS II jsou v nutné míře zpřístupněny tyto prvky:“ |
| --- | --- |

2)

V článku 4 se návětí nahrazuje tímto:

„Pro zajištění přechodu ze SIS 1+ na SIS II jsou v nutné míře zpřístupněny tyto prvky:“

| 3) | V článku 10 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
  „3.   Převodník v nutné míře obousměrně převádí údaje mezi C.SIS a centrálním SIS II a zajišťuje synchronizaci C.SIS a centrálního SIS II.“ |
| --- | --- |

3)

V článku 10 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

„3.   Převodník v nutné míře obousměrně převádí údaje mezi C.SIS a centrálním SIS II a zajišťuje synchronizaci C.SIS a centrálního SIS II.“

| 4) | V článku 11 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
  „2.   Členské státy, které se účastní SIS 1+, přejdou z N.SIS na N.SIS II za využití provizorní architektury přechodu s podporou Francie a Komise.“ |
| --- | --- |

4)

V článku 11 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Členské státy, které se účastní SIS 1+, přejdou z N.SIS na N.SIS II za využití provizorní architektury přechodu s podporou Francie a Komise.“

| 5) | Vkládá se nový článek, který zní:
  „Článek 17a
  Rada pro řízení globálního programu
  1.   Zřizuje se skupina technických odborníků nazvaná ‚Rada pro řízení globálního programu‘, aniž jsou dotčeny příslušné odpovědnosti a činnosti Komise, výboru uvedeného v článku 17, Francie a členských států, které se účastní SIS 1+. Rada pro řízení globálního programu je poradním orgánem pro pomoc projektu centrálního SIS II a usnadňuje soudržnost mezi projekty SIS II na centrální úrovni i na úrovni jednotlivých členských států. Nemá rozhodovací pravomoc ani není zmocněn zastupovat Komisi nebo členské státy.
  2.   Rada pro řízení globálního programu má nejvýše deset členů a zasedá pravidelně. Členské státy, zasedající v Radě, jmenují nejvýše osm odborníků a stejný počet náhradníků. Nejvýše dva odborníky a dva náhradníky jmenuje generální ředitel příslušného generálního ředitelství Komise z řad úředníků Komise.
  Zasedání Rady pro řízení globálního programu se mohou účastnit další odborníci členských států a úředníci Komise, kteří jsou do rozvoje projektů SIS II přímo zapojeni, a to na náklady jejich příslušného správního orgánu nebo instituce.
  K účasti na zasedáních Rady pro řízení globálního programu mohou být přizváni odborníci, podle vymezení v referenčním rámci uvedeném v odstavci 5, a to na náklady jejich příslušného správního orgánu, instituce nebo společnosti.
  3.   K účasti na zasedáních Rady pro řízení globálního programu jsou vždy přizváni odborníci jmenovaní členskými státy, které plní úlohu stávajícího a nastupujícího předsednictví.
  4.   Sekretariát Rady pro řízení globálního programu zajišťuje Komise.
  5.   Rada pro řízení globálního programu sama formuluje rozsah svého referenčního rámce, který zahrnuje zejména postupy týkající se:






  — | střídavého předsednictví Komise a předsednictví Rady, |
| --- | --- | --- |

5)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 17a

Rada pro řízení globálního programu

1.   Zřizuje se skupina technických odborníků nazvaná ‚Rada pro řízení globálního programu‘, aniž jsou dotčeny příslušné odpovědnosti a činnosti Komise, výboru uvedeného v článku 17, Francie a členských států, které se účastní SIS 1+. Rada pro řízení globálního programu je poradním orgánem pro pomoc projektu centrálního SIS II a usnadňuje soudržnost mezi projekty SIS II na centrální úrovni i na úrovni jednotlivých členských států. Nemá rozhodovací pravomoc ani není zmocněn zastupovat Komisi nebo členské státy.

2.   Rada pro řízení globálního programu má nejvýše deset členů a zasedá pravidelně. Členské státy, zasedající v Radě, jmenují nejvýše osm odborníků a stejný počet náhradníků. Nejvýše dva odborníky a dva náhradníky jmenuje generální ředitel příslušného generálního ředitelství Komise z řad úředníků Komise.

Zasedání Rady pro řízení globálního programu se mohou účastnit další odborníci členských států a úředníci Komise, kteří jsou do rozvoje projektů SIS II přímo zapojeni, a to na náklady jejich příslušného správního orgánu nebo instituce.

K účasti na zasedáních Rady pro řízení globálního programu mohou být přizváni odborníci, podle vymezení v referenčním rámci uvedeném v odstavci 5, a to na náklady jejich příslušného správního orgánu, instituce nebo společnosti.

3.   K účasti na zasedáních Rady pro řízení globálního programu jsou vždy přizváni odborníci jmenovaní členskými státy, které plní úlohu stávajícího a nastupujícího předsednictví.

4.   Sekretariát Rady pro řízení globálního programu zajišťuje Komise.

5.   Rada pro řízení globálního programu sama formuluje rozsah svého referenčního rámce, který zahrnuje zejména postupy týkající se:

—

střídavého předsednictví Komise a předsednictví Rady,

| — | místa zasedání, |
| --- | --- |

—

místa zasedání,

| — | přípravy jednání, |
| --- | --- |

—

přípravy jednání,

| — | umožnění účasti dalších odborníků, |
| --- | --- |

—

umožnění účasti dalších odborníků,

| — | plánu komunikace zajišťujícího plné informování nezúčastněných členských států. |
| --- | --- |

—

plánu komunikace zajišťujícího plné informování nezúčastněných členských států.

Referenční rámec nabývá účinku poté, co generální ředitel příslušného generálního ředitelství Komise a členské státy zasedající ve výboru podle článku 17 vydají příznivé stanovisko.

6.   Rada pro řízení globálního programu pravidelně předkládá výboru uvedenému v článku 17 nebo případně příslušným přípravným orgánům Rady písemné zprávy o pokroku projektu, včetně poskytnutých doporučení, jakož i jejich odůvodnění.

7.   Správní náklady a cestovní výlohy vyplývající z činností Rady pro řízení globálního programu se hradí ze souhrnného rozpočtu Unie, pokud nejsou hrazeny z jiných zdrojů, aniž je dotčen čl. 15 odst. 2. Pokud jde o cestovní výlohy členů Rady pro řízení globálního programu jmenovaných členskými státy, zasedajícími v Radě, a odborníků přizvaných v souladu s odstavcem 3 tohoto článku, které vznikají v souvislosti s prací Rady pro řízení globálního programu, použijí se Předpisy o úhradě výdajů externích odborníků přizvaných na zasedání Komise.“

| 6) | V článku 19 se poslední věta nahrazuje tímto:
  „Jeho platnost skončí ke dni, který stanoví Rada v souladu s čl. 55 odst. 2 nařízení (ES) č. 1987/2006, a v každém případě nejpozději dne 31. března 2013, nebo, v případě přechodu na alternativní technický scénář podle čl. 1 odst. 3, dne 31. prosince 2013.“ |
| --- | --- |

6)

V článku 19 se poslední věta nahrazuje tímto:

„Jeho platnost skončí ke dni, který stanoví Rada v souladu s čl. 55 odst. 2 nařízení (ES) č. 1987/2006, a v každém případě nejpozději dne 31. března 2013, nebo, v případě přechodu na alternativní technický scénář podle čl. 1 odst. 3, dne 31. prosince 2013.“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvou o fungování Evropské unie.

V Lucemburku dne 3. června 2010.

Za Radu

předseda

A. PÉREZ RUBALCABA

---

(1)  Úř. věst. L 381, 28.12.2006, s. 4.

1

(2)  Úř. věst. L 205, 7.8.2007, s. 63.

2

(3)  Úř. věst. L 299, 8.11.2008, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 299, 8.11.2008, s. 43.

4

(5)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. L 131, 1.6.2000, s. 43.

6

(7)  Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20.

7

(8)  Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 36.

8

(9)  Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 31.

9

(10)  Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 52.

10

(11)  Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 1.

11

(12)  Úř. věst. L 83, 26.3.2008, s. 3.

12

---

| 22.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 155/23 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 155/23

---

NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 542/2010

ze dne 3. června 2010,

kterým se mění rozhodnutí 2008/839/SVV o přechodu ze Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 74 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Schengenský informační systém druhé generace (SIS II) byl zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) (1) a rozhodnutím Rady 2007/533/SVV ze dne 12. června 2007 o zřízení, provozování a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) (2). |
| --- | --- |

(1)

Schengenský informační systém druhé generace (SIS II) byl zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) (1) a rozhodnutím Rady 2007/533/SVV ze dne 12. června 2007 o zřízení, provozování a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) (2).

| (2) | Podmínky, postupy a povinnosti v souvislosti s průběhem přechodu ze SIS 1 + na SIS II stanoví nařízení Rady (ES) č. 1104/2008 ze dne 24. října 2008 o přechodu z Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II) (3) a rozhodnutí 2008/839/SVV (4). Platnost těchto nástrojů však skončí nejpozději dne 30. června 2010. |
| --- | --- |

(2)

Podmínky, postupy a povinnosti v souvislosti s průběhem přechodu ze SIS 1 + na SIS II stanoví nařízení Rady (ES) č. 1104/2008 ze dne 24. října 2008 o přechodu z Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II) (3) a rozhodnutí 2008/839/SVV (4). Platnost těchto nástrojů však skončí nejpozději dne 30. června 2010.

| (3) | Předběžné podmínky nutné k přechodu ze SIS 1 + na SIS II však do 30. června 2010 nebudou splněny. Nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV vyžadují, aby se prostředí SIS II stalo plně funkčním, a proto by se nařízení (ES) č. 1104/2008 a rozhodnutí 2008/839/SVV měly uplatňovat až do dokončení přechodu. |
| --- | --- |

(3)

Předběžné podmínky nutné k přechodu ze SIS 1 + na SIS II však do 30. června 2010 nebudou splněny. Nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV vyžadují, aby se prostředí SIS II stalo plně funkčním, a proto by se nařízení (ES) č. 1104/2008 a rozhodnutí 2008/839/SVV měly uplatňovat až do dokončení přechodu.

| (4) | Komise a členské státy by měly ve všech fázích rozvoje a přechodu nadále úzce spolupracovat, aby se uvedený proces dokončil. V závěrech Rady o SIS II ze dne 26. a 27. února 2009 a 4. a 5. června 2009 byl ustaven neformální orgán sestávající z odborníků z členských států a označený jako Rada pro řízení globálního programu s cílem posílit spolupráci a zajistit pro centrální projekt SIS II přímou podporu ze strany členských států. Pozitivní výsledek práce uvedené skupiny a nutnost dále posílit spolupráci a transparentnost projektu jsou důvodem pro formální začlenění skupiny do řídící struktury SIS II. K doplnění stávající organizační struktury by proto měla být formálně zřízena skupina odborníků nazvaná Rada pro řízení globálního programu. V zájmu účinnosti i nákladové efektivnosti by měl být počet odborníků omezen. Existence této skupiny odborníků by se neměla dotýkat působnosti Komise a členských států. |
| --- | --- |

(4)

Komise a členské státy by měly ve všech fázích rozvoje a přechodu nadále úzce spolupracovat, aby se uvedený proces dokončil. V závěrech Rady o SIS II ze dne 26. a 27. února 2009 a 4. a 5. června 2009 byl ustaven neformální orgán sestávající z odborníků z členských států a označený jako Rada pro řízení globálního programu s cílem posílit spolupráci a zajistit pro centrální projekt SIS II přímou podporu ze strany členských států. Pozitivní výsledek práce uvedené skupiny a nutnost dále posílit spolupráci a transparentnost projektu jsou důvodem pro formální začlenění skupiny do řídící struktury SIS II. K doplnění stávající organizační struktury by proto měla být formálně zřízena skupina odborníků nazvaná Rada pro řízení globálního programu. V zájmu účinnosti i nákladové efektivnosti by měl být počet odborníků omezen. Existence této skupiny odborníků by se neměla dotýkat působnosti Komise a členských států.

| (5) | Komise je nadále odpovědná za centrální SIS II a jeho komunikační infrastrukturu. Centrální SIS II a komunikační infrastrukturu je nezbytné udržovat a případně dále rozvíjet. Další rozvoj centrálního SIS II by měl vždy zahrnovat opravu chyb. Komise by měla koordinovat a podporovat společné činnosti. |
| --- | --- |

(5)

Komise je nadále odpovědná za centrální SIS II a jeho komunikační infrastrukturu. Centrální SIS II a komunikační infrastrukturu je nezbytné udržovat a případně dále rozvíjet. Další rozvoj centrálního SIS II by měl vždy zahrnovat opravu chyb. Komise by měla koordinovat a podporovat společné činnosti.

| (6) | Nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV stanoví, že pro centrální SIS II by se na základě analýzy nákladů a přínosů měla použít nejlepší dostupná technologie. Příloha závěrů Rady o dalším směřování SIS II ze dne 4. a 5. června 2009 uvádí mezníky, které by měly být splněny v zájmu pokračování ve stávajícím projektu SIS II. Současně byla provedena studie týkající se vypracování alternativního technického scénáře pro rozvoj SIS II na základě rozvoje SIS 1+ (SIS 1+ RE) jako pohotovostního plánu pro případ, že testy prokážou neplnění požadavků týkajících se mezníků. Na základě těchto parametrů může Rada rozhodnout, že vyzve Komisi, aby přešla na alternativní technický scénář. |
| --- | --- |

(6)

Nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV stanoví, že pro centrální SIS II by se na základě analýzy nákladů a přínosů měla použít nejlepší dostupná technologie. Příloha závěrů Rady o dalším směřování SIS II ze dne 4. a 5. června 2009 uvádí mezníky, které by měly být splněny v zájmu pokračování ve stávajícím projektu SIS II. Současně byla provedena studie týkající se vypracování alternativního technického scénáře pro rozvoj SIS II na základě rozvoje SIS 1+ (SIS 1+ RE) jako pohotovostního plánu pro případ, že testy prokážou neplnění požadavků týkajících se mezníků. Na základě těchto parametrů může Rada rozhodnout, že vyzve Komisi, aby přešla na alternativní technický scénář.

| (7) | Popis technických složek architektury přechodu by proto měl být uzpůsoben tak, aby umožňoval i jiné technické řešení, a to zejména SIS 1+ RE, pokud jde o rozvoj centrálního SIS II. Možným technickým řešením pro rozvoj centrálního SIS II a pro dosažení cílů SIS II stanovených v nařízení (ES) č. 1987/2006 a v rozhodnutí 2007/533/SVV je SIS 1+ RE. |
| --- | --- |

(7)

Popis technických složek architektury přechodu by proto měl být uzpůsoben tak, aby umožňoval i jiné technické řešení, a to zejména SIS 1+ RE, pokud jde o rozvoj centrálního SIS II. Možným technickým řešením pro rozvoj centrálního SIS II a pro dosažení cílů SIS II stanovených v nařízení (ES) č. 1987/2006 a v rozhodnutí 2007/533/SVV je SIS 1+ RE.

| (8) | SIS 1+ RE se vyznačuje jedinečností prostředků mezi rozvojem SIS II a systémem SIS 1+. Odkazy na technickou architekturu SIS II a na proces přechodu, které jsou uvedeny v tomto nařízení, by se proto v případě provádění alternativního scénáře měly chápat jako odkazy na SIS II na základě jiného technického řešení, použité obdobně na technické zvláštnosti tohoto řešení v souladu s cílem rozvíjet centrální SIS II. |
| --- | --- |

(8)

SIS 1+ RE se vyznačuje jedinečností prostředků mezi rozvojem SIS II a systémem SIS 1+. Odkazy na technickou architekturu SIS II a na proces přechodu, které jsou uvedeny v tomto nařízení, by se proto v případě provádění alternativního scénáře měly chápat jako odkazy na SIS II na základě jiného technického řešení, použité obdobně na technické zvláštnosti tohoto řešení v souladu s cílem rozvíjet centrální SIS II.

| (9) | Pokud jde o financování rozvoje centrálního SIS II na základě alternativního technického řešení, mělo by být prováděno ze souhrnného rozpočtu Unie při respektování zásady řádného finančního řízení. V souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5), může Komise svěřit úkoly související s plněním rozpočtu vnitrostátním veřejným subjektům. Na základě politické orientace a s výhradou podmínek stanovených v nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 by Komise v případě přechodu na alternativní řešení byla vyzvána, aby svěřila Francii úkoly plnění rozpočtu, pokud jde o rozvoj SIS II na základě SIS 1+ RE. |
| --- | --- |

(9)

Pokud jde o financování rozvoje centrálního SIS II na základě alternativního technického řešení, mělo by být prováděno ze souhrnného rozpočtu Unie při respektování zásady řádného finančního řízení. V souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5), může Komise svěřit úkoly související s plněním rozpočtu vnitrostátním veřejným subjektům. Na základě politické orientace a s výhradou podmínek stanovených v nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 by Komise v případě přechodu na alternativní řešení byla vyzvána, aby svěřila Francii úkoly plnění rozpočtu, pokud jde o rozvoj SIS II na základě SIS 1+ RE.

| (10) | Při jakémkoliv technickém scénáři by výsledkem přechodu na centrální úrovni měla být dostupnost databáze SIS 1 + a nových funkcí systému SIS II na centrální úrovni systému SIS II, a to včetně dodatečných kategorií údajů. |
| --- | --- |

(10)

Při jakémkoliv technickém scénáři by výsledkem přechodu na centrální úrovni měla být dostupnost databáze SIS 1 + a nových funkcí systému SIS II na centrální úrovni systému SIS II, a to včetně dodatečných kategorií údajů.

| (11) | Členské státy by měly nadále odpovídat za své vnitrostátní systémy (N.SIS II). N.SIS II je stále zapotřebí udržovat a případně dále rozvíjet. |
| --- | --- |

(11)

Členské státy by měly nadále odpovídat za své vnitrostátní systémy (N.SIS II). N.SIS II je stále zapotřebí udržovat a případně dále rozvíjet.

| (12) | Francie by měla být i nadále odpovědná za technickou podpůrnou jednotku (C.SIS). |
| --- | --- |

(12)

Francie by měla být i nadále odpovědná za technickou podpůrnou jednotku (C.SIS).

| (13) | Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž vytvoření provizorní architektury pro přechod a migrace údajů ze SIS 1+ na SIS II, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu a účinků tohoto opatření lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů. |
| --- | --- |

(13)

Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž vytvoření provizorní architektury pro přechod a migrace údajů ze SIS 1+ na SIS II, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu a účinků tohoto opatření lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů.

| (14) | V souladu s články 1 a 2 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení, a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto nařízení navazuje na schengenské acquis, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců od přijetí tohoto nařízení, zda je provede ve svém vnitrostátním právu. |
| --- | --- |

(14)

V souladu s články 1 a 2 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení, a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto nařízení navazuje na schengenské acquis, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců od přijetí tohoto nařízení, zda je provede ve svém vnitrostátním právu.

| (15) | Spojené království se účastní tohoto nařízení v souladu s čl. 5 odst. 1 Protokolu (č. 19) o schengenském acquis začleněném do rámce Evropské unie, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, a v souladu s čl. 8 odst. 2 rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis
   (6). |
| --- | --- |

(15)

Spojené království se účastní tohoto nařízení v souladu s čl. 5 odst. 1 Protokolu (č. 19) o schengenském acquis začleněném do rámce Evropské unie, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, a v souladu s čl. 8 odst. 2 rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis
   (6).

| (16) | Irsko se účastní tohoto nařízení v souladu s článkem 5 odst. 1 Protokolu (č. 19) o schengenském acquis začleněném do rámce Evropské unie, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, a s čl. 6 odst. 2 rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis
   (7). |
| --- | --- |

(16)

Irsko se účastní tohoto nařízení v souladu s článkem 5 odst. 1 Protokolu (č. 19) o schengenském acquis začleněném do rámce Evropské unie, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, a s čl. 6 odst. 2 rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis
   (7).

| (17) | Tímto nařízením nejsou dotčena opatření pro částečnou účast Spojeného království a Irska v schengenském acquis, která byla stanovena pro Spojené království v rozhodnutí Rady 2000/365/ES a pro Irsko v rozhodnutí 2002/192/ES. |
| --- | --- |

(17)

Tímto nařízením nejsou dotčena opatření pro částečnou účast Spojeného království a Irska v schengenském acquis, která byla stanovena pro Spojené království v rozhodnutí Rady 2000/365/ES a pro Irsko v rozhodnutí 2002/192/ES.

| (18) | Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis
   (8), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě G rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17. května 1999 o některých opatřeních pro uplatňování uvedené dohody (9). |
| --- | --- |

(18)

Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis
   (8), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě G rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17. května 1999 o některých opatřeních pro uplatňování uvedené dohody (9).

| (19) | Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis
   (10), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě G rozhodnutí Rady 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/149/SVV (11). |
| --- | --- |

(19)

Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis
   (10), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě G rozhodnutí Rady 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/149/SVV (11).

| (20) | Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Protokolu podepsaného mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě G rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/262/SVV (12), |
| --- | --- |

(20)

Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Protokolu podepsaného mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě G rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/262/SVV (12),

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Rozhodnutí 2008/839/SVV se mění takto:

| 1) | V článku 1 se doplňuje nový odstavec, který zní:
  „3.   Rozvoje systému SIS II lze dosáhnout prostřednictvím provádění alternativního technického scénáře, který se vyznačuje vlastními technickými specifikacemi.“ |
| --- | --- |

1)

V článku 1 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„3.   Rozvoje systému SIS II lze dosáhnout prostřednictvím provádění alternativního technického scénáře, který se vyznačuje vlastními technickými specifikacemi.“

| 2) | V článku 4 se návětí nahrazuje tímto:
  „Pro zajištění přechodu ze SIS 1+ na SIS II jsou v nutné míře zpřístupněny tyto prvky:“. |
| --- | --- |

2)

V článku 4 se návětí nahrazuje tímto:

„Pro zajištění přechodu ze SIS 1+ na SIS II jsou v nutné míře zpřístupněny tyto prvky:“.

| 3) | V článku 10 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
  „3.   Převodník v nutné míře obousměrně převádí údaje mezi C.SIS a centrálním SIS II a zajišťuje synchronizaci C.SIS a centrálního SIS II.“ |
| --- | --- |

3)

V článku 10 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

„3.   Převodník v nutné míře obousměrně převádí údaje mezi C.SIS a centrálním SIS II a zajišťuje synchronizaci C.SIS a centrálního SIS II.“

| 4) | V článku 11 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
  „2.   Členské státy, které se účastní SIS 1+, přejdou z N.SIS na N.SIS II za využití provizorní architektury přechodu s podporou Francie a Komise.“ |
| --- | --- |

4)

V článku 11 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Členské státy, které se účastní SIS 1+, přejdou z N.SIS na N.SIS II za využití provizorní architektury přechodu s podporou Francie a Komise.“

| 5) | Vkládá se nový článek, který zní:
  „Článek 17a
  Rada pro řízení globálního programu
  1.   Zřizuje se skupina technických odborníků nazvaná „Rada pro řízení globálního programu“, aniž jsou dotčeny příslušné odpovědnosti a činnosti Komise, výboru uvedeného v článku 17, Francie a členských států, které se účastní SIS 1+. Rada pro řízení globálního programu je poradním orgánem pro pomoc projektu centrálního SIS II a usnadňuje soudržnost mezi projekty SIS II na centrální úrovni i na úrovni jednotlivých členských států. Nemá rozhodovací pravomoc ani není zmocněna zastupovat Komisi nebo členské státy.
  2.   Rada pro řízení globálního programu má nejvýše deset členů a zasedá pravidelně. Členské státy, zasedající v Radě, jmenují nejvýše osm odborníků a stejný počet náhradníků. Nejvýše dva odborníky a dva náhradníky jmenuje generální ředitel příslušného generálního ředitelství Komise z řad úředníků Komise.
  Zasedání Rady pro řízení globálního programu se mohou účastnit další odborníci členských států a úředníci Komise, kteří jsou do rozvoje projektů SIS II přímo zapojeni, a to na náklady jejich příslušného správního orgánu nebo instituce.
  K účasti na zasedáních Rady pro řízení globálního programu mohou být přizváni odborníci, podle vymezení v referenčním rámci uvedeném v odstavci 5, a to na náklady jejich příslušného správního orgánu, instituce nebo společnosti.
  3.   K účasti na zasedáních Rady pro řízení globálního programu jsou vždy přizváni odborníci jmenovaní členskými státy, které plní úlohu stávajícího a nastupujícího předsednictví.
  4.   Sekretariát Rady pro řízení globálního programu zajišťuje Komise.
  5.   Rada pro řízení globálního programu sama formuluje rozsah svého referenčního rámce, který zahrnuje zejména postupy týkající se






  — | střídavého předsednictví Komise a předsednictví Rady, |
| --- | --- | --- |

5)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 17a

Rada pro řízení globálního programu

1.   Zřizuje se skupina technických odborníků nazvaná „Rada pro řízení globálního programu“, aniž jsou dotčeny příslušné odpovědnosti a činnosti Komise, výboru uvedeného v článku 17, Francie a členských států, které se účastní SIS 1+. Rada pro řízení globálního programu je poradním orgánem pro pomoc projektu centrálního SIS II a usnadňuje soudržnost mezi projekty SIS II na centrální úrovni i na úrovni jednotlivých členských států. Nemá rozhodovací pravomoc ani není zmocněna zastupovat Komisi nebo členské státy.

