----

----

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

----

KOMISJONI DIREKTIIV 2006/141/EÜ,

22. detsember 2006,

imiku piimasegude ja jätkupiimasegude kohta ning millega muudetakse direktiivi 1999/21/EÜ

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 3. mai 1989. aasta direktiivi 89/398/EMÜ eritoiduks ettenähtud toiduaineid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

olles konsulteerinud Euroopa Toiduohutusametiga (edaspidi “toiduohutusamet”),

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Käesolev direktiiv on direktiivi 89/398/EMÜ artikli 4 lõike 1 tähenduses eridirektiiv, milles sätestatakse tervete imikute piimasegude ning jätkupiimasegude koostise ja märgistamise nõuded ühenduses.

Lisaks näeb käesolev direktiiv ette, et liikmesriigid jõustavad rinnapiimaasendajate turustamise rahvusvahelise koodeksi turustamist, teavitamist ja tervishoiuasutuste vastutust käsitlevad põhimõtted ja eesmärgid.

Artikkel 2

Käesoleva direktiivi kohaldamisel kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 2 lõike punktides 1, 4, 5 ja 6 sätestatud mõisteid “väide”, “toitumisalane väide”, “tervisealane väide” ja “haigestumisohu vähendamise väide”.

Lisaks kohaldatakse järgmisi mõisteid:

Artikkel 3

Imikute piimasegusid ja jätkupiimasegusid võib ühenduses turustada ainult siis, kui need on kooskõlas käesoleva direktiiviga.

Ainult imiku piimasegu tohib turustada või muul viisil esitleda kui toodet, mis sellisena sobib normaalsete tervete imikute toitumisvajaduste rahuldamiseks esimeste elukuude jooksul kuni sobivate täiendavate toiduainete tarvituselevõtmiseni.

Artikkel 4

Imiku piimasegud ja jätkupiimasegud ei tohi sisaldada ühtki ainet imikute ja väikelaste tervisele ohtlikus koguses.

Artikkel 5

Imiku piimasegude valmistamisel kasutatakse I lisa punktis 2 määratletud valguallikaid ja vajaduse korral teisi koostisosi, mis üldtunnustatud teadusandmetel sobivad imikute eritoiduks nende sünnist alates.

Nende ainete sobivus peab olema tõendatud oodatud kasu ja ohutuskaalutlustega seotud kättesaadavate andmete süstemaatilise läbivaatamisega ning vajaduse korral ka asjakohaste uuringutega, mida tehakse, järgides üldtunnustatud eksperdijuhiseid selliste uuringute kavandamisel ja läbiviimisel.

Artikkel 6

Jätkupiimasegude tootmisel kasutatakse II lisa punktis 2 määratletud valguallikaid ja vajaduse korral teisi koostisosi, mis üldtunnustatud teadusandmetel sobivad üle kuue kuu vanuste imikute eritoiduks.

Nende ainete sobivus peab olema tõendatud oodatud kasu ja ohutuskaalutlustega seotud kättesaadavate andmete süstemaatilise läbivaatamisega ning vajaduse korral ka asjakohaste uuringutega, mida tehakse, järgides üldtunnustatud eksperdijuhiseid selliste uuringute kavandamisel ja läbiviimisel.

Artikkel 7

1.   Imiku piimasegud peavad vastama I lisas sätestatud koostisnõuetele, võttes arvesse V lisas esitatud kirjeldusi.

I lisa punktis 2.1 määratletud lehmapiimavalkudest valmistatud imiku piimasegu puhul, mille valgusisaldus jääb alammäära ja 0,5 g/100 kJ (2 g/100 kcal) vahele, tuleb imiku piimasegu sobivust imikute toiduks tõendada asjakohaste uuringutega, mida tehakse, järgides üldtunnustatud eksperdijuhiseid selliste uuringute kavandamisel ja tegemisel.

I lisa punktis 2.2 määratletud valgu hüdrolüsaatidest valmistatud imiku piimasegu puhul, mille valgusisaldus jääb alammäära ja 0,56 g/100 kJ (2,25 g/100 kcal) vahele, tuleb imiku piimasegu sobivust imikute toiduks tõendada asjakohaste uuringutega, mida tehakse, järgides üldtunnustatud eksperdijuhiseid selliste uuringute kavandamisel ja tegemisel, ning see peab olema kooskõlas VI lisas esitatud asjakohaste kirjeldustega.