2.   Rada pro řízení globálního programu má nejvýše deset členů a zasedá pravidelně. Členské státy, zasedající v Radě, jmenují nejvýše osm odborníků a stejný počet náhradníků. Nejvýše dva odborníky a dva náhradníky jmenuje generální ředitel příslušného generálního ředitelství Komise z řad úředníků Komise.

Zasedání Rady pro řízení globálního programu se mohou účastnit další odborníci členských států a úředníci Komise, kteří jsou do rozvoje projektů SIS II přímo zapojeni, a to na náklady jejich příslušného správního orgánu nebo instituce.

K účasti na zasedáních Rady pro řízení globálního programu mohou být přizváni odborníci, podle vymezení v referenčním rámci uvedeném v odstavci 5, a to na náklady jejich příslušného správního orgánu, instituce nebo společnosti.

3.   K účasti na zasedáních Rady pro řízení globálního programu jsou vždy přizváni odborníci jmenovaní členskými státy, které plní úlohu stávajícího a nastupujícího předsednictví.

4.   Sekretariát Rady pro řízení globálního programu zajišťuje Komise.

5.   Rada pro řízení globálního programu sama formuluje rozsah svého referenčního rámce, který zahrnuje zejména postupy týkající se

—

střídavého předsednictví Komise a předsednictví Rady,

| — | místa zasedání, |
| --- | --- |

—

místa zasedání,

| — | přípravy jednání, |
| --- | --- |

—

přípravy jednání,

| — | umožnění účasti dalších odborníků, |
| --- | --- |

—

umožnění účasti dalších odborníků,

| — | plánu komunikace zajišťujícího plné informování nezúčastněných členských států. |
| --- | --- |

—

plánu komunikace zajišťujícího plné informování nezúčastněných členských států.

Referenční rámec nabývá účinku poté, co generální ředitel příslušného generálního ředitelství Komise a členské státy zasedající ve výboru podle článku 17 vydají příznivé stanovisko.

6.   Rada pro řízení globálního programu pravidelně předkládá výboru uvedenému v článku 17 nebo případně příslušným přípravným orgánům Rady písemné zprávy o pokroku projektu, včetně poskytnutých doporučení, jakož i jejich odůvodnění.

7.   Správní náklady a cestovní výlohy vyplývající z činností Rady pro řízení globálního programu se hradí ze souhrnného rozpočtu Unie, pokud nejsou hrazeny z jiných zdrojů, aniž je dotčen čl. 15 odst. 2. Pokud jde o cestovní výlohy členů Rady pro řízení globálního programu jmenovaných členskými státy, zasedajícími v Radě, a odborníků přizvaných v souladu s odstavcem 3 tohoto článku, které vznikají v souvislosti s prací Rady pro řízení globálního programu, použijí se Předpisy o úhradě výdajů externích odborníků přizvaných na zasedání Komise.“

| 6) | V článku 19 se poslední věta nahrazuje tímto:
  „Jeho platnost skončí ke dni, který stanoví Rada v souladu s čl. 71 odst. 2 rozhodnutí 2007/533/SVV, a v každém případě nejpozději dne 31. března 2013, nebo v případě přechodu na alternativní technický scénář podle čl. 1 odst. 3, dne 31. prosince 2013.“ |
| --- | --- |

6)

V článku 19 se poslední věta nahrazuje tímto:

„Jeho platnost skončí ke dni, který stanoví Rada v souladu s čl. 71 odst. 2 rozhodnutí 2007/533/SVV, a v každém případě nejpozději dne 31. března 2013, nebo v případě přechodu na alternativní technický scénář podle čl. 1 odst. 3, dne 31. prosince 2013.“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvou o fungování Evropské unie.

V Lucemburku dne 3. června 2010.

Za Radu

předseda

A. PÉREZ RUBALCABA

---

(1)  Úř. věst. L 381, 28.12.2006, s. 4.

1

(2)  Úř. věst. L 205, 7.8.2007, s. 63.

2

(3)  Úř. věst. L 299, 8.11.2008, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 299, 8.11.2008, s. 43.

4

(5)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. L 131, 1.6.2000, s. 43.

6

(7)  Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20.

7

(8)  Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 36.

8

(9)  Úř. věst. L 176, 10.7 1999, s. 31.

9

(10)  Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 52.

10

(11)  Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 50.

11

(12)  Úř. věst. L 83, 26.3.2008, s. 5.

12

---

| 22.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 155/27 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 155/27

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 543/2010

ze dne 21. června 2010

o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Aceite Campo de Montiel (CHOP))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 7 odst. 4 první pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Žádost o zápis názvu „Aceite Campo de Montiel“ do rejstříku předložená Španělskem byla v souladu s čl. 6 odst. 2 prvním pododstavcem nařízení (ES) č. 510/2006 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Žádost o zápis názvu „Aceite Campo de Montiel“ do rejstříku předložená Španělskem byla v souladu s čl. 6 odst. 2 prvním pododstavcem nařízení (ES) č. 510/2006 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
   (2).

| (2) | Protože nebyla Komisi oznámena žádná námitka podle článku 7 nařízení (ES) č. 510/2006, musí být uvedený název zapsán, |
| --- | --- |

(2)

Protože nebyla Komisi oznámena žádná námitka podle článku 7 nařízení (ES) č. 510/2006, musí být uvedený název zapsán,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Název uvedený v příloze tohoto nařízení se zapisuje do rejstříku.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 21. června 2010.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  Úř. věst. C 162, 15.7.2009, s. 17.

2

---

PŘÍLOHA

Zemědělské produkty určené k lidské spotřebě, uvedené v příloze I Smlouvy:

Třída 1.5:   Oleje a tuky (máslo, margarin, olej atd.)

ŠPANĚLSKO

Aceite Campo de Montiel (CHOP)

---

| 22.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 155/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 155/29

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 544/2010

ze dne 21. června 2010

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1580/2007 ze dne 21. prosince 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v odvětví ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 138 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

Nařízení (ES) č. 1580/2007 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XV uvedeného nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 138 nařízení (ES) č. 1580/2007 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 22. června 2010.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 21. června 2010.

Za Komisi, jménem předsedy,

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | IL | 132,1 |
| MA | 44,4 |
| MK | 52,3 |
| TR | 57,0 |
| ZZ | 71,5 |
| 0707 00 05 | MK | 33,9 |
| TR | 117,2 |
| ZZ | 75,6 |
| 0709 90 70 | TR | 102,5 |
| ZZ | 102,5 |
| 0805 50 10 | AR | 77,7 |
| BR | 112,1 |
| TR | 97,3 |
| US | 83,2 |
| ZA | 96,4 |
| ZZ | 93,3 |
| 0808 10 80 | AR | 105,0 |
| BR | 78,0 |
| CA | 118,8 |
| CL | 89,4 |
| CN | 47,0 |
| NZ | 125,0 |
| US | 161,5 |
| UY | 119,2 |
| ZA | 95,6 |
| ZZ | 104,4 |
| 0809 10 00 | TR | 260,6 |
| US | 396,9 |
| ZZ | 328,8 |
| 0809 20 95 | SY | 197,3 |
| TR | 320,7 |
| US | 701,2 |
| ZZ | 406,4 |
| 0809 30 | TR | 149,8 |
| ZZ | 149,8 |
| 0809 40 05 | AU | 185,7 |
| EG | 219,5 |
| IL | 235,4 |
| US | 373,6 |
| ZZ | 253,6 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

IL

132,1

MA

44,4

MK

52,3

TR

57,0

ZZ

71,5

0707 00 05

MK

33,9

TR

117,2

ZZ

75,6

0709 90 70

TR

102,5

ZZ

102,5

0805 50 10

AR

77,7

BR

112,1

TR

97,3

US

83,2

ZA

96,4

ZZ

93,3

0808 10 80

AR

105,0

BR

78,0

CA

118,8

CL

89,4

CN

47,0

NZ

125,0

US

161,5

UY

119,2

ZA

95,6

ZZ

104,4

0809 10 00

TR

260,6

US

396,9

ZZ

328,8

0809 20 95

SY

197,3

TR

320,7

US

701,2

ZZ

406,4

0809 30

TR

149,8

ZZ

149,8

0809 40 05

AU

185,7

EG

219,5

IL

235,4

US

373,6

ZZ

253,6

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

| 22.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 155/31 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 155/31

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 545/2010

ze dne 21. června 2010,

kterým se mění reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru stanovená nařízením (ES) č. 877/2009 na hospodářský rok 2009/10

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 951/2006 ze dne 30. června 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 318/2006, pokud jde o obchod s třetími zeměmi v odvětví cukru (2), a zejména na čl. 36 odst. 2 druhý pododstavec druhou větu uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Částky reprezentativních cen a dodatečných cel použitelné při vývozu bílého cukru, surového cukru a některých sirupů na hospodářský rok 2009/10 byly stanoveny nařízením Komise (ES) č. 877/2009 (3). Tyto ceny a tato cla byly naposledy pozměněné nařízením Komise (EU) č. 504/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Částky reprezentativních cen a dodatečných cel použitelné při vývozu bílého cukru, surového cukru a některých sirupů na hospodářský rok 2009/10 byly stanoveny nařízením Komise (ES) č. 877/2009 (3). Tyto ceny a tato cla byly naposledy pozměněné nařízením Komise (EU) č. 504/2010 (4).

| (2) | Údaje, jež má Komise momentálně k dispozici, vedou ke změně uvedených částek v souladu s pravidly a postupy stanovenými nařízením (ES) č. 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

Údaje, jež má Komise momentálně k dispozici, vedou ke změně uvedených částek v souladu s pravidly a postupy stanovenými nařízením (ES) č. 951/2006,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro produkty uvedené v článku 36 nařízení (ES) č. 951/2006 stanovené nařízením (ES) č. 877/2009 na hospodářský rok 2009/10 se mění a jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 22. června 2010.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 21. června 2010.

Za Komisi, jménem předsedy,

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  Úř. věst. L 253, 25.9.2009, s. 3.

3

(4)  Úř. věst. L 147, 12.6.2010, s. 3.

4

---

PŘÍLOHA

Pozměněné reprezentativní ceny a pozměněná dodatečná dovozní cla pro bílý cukr, surový cukr a produkty kódu KN 1702 90 95 od 22. června 2010

| (EUR) |
| --- |
| Kód KN | Výše reprezentativních cen na 100 kg netto příslušného produktu | Výše dodatečného cla na 100 kg netto příslušného produktu |
| 1701 11 10 (1) | 39,65 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 39,65 | 3,01 |
| 1701 12 10 (1) | 39,65 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 39,65 | 2,71 |
| 1701 91 00 (2) | 42,37 | 4,76 |
| 1701 99 10 (2) | 42,37 | 1,63 |
| 1701 99 90 (2) | 42,37 | 1,63 |
| 1702 90 95 (3) | 0,42 | 0,27 |

(EUR)

Kód KN

Výše reprezentativních cen na 100 kg netto příslušného produktu

Výše dodatečného cla na 100 kg netto příslušného produktu

1701 11 10 (1)

39,65

0,00

1701 11 90 (1)

39,65

3,01

1701 12 10 (1)

39,65

0,00

1701 12 90 (1)

39,65

2,71

1701 91 00 (2)

42,37

4,76

1701 99 10 (2)

42,37

1,63

1701 99 90 (2)

42,37

1,63

1702 90 95 (3)

0,42

0,27

---

(1)  Pro standardní jakost vymezenou v příloze IV bodu III nařízení (ES) č. 1234/2007.

(2)  Pro standardní jakost vymezenou v příloze IV bodu II nařízení (ES) č. 1234/2007.

(3)  Na 1 % obsahu sacharosy.

---

ROZHODNUTÍ

| 22.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 155/33 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 155/33

---

ROZHODNUTÍ POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÍHO VÝBORU BiH/16/2010

ze dne 15. června 2010

o jmenování vedoucího velitelské složky EU v Neapoli pro vojenskou operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině

(2010/344/SZBP)

POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÍ VÝBOR,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 38 třetí pododstavec této smlouvy,

s ohledem na společnou akci Rady 2004/570/SZBP ze dne 12. července 2004 o vojenské operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině (1), a zejména na článek 6 uvedené společné akce,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Výměnou dopisů mezi generálním tajemníkem, vysokým představitelem a generálním tajemníkem NATO ze dne 28. září 2004 a ze dne 8. října 2004 souhlasila Severoatlantická rada s tím, aby byl náčelník štábu velitelství společných sil v Neapoli k dispozici jako vedoucí velitelské složky EU v Neapoli. |
| --- | --- |

(1)

Výměnou dopisů mezi generálním tajemníkem, vysokým představitelem a generálním tajemníkem NATO ze dne 28. září 2004 a ze dne 8. října 2004 souhlasila Severoatlantická rada s tím, aby byl náčelník štábu velitelství společných sil v Neapoli k dispozici jako vedoucí velitelské složky EU v Neapoli.

| (2) | Velitel operace EU doporučil, aby byl vedoucím velitelské složky EU v Neapoli pro vojenskou operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině jmenován náčelník štábu velitelství společných sil v Neapoli, generálporučík Leandro DE VICENTI. |
| --- | --- |

(2)

Velitel operace EU doporučil, aby byl vedoucím velitelské složky EU v Neapoli pro vojenskou operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině jmenován náčelník štábu velitelství společných sil v Neapoli, generálporučík Leandro DE VICENTI.

| (3) | Vojenský výbor EU toto doporučení podpořil. |
| --- | --- |

(3)

Vojenský výbor EU toto doporučení podpořil.

| (4) | Podle článku 6 společné akce 2004/570/SZBP zmocnila Rada Politický a bezpečnostní výbor k vykonávání politického a strategického řízení vojenské operace EU. |
| --- | --- |

(4)

Podle článku 6 společné akce 2004/570/SZBP zmocnila Rada Politický a bezpečnostní výbor k vykonávání politického a strategického řízení vojenské operace EU.

| (5) | V souladu s článkem 5 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění rozhodnutí a akcí Evropské unie, které souvisejí s obranou. |
| --- | --- |

(5)

V souladu s článkem 5 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění rozhodnutí a akcí Evropské unie, které souvisejí s obranou.

| (6) | Evropská rada na zasedání v Kodani ve dnech 12. a 13. prosince 2002 přijala prohlášení, které uvádí, že opatření „Berlín plus“ a jejich provádění se bude vztahovat pouze na ty členské státy EU, které jsou zároveň buď členy NATO, nebo stranami „Partnerství pro mír“, a které tudíž uzavřely dvoustranné bezpečnostní dohody s NATO, |
| --- | --- |

(6)

Evropská rada na zasedání v Kodani ve dnech 12. a 13. prosince 2002 přijala prohlášení, které uvádí, že opatření „Berlín plus“ a jejich provádění se bude vztahovat pouze na ty členské státy EU, které jsou zároveň buď členy NATO, nebo stranami „Partnerství pro mír“, a které tudíž uzavřely dvoustranné bezpečnostní dohody s NATO,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Vedoucím velitelské složky EU v Neapoli pro vojenskou operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině je jmenován generálporučík Leandro DE VICENTI.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 15. června 2010.

V Bruselu dne 15. června 2010.

Za Politický a bezpečnostní výbor

předseda

C. FERNÁNDEZ-ARIAS

---

(1)  Úř. věst. L 252, 28.7.2004, s. 10.

1

---

| 22.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 155/34 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 155/34

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 8. června 2010

o změně rozhodnutí 2007/589/ES, pokud jde o zahrnutí pokynů pro monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů ze zachytávání, přepravy a geologického ukládání oxidu uhličitého

(oznámeno pod číslem K(2010) 3310)

(Text s významem pro EHP)

(2010/345/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství a o změně směrnice Rady 96/61/ES (1), a zejména na čl. 14 odst. 1 a čl. 24 odst. 3 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnice 2003/87/ES vytváří systém pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství (dále jen „systém Společenství“). Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/29/ES ze dne 23. dubna 2009, kterou se mění směrnice 2003/87/ES s cílem zlepšit a rozšířit systém pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství (2), mění směrnici 2003/87/ES tak, aby systém Společenství od roku 2013 zahrnoval zachytávání, přepravu a geologické ukládání oxidu uhličitého (dále jen „CO2“). |
| --- | --- |

(1)

Směrnice 2003/87/ES vytváří systém pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství (dále jen „systém Společenství“). Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/29/ES ze dne 23. dubna 2009, kterou se mění směrnice 2003/87/ES s cílem zlepšit a rozšířit systém pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství (2), mění směrnici 2003/87/ES tak, aby systém Společenství od roku 2013 zahrnoval zachytávání, přepravu a geologické ukládání oxidu uhličitého (dále jen „CO2“).

| (2) | Podle čl. 14 odst. 1 směrnice 2003/87/ES by Komise měla přijmout pokyny pro monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů z činností, na které se vztahuje systém Společenství. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 14 odst. 1 směrnice 2003/87/ES by Komise měla přijmout pokyny pro monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů z činností, na které se vztahuje systém Společenství.

| (3) | Podle čl. 24 odst. 1 směrnice 2003/87/ES mohou členské státy před rokem 2013 jednostranně do systému Společenství zahrnout zachytávání, přepravu a geologické ukládání CO2. |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 24 odst. 1 směrnice 2003/87/ES mohou členské státy před rokem 2013 jednostranně do systému Společenství zahrnout zachytávání, přepravu a geologické ukládání CO2.

| (4) | Ustanovení čl. 24 odst. 3 směrnice 2003/87/ES poskytuje Komisi právní základ pro přijetí pokynů k činnostem, jež nejsou dosud zahrnuty v příloze I směrnice. |
| --- | --- |

(4)

Ustanovení čl. 24 odst. 3 směrnice 2003/87/ES poskytuje Komisi právní základ pro přijetí pokynů k činnostem, jež nejsou dosud zahrnuty v příloze I směrnice.

| (5) | Komise by měla přijmout pokyny pro monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů pocházejících ze zachytávání, přepravy a geologického ukládání CO2 za účelem zahrnutí uvedených činností do systému Společenství od roku 2013 a jejich možného jednostranného zařazení do systému Společenství před rokem 2013. |
| --- | --- |

(5)

Komise by měla přijmout pokyny pro monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů pocházejících ze zachytávání, přepravy a geologického ukládání CO2 za účelem zahrnutí uvedených činností do systému Společenství od roku 2013 a jejich možného jednostranného zařazení do systému Společenství před rokem 2013.

| (6) | Rozhodnutí Komise 2007/589/ES (3) by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(6)

Rozhodnutí Komise 2007/589/ES (3) by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (7) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro změnu klimatu uvedeného v článku 23 směrnice 2003/87/ES, |
| --- | --- |

(7)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro změnu klimatu uvedeného v článku 23 směrnice 2003/87/ES,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Rozhodnutí 2007/589/ES se mění takto:

| 1) | Článek 1 se nahrazuje tímto:
  „Článek 1
  Pokyny pro monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů z činností uvedených v příloze I směrnice 2003/87/ES a z činností zahrnutých podle čl. 24 odst. 1 uvedené směrnice jsou stanoveny v přílohách I až XIV a XVI až XVIII tohoto rozhodnutí. Pokyny pro monitorování a vykazování údajů o tunokilometrech z činností v oblasti letectví pro účely podání žádosti podle článku 3e nebo 3f směrnice 2003/87/ES jsou stanoveny v příloze XV.
  Tyto pokyny jsou založeny na zásadách vytyčených v příloze IV uvedené směrnice.“ |
| --- | --- |

1)

Článek 1 se nahrazuje tímto:

„Článek 1

Pokyny pro monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů z činností uvedených v příloze I směrnice 2003/87/ES a z činností zahrnutých podle čl. 24 odst. 1 uvedené směrnice jsou stanoveny v přílohách I až XIV a XVI až XVIII tohoto rozhodnutí. Pokyny pro monitorování a vykazování údajů o tunokilometrech z činností v oblasti letectví pro účely podání žádosti podle článku 3e nebo 3f směrnice 2003/87/ES jsou stanoveny v příloze XV.