2.   Jätkupiimasegud peavad vastama II lisas sätestatud koostisnõuetele, võttes arvesse V lisas esitatud kirjeldusi.

3.   Imiku piimasegud ja jätkupiimasegud peavad kasutusvalmis saama vajaduse korral ainult vee lisamisega.

4.   Imiku piimasegude ja jätkupiimasegude koostisosade kasutamisel tuleb järgida I ja II lisas sätestatud keelde ja piiranguid.

Artikkel 8

1.   Imiku piimasegude ja jätkupiimasegude valmistamisel võib kasutada ainult III lisas loetletud aineid, et rahuldada

2.   III lisas loetletud ainete kasutamisel toidu tootmiseks muudel kui käesolevas direktiivis käsitletud eesmärkidel tuleb kohaldada ühenduse õigusaktides sätestatud puhtusekriteeriume.

3.   Nende ainete puhul, mille puhtusekriteeriume ei ole ühenduse õigusaktides sätestatud, tuleb seni kohaldada rahvusvaheliste organisatsioonide poolt soovitatud üldtunnustatud puhtusekriteeriume, kuni sellised kriteeriumid ühenduse tasandil vastu võetakse.

Võib säilitada siseriiklikud eeskirjad, millega on sätestatud rangemad puhtusekriteeriumid kui rahvusvaheliste organisatsioonide soovitatud.

Artikkel 9

1.   Imiku piimasegude tõhusa ametliku järelevalve hõlbustamiseks peab toidukäitleja imiku piimasegu turuleviimisel teatama sellest kõigi nende liikmesriikide pädevatele asutustele, kus toodet turustatakse, saates neile toote märgistuse näidise.

2.   Käesoleva artikli kohaldamisel mõistetakse pädevate asutuste all direktiivi 89/398/EMÜ artikli 9 lõikes 4 nimetatud asutusi.

Artikkel 10

1.   Imiku piimasegudes ja jätkupiimasegudes sisalduvate üksikute pestitsiidijääkide määr ei tohi ületada 0,01 mg/kg tootes, mis on tarbimisvalmis või muudetud tarbimisvalmiks tootja juhendi kohaselt.

Pestitsiidijääkide sisalduse määramise analüüsimeetodina kasutatakse üldtunnustatud standardmeetodeid.

2.   VIII lisas loetletud pestitsiide ei tohi kasutada põllumajandustoodete puhul, mis on ette nähtud imiku piimasegude ja jätkupiimasegude valmistamiseks.

Kontrolli eesmärgil lepitakse kokku järgmises:

3.   Erandina lõikest 1 kohaldatakse IX lisas loetletud pestitsiidide puhul kõnealuses lisas sätestatud jääkide piirnorme.

4.   Lõigetes 2 ja 3 osutatud piirnorme kohaldatakse toodete suhtes, mis on tarbimisvalmis või muudetud tarbimisvalmiks tootja juhendi kohaselt.

Artikkel 11

Kui artiklis 12 ei ole sätestatud teisiti, on imiku piimasegude ja jätkupiimasegude müüginimetused järgmised:

Artikkel 12

Täielikult lehmapiimavalgust valmistatud imiku piimasegu ja jätkupiimasegu toodete nimetused on vastavalt järgmised:

Artikkel 13

1.   Märgistusele lisatakse direktiivi 2000/13/EÜ artikli 3 lõikes 1 sätestatutele järgmine kohustuslik teave:

2.   Märgistusele võib kanda järgmised andmed:

3.   Imiku piimasegude ja jätkupiimasegude märgistusel tuleb anda vajalik teave toodete asjakohase kasutuse kohta nii, et toote kasutamine ei kahjustaks imetamist.

Mõistete “rinnapiima sarnane”, “emapiima sarnane”, “kohandatud” või samalaadsete mõistete kasutamine on keelatud.

4.   Imiku piimasegude märgistusele tuleb lisada järgmised kohustuslikud üksikasjad, mille ees on sõnad “Pane tähele” või muu samatähenduslik viide:

5.   Imiku piimasegude märgistusel ei tohi olla laste pilte ega muid toote kasutamist idealiseerivaid pilte või teksti. Märgistusel võivad siiski olla joonised toote äratundmise hõlbustamiseks ja valmistamisviiside illustreerimiseks.

6.   Imiku piimasegu märgistusele võib kanda toitumis- ja tervisealased väited ainult IV lisas loetletud juhtudel ja sealsamas ette nähtud tingimustel.

7.   Imiku piimasegu ja jätkupiimasegu tuleb märgistada selliselt, et tarbija saaks neid tooteid selgelt eristada, nii et oleks välditud imiku piimasegu ja jätkupiimasegu segiajamise oht.

8.   Lõigetes 3–7 nimetatud nõudeid, keelde ja piiranguid kohaldatakse ka

Artikkel 14

1.   Imiku piimasegusid võib reklaamida ainult lapsehooldusalastes eriväljaannetes ja teaduslikes publikatsioonides. Liikmesriigid võivad sellist reklaami veelgi rohkem piirata või selle ära keelata. Imiku piimasegude reklaami kohta kehtivad artikli 13 lõigetes 3 kuni 7 ning artikli 13 lõike 8 punktis b sätestatud tingimused ja see võib sisaldada ainult teaduslikku ja faktilist laadi teavet. See ei tohi anda põhjust uskuda, et pudelist toitmine on samaväärne või parem kui imetamine.

2.   Jaemüügitasandil ei tohi teha reklaami müügikohas, anda tootenäidiseid või kasutada imiku piimasegude müügi edendamiseks muid reklaamivõtteid, nagu eripakkumisi, sooduskuponge, ostupreemiaid, soodusmüüke, müüki alla omahinna ja sidusmüüki.

3.   Imiku piimasegude tootjad ja turustajad ei tohi elanikkonnale, rasedatele naistele, emadele või nende perekonnaliikmetele kas otse või kaudselt tervishoiusüsteemi või tervishoiutöötajate kaudu jagada tasuta või alandatud hinnaga tooteid, tootenäidiseid või teha muid kingitusi müügi edendamiseks.

Artikkel 15

1.   Liikmesriigid tagavad, et perekonnad ning imikute ja väikelaste toitmisega tegelevad inimesed saavad imikute ja väikelaste toitmise kohta objektiivset ja ühtset teavet, sinna juurde kuulub ka teabe kavandamine, pakkumine, esitus ja levitamine ning vastav kontroll.

2.   Liikmesriigid peavad tagama, et imikute toitmist käsitlevad ning rasedatele naistele ja imikute ning väikelaste emadele ette nähtud kirjalikud või audiovisuaalsed teabe- ja õppematerjalid sisaldaksid selget teavet järgmiste asjaolude kohta:

Kui sellised materjalid sisaldavad teavet imiku piimasegude kasutamise kohta, peavad neist selguma ka nimetatud kasutuse sotsiaalsed ja majanduslikud mõjud, ebakohase toidu või toitmismeetodi ja eelkõige imiku piimasegude väära kasutusega seotud terviserisk. Sellises materjalis ei tohi olla imiku piimasegude kasutamist idealiseerivaid pilte.

3.   Liikmesriigid tagavad, et tootjad või turustajad annetavad teabe- või õppematerjale või varustust ainult vastava taotluse ja asjakohase siseriikliku asutuse kirjaliku nõusoleku korral või nimetatud asutuse sel eesmärgil antud juhtnööride kohaselt. Sellisel varustusel või materjalidel võib olla annetava ettevõtte nimi või logo, kuid ei tohi olla imiku piimasegu kaubamärki ja varustust või materjali võib jaotada ainult tervishoiusüsteemi kaudu.

4.   Liikmesriigid tagavad, et asutustele või organisatsioonidele annetatud või alandatud hinnaga müüdud ja asutuses kasutamiseks või sellest väljaspool jaotamiseks ette nähtud imiku piimasegusid antakse või jaotatakse ainult nende imikute tarbeks, keda tuleb toita imiku piimasegudega, ja ainult nii kaua, kui imik seda vajab.

Artikkel 16

Direktiivi 1999/21/EÜ lisas asendatakse mangaani käsitlev rida mineraale käsitleva tabeli 1 teises osas järgmisega:

Artikkel 17

Käesoleva direktiivi artikli 7 lõigetes 1 ja 2 sätestatud uusi nõudeid ei kohaldata kohustuslikus korras imikutele ette nähtud meditsiiniliseks eriotstarbeks mõeldud dieettoitude suhtes, nagu on viidatud direktiivi 1999/21/EÜ lisa 4. punktis, enne 1. jaanuari 2012.