Tyto pokyny jsou založeny na zásadách vytyčených v příloze IV uvedené směrnice.“

| 2) | Seznam příloh se mění takto:






  a) | údaje pro přílohu XII se nahrazují tímto:






  „Příloha XII: | Pokyny pro stanovení emisí skleníkových plynů nebo množství přemístěných skleníkových plynů prostřednictvím systémů kontinuálního měření“; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Seznam příloh se mění takto:

a)

údaje pro přílohu XII se nahrazují tímto:

„Příloha XII:

Pokyny pro stanovení emisí skleníkových plynů nebo množství přemístěných skleníkových plynů prostřednictvím systémů kontinuálního měření“;

| b) | doplňují se názvy nových příloh XVI, XVII a XVIII, které znějí:






  „Příloha XVI: | Pokyny specifické pro jednotlivé činnosti týkající se stanovení emisí skleníkových plynů ze zachytávání CO2 za účelem přepravy a geologického ukládání v úložišti povoleném podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/31/ES (4). |
| --- | --- | --- |

b)

doplňují se názvy nových příloh XVI, XVII a XVIII, které znějí:

„Příloha XVI:

Pokyny specifické pro jednotlivé činnosti týkající se stanovení emisí skleníkových plynů ze zachytávání CO2 za účelem přepravy a geologického ukládání v úložišti povoleném podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/31/ES (4).

| Příloha XVII: | Pokyny specifické pro jednotlivé činnosti týkající se stanovení emisí skleníkových plynů z přepravy CO2 potrubím za účelem geologického ukládání v úložišti povoleném podle směrnice 2009/31/ES. |
| --- | --- |

Příloha XVII:

Pokyny specifické pro jednotlivé činnosti týkající se stanovení emisí skleníkových plynů z přepravy CO2 potrubím za účelem geologického ukládání v úložišti povoleném podle směrnice 2009/31/ES.

| Příloha XVIII: | Pokyny specifické pro jednotlivé činnosti týkající se geologického ukládání CO2 v úložišti povoleném podle směrnice 2009/31/ES. |
| --- | --- |

Příloha XVIII:

Pokyny specifické pro jednotlivé činnosti týkající se geologického ukládání CO2 v úložišti povoleném podle směrnice 2009/31/ES.

| 3) | Příloha I se mění v souladu s částí A přílohy tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

3)

Příloha I se mění v souladu s částí A přílohy tohoto rozhodnutí.

| 4) | Příloha XII se nahrazuje zněním uvedeným v části B přílohy tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

4)

Příloha XII se nahrazuje zněním uvedeným v části B přílohy tohoto rozhodnutí.

| 5) | Doplňuje se nová příloha XVI v souladu s částí C přílohy tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

5)

Doplňuje se nová příloha XVI v souladu s částí C přílohy tohoto rozhodnutí.

| 6) | Doplňuje se nová příloha XVII v souladu s částí D přílohy tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

6)

Doplňuje se nová příloha XVII v souladu s částí D přílohy tohoto rozhodnutí.

| 7) | Doplňuje se nová příloha XVIII v souladu s částí E přílohy tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

7)

Doplňuje se nová příloha XVIII v souladu s částí E přílohy tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 8. června 2010.

Za Komisi

Connie HEDEGAARD

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 275, 25.10.2003, s. 32.

1

(2)  Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 63.

2

(3)  Úř. věst. L 229, 31.8.2007, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 114.“

4

---

PŘÍLOHA

| A. | Příloha I se mění takto:






  1) | V oddílu 1 se slova „přílohách II–XI a XIII–XV“ nahrazují slovy „přílohách II až XI a přílohách XIII až XVIII“. |
| --- | --- | --- |

A.

Příloha I se mění takto:

1)

V oddílu 1 se slova „přílohách II–XI a XIII–XV“ nahrazují slovy „přílohách II až XI a přílohách XIII až XVIII“.

| 2) | Oddíl 2 se mění takto:






  a) | v úvodní části se slova „příloh II až XV“ nahrazují slovy „příloh II až XVIII“; |
| --- | --- | --- |

2)

Oddíl 2 se mění takto:

a)

v úvodní části se slova „příloh II až XV“ nahrazují slovy „příloh II až XVIII“;

| b) | v bodě 3 se doplňuje nové písmeno j), které zní:






  „j) | „bodem měření“ se rozumí zdroj emisí, u něhož se pro měření emisí používají systémy kontinuálního měření (CEMS), či průřez potrubním systémem, u něhož se tok CO2 stanoví pomocí systémů kontinuálního měření.“; |
| --- | --- | --- |

b)

v bodě 3 se doplňuje nové písmeno j), které zní:

„j)

„bodem měření“ se rozumí zdroj emisí, u něhož se pro měření emisí používají systémy kontinuálního měření (CEMS), či průřez potrubním systémem, u něhož se tok CO2 stanoví pomocí systémů kontinuálního měření.“;

| c) | doplňuje se nový bod 7, který zní:






  „7. | V souvislosti s emisemi skleníkových plynů ze zachytávání, přepravy a geologického ukládání skleníkových plynů se použijí tyto definice:






  a) | „geologickým ukládáním CO2“ se rozumí „geologické ukládání CO2“ ve smyslu čl. 3 bodu 1 směrnice 2009/31/ES; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

doplňuje se nový bod 7, který zní:

„7.

V souvislosti s emisemi skleníkových plynů ze zachytávání, přepravy a geologického ukládání skleníkových plynů se použijí tyto definice:

a)

„geologickým ukládáním CO2“ se rozumí „geologické ukládání CO2“ ve smyslu čl. 3 bodu 1 směrnice 2009/31/ES;

| b) | „úložištěm“ se rozumí „úložiště“ ve smyslu čl. 3 bodu 3 směrnice 2009/31/ES; |
| --- | --- |

b)

„úložištěm“ se rozumí „úložiště“ ve smyslu čl. 3 bodu 3 směrnice 2009/31/ES;

| c) | „úložným komplexem“ se rozumí „úložný komplex“ ve smyslu čl. 3 bodu 6 směrnice 2009/31/ES; |
| --- | --- |

c)

„úložným komplexem“ se rozumí „úložný komplex“ ve smyslu čl. 3 bodu 6 směrnice 2009/31/ES;

| d) | „přepravou CO2“ se rozumí přeprava CO2 potrubím za účelem geologického ukládání v úložišti povoleném podle směrnice 2009/31/ES; |
| --- | --- |

d)

„přepravou CO2“ se rozumí přeprava CO2 potrubím za účelem geologického ukládání v úložišti povoleném podle směrnice 2009/31/ES;

| e) | „přepravní sítí“ se rozumí „přepravní síť“ ve smyslu čl. 3 bodu 22 směrnice 2009/31/ES; |
| --- | --- |

e)

„přepravní sítí“ se rozumí „přepravní síť“ ve smyslu čl. 3 bodu 22 směrnice 2009/31/ES;

| f) | „zachytáváním CO2“ se rozumí zachytávání CO2 z toků plynu, který by byl jinak emitován, za účelem přepravy a geologického ukládání v úložišti povoleném podle směrnice 2009/31/ES; |
| --- | --- |

f)

„zachytáváním CO2“ se rozumí zachytávání CO2 z toků plynu, který by byl jinak emitován, za účelem přepravy a geologického ukládání v úložišti povoleném podle směrnice 2009/31/ES;

| g) | „zařízením pro zachytávání“ se rozumí zařízení, jímž se provádí zachytávání CO2; |
| --- | --- |

g)

„zařízením pro zachytávání“ se rozumí zařízení, jímž se provádí zachytávání CO2;

| h) | „přechodnými emisemi“ se rozumí nepravidelné nebo nezamýšlené emise z nelokalizovaných zdrojů nebo ze zdrojů, které jsou natolik různorodé či nepatrné, že je není možné jednotlivě monitorovat, například emise z jinak neporušených těsnění, ventilů, přechodových kompresních stanic a přechodových zařízení pro ukládání; |
| --- | --- |

h)

„přechodnými emisemi“ se rozumí nepravidelné nebo nezamýšlené emise z nelokalizovaných zdrojů nebo ze zdrojů, které jsou natolik různorodé či nepatrné, že je není možné jednotlivě monitorovat, například emise z jinak neporušených těsnění, ventilů, přechodových kompresních stanic a přechodových zařízení pro ukládání;

| i) | „vypuštěnými emisemi“ se rozumí emise, které jsou záměrně uvolněny ze zařízení z vymezeného bodu emisí; |
| --- | --- |

i)

„vypuštěnými emisemi“ se rozumí emise, které jsou záměrně uvolněny ze zařízení z vymezeného bodu emisí;

| j) | „vodním sloupcem“ se rozumí „vodní sloupec“ ve smyslu čl. 3 bodu 2 směrnice 2009/31/ES; |
| --- | --- |

j)

„vodním sloupcem“ se rozumí „vodní sloupec“ ve smyslu čl. 3 bodu 2 směrnice 2009/31/ES;

| k) | „druhotnou intenzifikací těžby uhlovodíků“ se rozumí intenzifikace těžby uhlovodíků kromě uhlovodíků vytěžených pomocí vodní injektáže nebo jinými prostředky; |
| --- | --- |

k)

„druhotnou intenzifikací těžby uhlovodíků“ se rozumí intenzifikace těžby uhlovodíků kromě uhlovodíků vytěžených pomocí vodní injektáže nebo jinými prostředky;

| l) | „únikem“ se v souvislosti s geologickým ukládáním rozumí „únik“ ve smyslu čl. 3 bodu 5 směrnice 2009/31/ES.“ |
| --- | --- |

l)

„únikem“ se v souvislosti s geologickým ukládáním rozumí „únik“ ve smyslu čl. 3 bodu 5 směrnice 2009/31/ES.“

| 3) | Oddíl 4 se mění takto:






  a) | v oddílu 4.1 se za druhý pododstavec vkládá nový odstavec, který zní:
  „Pokud se zjistí úniky z úložného komplexu podle směrnice 2009/31/ES, které vedou k emisím nebo uvolňování CO2 do vodního sloupce, jsou pro příslušné zařízení zahrnuty do zdrojů emisí a jsou odpovídajícím způsobem monitorovány podle ustanovení přílohy XVIII. V případě schválení příslušným orgánem lze tento únik jako zdroj emisí vyloučit, pokud byla přijata nápravná opatření podle článku 16 směrnice 2009/31/ES a u daného úniku již nelze zjistit emise ani uvolňování do vodního sloupce.“; |
| --- | --- | --- |

3)

Oddíl 4 se mění takto:

a)

v oddílu 4.1 se za druhý pododstavec vkládá nový odstavec, který zní:

„Pokud se zjistí úniky z úložného komplexu podle směrnice 2009/31/ES, které vedou k emisím nebo uvolňování CO2 do vodního sloupce, jsou pro příslušné zařízení zahrnuty do zdrojů emisí a jsou odpovídajícím způsobem monitorovány podle ustanovení přílohy XVIII. V případě schválení příslušným orgánem lze tento únik jako zdroj emisí vyloučit, pokud byla přijata nápravná opatření podle článku 16 směrnice 2009/31/ES a u daného úniku již nelze zjistit emise ani uvolňování do vodního sloupce.“;

| b) | v oddílu 4.3 se za čtvrtý pododstavec doplňují nová písmena, která znějí:






  „o) | případně umístění zařízení pro měření teploty a tlaku v přepravní síti; |
| --- | --- | --- |

b)

v oddílu 4.3 se za čtvrtý pododstavec doplňují nová písmena, která znějí:

„o)

případně umístění zařízení pro měření teploty a tlaku v přepravní síti;

| p) | případně postupy pro předcházení únikům z přepravních sítí, jejich zjišťování a kvantifikaci; |
| --- | --- |

p)

případně postupy pro předcházení únikům z přepravních sítí, jejich zjišťování a kvantifikaci;

| q) | v případě přepravních sítí postupy, které účinně zajistí, že CO2 bude přemístěn pouze do zařízení, která mají platné povolení k vypouštění emisí skleníkových plynů nebo v nichž je veškerý emitovaný CO2 účinně monitorován a vykázán podle oddílu 5.7 této přílohy; |
| --- | --- |

q)

v případě přepravních sítí postupy, které účinně zajistí, že CO2 bude přemístěn pouze do zařízení, která mají platné povolení k vypouštění emisí skleníkových plynů nebo v nichž je veškerý emitovaný CO2 účinně monitorován a vykázán podle oddílu 5.7 této přílohy;

| r) | je-li CO2 přemístěn podle oddílu 5.7 této přílohy, identifikace přijímacích a převáděcích zařízení. U zařízení, která vlastní povolení k vypouštění emisí skleníkových plynů, to je identifikační kód zařízení vymezený nařízením podle článku 19 směrnice 2003/87/ES; |
| --- | --- |

r)

je-li CO2 přemístěn podle oddílu 5.7 této přílohy, identifikace přijímacích a převáděcích zařízení. U zařízení, která vlastní povolení k vypouštění emisí skleníkových plynů, to je identifikační kód zařízení vymezený nařízením podle článku 19 směrnice 2003/87/ES;

| s) | případně popis systémů kontinuálního měření emisí použitých v bodech, kde dochází k přemísťování CO2 mezi zařízeními přemísťujícími CO2 podle oddílu 5.7 této přílohy; |
| --- | --- |

s)

případně popis systémů kontinuálního měření emisí použitých v bodech, kde dochází k přemísťování CO2 mezi zařízeními přemísťujícími CO2 podle oddílu 5.7 této přílohy;

| t) | případně přístupy pro kvantifikaci emisí nebo uvolňování CO2 do vodního sloupce z případných úniků, jakož i uplatňované a případně upravené přístupy pro kvantifikaci skutečných emisí nebo uvolňování CO2 do vodního sloupce z úniků podle přílohy XVIII.“; |
| --- | --- |

t)

případně přístupy pro kvantifikaci emisí nebo uvolňování CO2 do vodního sloupce z případných úniků, jakož i uplatňované a případně upravené přístupy pro kvantifikaci skutečných emisí nebo uvolňování CO2 do vodního sloupce z úniků podle přílohy XVIII.“;

| c) | v oddílu 4.3 se šestý pododstavec nahrazuje tímto:
  „Podstatná změna metodiky monitorování jako součásti plánu monitorování podléhá schválení příslušného orgánu, jestliže se jedná o






  — | změnu kategorizace zařízení, jak je stanoveno v tabulce 1, |
| --- | --- | --- |

c)

v oddílu 4.3 se šestý pododstavec nahrazuje tímto:

„Podstatná změna metodiky monitorování jako součásti plánu monitorování podléhá schválení příslušného orgánu, jestliže se jedná o

—

změnu kategorizace zařízení, jak je stanoveno v tabulce 1,

| — | změnu mezi metodikou založenou na výpočtu nebo metodikou založenou na měření používanou ke stanovení emisí, |
| --- | --- |

—

změnu mezi metodikou založenou na výpočtu nebo metodikou založenou na měření používanou ke stanovení emisí,

| — | zvýšení nejistoty údajů o činnosti nebo jiných parametrů (v případě potřeby), což má za následek jinou úroveň přesnosti, |
| --- | --- |

—

zvýšení nejistoty údajů o činnosti nebo jiných parametrů (v případě potřeby), což má za následek jinou úroveň přesnosti,

| — | uplatňování nebo úpravu přístupu pro kvantifikaci emisí z úniků v úložištích.“ |
| --- | --- |

—

uplatňování nebo úpravu přístupu pro kvantifikaci emisí z úniků v úložištích.“

| 4) | Oddíl 5 se mění takto:






  a) | v oddílu 5.1 se v posledním pododstavci s nadpisem „Emise z procesů“ slova „přílohách II až XI“ nahrazují v celém pododstavci slovy „přílohách II až XI a XVI, XVII a XVIII“; |
| --- | --- | --- |

4)

Oddíl 5 se mění takto:

a)

v oddílu 5.1 se v posledním pododstavci s nadpisem „Emise z procesů“ slova „přílohách II až XI“ nahrazují v celém pododstavci slovy „přílohách II až XI a XVI, XVII a XVIII“;

| b) | v oddílu 5.2 první větě se slova „přílohách II až XI a přílohách XIV a XV“ nahrazují slovy „přílohách II až XI a přílohách XIV až XVIII“. |
| --- | --- |

b)

v oddílu 5.2 první větě se slova „přílohách II až XI a přílohách XIV a XV“ nahrazují slovy „přílohách II až XI a přílohách XIV až XVIII“.

| 5) | Oddíl 5.7 se nahrazuje tímto:
  „5.7   PŘEMÍSTĚNÝ CO2

  S výhradou schválení příslušným orgánem může provozovatel odečíst od vypočtené úrovně emisí ze zařízení jakýkoli CO2, který není emitován ze zařízení, nýbrž je přemístěn ze zařízení






  — | jako čistá látka nebo přímo použitý a vázaný v produktech nebo jako vstupní surovina, nebo |
| --- | --- | --- |

5)

Oddíl 5.7 se nahrazuje tímto:

„5.7   PŘEMÍSTĚNÝ CO2

S výhradou schválení příslušným orgánem může provozovatel odečíst od vypočtené úrovně emisí ze zařízení jakýkoli CO2, který není emitován ze zařízení, nýbrž je přemístěn ze zařízení

—

jako čistá látka nebo přímo použitý a vázaný v produktech nebo jako vstupní surovina, nebo

| — | do jiného zařízení, které vlastní povolení k vypouštění emisí skleníkových plynů, ledaže se použijí jiné požadavky stanovené v přílohách XVII nebo XVIII, |
| --- | --- |

—

do jiného zařízení, které vlastní povolení k vypouštění emisí skleníkových plynů, ledaže se použijí jiné požadavky stanovené v přílohách XVII nebo XVIII,

pokud se odečtení odrazí náležitým snížením pro činnost a zařízení, která příslušný členský stát vykazuje v podání národní inventury sekretariátu Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu. Příslušná množství CO2 se vykážou pro každé zařízení, do kterého byl CO2 přemístěn nebo z něhož byl přijat, jako informativní položka v ročním výkazu emisí převáděcích a přijímacích zařízení.

V případě přemístění do jiného zařízení musí toto přijímací zařízení přičíst k vypočteným úrovním emisí přijatý CO2, ledaže se použijí jiné požadavky stanovené v přílohách XVII nebo XVIII.

Členské státy oznámí Komisi příslušná převáděcí a přijímací zařízení podle článku 21 směrnice 2003/87/ES. Pokud dojde k přemístění CO2 do zařízení, na které se vztahuje uvedená směrnice, převáděcí zařízení určí ve svém ročním výkazu emisí přijímací zařízení a uvede identifikační kód přijímacího zařízení vymezený nařízením podle článku 19 uvedené směrnice. Stejným postupem určí přijímací zařízení převáděcí zařízení.

K potenciálním případům přemístěného CO2 ze zařízení patří mimo jiné:

| — | čistý CO2 používaný pro karbonizaci nápojů, |
| --- | --- |

—

čistý CO2 používaný pro karbonizaci nápojů,

| — | čistý CO2 používaný jako suchý led pro účely chlazení, |
| --- | --- |

—

čistý CO2 používaný jako suchý led pro účely chlazení,

| — | čistý CO2 používaný jako hasicí médium, jako chladicí médium nebo pro laboratorní účely, |
| --- | --- |

—

čistý CO2 používaný jako hasicí médium, jako chladicí médium nebo pro laboratorní účely,

| — | čistý CO2 používaný pro dezinsekci zrna, |
| --- | --- |

—

čistý CO2 používaný pro dezinsekci zrna,

| — | čistý CO2 používaný jako rozpouštědlo v potravinářském nebo chemickém průmyslu, |
| --- | --- |

—

čistý CO2 používaný jako rozpouštědlo v potravinářském nebo chemickém průmyslu,

| — | CO2 používaný a vázaný v produktech nebo vstupních surovinách v chemickém nebo papírenském průmyslu (např. k výrobě močoviny nebo srážených uhličitanů), |
| --- | --- |

—

CO2 používaný a vázaný v produktech nebo vstupních surovinách v chemickém nebo papírenském průmyslu (např. k výrobě močoviny nebo srážených uhličitanů),

| — | uhličitany vázané v absorpčním produktu sušeném rozprašováním (SDAP) z polosuchého čištění spalin, |
| --- | --- |

—

uhličitany vázané v absorpčním produktu sušeném rozprašováním (SDAP) z polosuchého čištění spalin,

| — | CO2 přemístěný do zařízení pro zachytávání, |
| --- | --- |

—

CO2 přemístěný do zařízení pro zachytávání,

| — | CO2 ze zařízení pro zachytávání přemístěný do přepravních sítí, |
| --- | --- |

—

CO2 ze zařízení pro zachytávání přemístěný do přepravních sítí,

| — | CO2 z přepravních sítí přemístěný do úložišť. |
| --- | --- |

—

CO2 z přepravních sítí přemístěný do úložišť.

Hmotnost ročně přemístěného CO2 nebo uhličitanu se stanoví s maximální nejistotou menší než 1,5 % buď přímo pomocí objemových nebo hmotnostních průtokoměrů, vážením, nebo nepřímo z hmotnosti příslušného produktu (např. uhličitanů nebo močoviny), je-li to příslušné a vhodné, ledaže se použijí jiné požadavky z příloh specifických pro jednotlivé činnosti.

Pokud jsou množství přemísťovaného CO2 měřena jak v převáděcím zařízení, tak v přijímacím zařízení, množství převáděného a přijatého CO2 musí být na obou místech totožná. Je-li odchylka naměřených hodnot v rozsahu, který lze vysvětlit nejistotou systémů měření, ve výkazech emisí převáděcích a přijímacích zařízení se použije aritmetický průměr obou naměřených hodnot. Výkaz emisí musí zahrnovat prohlášení, že daná hodnota je v souladu s hodnotou, kterou uvedlo převáděcí nebo přijímací zařízení. Naměřená hodnota se uvádí jako informativní položka.

Pokud odchylku naměřených hodnot nelze vysvětlit rozsahem nejistoty systémů měření, provozovatelé příslušných zařízení uvedou naměřené hodnoty v soulad tím, že použijí konzervativní úpravy (tj. zabrání podhodnocování emisí). Tento soulad ověří ověřovatelé z převáděcích a přijímajících zařízení a musí jej schválit příslušný orgán.