Artikkel 18

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad artikli 2 ja 3 ning artiklite 5 kuni 17 ning lisade I kuni VII täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembriks 2007. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Nad kohaldavad neid norme sellisel viisil, et nad

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Need normid peavad samuti sisaldama viiteid käesoleva direktiiviga kehtetuks tunnistatud aktidele, mida käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi ja koostamise korra näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 19

Direktiiv 91/321/EMÜ, mida on muudetud X lisa A-osas sätestatud direktiividega, tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2008, ilma et see piiraks liikmesriikide kohustusi, mis on seotud X lisa B-osas sätestatud direktiivide siseriiklikku õigusse ülevõtmise tähtaegadega.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile ning neid tuleb lugeda XI lisas esitatud vastavustabeli kohaselt.

Artikkel 20

Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 21

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 22. detsember 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

----

(1)EÜT L 186, 30.6.1989, lk 27. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

(2)EÜT L 175, 4.7.1991, lk 35. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2003/14/EÜ (ELT L 41, 14.2.2003, lk 37).

(3)  Vt X lisa A-osa.

(4)EÜT L 40, 11.2.1989, lk 27. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

(5)EÜT L 340, 9.12.1976, lk 26. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/92/EÜ (ELT L 311, 10.11.2006, lk 31).

(6)EÜT L 221, 7.8.1986, lk 37. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/92/EÜ.

(7)EÜT L 221, 7.8.1986, lk 43. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/62/EÜ.

(8)EÜT L 350, 14.12.1990, lk 71. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/92/EÜ.

(9)EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 575/2006 (ELT L 100, 8.4.2006, lk 3).

(10)EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/85/EÜ (ELT L 293, 24.10.2006, lk 3).

(11)EÜT L 109, 6.5.2000, lk 29. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2003/89/EÜ (ELT L 308, 25.11.2003, lk 15).

(12)ELT L 404, 30.12.2006, lk 9.

(13)EÜT L 91, 7.4.1999, lk 29. Direktiivi on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

----

I LISA

TOOTJA JUHENDI KOHASELT KASUTUSVALMIKS MUUDETUD IMIKU PIIMASEGU PÕHIKOOSTIS

Käesolevas lisas sätestatud väärtused kehtivad kasutusvalmis lõpptoote kohta, mida sellisena turustatakse või mis on muudetud kasutusvalmiks tootja juhendi kohaselt.

1.   ENERGIA

2.   VALGUD

(Valgusisaldus = lämmastikusisaldus × 6,25)

2.1   Lehmapiimavalkudest valmistatud piimasegud

Võrdse energiasisalduse kohta peab piimasegus iga asendamatu ja osaliselt asendamatu aminohappe omastatav kogus olema vähemalt võrdne võrdlusvalgus oleva vastava kogusega (rinnapiim, nagu on määratletud V lisas). Arvutamiseks võib metioniini- ja tsüstiinisisaldused liita, kui metioniini ja tsüstiini suhtarv ei ületa 2, ning fenüülalaniini- ja türosiinisisaldused võib liita, kui türosiini ja fenüülalaniini suhtarv ei ületa 2. Metioniini ja tsüstiini suhtarv võib olla vahemikus 2–3, tingimusel et toote sobivus imikute toiduks on tõendatud asjakohaste uuringutega, mida tehakse, järgides üldtunnustatud eksperdijuhiseid selliste uuringute kavandamisel ja läbiviimisel.

2.2   Valguhüdrolüsaatidest valmistatud piimasegud

Võrdse energiasisalduse kohta peab piimasegus iga asendamatu ja osaliselt asendamatu aminohappe omastatav kogus olema vähemalt võrdne võrdlusvalgus oleva vastava kogusega (rinnapiim, nagu on määratletud V lisas). Arvutamiseks võib metioniini- ja tsüstiinisisaldused liita, kui metioniini ja tsüstiini suhtarv ei ületa 2, ning fenüülalaniini- ja türosiinisisaldused võib liita, kui türosiini ja fenüülalaniini suhtarv ei ületa 2. Metioniini ja tsüstiini suhtarv võib olla vahemikus 2–3, tingimusel et toote sobivus imikute toiduks on tõendatud asjakohaste uuringutega, mida tehakse, järgides üldtunnustatud eksperdijuhiseid selliste uuringute kavandamisel ja läbiviimisel.

L-karnitiini sisaldus vähemalt 0,3 mg/100 kJ (1,2 mg/100 kcal).

2.3   Piimasegud, mis on valmistatud sojavalgu isolaatidest kas eraldi või segus lehmapiimavalkudega

Nende piimasegude valmistamiseks tohib kasutada ainult valgu isolaate, mis on saadud sojast.

Võrdse energiasisalduse kohta peab piimasegus iga asendamatu ja osaliselt asendamatu aminohappe omastatav kogus olema vähemalt võrdne võrdlusvalgus oleva vastava kogusega (rinnapiim, nagu on määratletud V lisas). Arvutamiseks võib metioniini- ja tsüstiinisisaldused liita, kui metioniini ja tsüstiini suhtarv ei ületa 2, ning fenüülalaniini- ja türosiinisisaldused võib liita, kui türosiini ja fenüülalaniini suhtarv ei ületa 2. Metioniini ja tsüstiini suhtarv võib olla vahemikus 2–3, tingimusel et toote sobivus imikute toiduks on tõendatud asjakohaste uuringutega, mida tehakse, järgides üldtunnustatud eksperdijuhiseid selliste uuringute kavandamisel ja läbiviimisel.

L-karnitiini sisaldus peab olema vähemalt 0,3 mg/100 kJ (1,2 mg/100 kcal).

2.4   Kõikidel juhtudel on aminohapete lisamine imikupiimasegudele lubatud ainult valkude toiteväärtuse parandamiseks ning ainult selleks vajalikes kogustes.

3.   TAURIIN

Kui imiku piimasegudele lisatakse tauriini, ei tohi selle kogus ületada 2,9 mg/100 kJ (12 mg/100 kcal).

4.   KOLIIN

5.   LIPIIDID

5.1   Järgmiste ainete kasutamine on keelatud:

5.2   Lauriinhape ja müristiinhape

5.3   Trans-rasvhappe sisaldus ei tohi ületada 3 % rasva kogusisaldusest.

5.4   Eruukhappe sisaldus ei tohi ületada 1 % rasva kogusisaldusest.

5.5   Linoolhape (glütseriididena = linolaatidena)

5.6   Alfa-linoleenhappe sisaldus peab olema vähemalt 12 mg/100 kJ (50 mg/100 kcal).

Linoolhappe ja alfa-linoleenhappe suhtarv peab olema vahemikus 5–15.

5.7   Võib lisada pikaahelalisi (20 ja 22 süsinikuaatomit) polüküllastumata rasvhappeid. Sel juhul ei tohi nende kogus ületada

Eikosapentaeenhappe (20:5 n-3) sisaldus ei tohi ületada dokosaheksaeenhappe (22:6 n-3) sisaldust.

Dokosaheksaeenhappe (22:6 n-3) sisaldus ei tohi ületada n-6 polüküllastumata rasvhapete sisaldust.

6.   FOSFOLIPIIDID

Fosfolipiidide sisaldus imiku piimasegudes ei tohi ületada 2 g/l.

7.   INOSITOOL

8.   SÜSIVESIKUD

8.1   Kasutada tohib ainult järgmisi süsivesikuid:

8.2   Laktoos

Käesolevat sätet ei kohaldata piimasegude suhtes, milles sojavalgu isolaate on rohkem kui 50 % valgu kogusisaldusest.

8.3   Sahharoos

Sahharoosi võib lisada ainult valgu hüdrolüsaatidest valmistatud imiku piimasegudele. Lisamise korral ei tohi sahharoosi sisaldus ületada 20 % süsivesikute kogusisaldusest.

8.4   Glükoos

Glükoosi võib lisada ainult valgu hüdrolüsaatidest valmistatud imiku piimasegudele. Lisamise korral ei tohi glükoosisisaldus ületada 0,5 g/100 kJ (2 g/100 kcal).

8.5   Eelkuumutatud tärklis ja/või geelistatud tärklis

9.   FRUKTO-OLIGOSAHHARIIDID JA GALAKTO-OLIGOSAHHARIIDID

Imiku piimasegule võib lisada frukto-oligosahhariide ja galakto-oligosahhariide. Sel juhul ei tohi nende kogus ületada: 0,8 g/100 ml seguna, milles on 90 % oligogalaktosüüllaktoosi ja 10 % kõrge molkulmassiga oligofruktosüülsahharoosi.

Teisi ühendeid ning frukto-oligosahhariidide ja galakto-oligosahhariidide ülemmäärasid võib kastuada vastavalt artiklile 5.

10.   MINERAALAINED

10.1   Lehmapiimavalkudest või valgu hüdrolüsaatidest valmistatud piimasegud

Kaltsiumi ja fosfori suhtarv peab olema vahemikus 1,0–2,0.