V případech, kdy část přemístěného CO2 vznikla z biomasy, nebo pokud se směrnice 2003/87/ES na zařízení vztahuje jen částečně, odečte provozovatel u činností podle této směrnice jen příslušný hmotnostní podíl přemístěného CO2, který pochází z fosilních paliv a materiálů. Příslušné metody přiřazování jsou konzervativní a podléhají schválení příslušným orgánem.

Pokud se uplatní u převáděcího zařízení přístup založený na měření, převáděcí a přijímací zařízení vykážou celkové množství přemístěného/přijatého CO2 z používání biomasy jako informativní položku. Od přijímacího zařízení se nepožaduje, aby pro tento účel provedlo vlastní měření, nýbrž vykázalo množství CO2 z biomasy získané převáděcím zařízením.“

| 6) | V oddílu 6.3 písm. c) třetím pododstavci se slova „příloh II až XI“ nahrazují slovy „příloh II až XI a příloh XVI, XVII a XVIII“. |
| --- | --- |

6)

V oddílu 6.3 písm. c) třetím pododstavci se slova „příloh II až XI“ nahrazují slovy „příloh II až XI a příloh XVI, XVII a XVIII“.

| 7) | V oddílu 7.1 pátém pododstavci se slova „přílohách II až XI a přílohách XIV a XV“ nahrazují slovy „přílohách II až XI a přílohách XIV až XVIII“. |
| --- | --- |

7)

V oddílu 7.1 pátém pododstavci se slova „přílohách II až XI a přílohách XIV a XV“ nahrazují slovy „přílohách II až XI a přílohách XIV až XVIII“.

| 8) | Oddíl 8 se mění takto:






  a) | v pátém pododstavci bodě 6 se slova „příloh I až XI“ nahrazují slovy „příloh I až XI a příloh XVI, XVII a XVIII“; |
| --- | --- | --- |

8)

Oddíl 8 se mění takto:

a)

v pátém pododstavci bodě 6 se slova „příloh I až XI“ nahrazují slovy „příloh I až XI a příloh XVI, XVII a XVIII“;

| b) | v pátém pododstavci se na konci doplňuje nový bod, který zní:






  „10) | případně množství CO2 přemístěného do jiných zařízení nebo z nich přijatého s uvedením identifikačního kódu zařízení vymezeného nařízením podle článku 19 směrnice 2003/87/ES.“; |
| --- | --- | --- |

b)

v pátém pododstavci se na konci doplňuje nový bod, který zní:

„10)

případně množství CO2 přemístěného do jiných zařízení nebo z nich přijatého s uvedením identifikačního kódu zařízení vymezeného nařízením podle článku 19 směrnice 2003/87/ES.“;

| c) | vkládá se nový šestý pododstavec, který zní:
  „Příslušný orgán může povolit provozovatelům úložišť CO2, aby po jejich uzavření odevzdali zjednodušené zprávy o emisích obsahující alespoň náležitosti uvedené v bodech 1 a 9, pokud povolení k vypouštění emisí skleníkových plynů neobsahuje žádné zdroje emisí.“ |
| --- | --- |

c)

vkládá se nový šestý pododstavec, který zní:

„Příslušný orgán může povolit provozovatelům úložišť CO2, aby po jejich uzavření odevzdali zjednodušené zprávy o emisích obsahující alespoň náležitosti uvedené v bodech 1 a 9, pokud povolení k vypouštění emisí skleníkových plynů neobsahuje žádné zdroje emisí.“

| 9) | Na konci oddílu 9 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
  „V případě zachytávání, přepravy a geologického ukládání CO2 se uchovávají následující dodatečné informace:






  — | případně dokumentace o množství CO2 injektovaného do úložného komplexu zařízeními, která provádějí geologické ukládání CO2, |
| --- | --- | --- |

9)

Na konci oddílu 9 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„V případě zachytávání, přepravy a geologického ukládání CO2 se uchovávají následující dodatečné informace:

—

případně dokumentace o množství CO2 injektovaného do úložného komplexu zařízeními, která provádějí geologické ukládání CO2,

| — | případně reprezentativně shromážděné údaje o teplotě a tlaku v přepravní síti, |
| --- | --- |

—

případně reprezentativně shromážděné údaje o teplotě a tlaku v přepravní síti,

| — | případně kopie povolení k ukládání, včetně schváleného plánu monitorování podle článku 9 směrnice 2009/31/ES, |
| --- | --- |

—

případně kopie povolení k ukládání, včetně schváleného plánu monitorování podle článku 9 směrnice 2009/31/ES,

| — | případně zprávy předložené podle článku 14 směrnice 2009/31/ES, |
| --- | --- |

—

případně zprávy předložené podle článku 14 směrnice 2009/31/ES,

| — | případně zprávy o výsledcích kontrol prováděných podle článku 15 směrnice 2009/31/ES, |
| --- | --- |

—

případně zprávy o výsledcích kontrol prováděných podle článku 15 směrnice 2009/31/ES,

| — | případně dokumentace o nápravných opatřeních přijatých podle článku 16 směrnice 2009/31/ES.“ |
| --- | --- |

—

případně dokumentace o nápravných opatřeních přijatých podle článku 16 směrnice 2009/31/ES.“

| B. | Příloha XII se nahrazuje tímto:

  „PŘÍLOHA XII

  Pokyny pro stanovení emisí skleníkových plynů nebo množství přemístěných skleníkových plynů prostřednictvím systémů kontinuálního měření

  1.   OMEZENÍ A ÚPLNOST

  Ustanovení této přílohy se použijí na emise skleníkových plynů ze všech činností uvedených ve směrnici 2003/87/ES. Emise mohou v zařízení vznikat v několika zdrojích emisí.
  Ustanovení této přílohy se navíc použijí na systémy kontinuálního měření používané ke stanovení toků CO2 v potrubí, zejména je-li využíváno k přemístění CO2 mezi zařízeními, například pro zachytávání, přepravu a geologické ukládání CO2. Pro tento účel se odkazy na emise v oddílech 6 a 7.2 přílohy I vykládají jako odkazy na množství CO2 přemístěného podle oddílu 5.7 přílohy I.
  2.   STANOVENÍ EMISÍ SKLENÍKOVÝCH PLYNŮ


  Úroveň přesnosti 1

  Pro každý bod měření se dosáhne celkové nejistoty veškerých emisí nebo toku CO2 za vykazované období menší než ± 10 %.

  Úroveň přesnosti 2

  Pro každý bod měření se dosáhne celkové nejistoty veškerých emisí nebo toku CO2 za vykazované období menší než ± 7,5 %.

  Úroveň přesnosti 3

  Pro každý bod měření se dosáhne celkové nejistoty veškerých emisí nebo toku CO2 za vykazované období menší než ± 5 %.

  Úroveň přesnosti 4

  Pro každý bod měření se dosáhne celkové nejistoty veškerých emisí nebo toku CO2 za vykazované období menší než ± 2,5 %.


  Celkový přístup


  Celkové emise skleníkových plynů (GHG) ze zdroje emisí nebo množství CO2 vedeného bodem měření za vykazované období se stanoví pomocí níže uvedeného vzorce. Pokud je v jednom zařízení několik zdrojů emisí, které nelze měřit jako jeden zdroj, měří se emise z těchto zdrojů emisí odděleně a připočtou se k celkovým emisím konkrétního plynu za vykazované období v celém zařízení.



  Parametry koncentrace skleníkových plynů a toku spalin se stanoví podle ustanovení oddílu 6 přílohy I. K měření přemístěného CO2 v potrubí se případně použije oddíl 6 přílohy I, jako kdyby byl bod měření zdrojem emisí. Pro tyto body měření se nevyžaduje potvrzovací výpočet podle oddílu 6.3 písm. c).


  Koncentrace skleníkových plynů


  Koncentrace skleníkových plynů ve spalinách se stanoví kontinuálním měřením v reprezentativním bodě. Koncentraci skleníkových plynů lze měřit dvěma přístupy:
  METODA A
  Koncentrace skleníkových plynů se změří přímo.
  METODA B
  U velmi vysokých koncentrací skleníkových plynů, například v přepravních sítích, lze koncentraci skleníkových plynů vypočítat pomocí hmotnostní bilance s přihlédnutím k naměřeným hodnotám koncentrace všech ostatních složek toku plynu, jak jsou stanoveny v plánu monitorování zařízení:





  Tok spalin


  Tok suchých spalin lze stanovit jednou z následujících metod:
  METODA A
  Tok spalin Qe
  se vypočte pomocí přístupu založeného na hmotnostní bilanci s přihlédnutím ke všem významným parametrům, jako je množství vstupního materiálu, tok vstupního vzduchu, účinnost procesu atd., a na výstupní straně výstup produktu, koncentrace O2, koncentrace SO2 a NOx atd.
  Tato specifická metoda výpočtu musí být schválena příslušným orgánem jako součást hodnocení plánu monitorování a metodiky monitorování v něm obsažené.
  METODA B
  Tok spalin Qe
  se stanoví kontinuálním měřením toku v reprezentativním bodě.“ |
| --- | --- |

B.

Příloha XII se nahrazuje tímto:

„PŘÍLOHA XII

Pokyny pro stanovení emisí skleníkových plynů nebo množství přemístěných skleníkových plynů prostřednictvím systémů kontinuálního měření

1.   OMEZENÍ A ÚPLNOST

Ustanovení této přílohy se použijí na emise skleníkových plynů ze všech činností uvedených ve směrnici 2003/87/ES. Emise mohou v zařízení vznikat v několika zdrojích emisí.

Ustanovení této přílohy se navíc použijí na systémy kontinuálního měření používané ke stanovení toků CO2 v potrubí, zejména je-li využíváno k přemístění CO2 mezi zařízeními, například pro zachytávání, přepravu a geologické ukládání CO2. Pro tento účel se odkazy na emise v oddílech 6 a 7.2 přílohy I vykládají jako odkazy na množství CO2 přemístěného podle oddílu 5.7 přílohy I.

2.   STANOVENÍ EMISÍ SKLENÍKOVÝCH PLYNŮ

Úroveň přesnosti 1

Pro každý bod měření se dosáhne celkové nejistoty veškerých emisí nebo toku CO2 za vykazované období menší než ± 10 %.

Úroveň přesnosti 2

Pro každý bod měření se dosáhne celkové nejistoty veškerých emisí nebo toku CO2 za vykazované období menší než ± 7,5 %.

Úroveň přesnosti 3

Pro každý bod měření se dosáhne celkové nejistoty veškerých emisí nebo toku CO2 za vykazované období menší než ± 5 %.

Úroveň přesnosti 4

Pro každý bod měření se dosáhne celkové nejistoty veškerých emisí nebo toku CO2 za vykazované období menší než ± 2,5 %.

Celkový přístup

Celkové emise skleníkových plynů (GHG) ze zdroje emisí nebo množství CO2 vedeného bodem měření za vykazované období se stanoví pomocí níže uvedeného vzorce. Pokud je v jednom zařízení několik zdrojů emisí, které nelze měřit jako jeden zdroj, měří se emise z těchto zdrojů emisí odděleně a připočtou se k celkovým emisím konkrétního plynu za vykazované období v celém zařízení.

Formula

Parametry koncentrace skleníkových plynů a toku spalin se stanoví podle ustanovení oddílu 6 přílohy I. K měření přemístěného CO2 v potrubí se případně použije oddíl 6 přílohy I, jako kdyby byl bod měření zdrojem emisí. Pro tyto body měření se nevyžaduje potvrzovací výpočet podle oddílu 6.3 písm. c).

Koncentrace skleníkových plynů

Koncentrace skleníkových plynů ve spalinách se stanoví kontinuálním měřením v reprezentativním bodě. Koncentraci skleníkových plynů lze měřit dvěma přístupy:

METODA A

Koncentrace skleníkových plynů se změří přímo.

METODA B

U velmi vysokých koncentrací skleníkových plynů, například v přepravních sítích, lze koncentraci skleníkových plynů vypočítat pomocí hmotnostní bilance s přihlédnutím k naměřeným hodnotám koncentrace všech ostatních složek toku plynu, jak jsou stanoveny v plánu monitorování zařízení:

Formula

Tok spalin

Tok suchých spalin lze stanovit jednou z následujících metod:

METODA A

Tok spalin Qe
  se vypočte pomocí přístupu založeného na hmotnostní bilanci s přihlédnutím ke všem významným parametrům, jako je množství vstupního materiálu, tok vstupního vzduchu, účinnost procesu atd., a na výstupní straně výstup produktu, koncentrace O2, koncentrace SO2 a NOx atd.

Tato specifická metoda výpočtu musí být schválena příslušným orgánem jako součást hodnocení plánu monitorování a metodiky monitorování v něm obsažené.

METODA B

Tok spalin Qe
  se stanoví kontinuálním měřením toku v reprezentativním bodě.“

| C. | Doplňuje se nová příloha XVI, která zní:

  „PŘÍLOHA XVI

  Pokyny specifické pro jednotlivé činnosti týkající se stanovení emisí skleníkových plynů ze zachytávání CO2 za účelem přepravy a geologického ukládání v úložišti povoleném podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/31/ES

  1.   OMEZENÍ A ÚPLNOST

  Pokyny specifické pro jednotlivé činnosti obsažené v této příloze se použijí na monitorování emisí ze zachytávání CO2.
  Zachytávání CO2 lze provádět buď ve specializovaných zařízeních, která přijímají CO2 přemístěný z jiných zařízení, nebo v zařízeních provádějících činnosti, při nichž je emitován CO2, jenž by měl být zachycen podle téhož povolení k vypouštění emisí skleníkových plynů. Povolení k vypouštění emisí skleníkových plynů obsahují veškeré části zařízení související se zachytáváním CO2, jeho přechodným ukládáním, přemístěním do přepravní sítě pro CO2 nebo do úložiště pro geologické ukládání CO2. Pokud zařízení provádí jiné činnosti, na které se vztahuje směrnice 2003/87/ES, emise z těchto činností se monitorují podle příslušných příloh těchto pokynů.
  2.   EMISE ZE ZACHYTÁVÁNÍ CO2


  Potenciální zdroje emisí CO2 ze zachytávání CO2 zahrnují






  — | CO2 přemístěný do zařízení pro zachytávání, |
| --- | --- | --- |

C.

Doplňuje se nová příloha XVI, která zní:

„PŘÍLOHA XVI

Pokyny specifické pro jednotlivé činnosti týkající se stanovení emisí skleníkových plynů ze zachytávání CO2 za účelem přepravy a geologického ukládání v úložišti povoleném podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/31/ES

1.   OMEZENÍ A ÚPLNOST

Pokyny specifické pro jednotlivé činnosti obsažené v této příloze se použijí na monitorování emisí ze zachytávání CO2.

Zachytávání CO2 lze provádět buď ve specializovaných zařízeních, která přijímají CO2 přemístěný z jiných zařízení, nebo v zařízeních provádějících činnosti, při nichž je emitován CO2, jenž by měl být zachycen podle téhož povolení k vypouštění emisí skleníkových plynů. Povolení k vypouštění emisí skleníkových plynů obsahují veškeré části zařízení související se zachytáváním CO2, jeho přechodným ukládáním, přemístěním do přepravní sítě pro CO2 nebo do úložiště pro geologické ukládání CO2. Pokud zařízení provádí jiné činnosti, na které se vztahuje směrnice 2003/87/ES, emise z těchto činností se monitorují podle příslušných příloh těchto pokynů.

2.   EMISE ZE ZACHYTÁVÁNÍ CO2

Potenciální zdroje emisí CO2 ze zachytávání CO2 zahrnují

—

CO2 přemístěný do zařízení pro zachytávání,

| — | spalování a jiné spojené činnosti v zařízení (v souvislosti se zachytáváním), tj. použití paliva a vstupních materiálů. |
| --- | --- |

—

spalování a jiné spojené činnosti v zařízení (v souvislosti se zachytáváním), tj. použití paliva a vstupních materiálů.

3.   KVANTIFIKACE PŘEMÍSTĚNÝCH A EMITOVANÝCH MNOŽSTVÍ CO2

3.1   KVANTIFIKACE NA ÚROVNI ZAŘÍZENÍ

Emise se vypočtou pomocí úplné hmotnostní bilance s přihlédnutím k potenciálním emisím CO2 ze všech procesů týkajících se emisí v zařízení, jakož i k množství CO2 zachyceného a přemístěného do přepravní sítě.

Emise ze zařízení se vypočítají pomocí tohoto vzorce:

Ezařízení pro zachytávání
   = Tvstup
   + Ebez zachytávání
   – Tpro ukládání

kde:

| Ezařízení pro zachytávání | = | celkové emise skleníkových plynů ze zařízení pro zachytávání; |
| --- | --- | --- |
| Tvstup | = | množství CO2 přemístěného do zařízení pro zachytávání, stanovené podle přílohy XII a oddílu 5.7 přílohy I. Pokud provozovatel příslušnému orgánu uspokojivým způsobem prokáže, že celkové emise CO2 jsou z emitujícího zařízení přemístěny do zařízení pro zachytávání, příslušný orgán může provozovateli povolit, aby použil emise z emitujícího zařízení stanovené podle příloh I až XII namísto použití systémů kontinuálního měření (CEMS); |
| Ebez zachytávání | = | emise ze zařízení, pokud CO2 nebyl zachycen, tj. součet emisí ze všech ostatních činností v zařízení monitorovaných podle příslušných příloh; |
| Tpro ukládání | = | množství CO2 přemístěné do přepravní sítě nebo do úložiště, stanovené podle přílohy XII a oddílu 5.7 přílohy I. |

Ezařízení pro zachytávání

=

celkové emise skleníkových plynů ze zařízení pro zachytávání;

Tvstup

=

množství CO2 přemístěného do zařízení pro zachytávání, stanovené podle přílohy XII a oddílu 5.7 přílohy I. Pokud provozovatel příslušnému orgánu uspokojivým způsobem prokáže, že celkové emise CO2 jsou z emitujícího zařízení přemístěny do zařízení pro zachytávání, příslušný orgán může provozovateli povolit, aby použil emise z emitujícího zařízení stanovené podle příloh I až XII namísto použití systémů kontinuálního měření (CEMS);

Ebez zachytávání

=

emise ze zařízení, pokud CO2 nebyl zachycen, tj. součet emisí ze všech ostatních činností v zařízení monitorovaných podle příslušných příloh;

Tpro ukládání

=

množství CO2 přemístěné do přepravní sítě nebo do úložiště, stanovené podle přílohy XII a oddílu 5.7 přílohy I.

V případech, kdy zachytávání CO2 provádí totéž zařízení jako zařízení, ze kterého zachycený CO2 pochází, je Tvstup rovný nule.

V případě samostatných zařízení pro zachytávání představuje Ebez zachytávání množství emisí, které vznikají z jiných zdrojů než CO2 přemístěný do zařízení pro zachytávání, například emisí ze spalování v turbínách, kompresorech, topných tělesech. Uvedené emise lze stanovit výpočtem či měřením podle příslušné přílohy specifické pro jednotlivé činnosti.

V případě samostatných zařízení pro zachytávání odečte zařízení přemísťující CO2 do zařízení pro zachytávání množství Tvstup od vlastních emisí.

3.2   STANOVENÍ PŘEMÍSTĚNÉHO CO2

Množství CO2 přemístěného ze zařízení pro zachytávání a do tohoto zařízení se stanoví podle oddílu 5.7 přílohy I pomocí systémů kontinuálního měření (CEMS) v souladu s přílohou XII. Jako minimum se použije úroveň přesnosti 4 vymezená v příloze XII. Pouze pokud je příslušnému orgánu uspokojivým způsobem prokázáno, že tato úroveň přesnosti není technicky proveditelná, smí se pro příslušný zdroj emisí použít nejbližší nižší úroveň přesnosti.“

| D. | Doplňuje se nová příloha XVII, která zní:

  „PŘÍLOHA XVII

  Pokyny specifické pro jednotlivé činnosti týkající se stanovení emisí skleníkových plynů z přepravy CO2 potrubím za účelem geologického ukládání v úložišti povoleném podle směrnice 2009/31/ES

  1.   OMEZENÍ A ÚPLNOST

  Omezení pro monitorování a vykazování emisí z přepravy CO2 potrubím jsou stanovena v povolení k vypouštění emisí skleníkových plynů uděleném přepravní síti, kam patří i všechna zařízení funkčně spojená s přepravní sítí, včetně převáděčů a topných těles. Každá přepravní síť má minimálně jeden výchozí bod a jeden koncový bod a každý z nich je připojen k jiným zařízením, která provádějí alespoň jednu z činností v oblasti zachytávání, přepravy nebo geologického ukládání CO2. Výchozí a koncové body mohou zahrnovat rozvětvení přepravní sítě a vnitrostátní hranice. Výchozí a koncový bod, jakož i zařízení, na která jsou napojeny, jsou stanoveny v povolení k vypouštění emisí skleníkových plynů.
  2.   KVANTIFIKACE EMISÍ CO2


  Při přepravě CO2 potrubím zahrnují potenciální zdroje emisí CO2







  — | spalování a jiné procesy v zařízeních funkčně spojených s přepravní sítí, např. převáděčích, |
| --- | --- | --- |

D.

Doplňuje se nová příloha XVII, která zní:

„PŘÍLOHA XVII

Pokyny specifické pro jednotlivé činnosti týkající se stanovení emisí skleníkových plynů z přepravy CO2 potrubím za účelem geologického ukládání v úložišti povoleném podle směrnice 2009/31/ES

1.   OMEZENÍ A ÚPLNOST

Omezení pro monitorování a vykazování emisí z přepravy CO2 potrubím jsou stanovena v povolení k vypouštění emisí skleníkových plynů uděleném přepravní síti, kam patří i všechna zařízení funkčně spojená s přepravní sítí, včetně převáděčů a topných těles. Každá přepravní síť má minimálně jeden výchozí bod a jeden koncový bod a každý z nich je připojen k jiným zařízením, která provádějí alespoň jednu z činností v oblasti zachytávání, přepravy nebo geologického ukládání CO2. Výchozí a koncové body mohou zahrnovat rozvětvení přepravní sítě a vnitrostátní hranice. Výchozí a koncový bod, jakož i zařízení, na která jsou napojeny, jsou stanoveny v povolení k vypouštění emisí skleníkových plynů.

2.   KVANTIFIKACE EMISÍ CO2

Při přepravě CO2 potrubím zahrnují potenciální zdroje emisí CO2

—

spalování a jiné procesy v zařízeních funkčně spojených s přepravní sítí, např. převáděčích,

| — | přechodné emise z přepravní sítě, |
| --- | --- |

—

přechodné emise z přepravní sítě,

| — | vypuštěné emise z přepravní sítě, |
| --- | --- |

—

vypuštěné emise z přepravní sítě,

| — | emise z úniků v přepravní síti. |
| --- | --- |

—

emise z úniků v přepravní síti.