10.2   Piimasegud, mis on valmistatud sojavalgu isolaatidest kas eraldi või segus lehmapiimavalkudega

Kehtivad kõik punktis 10.1 nimetatud nõuded, välja arvatud raua- ja fosforisisaldused, mis peavad olema järgmised.

11.   VITAMIINID

12.   NUKLEOTIIDID

Võib lisada järgmisi nukleotiide.

----

(1)  Lehmapiimavalkudest valmistatud imiku piimasegud, mille valgusisaldus jääb alammäära ja 0,5 g/100 kJ (2 g/100 kcal) vahele, on kooskõlas artikli 7 lõike 1 teise lõiguga.

(2)  Valgu hüdrolüsaatidest valmistatud imiku piimasegud, mille valgusisaldus jääb alammäära ja 0,56 g/100 kJ (2,25 g/100 kcal) vahele, on kooskõlas artikli 7 lõikega 1.

(3)  RE = täielikult trans-konfiguratsioonis retinooli ekvivalent.

(4)  Kolekaltsiferoolina, mille 10 μg = 400 rahvusvahelist ühikut (IU) vitamiini D.

(5)  Valmiskujul niatsiin.

(6)  α-TE = d-α-tokoferooli ekvivalent.

(7)  0,5 mg α-TE/1 g linoolhape (18:2 n-6); 0,75 mg α-TE/1 g -linooleenhape (18:3 n-3); 1,0 mg α-TE/1 g arahhidoonhape (20:4 n-6); 1,25 mg α-TE/1 g eikosapentaeenhape (20:5 n-3); 1,5 mg α-TE/1 g dokosaheksaeenhape (22:6 n-3).

(8)  Nukleotiidide kogusisaldus ei tohi ületada 1,2 mg/100 kJ (5 mg/100 kcal).

----

II LISA

TOOTJA JUHENDI KOHASELT KASUTUSVALMIKS MUUDETUD JÄTKUPIIMASEGU PÕHIKOOSTIS

Käesolevas lisas sätestatud väärtused kehtivad kasutusvalmis lõpptoote kohta, mida sellisena turustatakse või mis on muudetud kasutusvalmiks tootja juhendi kohaselt.

1.   ENERGIA

2.   VALGUD

(Valgusisaldus = lämmastikusisaldus × 6,25)

2.1.   Lehmapiimavalkudest valmistatud piimasegud

Võrdse energiasisalduse kohta peab piimasegus iga asendamatu ja osaliselt asendamatu aminohappe omastatav kogus olema vähemalt võrdne võrdlusvalgus oleva vastava kogusega (rinnapiim, nagu on määratletud V lisas). Arvutamiseks võib metioniini- ja tsüstiinisisaldused liita, kui metioniini ja tsüstiini suhtarv ei ületa 3, ning fenüülalaniini- ja türosiinisisaldused võib liita, kui türosiini ja fenüülalaniini suhtarv ei ületa 2.

2.2.   Valgu hüdrolüsaatidest valmistatud piimasegud

Võrdse energiasisalduse kohta peab piimasegus iga asendamatu ja osaliselt asendamatu aminohappe omastatav kogus olema vähemalt võrdne võrdlusvalgus oleva vastava kogusega (rinnapiim, nagu on määratletud V lisas). Arvutamiseks võib metioniini- ja tsüstiinisisaldused liita, kui metioniini ja tsüstiini suhtarv ei ületa 3, ning fenüülalaniini- ja türosiinisisaldused võib liita, kui türosiini ja fenüülalaniini suhtarv ei ületa 2.

2.3.   Piimasegud, mis on valmistatud sojavalgu isolaatidest kas eraldi või segus lehmapiimavalkudega

Nende piimasegude valmistamiseks tohib kasutada ainult valgu isolaate, mis on saadud sojast.

Võrdse energiasisalduse kohta peab piimasegus iga asendamatu ja osaliselt asendamatu aminohappe omastatav kogus olema vähemalt võrdne võrdlusvalgus oleva vastava kogusega (rinnapiim, nagu on määratletud V lisas). Arvutamiseks võib metioniini- ja tsüstiinisisaldused liita, kui metioniini ja tsüstiini suhtarv ei ületa 3, ning fenüülalaniini- ja türosiinisisaldused võib liita, kui türosiini ja fenüülalaniini suhtarv ei ületa 2.

2.4.   Kõikidel juhtudel on aminohapete lisamine jätkupiimasegudele lubatud ainult valkude toiteväärtuse parandamiseks ning ainult selleks vajalikes kogustes.

3.   TAURIIN

Kui jätkupiimasegudele lisatakse tauriini, ei tohi selle kogus ületada 2,9 mg/100 kJ (12 mg/100 kcal).

4.   LIPIIDID

4.1.   Järgmiste ainete kasutamine on keelatud:

4.2.   Lauriinhape ja müristiinhape

4.3.   Trans-rasvhappe sisaldus ei tohi ületada 3 % rasva kogusisaldusest.

4.4.   Eruukhappe sisaldus ei tohi ületada 1 % rasva kogusisaldusest.

4.5.   Linoolhape (glütseriididena = linolaatidena)

4.6.   Alfa-linoleenhappe sisaldus peab olema vähemalt 12 mg/100 kJ (50 mg/100 kcal).

Linoolhappe ja alfa-linoleenhappe suhtarv peab olema vahemikus 5–15.

4.7.   Võib lisada pikaahelalisi (20 ja 22 süsinikuaatomit) polüküllastumata rasvhappeid. Sel juhul ei tohi nende kogus ületada

Eikosapentaeenhappe (20:5 n-3) sisaldus ei tohi ületada dokosaheksaeenhappe (22:6 n-3) sisaldust.

Dokosaheksaeenhappe (22:6 n-3) sisaldus ei tohi ületada n-6 polüküllastumata rasvhapete sisaldust.

5.   FOSFOLIPIIDID

Fosfolipiidide sisaldus jätkupiimasegudes ei tohi ületada 2 g/l.

6.   SÜSIVESIKUD

6.1.   Gluteeni sisaldavate koostisainete kasutamine on keelatud.

6.2.   Laktoos

Käesolevat sätet ei või kohaldada jätkupiimasegude suhtes, milles sojavalgu isolaate on rohkem kui 50 % valgu kogusisaldusest.

6.3.   Sahharoos, fruktoos, mesi

 Mesi tuleb töödelda, et hävitada Clostridium botulinum’i spoorid.

6.4.   Glükoos

Glükoosi võib lisada ainult valgu hüdrolüsaatidest valmistatud jätkupiimasegudele. Lisamise korral ei tohi glükoosisisaldus ületada 0,5 g/100 kJ (2 g/100 kcal).

7.   FRUKTO-OLIGOSAHHARIIDID JA GALAKTO-OLIGOSAHHARIIDID

Jätkupiimasegule võib lisada frukto-oligosahhariide ja galakto-oligosahhariide. Sel juhul ei tohi nende kogus ületada 0,8 g/100 ml seguna, milles on 90 % oligogalaktosüüllaktoosi ja 10 % kõrge molkulmassiga oligofruktosüülsahharoosi.

Teisi kombinatsioone ning frukto-oligosahhariidide ja galakto-oligosahhariidide ülemmäärasid võib kasutada vastavalt artiklile 6.

8.   MINERAALAINED

8.1.   Lehmapiimavalkudest või valgu hüdrolüsaatidest valmistatud piimasegud

Kaltsiumi ja fosfori suhtarv jätkupiimasegus peab olema vahemikus 1,0–2,0.

8.2.   Piimasegud, mis on valmistatud sojavalgu isolaatidest kas eraldi või segus lehmapiimavalkudega

Kehtivad kõik punktis 8.1 nimetatud nõuded, välja arvatud raua- ja fosforisisaldused, mis peavad olema järgmised.

9.   VITAMIINID

10.   NUKLEOTIIDID

Võib lisada järgmisi nukleotiide.

----

(1)  RE = täielikult trans-konfiguratsioonis retinooli ekvivalent.

(2)  Kolekaltsiferoolina, mille 10 μg = 400 rahvusvahelist ühikut (IU) vitamiini D.

(3)  Valmiskujul niatsiin.

(4)  α-TE = d-α-tokoferooli ekvivalent.

(5)  0,5 mg α-TE/1 g linoolhape (18:2 n-6); 0,75 mg α-TE/1 g -linooleenhape (18:3 n-3); 1,0 mg α-TE/1 g arahhidoonhape (20:4 n-6); 1,25 mg α-TE/1 g eikosapentaeenhape (20:5 n-3); 1,5 mg α-TE/1 g dokosaheksaeenhape (22:6 n-3).

(6)  Nukleotiidide kogusisaldus ei tohi ületada 1,2 mg/100 kJ (5 mg/100 kcal).