U přepravní sítě, pro niž se použije níže uvedená metoda B, se do vypočtené úrovně emisí nepřičte CO2 přijatý z jiného zařízení systému pro obchodování s emisemi ani se od vypočtené úrovně emisí neodečte žádný CO2, který je přemístěn do jiného zařízení systému pro obchodování s emisemi.

2.1   KVANTIFIKAČNÍ PŘÍSTUPY

Provozovatelé přepravních sítí si mohou zvolit jeden z těchto přístupů:

METODA A

Emise z přepravní sítě se stanoví pomocí hmotnostní bilance podle tohoto vzorce:

Formula

kde:

| Emise | = | celkové emise CO2 z přepravní sítě [t CO2]; |
| --- | --- | --- |
| Evlastní činnost | = | emise z vlastní činnosti přepravní sítě (tj. nepocházející z přepravovaného CO2), například z použití paliva v převáděčích, monitorované podle příslušných příloh těchto pokynů; |
| Tvstup,i | = | množství CO2 přemístěného do přepravní sítě ve vstupním bodě i, stanovené podle přílohy XII a oddílu 5.7 přílohy I; |
| Tvýstup,j | = | množství CO2 přemístěného z přepravní sítě ve výstupním bodě j, stanovené podle přílohy XII a oddílu 5.7 přílohy I. |

Emise

=

celkové emise CO2 z přepravní sítě [t CO2];

Evlastní činnost

=

emise z vlastní činnosti přepravní sítě (tj. nepocházející z přepravovaného CO2), například z použití paliva v převáděčích, monitorované podle příslušných příloh těchto pokynů;

Tvstup,i

=

množství CO2 přemístěného do přepravní sítě ve vstupním bodě i, stanovené podle přílohy XII a oddílu 5.7 přílohy I;

Tvýstup,j

=

množství CO2 přemístěného z přepravní sítě ve výstupním bodě j, stanovené podle přílohy XII a oddílu 5.7 přílohy I.

METODA B

Emise se vypočtou s přihlédnutím k potenciálním emisím CO2 ze všech procesů týkajících se emisí v zařízení, jakož i k množství CO2 zachyceného a přemístěného do přepravní sítě podle tohoto vzorce:

Emise [t CO2
  ]= CO2 přechodný
   + CO2 vypuštěný
   + CO2 úniky
   + CO2 zařízení

kde:

| Emise | = | celkové emise CO2 z přepravní sítě [t CO2]; |
| --- | --- | --- |
| CO2 přechodný | = | množství přechodných emisí [t CO2] z CO2 přepravovaného v přepravní síti, včetně emisí z těsnění, ventilů, přechodových kompresních stanic a přechodových zařízení pro ukládání; |
| CO2 vypuštěný | = | množství vypuštěných emisí [t CO2] z CO2 přepravovaného v přepravní síti; |
| CO2 úniky | = | množství CO2 [t CO2] přepravovaného v přepravní síti, který je emitován v důsledku výpadku jedné či více součástí přepravní sítě; |
| CO2 zařízení | = | množství CO2 [t CO2], které je emitováno ze spalování nebo jiných procesů funkčně spojených s přepravou potrubím v rámci přepravní sítě, monitorované podle příslušných příloh těchto pokynů. |

Emise

=

celkové emise CO2 z přepravní sítě [t CO2];

CO2 přechodný

=

množství přechodných emisí [t CO2] z CO2 přepravovaného v přepravní síti, včetně emisí z těsnění, ventilů, přechodových kompresních stanic a přechodových zařízení pro ukládání;

CO2 vypuštěný

=

množství vypuštěných emisí [t CO2] z CO2 přepravovaného v přepravní síti;

CO2 úniky

=

množství CO2 [t CO2] přepravovaného v přepravní síti, který je emitován v důsledku výpadku jedné či více součástí přepravní sítě;

CO2 zařízení

=

množství CO2 [t CO2], které je emitováno ze spalování nebo jiných procesů funkčně spojených s přepravou potrubím v rámci přepravní sítě, monitorované podle příslušných příloh těchto pokynů.

2.2   POŽADAVKY NA KVANTIFIKACI

Při volbě metody A nebo B musí provozovatel příslušnému orgánu prokázat, že zvolená metodika povede ke spolehlivějším výsledkům s nižší nejistotou u veškerých emisí a že v době, kdy žádá o povolení k vypouštění emisí skleníkových plynů, použije nejlepší dostupnou technologii a poznatky, aniž by to vedlo k neúměrně vysokým nákladům. Při volbě metody B musí provozovatel příslušnému orgánu uspokojivě prokázat, že celková nejistota u roční úrovně emisí skleníkových plynů pro přepravní síť provozovatele nepřesáhne 7,5 %.

2.2.1   ZVLÁŠTNÍ POŽADAVKY PRO METODU A

Množství CO2 přemístěného z přepravní sítě a do této sítě se stanoví podle oddílu 5.7 přílohy I pomocí systémů kontinuálního měření (CEMS) v souladu s přílohou XII. Jako minimum se použije úroveň přesnosti 4 vymezená v příloze XII. Pouze pokud je příslušnému orgánu uspokojivým způsobem prokázáno, že tato úroveň přesnosti není technicky proveditelná, smí se pro příslušný zdroj emisí použít nejbližší nižší úroveň přesnosti.

2.2.2   ZVLÁŠTNÍ POŽADAVKY PRO METODU B

2.2.2.1   Emise ze spalování

Potenciální emise ze spalování při použití paliva se monitorují v souladu s přílohou II.

2.2.2.2   Přechodné emise z přepravní sítě

Přechodné emise zahrnují emise z těchto druhů zařízení:

| — | těsnění, |
| --- | --- |

—

těsnění,

| — | měřicí zařízení, |
| --- | --- |

—

měřicí zařízení,

| — | ventily, |
| --- | --- |

—

ventily,

| — | přechodové kompresní stanice, |
| --- | --- |

—

přechodové kompresní stanice,

| — | přechodová zařízení pro ukládání. |
| --- | --- |

—

přechodová zařízení pro ukládání.

Průměrné emisní faktory EF (vyjádřené v g CO2/jednotku času) na jednotlivé zařízení/výskyt, kde lze očekávat přechodné emise, stanoví provozovatel při zahájení provozu a nejpozději na konci prvního vykazovaného roku, kdy je přepravní síť v provozu. Provozovatel tyto faktory přezkoumá alespoň jednou za 5 let s ohledem na nejlepší dostupné techniky v této oblasti.

Veškeré emise se vypočítají tak, že se počet jednotlivých zařízení v každé kategorii vynásobí emisním faktorem a výsledky pro jednotlivé kategorie se sečtou, jak je ukázáno v níže uvedeném vzorci:

Formula

Počet výskytů je počet určitých jednotlivých zařízení na kategorii, který je vynásoben počtem jednotek času za rok.

2.2.2.3   Emise z úniků

Provozovatel přepravní sítě předloží důkaz o integritě sítě prostřednictvím reprezentativních (prostorových a časových) údajů o teplotě a tlaku. Pokud z údajů vyplývá, že došlo k úniku, provozovatel vypočte množství CO2 vzniklého únikem s použitím vhodné metodiky zdokumentované v plánu monitorování na základě pravidel pro nejlepší praxi v odvětví, například za použití rozdílů v údajích o teplotě a tlaku ve srovnání s průměrnými hodnotami tlaku a teploty souvisejícími s integritou.

2.2.2.4   Vypuštěné emise

Provozovatel poskytne v plánu monitorování analýzu potenciálních případů vypouštění emisí, a to rovněž z důvodu údržby či v nouzovém stavu, a poskytne vhodnou zdokumentovanou metodiku pro výpočet vypuštěného CO2 na základě pravidel pro nejlepší praxi v odvětví.

2.2.2.5   Ověřování výsledku výpočtu přechodných emisí a emisí vzniklých únikem

Vzhledem k tomu, že monitorování CO2 přemístěného z přepravní sítě a do této sítě bude v každém případě prováděno z komerčních důvodů, provozovatel přepravní sítě použije alespoň jednou za rok metodu A pro validaci výsledků metody B. V tomto ohledu lze použít k měření přemístěného CO2 nižší úrovně přesnosti vymezené v příloze XII.“

| E. | Doplňuje se nová příloha XVIII, která zní:

  „PŘÍLOHA XVIII

  Pokyny specifické pro jednotlivé činnosti týkající se geologického ukládání CO2 v úložišti povoleném podle směrnice 2009/31/ES

  1.   OMEZENÍ

  Omezení pro monitorování a vykazování emisí z geologického ukládání CO2 jsou specifické pro dané místo a vycházejí z vymezení úložiště a úložného komplexu, jak je uvedeno v povolení podle směrnice 2009/31/ES. Do povolení k vypouštění emisí skleníkových plynů se zahrnou všechny zdroje emisí ze zařízení pro injektáž CO2. Pokud se zjistí úniky z úložného komplexu, které vedou k emisím nebo uvolňování CO2 do vodního sloupce, jsou pro příslušné zařízení zahrnuty do zdrojů emisí, dokud nebudou přijata nápravná opatření podle článku 16 směrnice 2009/31/ES a u daného úniku již nelze zjistit emise ani uvolňování do vodního sloupce.
  2.   STANOVENÍ EMISÍ CO2


  Potenciální zdroje emisí CO2 z geologického ukládání CO2 zahrnují






  — | použití paliva v převáděčích a jiné spalovací činnosti, například v elektrárnách v místě úložiště, |
| --- | --- | --- |

E.

Doplňuje se nová příloha XVIII, která zní:

„PŘÍLOHA XVIII

Pokyny specifické pro jednotlivé činnosti týkající se geologického ukládání CO2 v úložišti povoleném podle směrnice 2009/31/ES

1.   OMEZENÍ

Omezení pro monitorování a vykazování emisí z geologického ukládání CO2 jsou specifické pro dané místo a vycházejí z vymezení úložiště a úložného komplexu, jak je uvedeno v povolení podle směrnice 2009/31/ES. Do povolení k vypouštění emisí skleníkových plynů se zahrnou všechny zdroje emisí ze zařízení pro injektáž CO2. Pokud se zjistí úniky z úložného komplexu, které vedou k emisím nebo uvolňování CO2 do vodního sloupce, jsou pro příslušné zařízení zahrnuty do zdrojů emisí, dokud nebudou přijata nápravná opatření podle článku 16 směrnice 2009/31/ES a u daného úniku již nelze zjistit emise ani uvolňování do vodního sloupce.

2.   STANOVENÍ EMISÍ CO2

Potenciální zdroje emisí CO2 z geologického ukládání CO2 zahrnují

—

použití paliva v převáděčích a jiné spalovací činnosti, například v elektrárnách v místě úložiště,

| — | vypouštění při injektáži nebo při druhotné intenzifikaci těžby uhlovodíků, |
| --- | --- |

—

vypouštění při injektáži nebo při druhotné intenzifikaci těžby uhlovodíků,

| — | přechodné emise při injektáži, |
| --- | --- |

—

přechodné emise při injektáži,

| — | průnik CO2 z druhotné intenzifikace těžby uhlovodíků, |
| --- | --- |

—

průnik CO2 z druhotné intenzifikace těžby uhlovodíků,

| — | úniky. |
| --- | --- |

—

úniky.

U úložiště se k vypočtené úrovni emisí nepřičte CO2 přijatý z jiného zařízení ani se od vypočtené úrovně emisí neodečte žádný CO2, který je přemístěn do jiného zařízení nebo který je geologicky uložen do úložiště.

2.1   EMISE Z POUŽITÍ PALIVA

Emise ze spalování při povrchových činnostech se stanoví podle přílohy II.

2.2   VYPUŠTĚNÉ A PŘECHODNÉ EMISE Z INJEKTÁŽE

Emise z vypouštění a přechodné emise se stanoví takto:

CO2 emitovaný [tCO2] = V CO2 [tCO2] + F CO2 [tCO2]

kde:

V CO2
  = množství vypuštěného CO2;

F CO2
  = množství CO2 z přechodných emisí;

V CO2 se stanoví za použití systémů kontinuálního měření (CEMS) podle přílohy XII těchto pokynů. Pokud by uplatnění CEMS vedlo k neúměrně vysokým nákladům, provozovatel může v případě schválení příslušným orgánem do plánu monitorování zařadit vhodnou metodiku na základě pravidel pro nejlepší praxi v odvětví;

F CO2 se považuje za jeden zdroj, což znamená, že požadavky na nejistotu z příloh XII a oddílu 6.2 přílohy I se vztahují na celkovou hodnotu, a nikoli na jednotlivé body emisí. Provozovatel poskytne v plánu monitorování analýzu potenciálních zdrojů přechodných emisí, jakož i vhodnou zdokumentovanou metodiku pro výpočet nebo měření množství F CO2 na základě pravidel pro nejlepší praxi v odvětví. Pro stanovení F CO2 lze u injektážního zařízení použít údaje shromážděné podle článku 13 a přílohy II bodu 1.1 písm. e)–h) směrnice 2009/31/ES, pokud splňují požadavky těchto pokynů.

2.3   VYPUŠTĚNÉ A PŘECHODNÉ EMISE Z DRUHOTNÉ INTENZIFIKACE TĚŽBY UHLOVODÍKŮ

Kombinace druhotné intenzifikace těžby uhlovodíků a geologického ukládání CO2 zřejmě poskytne dodatečný zdrojový tok emisí, totiž průnik CO2 do produkovaných uhlovodíků. Dodatečné zdroje emisí z druhotné intenzifikace těžby uhlovodíků zahrnují

| — | jednotky pro separaci ropy a plynu a zařízení k recyklaci plynu, kde by se mohly vyskytovat přechodné emise CO2, |
| --- | --- |

—

jednotky pro separaci ropy a plynu a zařízení k recyklaci plynu, kde by se mohly vyskytovat přechodné emise CO2,

| — | fléru, v níž by se emise mohly vyskytnout kvůli použití systémů kontinuálního pozitivního čištění a při odtlakování zařízení produkujícího uhlovodíky, |
| --- | --- |

—

fléru, v níž by se emise mohly vyskytnout kvůli použití systémů kontinuálního pozitivního čištění a při odtlakování zařízení produkujícího uhlovodíky,

| — | systém na čištění CO2, aby se zabránilo tomu, že vysoké koncentrace CO2 fléru uhasí. |
| --- | --- |

—

systém na čištění CO2, aby se zabránilo tomu, že vysoké koncentrace CO2 fléru uhasí.

Veškeré přechodné emise, které se vyskytnou, budou obvykle přesměrovány do systému jímání plynu, do fléry nebo do systému na čištění CO2. Všechny takovéto přechodné emise nebo CO2 vypuštěný např. ze systému na čištění CO2 se stanoví podle oddílu 2.2 této přílohy.

Emise z fléry se stanoví podle přílohy II s ohledem na potenciální vlastní CO2 ve flérovaném plynu.

3.   ÚNIKY Z ÚLOŽNÉHO KOMPLEXU

Monitorování se zahájí v případě, že jakýkoli únik bude mít za následek emise nebo uvolňování do vodního sloupce. Emise, které vznikají z uvolňování CO2 do vodního sloupce, se považují za rovnocenné množství uvolněnému do vodního sloupce.

Monitorování emisí nebo uvolňování do vodního sloupce v případě úniku pokračuje, dokud nebudou přijata nápravná opatření podle článku 16 směrnice 2009/31/ES a již nelze zjistit emise ani uvolňování do vodního sloupce.

Emise a uvolňování do vodního sloupce se kvantifikují takto:

Formula

kde:

| L CO2 | = | hmotnost CO2 emitovaného nebo uvolňovaného za kalendářní den v důsledku úniku. U každého kalendářního dne, kdy se únik monitoruje, se tento únik vypočte jako průměr hmotnosti vzniklé únikem za hodinu [tCO2/h], který se vynásobí 24. Množství vzniklé únikem za hodinu se stanoví podle ustanovení ve schváleném plánu monitorování pro úložiště a únik. U každého kalendářního dne před zahájením monitorování se hmotnost vzniklá únikem za den považuje za rovnocennou hmotnosti vzniklé únikem za den při prvním dnu monitorování; |
| --- | --- | --- |
| Tzahájení | = | nejpozději






  a) | poslední datum, kdy nebyly vykázány emise ani uvolňování do vodního sloupce z posuzovaného zdroje; |

L CO2

=

hmotnost CO2 emitovaného nebo uvolňovaného za kalendářní den v důsledku úniku. U každého kalendářního dne, kdy se únik monitoruje, se tento únik vypočte jako průměr hmotnosti vzniklé únikem za hodinu [tCO2/h], který se vynásobí 24. Množství vzniklé únikem za hodinu se stanoví podle ustanovení ve schváleném plánu monitorování pro úložiště a únik. U každého kalendářního dne před zahájením monitorování se hmotnost vzniklá únikem za den považuje za rovnocennou hmotnosti vzniklé únikem za den při prvním dnu monitorování;

Tzahájení

=

nejpozději

a)

poslední datum, kdy nebyly vykázány emise ani uvolňování do vodního sloupce z posuzovaného zdroje;

| b) | datum, kdy byla zahájena injektáž CO2; |
| --- | --- |

b)

datum, kdy byla zahájena injektáž CO2;

| c) | jiné datum, aby existovaly důkazy, jež by příslušnému orgány uspokojivě prokázaly, že emise ani uvolňování do vodního sloupce nemohly začít před uvedeným datem; |
| --- | --- |

c)

jiné datum, aby existovaly důkazy, jež by příslušnému orgány uspokojivě prokázaly, že emise ani uvolňování do vodního sloupce nemohly začít před uvedeným datem;

Tukončení

=

datum, ke kterému byla přijata nápravná opatření podle článku 16 směrnice 2009/31/ES a ke kterému již nelze zjistit emise ani uvolňování do vodního sloupce.

Lze použít jiné metody kvantifikace emisí nebo uvolňování do vodního sloupce z úniků, pokud je schválí příslušný orgán z toho důvodu, že poskytnou vyšší přesnost než výše uvedený přístup.

Množství emisí vzniklých únikem z úložného komplexu se kvantifikuje pro každý únik s maximální celkovou nejistotou za vykazované období ± 7,5 %. Pokud je celková nejistota použitého kvantifikačního přístupu vyšší než ± 7,5 %, použije se tato úprava:

CO2,vykázaný
  [t CO2
  ] = CO2,kvantifikovaný
  [t CO2
  ] × (1 + (nejistotasystém [%]/100) – 0,075)

kde:

| CO2,vykázaný | : | množství CO2, které se zahrne do ročního výkazu emisí, pokud jde o daný únik; |
| --- | --- | --- |
| CO2,kvantifikovaný | : | množství CO2 stanovené použitým kvantifikačním přístupem pro daný únik; |
| Nejistotasystém | : | úroveň nejistoty, která souvisí s kvantifikačním přístupem použitým pro daný únik, stanovená podle oddílu 7 přílohy I těchto pokynů.“ |

CO2,vykázaný

:

množství CO2, které se zahrne do ročního výkazu emisí, pokud jde o daný únik;

CO2,kvantifikovaný

:

množství CO2 stanovené použitým kvantifikačním přístupem pro daný únik;

Nejistotasystém

:

úroveň nejistoty, která souvisí s kvantifikačním přístupem použitým pro daný únik, stanovená podle oddílu 7 přílohy I těchto pokynů.“

---

| 22.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 155/48 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 155/48

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 18. června 2010

o ochranných opatřeních ohledně nakažlivé chudokrevnosti koní v Rumunsku

(oznámeno pod číslem K(2010) 3767)

(Text s významem pro EHP)

(2010/346/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 90/425/EHS ze dne 26. června 1990 o veterinárních a zootechnických kontrolách v obchodu s některými živými zvířaty a produkty uvnitř Společenství s cílem dotvoření vnitřního trhu (1), a zejména na čl. 10 odst. 4 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nakažlivá chudokrevnost koní je virová choroba postihující pouze zvířata rodu koňovitých (Equidae). Inkubační doba je obvykle jeden až tři týdny, ale může dosáhnout až tří měsíců. Nakažení koňovití zůstávají infekčními po celý život a mohou potenciálně přenést nákazu na další koňovité. Infekce nakažlivou chudokrevností koní není obvykle navenek patrná, dokud po některé z akutních klinických atak během virémie nedojde k úhynu zvířete, což podstatně zvyšuje pravděpodobnost nákazy. Místně se nákaza přenáší krví z nakaženého koně prostřednictvím much, které přerušovaně sají koňskou krev, a přenosem in utero na plod. Na velké vzdálenosti se nákaza šíří zejména přesunem nakažených zvířat, jejich spermatu, vajíček a embryí a používáním kontaminovaných jehel či infuzí krevních produktů obsahujících uvedený virus. |
| --- | --- |

(1)

Nakažlivá chudokrevnost koní je virová choroba postihující pouze zvířata rodu koňovitých (Equidae). Inkubační doba je obvykle jeden až tři týdny, ale může dosáhnout až tří měsíců. Nakažení koňovití zůstávají infekčními po celý život a mohou potenciálně přenést nákazu na další koňovité. Infekce nakažlivou chudokrevností koní není obvykle navenek patrná, dokud po některé z akutních klinických atak během virémie nedojde k úhynu zvířete, což podstatně zvyšuje pravděpodobnost nákazy. Místně se nákaza přenáší krví z nakaženého koně prostřednictvím much, které přerušovaně sají koňskou krev, a přenosem in utero na plod. Na velké vzdálenosti se nákaza šíří zejména přesunem nakažených zvířat, jejich spermatu, vajíček a embryí a používáním kontaminovaných jehel či infuzí krevních produktů obsahujících uvedený virus.

| (2) | Nakažlivá chudokrevnost koní je chorobou povinnou hlášením v souladu s přílohou A směrnice Rady 90/426/EHS ze dne 26. června 1990 o veterinárních předpisech pro přesun koňovitých a jejich dovoz ze třetích zemí (2). Navíc směrnice Rady 82/894/EHS ze dne 21. prosince 1982 o hlášení chorob zvířat ve Společenství (3) stanoví, že ohnisko nakažlivé chudokrevnosti koní se musí oznamovat Komisi a ostatním členským státům prostřednictvím systému oznamování chorob zvířat („systém ADNS“). |
| --- | --- |

(2)

Nakažlivá chudokrevnost koní je chorobou povinnou hlášením v souladu s přílohou A směrnice Rady 90/426/EHS ze dne 26. června 1990 o veterinárních předpisech pro přesun koňovitých a jejich dovoz ze třetích zemí (2). Navíc směrnice Rady 82/894/EHS ze dne 21. prosince 1982 o hlášení chorob zvířat ve Společenství (3) stanoví, že ohnisko nakažlivé chudokrevnosti koní se musí oznamovat Komisi a ostatním členským státům prostřednictvím systému oznamování chorob zvířat („systém ADNS“).

| (3) | Ustanovení čl. 4 odst. 5 směrnice 90/426/EHS stanoví omezení týkající se přesunu koňovitých z hospodářství, kde byl potvrzen výskyt nakažlivé chudokrevnosti koní, do doby, kdy po odstranění nakažených zvířat reagují zbývající zvířata negativně při dvou vyšetřeních testem podle Cogginse. |
| --- | --- |

(3)

Ustanovení čl. 4 odst. 5 směrnice 90/426/EHS stanoví omezení týkající se přesunu koňovitých z hospodářství, kde byl potvrzen výskyt nakažlivé chudokrevnosti koní, do doby, kdy po odstranění nakažených zvířat reagují zbývající zvířata negativně při dvou vyšetřeních testem podle Cogginse.

| (4) | Na rozdíl od ostatních členských států se v Rumunsku nakažlivá chudokrevnost koní vyskytuje endemicky a okamžitá porážka infikovaných koňovitých není prováděna. Z tohoto důvodu bylo přijato rozhodnutí Komise 2007/269/ES ze dne 23. dubna 2007 o ochranných opatřeních ohledně nakažlivé chudokrevnosti koní v Rumunsku (4). |
| --- | --- |

(4)

Na rozdíl od ostatních členských států se v Rumunsku nakažlivá chudokrevnost koní vyskytuje endemicky a okamžitá porážka infikovaných koňovitých není prováděna. Z tohoto důvodu bylo přijato rozhodnutí Komise 2007/269/ES ze dne 23. dubna 2007 o ochranných opatřeních ohledně nakažlivé chudokrevnosti koní v Rumunsku (4).

| (5) | Z nedávných případů nakažlivé chudokrevnosti koní u plemenných a užitkových koňovitých odesílaných z Rumunska do jiných členských států a nedávno zveřejněných výsledků veterinární inspekce, kterou v tomto členském státě provedly útvary Komise v roce 2009 v souladu s článkem 10 směrnice 90/426/EHS (5), nicméně vyplývá, že rozhodnutí 2007/269/ES je prováděno, vynucováno a monitorováno nedostatečně. |
| --- | --- |

(5)

Z nedávných případů nakažlivé chudokrevnosti koní u plemenných a užitkových koňovitých odesílaných z Rumunska do jiných členských států a nedávno zveřejněných výsledků veterinární inspekce, kterou v tomto členském státě provedly útvary Komise v roce 2009 v souladu s článkem 10 směrnice 90/426/EHS (5), nicméně vyplývá, že rozhodnutí 2007/269/ES je prováděno, vynucováno a monitorováno nedostatečně.

| (6) | Vzhledem k obchodu s živými koňovitými, jejich spermatem, vajíčky a embryi, by mohla nákazová situace v Rumunsku představovat riziko pro zdraví koňovitých v Unii. Proto je vhodné přijmout ochranná opatření, která stanoví zvláštní režim pro přesun koňovitých, jejich spermatu, vajíček a embryí a určitých krevních produktů koňovitých, pocházejících z Rumunska, jakož i pro obchod s nimi, aby bylo zabezpečeno zdraví a dobré životní podmínky koňovitých v Unii. |
| --- | --- |

(6)

Vzhledem k obchodu s živými koňovitými, jejich spermatem, vajíčky a embryi, by mohla nákazová situace v Rumunsku představovat riziko pro zdraví koňovitých v Unii. Proto je vhodné přijmout ochranná opatření, která stanoví zvláštní režim pro přesun koňovitých, jejich spermatu, vajíček a embryí a určitých krevních produktů koňovitých, pocházejících z Rumunska, jakož i pro obchod s nimi, aby bylo zabezpečeno zdraví a dobré životní podmínky koňovitých v Unii.

| (7) | Rozšíření choroby v Rumunsku a mezi různými kategoriemi koňovitých v tomto členském státě není rovnoměrné. Tato situace umožňuje uplatnit mírnější podmínky pro přesun určitých evidovaných koní na soutěže a dostihy a v budoucnu by měla umožnit definování regionů prostých nákazy. |
| --- | --- |

(7)

Rozšíření choroby v Rumunsku a mezi různými kategoriemi koňovitých v tomto členském státě není rovnoměrné. Tato situace umožňuje uplatnit mírnější podmínky pro přesun určitých evidovaných koní na soutěže a dostihy a v budoucnu by měla umožnit definování regionů prostých nákazy.

| (8) | V souladu s čl. 7 odst. 2 směrnice 90/426/EHS může členský stát určení přiznat všeobecnou nebo omezenou odchylku z některého z požadavků čl. 4 odst. 5 pro jakékoliv zvíře, které nese zvláštní označení vyjadřující, že je určeno k porážce, a to za předpokladu, že se veterinární osvědčení o takové odchylce zmiňuje. V případě udělení takovéto výjimky musejí být jateční koňovití přepraveni přímo do určených jatek a musejí být poraženi během pěti dnů po příjezdu na jatka. |
| --- | --- |

(8)

V souladu s čl. 7 odst. 2 směrnice 90/426/EHS může členský stát určení přiznat všeobecnou nebo omezenou odchylku z některého z požadavků čl. 4 odst. 5 pro jakékoliv zvíře, které nese zvláštní označení vyjadřující, že je určeno k porážce, a to za předpokladu, že se veterinární osvědčení o takové odchylce zmiňuje. V případě udělení takovéto výjimky musejí být jateční koňovití přepraveni přímo do určených jatek a musejí být poraženi během pěti dnů po příjezdu na jatka.

| (9) | Článek 12 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 ze dne 29. dubna 2004 o úředních kontrolách za účelem ověření dodržování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a pravidel o zdraví zvířat a dobrých životních podmínkách zvířat (6) stanoví požadavky na akreditaci laboratoří, které provádějí analýzy vzorků odebraných při úředních kontrolách. |
| --- | --- |

(9)

Článek 12 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 ze dne 29. dubna 2004 o úředních kontrolách za účelem ověření dodržování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a pravidel o zdraví zvířat a dobrých životních podmínkách zvířat (6) stanoví požadavky na akreditaci laboratoří, které provádějí analýzy vzorků odebraných při úředních kontrolách.

| (10) | Příloha nařízení Komise (ES) č. 180/2008 ze dne 28. února 2008 o referenční laboratoři Společenství pro choroby koňovitých kromě moru koní (7) stanoví funkce, úkoly a postupy referenční laboratoře v Unii pro choroby koňovitých týkající se spolupráce s laboratořemi odpovědnými za diagnostiku infekčních chorob koňovitých v členských státech. Mezi tyto funkce patří mimo jiné podpora harmonizace diagnostiky a zajišťování odbornosti testů v Unii organizováním a prováděním pravidelných srovnávacích testů a pravidelným předáváním výsledků těchto testů Komisi, členským státům a národním/centrálním laboratořím. Pracovní program, na kterém se Komise s laboratořemi dohodla, stanoví, že první zkoušky odborné způsobilosti pro testování na nakažlivou chudokrevnost koní proběhnou v roce 2010. |
| --- | --- |

(10)

Příloha nařízení Komise (ES) č. 180/2008 ze dne 28. února 2008 o referenční laboratoři Společenství pro choroby koňovitých kromě moru koní (7) stanoví funkce, úkoly a postupy referenční laboratoře v Unii pro choroby koňovitých týkající se spolupráce s laboratořemi odpovědnými za diagnostiku infekčních chorob koňovitých v členských státech. Mezi tyto funkce patří mimo jiné podpora harmonizace diagnostiky a zajišťování odbornosti testů v Unii organizováním a prováděním pravidelných srovnávacích testů a pravidelným předáváním výsledků těchto testů Komisi, členským státům a národním/centrálním laboratořím. Pracovní program, na kterém se Komise s laboratořemi dohodla, stanoví, že první zkoušky odborné způsobilosti pro testování na nakažlivou chudokrevnost koní proběhnou v roce 2010.

| (11) | Vzhledem k neexistenci specifických norem pro testování na nakažlivou chudokrevnost koní je třeba odkázat na příslušnou kapitolu Příručky pro diagnostické testy a očkovací látky pro suchozemská zvířata Světové organizace pro zdraví zvířat (OIE). Uvedená kapitola, v současnosti se jedná o kapitolu 2.5.6, stanoví pro zjištění nakažlivé chudokrevnosti koní imunodifúzní test v agarovém gelu (AGID), který je přesný a spolehlivý s výjimkou určitých okolností uvedených v příručce. Toto rozhodnutí má proto stanovit dva testy AGID na nakažlivou chudokrevnost koní s negativním výsledkem, aby se vyvážila omezení uvedeného testu. |
| --- | --- |

(11)

Vzhledem k neexistenci specifických norem pro testování na nakažlivou chudokrevnost koní je třeba odkázat na příslušnou kapitolu Příručky pro diagnostické testy a očkovací látky pro suchozemská zvířata Světové organizace pro zdraví zvířat (OIE). Uvedená kapitola, v současnosti se jedná o kapitolu 2.5.6, stanoví pro zjištění nakažlivé chudokrevnosti koní imunodifúzní test v agarovém gelu (AGID), který je přesný a spolehlivý s výjimkou určitých okolností uvedených v příručce. Toto rozhodnutí má proto stanovit dva testy AGID na nakažlivou chudokrevnost koní s negativním výsledkem, aby se vyvážila omezení uvedeného testu.

| (12) | Nařízení Komise (ES) č. 504/2008 ze dne 6. června 2008, kterým se provádějí směrnice Rady 90/426/EHS a 90/427/EHS, pokud jde o metody identifikace koňovitých (8), požaduje identifikaci koňovitých na základě identifikačního dokladu. Dospělí koně určení k přepravě z Rumunska do ostatních členských států musí být označeni zavedením elektronického odpovídače, aby se posílila vazba mezi identifikačním dokladem a zvířetem. |
| --- | --- |

(12)

Nařízení Komise (ES) č. 504/2008 ze dne 6. června 2008, kterým se provádějí směrnice Rady 90/426/EHS a 90/427/EHS, pokud jde o metody identifikace koňovitých (8), požaduje identifikaci koňovitých na základě identifikačního dokladu. Dospělí koně určení k přepravě z Rumunska do ostatních členských států musí být označeni zavedením elektronického odpovídače, aby se posílila vazba mezi identifikačním dokladem a zvířetem.

| (13) | Článek 14 nařízení Rady (ES) č. 1/2005 ze dne 22. prosince 2004 o ochraně zvířat během přepravy a souvisejících činností (9) stanoví kontroly a jiná opatření související s knihou jízd, která provádí příslušný orgán před dlouhotrvajícími cestami. |
| --- | --- |

(13)

Článek 14 nařízení Rady (ES) č. 1/2005 ze dne 22. prosince 2004 o ochraně zvířat během přepravy a souvisejících činností (9) stanoví kontroly a jiná opatření související s knihou jízd, která provádí příslušný orgán před dlouhotrvajícími cestami.

| (14) | Požadavky na osvědčení pro přesun a přepravu koňovitých stanoví článek 8 směrnice 90/426/EHS. Aby bylo možné lépe zpětně vysledovat evidované koňovité z oblastí v Rumunsku postižených nakažlivou chudokrevností koní v ostatních členských státech, mělo by být potvrzení podle přílohy B směrnice 90/426/EHS nahrazeno veterinárním osvědčením podle přílohy C uvedené směrnice. |
| --- | --- |

(14)

Požadavky na osvědčení pro přesun a přepravu koňovitých stanoví článek 8 směrnice 90/426/EHS. Aby bylo možné lépe zpětně vysledovat evidované koňovité z oblastí v Rumunsku postižených nakažlivou chudokrevností koní v ostatních členských státech, mělo by být potvrzení podle přílohy B směrnice 90/426/EHS nahrazeno veterinárním osvědčením podle přílohy C uvedené směrnice.

| (15) | Integrovaný počítačový obchodní řídicí a expertní systém TRACES zavedený v souladu s rozhodnutím Komise 2004/292/ES ze dne 30. března 2004 o zavedení systému Traces (10) může přispět k řízenému přemisťování koňovitých z Rumunska na jatka v ostatních členských státech. |
| --- | --- |

(15)

Integrovaný počítačový obchodní řídicí a expertní systém TRACES zavedený v souladu s rozhodnutím Komise 2004/292/ES ze dne 30. března 2004 o zavedení systému Traces (10) může přispět k řízenému přemisťování koňovitých z Rumunska na jatka v ostatních členských státech.

| (16) | Přesun koňovitých jiných než jatečních koňovitých z Rumunska do ostatních členských států nelze považovat za dokončený, dokud test na nakažlivou chudokrevnost koní provedený na vzorku získaném během izolace po příjezdu na místo určení nepotvrdí nepřítomnost této choroby. |
| --- | --- |

(16)

Přesun koňovitých jiných než jatečních koňovitých z Rumunska do ostatních členských států nelze považovat za dokončený, dokud test na nakažlivou chudokrevnost koní provedený na vzorku získaném během izolace po příjezdu na místo určení nepotvrdí nepřítomnost této choroby.

| (17) | Jelikož dotčené odvětví si je plně vědomo rizik, jež představuje nákazová situace v Rumunsku, je vhodné umožnit těm, kteří jsou zapojeni do přesunu koňovitých z Rumunska, sdílet odpovědnost a náklady vynaložené příslušnými orgány v souvislosti s těmito přesuny. |
| --- | --- |

(17)

Jelikož dotčené odvětví si je plně vědomo rizik, jež představuje nákazová situace v Rumunsku, je vhodné umožnit těm, kteří jsou zapojeni do přesunu koňovitých z Rumunska, sdílet odpovědnost a náklady vynaložené příslušnými orgány v souvislosti s těmito přesuny.

| (18) | Směrnice Rady 92/65/EHS ze dne 13. července 1992 o veterinárních předpisech pro obchod se zvířaty, spermatem, vajíčky a embryi uvnitř Společenství a jejich dovoz do Společenství, pokud se na ně nevztahují zvláštní veterinární předpisy Společenství uvedené v příloze A hlavě I směrnice 90/425/EHS (11), ve znění nařízení Komise (EU) č. 176/2010 (12), zavedla požadavky na testování na nakažlivou chudokrevnost koní také pro dárcovské klisny, od kterých byla vajíčka nebo embrya odebrána. Nicméně tyto změny jsou účinné až od 1. září 2010. Proto pokud jsou vajíčka a embrya odebírána od klisen žijících v Rumunsku, je nutné doplnit veterinární předpisy stanovené rozhodnutím Komise 95/294/ES ze dne 24. července 1995, kterým se stanoví vzor veterinárního osvědčení pro obchod s vajíčky a embryi koňovitých (13), požadavkem testování na nakažlivou chudokrevnost koní. |
| --- | --- |

(18)

Směrnice Rady 92/65/EHS ze dne 13. července 1992 o veterinárních předpisech pro obchod se zvířaty, spermatem, vajíčky a embryi uvnitř Společenství a jejich dovoz do Společenství, pokud se na ně nevztahují zvláštní veterinární předpisy Společenství uvedené v příloze A hlavě I směrnice 90/425/EHS (11), ve znění nařízení Komise (EU) č. 176/2010 (12), zavedla požadavky na testování na nakažlivou chudokrevnost koní také pro dárcovské klisny, od kterých byla vajíčka nebo embrya odebrána. Nicméně tyto změny jsou účinné až od 1. září 2010. Proto pokud jsou vajíčka a embrya odebírána od klisen žijících v Rumunsku, je nutné doplnit veterinární předpisy stanovené rozhodnutím Komise 95/294/ES ze dne 24. července 1995, kterým se stanoví vzor veterinárního osvědčení pro obchod s vajíčky a embryi koňovitých (13), požadavkem testování na nakažlivou chudokrevnost koní.

| (19) | Veterinární požadavky v právních předpisech Unie pro krevní produkty pocházející z koňovitých jsou navíc v současnosti předmětem přezkumu. V současné době stanoví požadavky na sérum koňovitých příloha VIII kapitola V písm. A) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1774/2002 ze dne 3. října 2002 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu, které nejsou určeny pro lidskou spotřebu (14). |
| --- | --- |

(19)

Veterinární požadavky v právních předpisech Unie pro krevní produkty pocházející z koňovitých jsou navíc v současnosti předmětem přezkumu. V současné době stanoví požadavky na sérum koňovitých příloha VIII kapitola V písm. A) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1774/2002 ze dne 3. října 2002 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu, které nejsou určeny pro lidskou spotřebu (14).

| (20) | V zájmu jasnosti právních předpisů Unie je třeba zrušit rozhodnutí 2007/269/ES a nahradit ho tímto rozhodnutím. |
| --- | --- |

(20)

V zájmu jasnosti právních předpisů Unie je třeba zrušit rozhodnutí 2007/269/ES a nahradit ho tímto rozhodnutím.

| (21) | Jeví se jako zbytečné zavádět přechodný režim, jelikož stanovená opatření náležitě zohledňují nedávno přijatý rumunský program na eradikaci nakažlivé chudokrevnosti koní v Rumunsku. |
| --- | --- |

(21)

Jeví se jako zbytečné zavádět přechodný režim, jelikož stanovená opatření náležitě zohledňují nedávno přijatý rumunský program na eradikaci nakažlivé chudokrevnosti koní v Rumunsku.

| (22) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(22)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Ochranná opatření, která se použijí na koňovité, sperma, vajíčka a embrya koňovitých a krevní produkty pocházející z koňovitých

1.   Rumunsko nesmí odesílat do ostatních členských států tyto komodity:

| a) | koňovité z regionů uvedených v příloze; |
| --- | --- |

a)

koňovité z regionů uvedených v příloze;

| b) | sperma koní; |
| --- | --- |

b)

sperma koní;

| c) | vajíčka a embrya koní; |
| --- | --- |

c)

vajíčka a embrya koní;

| d) | krevní produkty pocházející z koňovitých. |
| --- | --- |

d)

krevní produkty pocházející z koňovitých.

2.   Zákaz stanovený v odst. 1 písm. a) se nevztahuje na koňovité z hospodářství nacházejících se mimo Rumunsko, kteří buď:

| a) | během přepravy projíždí přes Rumunsko po hlavních silnicích a dálnicích, nebo |
| --- | --- |

a)

během přepravy projíždí přes Rumunsko po hlavních silnicích a dálnicích, nebo

| b) | jsou přepravováni Rumunskem přímo a bez přerušení cesty na jatka k okamžité porážce a jsou provázeni veterinárním osvědčením vyplněným podle vzoru uvedeného v příloze C směrnice 90/426/EHS. |
| --- | --- |

b)

jsou přepravováni Rumunskem přímo a bez přerušení cesty na jatka k okamžité porážce a jsou provázeni veterinárním osvědčením vyplněným podle vzoru uvedeného v příloze C směrnice 90/426/EHS.

Článek 2

Odchylky pro přesun koňovitých z regionů uvedených v příloze do ostatních členských států

1.   Odchylně od čl. 1 odst. 1 písm. a) může Rumunsko povolit odesílání zásilek koňovitých do ostatních členských států, pokud jsou splněny následující podmínky:

| a) | celá zásilka koňovitých musí být:






  i) | izolována pod úředním dozorem v hospodářství, které je schváleno příslušným orgánem jako prosté nakažlivé chudokrevnosti koní („schválené hospodářství“), a |
| --- | --- | --- |

a)

celá zásilka koňovitých musí být:

i)

izolována pod úředním dozorem v hospodářství, které je schváleno příslušným orgánem jako prosté nakažlivé chudokrevnosti koní („schválené hospodářství“), a

| ii) | držena od jakýchkoliv jiných koňovitých, kteří mají horší nákazový status, v minimální vzdálenosti alespoň 200 m po dobu alespoň 90 dnů před datem odeslání; |
| --- | --- |

ii)

držena od jakýchkoliv jiných koňovitých, kteří mají horší nákazový status, v minimální vzdálenosti alespoň 200 m po dobu alespoň 90 dnů před datem odeslání;

| b) | všichni koňovití tvořící zásilku musí být podrobeni imunodifúznímu testu agarovým gelem na nakažlivou chudokrevnost koní (dále jen „test AGID“) s negativními výsledky dvou testů na dvakrát odebraných krevních vzorcích s intervalem 90 dnů mezi oběma testy, přičemž druhý vzorek musí být odebrán do 10 dnů před datem odeslání zásilky ze schváleného hospodářství. Test AGID musí splňovat kritéria stanovená v příslušné kapitole Příručky pro diagnostické testy a očkovací látky pro suchozemská zvířata pro rok 2009 Světové organizace pro zdraví zvířat (OIE) (dále jen „příručka“); |
| --- | --- |

b)

všichni koňovití tvořící zásilku musí být podrobeni imunodifúznímu testu agarovým gelem na nakažlivou chudokrevnost koní (dále jen „test AGID“) s negativními výsledky dvou testů na dvakrát odebraných krevních vzorcích s intervalem 90 dnů mezi oběma testy, přičemž druhý vzorek musí být odebrán do 10 dnů před datem odeslání zásilky ze schváleného hospodářství. Test AGID musí splňovat kritéria stanovená v příslušné kapitole Příručky pro diagnostické testy a očkovací látky pro suchozemská zvířata pro rok 2009 Světové organizace pro zdraví zvířat (OIE) (dále jen „příručka“);

| c) | přepravce musí doložit opatření přijatá k zajištění toho, aby koňovití tvořící zásilku byli odesláni ze schváleného hospodářství přímo na místo určení, aniž by prošli trhem či sběrným střediskem; |
| --- | --- |

c)

přepravce musí doložit opatření přijatá k zajištění toho, aby koňovití tvořící zásilku byli odesláni ze schváleného hospodářství přímo na místo určení, aniž by prošli trhem či sběrným střediskem;

| d) | v případě, že zásilka obsahuje evidované koňovité nebo plemenné a užitkové koňovité, musí být všichni ostatní koňovití přítomní ve schváleném hospodářství během doby izolace uvedené v písm. a) bodě i) podrobeni testu AGID s negativním výsledkem na krevních vzorcích odebraných buď před jejich odstraněním z hospodářství během doby izolace, nebo do 10 dnů před datem odeslání zásilky ze schváleného hospodářství; |
| --- | --- |

d)

v případě, že zásilka obsahuje evidované koňovité nebo plemenné a užitkové koňovité, musí být všichni ostatní koňovití přítomní ve schváleném hospodářství během doby izolace uvedené v písm. a) bodě i) podrobeni testu AGID s negativním výsledkem na krevních vzorcích odebraných buď před jejich odstraněním z hospodářství během doby izolace, nebo do 10 dnů před datem odeslání zásilky ze schváleného hospodářství;

| e) | všichni koňovití tvořící zásilku musí být označeni zavedením elektronického odpovídače a identifikováni prostřednictvím jediného identifikačního dokladu koňovitých nebo průkazu koně, který stanoví čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 504/2008 a ve kterém musí být uvedeno:






  i) | číslo zobrazené při čtení zavedeného elektronického odpovídače, a to v bodě 5 části A oddílu 1 tohoto dokladu; |
| --- | --- | --- |

e)

všichni koňovití tvořící zásilku musí být označeni zavedením elektronického odpovídače a identifikováni prostřednictvím jediného identifikačního dokladu koňovitých nebo průkazu koně, který stanoví čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 504/2008 a ve kterém musí být uvedeno:

i)

číslo zobrazené při čtení zavedeného elektronického odpovídače, a to v bodě 5 části A oddílu 1 tohoto dokladu;

| ii) | test AGID stanovený v písm. b) a d) tohoto odstavce a jeho výsledek v oddílu VII tohoto dokladu; |
| --- | --- |

ii)

test AGID stanovený v písm. b) a d) tohoto odstavce a jeho výsledek v oddílu VII tohoto dokladu;

| f) | kontroly související s knihou jízd provedené v souladu s čl. 14 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (ES) č. 1/2005 musí být uspokojivé a nesmí vyžadovat zaslání informací kontrolnímu stanovišti umístěnému v členském státu tranzitu v souladu s čl. 14 odst. 1 písm. d) uvedeného nařízení; |
| --- | --- |

f)

kontroly související s knihou jízd provedené v souladu s čl. 14 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (ES) č. 1/2005 musí být uspokojivé a nesmí vyžadovat zaslání informací kontrolnímu stanovišti umístěnému v členském státu tranzitu v souladu s čl. 14 odst. 1 písm. d) uvedeného nařízení;

| g) | koňovití tvořící zásilku musí být provázeni řádně vyplněným veterinárním osvědčením podle vzoru uvedeného v příloze C směrnice 90/426/EHS, ve kterém musí být uvedeno místo určení a navíc tento údaj:
  „Koňovití odeslaní v souladu s rozhodnutím Komise 2010/346/EU (15). |
| --- | --- |

g)

koňovití tvořící zásilku musí být provázeni řádně vyplněným veterinárním osvědčením podle vzoru uvedeného v příloze C směrnice 90/426/EHS, ve kterém musí být uvedeno místo určení a navíc tento údaj:

„Koňovití odeslaní v souladu s rozhodnutím Komise 2010/346/EU (15).

2.   Odchylně od odst. 1 písm. b) první test AGID, který má být proveden na vzorcích odebraných alespoň 90 dnů před odesláním, nelze požadovat za těchto podmínek:

| a) | členský stát určení přiznal takovouto odchylku z opatření stanovenou v čl. 7 odst. 2 směrnice 90/426/EHS, nebo |
| --- | --- |

a)

členský stát určení přiznal takovouto odchylku z opatření stanovenou v čl. 7 odst. 2 směrnice 90/426/EHS, nebo

| b) | koňovití jsou určeni k přímé přepravě na jatka a byli shromážděni ve schváleném hospodářství z hospodářství s osvědčením o tom, že jsou prosti nakažlivé chudokrevnosti koní v souladu s platným vnitrostátním programem na tlumení nakažlivé chudokrevnosti koní. |
| --- | --- |

b)

koňovití jsou určeni k přímé přepravě na jatka a byli shromážděni ve schváleném hospodářství z hospodářství s osvědčením o tom, že jsou prosti nakažlivé chudokrevnosti koní v souladu s platným vnitrostátním programem na tlumení nakažlivé chudokrevnosti koní.

Článek 3

Odchylka z přesunu koňovitých z regionů uvedených v příloze do ostatních členských států, pokud jde evidované koně, kteří se mají účastnit určitých soutěží a akcí

Odchylně od čl. 2 odst. 1 písm. a), b), c), d) a f) může Rumunsko povolit odesílání zásilek evidovaných koní do ostatních členských států za účelem účasti v soutěžích organizovaných pod záštitou Mezinárodní jezdecké federace (FEI) nebo ve významných mezinárodních koňských dostizích, pokud jsou splněny následující podmínky:

| a) | koně museli podstoupit test AGID s negativními výsledky testů provedených na krevních vzorcích odebraných do 10 dnů před datem odeslání ze schváleného hospodářství v souladu s kritérii stanovenými příručkou; |
| --- | --- |

a)

koně museli podstoupit test AGID s negativními výsledky testů provedených na krevních vzorcích odebraných do 10 dnů před datem odeslání ze schváleného hospodářství v souladu s kritérii stanovenými příručkou;

| b) | všichni koňovití ve schváleném hospodářství a v okruhu 200 m kolem schváleného hospodářství podstoupili test AGID s negativními výsledky testů provedených na krevních vzorcích odebraných 90 až 180 dnů před datem zamýšleného přesunu; |
| --- | --- |

b)

všichni koňovití ve schváleném hospodářství a v okruhu 200 m kolem schváleného hospodářství podstoupili test AGID s negativními výsledky testů provedených na krevních vzorcích odebraných 90 až 180 dnů před datem zamýšleného přesunu;

| c) | podmínky uvedené v čl. 2 odst. 1 písm. e) a g). |
| --- | --- |

c)

podmínky uvedené v čl. 2 odst. 1 písm. e) a g).

Článek 4

Omezení v případě pozitivních výsledků testu AGID

V případě pozitivního výsledku kteréhokoliv z testů AGID stanovených v čl. 2 odst. 1 písm. b) a d) a v čl. 3 písm. a) tohoto rozhodnutí platí pro celé schválené hospodářství omezení přesunu, dokud neskončí opatření stanovená v čl. 4 odst. 5 písm. a) třetí odrážce směrnice 90/426/EHS.

Článek 5

Odchylky pro zmrazené sperma, vajíčka a embrya koňovitých a krevní produkty pocházející z koňovitých

1.   Odchylně od čl. 1 odst. 1 písm. b) může Rumunsko povolit odeslání zmrazeného spermatu koňovitých do ostatních členských států, které splňuje požadavky uvedené v příloze D kapitole II hlavě I bodě 1.6 písm. c) a v bodech 1.7 a 1.8 směrnice 92/65/EHS.

2.   Odchylně od čl. 1 odst. 1 písm. c) může Rumunsko povolit odesílání zmrazených embryí do ostatních členských států odebraných od dárcovských klisen, které podstoupily test AGID s negativními výsledky testu provedeného na krevních vzorcích odebraných dvakrát v intervalu 90 dnů, přičemž druhý vzorek musí být odebrán 30 až 45 dnů po datu odebrání embryí.

3.   Zásilky zmrazeného spermatu nebo embryí uvedené v odstavcích 1 a 2 musí být provázeny veterinárním osvědčením vypracovaným pro dotyčnou zásilku v souladu s čl. 11 odst. 5 směrnice Rady 92/65/EHS, ve kterém musí být navíc uvedeno:

„Sperma/embrya (nehodící se škrtněte) koňovitých odeslané/odeslaná v souladu s rozhodnutím Komise 2010/346/EU (16).

4.   Odchylně od čl. 1 odst. 1 písm. d) může Rumunsko povolit odeslání séra koňovitých do ostatních členských států, které splňuje požadavky uvedené v příloze VIII kapitole V písm. A) nařízení (ES) č. 1774/2002.

Článek 6

Další povinnosti Rumunska

Rumunsko zajistí, aby:

| a) | byl Komisi a členským státům sdělen název a zeměpisná poloha schváleného hospodářství a jméno a profesní způsobilost úředního veterinárního lékaře odpovědného za schválené hospodářství, který podepsal veterinární osvědčení podle čl. 2 odst. 1 písm. g) a čl. 5 odst. 3; |
| --- | --- |

a)

byl Komisi a členským státům sdělen název a zeměpisná poloha schváleného hospodářství a jméno a profesní způsobilost úředního veterinárního lékaře odpovědného za schválené hospodářství, který podepsal veterinární osvědčení podle čl. 2 odst. 1 písm. g) a čl. 5 odst. 3;

| b) | úřední laboratoř, která provádí testy AGID podle čl. 2 odst. 1 písm. b) a d) a článku 3:






  i) | splňovala požadavky článku 12 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004, |
| --- | --- | --- |

b)

úřední laboratoř, která provádí testy AGID podle čl. 2 odst. 1 písm. b) a d) a článku 3:

i)

splňovala požadavky článku 12 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004,

| ii) | podstoupila do 31. prosince 2010 a poté každý rok každoroční zkoušky odborné způsobilosti ve spolupráci s referenční laboratoří Evropské unie pro choroby koňovitých kromě moru koní; |
| --- | --- |

ii)

podstoupila do 31. prosince 2010 a poté každý rok každoroční zkoušky odborné způsobilosti ve spolupráci s referenční laboratoří Evropské unie pro choroby koňovitých kromě moru koní;

| c) | dvojí krevní vzorky byly uchovávány v úřední laboratoři podle písmene b) pro každý test AGID provedený do 10 dnů od data odeslání v souladu s čl. 2 odst. 1 písm. b) a d) a článkem 3, a to nejméně po dobu 90 dnů, pokud:






  i) | úhyn tohoto zvířete nebyl oznámen v souladu s článkem 19 nařízení (ES) č. 504/2008, nebo |
| --- | --- | --- |

c)

dvojí krevní vzorky byly uchovávány v úřední laboratoři podle písmene b) pro každý test AGID provedený do 10 dnů od data odeslání v souladu s čl. 2 odst. 1 písm. b) a d) a článkem 3, a to nejméně po dobu 90 dnů, pokud:

i)

úhyn tohoto zvířete nebyl oznámen v souladu s článkem 19 nařízení (ES) č. 504/2008, nebo

| ii) | nebyl nahlášen negativní výsledek testu AGID stanoveného v čl. 7 odst. 1 písm. b) před uplynutím lhůty 90 dnů; |
| --- | --- |

ii)

nebyl nahlášen negativní výsledek testu AGID stanoveného v čl. 7 odst. 1 písm. b) před uplynutím lhůty 90 dnů;

| d) | přesun byl předem oznámen místu určení prostřednictvím systému TRACES nejméně 36 hodin před okamžikem příjezdu. |
| --- | --- |

d)

přesun byl předem oznámen místu určení prostřednictvím systému TRACES nejméně 36 hodin před okamžikem příjezdu.

Článek 7

Povinnosti členských států místa určení

1.   Členské státy místa určení zajistí, aby koňovití v případě, že jejich přesun stanovený v čl. 2 odst. 1 písm. b) je předem oznámen v souladu s čl. 6 písm. d), byli po svém příjezdu na místo určení buď:

| a) | poraženi nejpozději do 72 hodin od okamžiku příjezdu na jatka nahlášená příslušným orgánům prostřednictvím systému TRACES; 10 % zásilky, která dorazila na jatka v souladu s tímto rozhodnutím, musí být po příjezdu podrobeno testu AGID, nebo |
| --- | --- |

a)

poraženi nejpozději do 72 hodin od okamžiku příjezdu na jatka nahlášená příslušným orgánům prostřednictvím systému TRACES; 10 % zásilky, která dorazila na jatka v souladu s tímto rozhodnutím, musí být po příjezdu podrobeno testu AGID, nebo

| b) | izolováni pod úředním veterinárním dohledem v hospodářství určení uvedeném ve veterinárním osvědčení stanoveném v čl. 2 odst. 1 písm. g) po dobu alespoň 30 dnů a ve vzdálenosti nejméně 200 m od jakýchkoliv jiných koňovitých nebo za podmínek ochrany před vektory a aby byli podrobeni testu AGID s negativními výsledky testu provedeného na krevním vzorku odebraném nejdříve 28 dnů po datu zahájení doby izolace. |
| --- | --- |

b)

izolováni pod úředním veterinárním dohledem v hospodářství určení uvedeném ve veterinárním osvědčení stanoveném v čl. 2 odst. 1 písm. g) po dobu alespoň 30 dnů a ve vzdálenosti nejméně 200 m od jakýchkoliv jiných koňovitých nebo za podmínek ochrany před vektory a aby byli podrobeni testu AGID s negativními výsledky testu provedeného na krevním vzorku odebraném nejdříve 28 dnů po datu zahájení doby izolace.

2.   Aniž je dotčen čl. 1 odst. 1 písm. b), členské státy musí zajistit, aby během období 90 dnů po datu příjezdu koňovitých, které stanoví čl. 2 odst. 1 písm. b), do hospodářství určení uvedeného v odst. 1 písm. b) tohoto článku mohli být koňovití odesláni z tohoto hospodářství do jiného členského státu pouze tehdy, pokud:

| a) | podstoupili test AGID s negativními výsledku testu provedeného na krevním vzorku odebraném do 10 dnů před datem odeslání a |
| --- | --- |

a)

podstoupili test AGID s negativními výsledku testu provedeného na krevním vzorku odebraném do 10 dnů před datem odeslání a

| b) | jsou provázeni řádně vyplněným veterinárním osvědčením podle vzoru uvedeného v příloze C směrnice 90/426/EHS. |
| --- | --- |

b)

jsou provázeni řádně vyplněným veterinárním osvědčením podle vzoru uvedeného v příloze C směrnice 90/426/EHS.

Článek 8

Povinnost podávání zpráv

Členské státy dotčené obchodem s koňovitými a jejich spermatem, vajíčky a embryi v souladu s tímto rozhodnutím musí pravidelně, ale nejméně každé tři měsíce, podávat zprávy Komisi a ostatním členským státům na zasedáních Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat.

Článek 9

Náklady spojené s administrativními postupy

1.   Rumunsko přijme nezbytná opatření, v případě potřeby včetně právních opatření, s cílem zajistit, aby náklady spojené s dodatečnými administrativními postupy, včetně všech nezbytných laboratorních testů nebo následného šetření, související s přesunem zásilek koňovitých, spermatu, vajíček a embryí a séra pocházejících z koňovitých z tohoto členského státu v souladu s články 2, 3 a 5 byly plně hrazeny odesílatelem koňovitých nebo jejich produktů.

2.   Členské státy místa určení přijmou nezbytná opatření, v případě potřeby včetně právních opatření, s cílem zajistit, aby náklady spojené s dodatečnými administrativními postupy, včetně všech nezbytných laboratorních testů nebo následného šetření do ukončení opatření stanovených v článku 7, související s přesunem koňovitých z Rumunska v souladu s články 2 a 3 byly plně hrazeny příjemcem koňovitých.

Článek 10

Zrušení

Rozhodnutí 2007/269/ES se zrušuje.

Článek 11

Určení

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 18. června 2010.

Za Komisi

John DALLI

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 224, 18.8.1990, s. 29.

1

(2)  Úř. věst. L 224, 18.8.1990, s. 42.

2

(3)  Úř. věst. L 378, 31.12.1982, s. 58.

3

(4)  Úř. věst. L 115, 3.5.2007, s. 18.

4

(5)  GŘ SANCO 2009-8256 – MR v konečném znění (http://ec.europa.eu/food/fvo/rep_details_en.cfm?rep_id=2341).

5

(6)  Úř. věst. L 165, 30.4.2004, s. 1.

6

(7)  Úř. věst. L 56, 29.2.2008, s. 4.

7

(8)  Úř. věst. L 149, 7.6.2008, s. 3.

8

(9)  Úř. věst. L 3, 5.1.2005, s. 1.

9

(10)  Úř. věst. L 94, 31.3.2004, s. 63.

10

(11)  Úř. věst. L 268, 14.9.1992, s. 54.

11

(12)  Úř. věst. L 52, 3.3.2010, s. 14.

12

(13)  Úř. věst. L 182, 2.8.1995, s. 27.

13

(14)  Úř. věst. L 273, 10.10.2002, s. 1.

14

(15)  Úř. věst. L 155, 22.6.2010 , s. 48.“

15

(16)  Úř. věst. L 155, 22.6.2010 , s. 48“

16

---

PŘÍLOHA

Regiony uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. a):

| Členský stát | Region | Poznámka |
| --- | --- | --- |
| Rumunsko | Celé území | |

Členský stát

Region

Poznámka

Rumunsko

Celé území

---

| 22.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 155/54 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 155/54

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 19. června 2010,

kterým se mění rozhodnutí 2004/388/ES o formuláři pro předání výbušnin v rámci Společenství

(oznámeno pod číslem K(2010) 3666)

(Text s významem pro EHP)

(2010/347/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 93/15/EHS ze dne 5. dubna 1993 o harmonizaci předpisů týkajících se uvádění na trh a dozoru nad výbušninami pro civilní použití (1), a zejména na čl. 13 odst. 5 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Systém pro předávání výbušnin v rámci území Unie stanovený směrnicí 93/15/EHS zajišťuje, že různé příslušné orgány v místě původu, na tranzitním území a v místě určení výbušnin vydávají povolení. |
| --- | --- |

(1)

Systém pro předávání výbušnin v rámci území Unie stanovený směrnicí 93/15/EHS zajišťuje, že různé příslušné orgány v místě původu, na tranzitním území a v místě určení výbušnin vydávají povolení.

| (2) | Rozhodnutím Komise 2004/388/ES ze dne 15. dubna 2004 o formuláři pro předání výbušnin v rámci Společenství (2) byl zaveden vzorový formulář pro předání výbušnin, který obsahuje informace požadované pro účely čl. 9 odst. 5 a 6 směrnice 93/15/EHS, aby se usnadnilo předávání výbušnin mezi členskými státy a zároveň se zachovaly nezbytné požadavky na bezpečnost při předávání těchto výrobků. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutím Komise 2004/388/ES ze dne 15. dubna 2004 o formuláři pro předání výbušnin v rámci Společenství (2) byl zaveden vzorový formulář pro předání výbušnin, který obsahuje informace požadované pro účely čl. 9 odst. 5 a 6 směrnice 93/15/EHS, aby se usnadnilo předávání výbušnin mezi členskými státy a zároveň se zachovaly nezbytné požadavky na bezpečnost při předávání těchto výrobků.

| (3) | Rozhodnutí Komise 2004/388/ES by mělo být přizpůsobeno tak, aby byla zohledněna skutečnost, že byl vyvinut a všem členským státům je k dispozici elektronický systém pro udělování povolení k předávání. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutí Komise 2004/388/ES by mělo být přizpůsobeno tak, aby byla zohledněna skutečnost, že byl vyvinut a všem členským státům je k dispozici elektronický systém pro udělování povolení k předávání.

| (4) | Zejména by mělo být příslušnému orgánu členského státu původu umožněno, aby vytiskl všechny potřebné dokumenty a vydal dodavateli formulář pro předání výbušnin v rámci Společenství poté, co si ověřil, že všechny příslušné orgány dotčených členských států předání povolily, čímž se sníží administrativní zatížení podniků a orgánů členských států. |
| --- | --- |

(4)

Zejména by mělo být příslušnému orgánu členského státu původu umožněno, aby vytiskl všechny potřebné dokumenty a vydal dodavateli formulář pro předání výbušnin v rámci Společenství poté, co si ověřil, že všechny příslušné orgány dotčených členských států předání povolily, čímž se sníží administrativní zatížení podniků a orgánů členských států.

| (5) | V rámci hodnotící studie o provádění směrnice 93/15/EHS provedené na žádost Evropské komise se dospělo k závěru, že je zapotřebí zkrátit postup udělování povolení k předávání členskými státy. Tento problém by měl být vyřešen zavedením společného elektronického systému. |
| --- | --- |

(5)

V rámci hodnotící studie o provádění směrnice 93/15/EHS provedené na žádost Evropské komise se dospělo k závěru, že je zapotřebí zkrátit postup udělování povolení k předávání členskými státy. Tento problém by měl být vyřešen zavedením společného elektronického systému.

| (6) | Ve svých sděleních „Small Business Act“ pro Evropu (3) a Třetí strategický přezkum zlepšování právní úpravy v Evropské unii (4) se Evropská komise zavázala zvýšit předvídatelnost a pomoci podnikům, aby se lépe připravily na legislativní změny. Jako opatření k dosažení tohoto cíle byl výslovně určen systém společných dat začátku platnosti, který má zajistit, aby data vstupu v platnost právních předpisů vztahujících se na podniky pokud možno odpovídala některým pevným datům v průběhu roku. To by mělo být zohledněno při stanovení data, jímž toto rozhodnutí vstoupí v platnost. |
| --- | --- |

(6)

Ve svých sděleních „Small Business Act“ pro Evropu (3) a Třetí strategický přezkum zlepšování právní úpravy v Evropské unii (4) se Evropská komise zavázala zvýšit předvídatelnost a pomoci podnikům, aby se lépe připravily na legislativní změny. Jako opatření k dosažení tohoto cíle byl výslovně určen systém společných dat začátku platnosti, který má zajistit, aby data vstupu v platnost právních předpisů vztahujících se na podniky pokud možno odpovídala některým pevným datům v průběhu roku. To by mělo být zohledněno při stanovení data, jímž toto rozhodnutí vstoupí v platnost.

| (7) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 13 odst. 1 směrnice 93/15/EHS, |
| --- | --- |

(7)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 13 odst. 1 směrnice 93/15/EHS,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Rozhodnutí 2004/388/ES se mění takto:

| 1) | Vkládá se nový článek 3a, který zní:
  „Článek 3a
  Pokud členský stát původu i členský stát příjemce a případné tranzitní členské státy použijí k povolení předání výbušnin v rámci Společenství společný elektronický systém, použije se postup stanovený v druhém až pátém pododstavci.
  Příjemce předloží tištěnou nebo elektronickou verzi formuláře pro předání výbušnin v rámci Společenství s vyplněnými oddíly 1 až 4 k povolení pouze příslušnému orgánu členského státu příjemce.
  Poté, co členský stát příjemce vydá své povolení, zašle povolení členskému státu původu prostřednictvím společného elektronického systému.
  Poté, co příslušný orgán členského státu původu vydá své povolení, požádá o povolení příslušné orgány všech tranzitních členských států, které používají společný elektronický systém.
  Po obdržení všech povolení vydá příslušný orgán členského státu původu dodavateli formulář pro předání výbušnin v rámci Společenství, ve kterém je uvedena shoda všech dotčených členských států na bezpečně identifikovatelném papíře a v jazyce členského státu/jazycích členských států původu, případně i tranzitního členského státu/tranzitních členských států, členského státu příjemce a v angličtině.“ |
| --- | --- |

1)

Vkládá se nový článek 3a, který zní:

„Článek 3a

Pokud členský stát původu i členský stát příjemce a případné tranzitní členské státy použijí k povolení předání výbušnin v rámci Společenství společný elektronický systém, použije se postup stanovený v druhém až pátém pododstavci.

Příjemce předloží tištěnou nebo elektronickou verzi formuláře pro předání výbušnin v rámci Společenství s vyplněnými oddíly 1 až 4 k povolení pouze příslušnému orgánu členského státu příjemce.

Poté, co členský stát příjemce vydá své povolení, zašle povolení členskému státu původu prostřednictvím společného elektronického systému.

Poté, co příslušný orgán členského státu původu vydá své povolení, požádá o povolení příslušné orgány všech tranzitních členských států, které používají společný elektronický systém.

Po obdržení všech povolení vydá příslušný orgán členského státu původu dodavateli formulář pro předání výbušnin v rámci Společenství, ve kterém je uvedena shoda všech dotčených členských států na bezpečně identifikovatelném papíře a v jazyce členského státu/jazycích členských států původu, případně i tranzitního členského státu/tranzitních členských států, členského státu příjemce a v angličtině.“

| 2) | V příloze v bodě 2 vysvětlivek se na konec odstavce vkládá tato věta: „Tento bod se nepoužije v případě použití společného elektronického systému popsaného v článku 3a.“ |
| --- | --- |

2)

V příloze v bodě 2 vysvětlivek se na konec odstavce vkládá tato věta: „Tento bod se nepoužije v případě použití společného elektronického systému popsaného v článku 3a.“

Článek 2

Toto rozhodnutí se použije ode dne 29. října 2010.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 19. června 2010.

Za Komisi

Antonio TAJANI

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. L 121, 15.5.1993, s. 20.

1

(2)  Úř. věst. L 120, 24.4.2004, s. 43.

2

(3)  KOM(2008) 394 v konečném znění, 25.6.2008.

3

(4)  KOM(2009) 15 v konečném znění, 28.1.2009.

4

---

IV Akty přijaté před 1. prosincem 2009 podle Smlouvy o ES, Smlouvy o EU a Smlouvy o Euratomu

| 22.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 155/56 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 155/56

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 17. listopadu 2009

o uzavření Dohody mezi vládou Ruské federace a Evropskou unií o ochraně utajovaných informací

(2010/348/ES)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na články 24 a 38 této smlouvy,

s ohledem na doporučení předsednictví,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Na zasedání ve dnech 27. a 28. listopadu 2003 se Rada rozhodla pověřit předsednictví, kterému je nápomocen generální tajemník, vysoký představitel, zahájením jednání s některými třetími státy v souladu s články 24 a 38 Smlouvy o Evropské unii s cílem, aby Evropská unie s každým z nich uzavřela dohodu o bezpečnostních postupech pro výměnu utajovaných informací. |
| --- | --- |

(1)

Na zasedání ve dnech 27. a 28. listopadu 2003 se Rada rozhodla pověřit předsednictví, kterému je nápomocen generální tajemník, vysoký představitel, zahájením jednání s některými třetími státy v souladu s články 24 a 38 Smlouvy o Evropské unii s cílem, aby Evropská unie s každým z nich uzavřela dohodu o bezpečnostních postupech pro výměnu utajovaných informací.

| (2) | Na základě tohoto zmocnění k zahájení jednání sjednalo předsednictví, kterému byl nápomocen generální tajemník, vysoký představitel, dohodu o ochraně utajovaných informací s vládou Ruské federace. |
| --- | --- |

(2)

Na základě tohoto zmocnění k zahájení jednání sjednalo předsednictví, kterému byl nápomocen generální tajemník, vysoký představitel, dohodu o ochraně utajovaných informací s vládou Ruské federace.

| (3) | Tato dohoda by měla být schválena, |
| --- | --- |

(3)

Tato dohoda by měla být schválena,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Dohoda mezi vládou Ruské federace a Evropskou unií o ochraně utajovaných informací se schvaluje jménem Evropské unie.

Znění dohody je připojeno k tomuto rozhodnutí.

Článek 2

Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat dohodu zavazující Evropskou unii (1).

Článek 3

Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.

Článek 4

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 17. listopadu 2009.

Za Radu

předseda

C. BILDT

---

(1)  Den vstupu dohody v platnost zveřejní generální sekretariát Rady v Úředním věstníku Evropské unie.

1

Úředním věstníku Evropské unie

---

PŘEKLAD

DOHODA

mezi vládou Ruské federace a Evropskou unií o ochraně utajovaných informací

VLÁDA RUSKÉ FEDERACE

a

EVROPSKÁ UNIE, dále jen „EU“, zastoupená předsednictvím Rady Evropské unie,

dále jen „smluvní strany“,

VZHLEDEM K TOMU, ŽE EU a Ruská federace se dohodly, že by se mezi nimi měla rozvíjet spolupráce ve věcech společného zájmu, zejména v oblasti bezpečnosti;

UZNÁVAJÍCE, ŽE spolupráce mezi stranami může vyžadovat přístup k utajovaným informacím EU nebo Ruské federace, jakož i výměnu takových informací mezi stranami;

VĚDOMY SI TOHO, ŽE přístup k utajovaným informacím a jejich výměna vyžadují, aby byla přijata vhodná ochranná opatření;

SE DOHODLY TAKTO:

Článek 1

Tato dohoda se použije na ochranu utajovaných informací, které jsou poskytovány, vyměňovány nebo vytvářeny mezi smluvními stranami v průběhu jejich spolupráce.

Článek 2

Pro účely této dohody se rozumí:

| 1) | „utajovanou informací“ jakékoli informace a materiál, chráněné v souladu s právními a správními předpisy jedné ze smluvních stran, poskytnuté, vyměněné nebo vytvořené mezi smluvními stranami v průběhu jejich spolupráce, jejichž nedovolené vyzrazení by mohlo způsobit různou úroveň újmy bezpečnostním zájmům Ruské federace nebo EU nebo jednomu či více členským státům EU, a které byly označeny bezpečnostním stupněm utajení; |
| --- | --- |

1)

„utajovanou informací“ jakékoli informace a materiál, chráněné v souladu s právními a správními předpisy jedné ze smluvních stran, poskytnuté, vyměněné nebo vytvořené mezi smluvními stranami v průběhu jejich spolupráce, jejichž nedovolené vyzrazení by mohlo způsobit různou úroveň újmy bezpečnostním zájmům Ruské federace nebo EU nebo jednomu či více členským státům EU, a které byly označeny bezpečnostním stupněm utajení;

| 2) | „nosiči utajovaných informací“ materiál, včetně fyzických polí, obsahující utajované informace v podobě symbolů, obrázků, signálů, technických řešení a postupů; |
| --- | --- |

2)

„nosiči utajovaných informací“ materiál, včetně fyzických polí, obsahující utajované informace v podobě symbolů, obrázků, signálů, technických řešení a postupů;

| 3) | „bezpečnostním stupněm utajení“ označení, které uvádí:






  — | stupeň újmy zájmům Ruské federace nebo EU nebo jednoho či více členských států EU, která může být způsobena v případě nedovoleného vyzrazení utajovaných informací, a |
| --- | --- | --- |

3)

„bezpečnostním stupněm utajení“ označení, které uvádí:

—

stupeň újmy zájmům Ruské federace nebo EU nebo jednoho či více členských států EU, která může být způsobena v případě nedovoleného vyzrazení utajovaných informací, a

| — | stupeň ochrany, který je tedy požadován v souladu s právními předpisy Ruské federace nebo EU; |
| --- | --- |

—

stupeň ochrany, který je tedy požadován v souladu s právními předpisy Ruské federace nebo EU;

| 4) | „označením stupně utajení“ označení připojené na nosičích utajovaných informací nebo na doprovodné dokumentaci, které uvádí bezpečnostní stupeň utajení obsažených informací; |
| --- | --- |

4)

„označením stupně utajení“ označení připojené na nosičích utajovaných informací nebo na doprovodné dokumentaci, které uvádí bezpečnostní stupeň utajení obsažených informací;

| 5) | „osvědčením o bezpečnostní prověrce“ správní rozhodnutí přijaté v souladu s právními předpisy Ruské federace nebo EU, které osvědčuje, že určité osobě může být dovolen přístup k utajovaným informacím až do uvedené úrovně. |
| --- | --- |

5)

„osvědčením o bezpečnostní prověrce“ správní rozhodnutí přijaté v souladu s právními předpisy Ruské federace nebo EU, které osvědčuje, že určité osobě může být dovolen přístup k utajovaným informacím až do uvedené úrovně.

Článek 3

1.   Pro účely této dohody se „EU“ rozumí Rada Evropské unie (dále jen „Rada“), generální tajemník, vysoký představitel, generální sekretariát Rady a Evropská komise.

2.   Pro účely této dohody jsou orgány oprávněnými k provádění této dohody za Ruskou federaci federální vládní orgány Ruské federace.

Článek 4

1.   Utajované informace může jedna strana („poskytující strana“) poskytnou v souladu s odstavci 2 až 5 druhé straně („přijímající straně“).

2.   Každá smluvní strana rozhoduje o poskytnutí utajovaných informací druhé straně případ od případu v souladu se svými vlastními bezpečnostními zájmy a v souladu se svými vlastními právními předpisy. Tuto dohodu nelze považovat za základ pro povinné či obecné poskytování utajovaných informací nebo některých kategorií informací mezi smluvními stranami.

3.   Každá smluvní strana v souladu se svými právními předpisy:

| a) | chrání utajované informace poskytnuté, vyměněné či vytvořené mezi stranami v průběhu jejich spolupráce; |
| --- | --- |

a)

chrání utajované informace poskytnuté, vyměněné či vytvořené mezi stranami v průběhu jejich spolupráce;

| b) | zajistí, aby ani bezpečnostní stupeň utajení ani označení stupně utajení ani označení omezující distribuci informací přidělené poskytující stranou utajovaným informacím, které jsou poskytovány či vyměňovány podle této dohody, nebylo změněno bez předchozího písemného souhlasu uvedené strany a aby utajovaná informace, která je poskytována či vyměňována podle této dohody, byla registrována, zabezpečena a chráněna v souladu s ustanoveními jejích vlastních právních a správních předpisů pro informace, které mají rovnocenný bezpečnostní stupeň utajení a označení stupně utajení v souladu s článkem 6; |
| --- | --- |

b)

zajistí, aby ani bezpečnostní stupeň utajení ani označení stupně utajení ani označení omezující distribuci informací přidělené poskytující stranou utajovaným informacím, které jsou poskytovány či vyměňovány podle této dohody, nebylo změněno bez předchozího písemného souhlasu uvedené strany a aby utajovaná informace, která je poskytována či vyměňována podle této dohody, byla registrována, zabezpečena a chráněna v souladu s ustanoveními jejích vlastních právních a správních předpisů pro informace, které mají rovnocenný bezpečnostní stupeň utajení a označení stupně utajení v souladu s článkem 6;

| c) | využívá utajované informace poskytnuté nebo vyměněné podle této dohody pouze pro účely stanovené poskytující stranou; |
| --- | --- |

c)

využívá utajované informace poskytnuté nebo vyměněné podle této dohody pouze pro účely stanovené poskytující stranou;

| d) | vrátí či zničí nosiče utajovaných informací, které obdržela od druhé strany, bude-li o to písemně požádána příslušným orgánem poskytující strany; |
| --- | --- |

d)

vrátí či zničí nosiče utajovaných informací, které obdržela od druhé strany, bude-li o to písemně požádána příslušným orgánem poskytující strany;

| e) | nevyzradí bez předchozího písemného souhlasu poskytující strany utajované informace poskytnuté či vyměněné podle této dohody jiným příjemcům, než jsou příjemci uvedení v článku 3. |
| --- | --- |

e)

nevyzradí bez předchozího písemného souhlasu poskytující strany utajované informace poskytnuté či vyměněné podle této dohody jiným příjemcům, než jsou příjemci uvedení v článku 3.

4.   Utajované informace se zasílají diplomatickou cestou, kurýrní službou nebo jakýmikoli jinými prostředky, na kterých se dohodnou příslušné orgány uvedené v článku 10. Pro účely této dohody:

| a) | pokud jde o EU, veškerá korespondence se zasílá vedoucímu spisovny Rady Evropské unie. Vedoucí spisovny Rady předá korespondenci členským státům a Evropské komisi s výhradou odstavce 5; |
| --- | --- |

a)

pokud jde o EU, veškerá korespondence se zasílá vedoucímu spisovny Rady Evropské unie. Vedoucí spisovny Rady předá korespondenci členským státům a Evropské komisi s výhradou odstavce 5;

| b) | pokud jde o Ruskou federaci, veškerá korespondence se zasílá stálému zastoupení Ruské federace při Evropské unii a Evropském společenství pro atomovou energii. |
| --- | --- |

b)

pokud jde o Ruskou federaci, veškerá korespondence se zasílá stálému zastoupení Ruské federace při Evropské unii a Evropském společenství pro atomovou energii.

5.   Poskytující strana může z operativních důvodů zasílat korespondenci pouze konkrétním příslušným úředníkům, orgánům či útvarům přijímající strany, zvláště určeným jako příjemci, při zohlednění jejich pravomocí a v souladu se zásadou „nezbytné potřeby znát“. Tato korespondence bude přístupná pouze výše uvedeným úředníkům, orgánům či útvarům. Co se týče Evropské unie, je tato korespondence předávána prostřednictvím vedoucího spisovny Rady, nebo je-li tato informace určena Evropské komisi, prostřednictvím vedoucího spisovny Evropské komise.

Článek 5

Každá ze smluvních stran zajistí, aby Ruská federace i Evropská unie měly bezpečnostní systém a bezpečnostní opatření založené na základních zásadách a minimálních bezpečnostních standardech stanovených v jejich příslušných právních předpisech, aby utajovaným informacím, na které se vztahuje tato dohoda, byla zajištěna rovnocenná úroveň ochrany.

Článek 6

1.   Za účelem stanovení rovnocenné úrovně ochrany utajovaných informací poskytnutých, vyměněných nebo vytvořených mezi Ruskou federací a Evropskou unií v průběhu jejich spolupráce v souladu s jejich příslušnými právními předpisy si odpovídají bezpečnostní stupně utajení takto:

| EU | RUSKÁ FEDERACE |
| --- | --- |
| CONFIDENTIEL UE | СЕКРЕТНО |
| SECRET UE | СОВЕРШЕННО СЕКРЕТНО |

EU

RUSKÁ FEDERACE

CONFIDENTIEL UE

СЕКРЕТНО

SECRET UE

СОВЕРШЕННО СЕКРЕТНО

2.   Bezpečnostní označení Ruské federace „ДЛЯ СЛУЖЕБНОГО ПОЛЬЗОВАНИЯ“ odpovídá bezpečnostnímu stupni utajení Evropské unie RESTREINT UE.

3.   Spolupracující orgány obou stran se dohodnou na příslušném rovnocenném bezpečnostním stupni utajení, který bude přidělen utajovaným informacím vytvořeným v průběhu jejich spolupráce a na odtajnění těchto informací či jejich zařazení do nižšího stupně utajení.

Článek 7

1.   Přístup k utajeným informacím bude poskytnut pouze osobám, pro něž je znalost daných informací nezbytná za účelem plnění jejich úředních povinností, v souladu s účely uvedenými při poskytování těchto informací.

2.   Všechny osoby, které při výkonu svých úředních povinností potřebují přístup nebo jejichž povinnosti či funkce umožňují přístup k utajovaným informacím se stupněm utajení CONFIDENTIEL EU/СЕКРЕТНО nebo vyšším, poskytovaným, vyměňovaným nebo vytvořeným mezi smluvními stranami v průběhu jejich spolupráce, musí být bezpečnostně prověřeny, dříve než jim je udělen k těmto informacím přístup.

3.   Každá smluvní strana zajistí, aby bylo řízení, v němž je vydáno osvědčení o bezpečnostní prověrce, prováděno v souladu s jejími příslušnými právními a správními předpisy s cílem stanovit, zda jsou okolnosti a povaha daného jednotlivce takové, že může mít přístup k utajovaným informacím až do určeného stupně.

Článek 8

Příslušné orgány uvedené v článku 10 si mohou vyměnit příslušné právní předpisy, kterými se řídí ochrana utajovaných informací a po vzájemném souhlasu se mohou navštívit za účelem vzájemných konzultací, na jejichž základě lze dojít k závěru ohledně účinnosti opatření přijatých podle této dohody a technických opatření uvedených v článku 10.

Článek 9

Přijímající strana připojí své vlastní odpovídající označení stupně utajení, jak je uvedeno v článku 6, navíc k označení již připojenému poskytující stranou na nosiče utajovaných informací, které byly poskytnuty, vyměněny nebo vytvořeny v průběhu spolupráce mezi stranami, nebo jako výsledek překladu, kopírování či duplikace.

Článek 10

1.   Za účelem provedení této dohody a zajištění toho, že byly požadované podmínky pro ochranu a zabezpečení utajovaných informací přijímající stranou splněny, zavedou orgány uvedené v odstavcích 2, 3 a 4 tohoto článku tato technická opatření:

| — | informují se navzájem písemně o technických opatřeních (včetně praktických opatření pro nakládání s utajovanými informacemi a jejich ukládání, reprodukování, předávání a ničení) na ochranu a zabezpečení utajovaných informací, které byly poskytnuty, vyměněny nebo vytvořeny mezi stranami v průběhu jejich spolupráce, a |
| --- | --- |

—

informují se navzájem písemně o technických opatřeních (včetně praktických opatření pro nakládání s utajovanými informacemi a jejich ukládání, reprodukování, předávání a ničení) na ochranu a zabezpečení utajovaných informací, které byly poskytnuty, vyměněny nebo vytvořeny mezi stranami v průběhu jejich spolupráce, a

| — | písemně potvrdí, že technická opatření zajišťují vzájemně přijatelnou úroveň ochrany utajovaných informací, které byly poskytnuty, vyměněny nebo vytvořeny mezi stranami v průběhu jejich spolupráce. |
| --- | --- |

—

písemně potvrdí, že technická opatření zajišťují vzájemně přijatelnou úroveň ochrany utajovaných informací, které byly poskytnuty, vyměněny nebo vytvořeny mezi stranami v průběhu jejich spolupráce.

2.   Za Ruskou federaci je to Federální bezpečnostní služba Ruské federace, kdo koordinuje činnosti pro provádění této dohody a kdo je odpovědný za poskytování informací o technických opatřeních pro ochranu a zabezpečení utajovaných informací poskytnutých Ruské federaci nebo s ní vyměněných podle této dohody a za potvrzování uvedených technických opatření.

3.   Za Radu je to bezpečnostní kancelář generálního sekretariátu Rady pod vedením generálního tajemníka Rady a jeho jménem, zmocněná Radou a v rámci její pravomoci, kdo koordinuje činnosti pro provádění této dohody a kdo odpovídá za poskytování informací o technických opatřeních pro ochranu a zabezpečení utajovaných informací poskytnutých Radě nebo generálnímu sekretariátu Rady nebo s nimi vyměněných podle této dohody a za potvrzování uvedených technických opatření.

4.   Za Evropskou komisi je to bezpečnostní ředitelství Evropské komise zmocněné členem Komise odpovědným za bezpečnostní záležitosti, kdo koordinuje činnosti pro provádění této dohody a kdo odpovídá za poskytování informací o technických opatřeních pro ochranu utajovaných informací poskytnutých Evropské komisi nebo s ní vyměněných podle této dohody a za potvrzování uvedených technických opatření.

Článek 11

1.   Příslušný orgán každé ze smluvních stran uvedený v článku 10 ihned informuje příslušný orgán druhé strany o každém prokázaném či domnělém případu nedovoleného vyzrazení či ztráty utajovaných informací poskytnutých danou stranou a provede vyšetřování a sdělí druhé straně výsledky tohoto vyšetřování.

2.   Příslušné orgány smluvních stran uvedené v článku 10 stanoví případ od případu a v souladu s právními předpisy smluvních stran postup pro přijetí přiměřených nápravných opatření reagujících na důsledky nebo vzniklé škody.

3.   Každá smluvní strana přijme všechna vhodná opatření v souladu s platnými právními předpisy v případech, kdy je za ohrožení utajovaných informací odpovědný jednotlivec. Opatření přijatá v této souvislosti mohou vést k právním krokům, včetně případného trestního řízení, vůči dotyčné osobě v souladu s platnými právními předpisy.

Článek 12

Každá smluvní strana nese náklady, které jí vzniknou v důsledku opatření na ochranu utajovaných informací podle této dohody.

Článek 13

Tato dohoda nebrání smluvním stranám v uzavření jiných dohod týkajících se poskytování nebo výměny utajovaných informací, na které se vztahuje tato dohoda, za předpokladu, že nejsou v rozporu s ustanoveními této dohody.

Článek 14

Jakékoli spory mezi stranami vzniklé při výkladu nebo uplatňování této dohody se řeší jednáním mezi smluvními stranami. V průběhu těchto jednání smluvní strany nadále plní své povinnosti v souladu s touto dohodou.

Článek 15

1.   Tato dohoda vstupuje v platnost prvním dnem měsíce následujícího dni, kdy si smluvní strany oznámí dokončení svých vnitřních postupů nezbytných pro její vstup v platnost.

2.   Každá ze smluvních stran může požádat o konzultace, pokud jde o zvážení možných změn této dohody.

3.   Tuto dohodu lze změnit pouze písemně a na základě vzájemné dohody smluvních stran. Změna dohody vstupuje v platnost za podmínek stanovených v odstavci 1.

Článek 16

Tato dohoda může být vypovězena písemnou výpovědí jedné ze smluvních stran doručenou druhé smluvní straně. Výpověď nabývá účinku šest měsíců od obdržení oznámení druhou smluvní stranou. Bez ohledu na takovou výpověď se povinnosti týkající se ochrany všech utajovaných informací poskytnutých nebo vyměněných podle této dohody v souladu s ustanoveními zde uvedenými použijí i nadále.

NA DŮKAZ ČEHOŽ připojili níže podepsaní řádně zplnomocnění zástupci k této dohodě své podpisy.

Dáno v Rostově na Donu dne prvního června roku dva tisíce deset ve dvou vyhotoveních v jazyce ruském a anglickém.

Za vládu Ruské federace

Za Evropskou unii

---