----

III LISA

TOITAINED

1.   Vitamiinid

2.   Mineraalained

3.   Aminohapped ja muud lämmastikuühendid

L-tsüstiin ja selle vesinikkloriid

L-histidiin ja selle vesinikkloriid

L-isoleutsiin ja selle vesinikkloriid

L-leutsiin ja selle vesinikkloriid

L-lüsiin ja selle vesinikkloriid

L-tsüsteiin ja selle vesinikkloriid

L-metioniin

L-fenüülalaniin

L-treoniin

L-trüptofaan

L-türosiin

L-valiin

L-karnitiin ja selle vesinikkloriid

L-karnitiin-L-tartraat

Tauriin

Tsütidiin-5′-monofosfaat ja selle naatriumsool

Uridiin-5′-monofosfaat ja selle naatriumsool

Adenosiin-5′-monofosfaat ja selle naatriumsool

Guanosiin-5′-monofosfaat ja selle naatriumsool

Inosiin-5′-monofosfaat ja selle naatriumsool

4.   Muud ained

Koliin

Koliinkloriid

Koliintsitraat

Koliinbitartraat

Inositool

----

IV LISA

IMIKU PIIMASEGUDEGA SEONDUVAD TOITUMIS- JA TERVISEALASED VÄITED NING TINGIMUSED, MILLE PUHUL ON VÄIDE ÕIGUSTATUD

1.   TOITUMISALASED VÄITED

2.   TERVISEALASED VÄITED (KAASA ARVATUD VÄIDE HAIGESTUMISRISKI VÄHENDAMISE KOHTA)

----

V LISA

RINNAPIIMA ASENDAMATUD JA OSALISELT ASENDAMATUD AMINOHAPPED

Käesolevas direktiivis on milligrammides 100 kJ ja 100 kcal kohta väljendatud asendamatute ja osaliselt asendamatute aminohapete sisaldused rinnapiimas järgmised.

----

(1)  1 kJ = 0,239 kcal.

----

VI LISA

Lehmapiimast saadud vadakuvalgu hüdrolüsaatideel põhineva imiku piimasegu (mille valgusisaldus on alla 0,56 g/100 kJ (2,25 g/100 kcal)) valmistamisel kasutatava valgu sisalduse ja allika ning valgu töötlemise kirjeldus

1.   Valgusisaldus

Valgusisaldus = lämmastikusisaldus × 6,25

2.   Valguallikas

Demineraliseeritud magus vadakuvalk, mis on saadud lehmapiimast pärast kaseiinide ensüümaatilist sadestamist kümosiini kasutades ja mis koosneb

3.   Valgu töötlemine

Kahe-etapiline hüdrolüüsiprotsess, kasutades trüpsiinipreparaati koos kuumtöötlusega (3–10 minutit 80–100 °C juures) kahe etapi vahel.

----

VII LISA

KONTROLLVÄÄRTUSED TOITUMISALASE TEABE MÄRKIMISEL IMIKU- JA VÄIKELASTETOITUDELE

----

VIII LISA

PESTITSIIDID, MIDA EI KASUTATA PÕLLUMAJANDUSTOODETE PUHUL, MIS ON ETTE NÄHTUD IMIKU PIIMASEGUDE JA JÄTKUPIIMASEGUDE VALMISTAMISEKS

Tabel 1

Aine keemiline nimetus (jäägi määratlus)

Disulfotoon (disulfotooni, disulfotoonsulfoksiidi ja disulfotoonsulfooni summa, väljendatud disulfotoonina)

Fensulfotioon (fensulfotiooni, selle hapnikuanaloogi ja nende sulfoonide summa, väljendatud fensulfotioonina)

Fentiin, väljendatud trifenüültinakatioonina

Haloksüfop (halüksüfopi, selle soolade ja estrite, sh konjugaatide summa, väljendatud haloksüfopina)

Heptakloor ja trans-heptakloorepoksiid, väljendatud heptakloorina

Heksaklorobenseen

Nitrofeen

Ometoaat

Terbufoss (terbufossi, selle sulfoksiidi ja sulfooni summa, väljendatud terbufossina)

Tabel 2

Aine keemiline nimetus

Aldriin ja dieldriin, väljendatud dieldriinina

Endriin

----

IX LISA

IMIKUTE PIIMASEGUDES JA JÄTKUPIIMASEGUDES SISALDUVATE PESTITSIIDIDE JA PESTITSIIDIDE METABOLIITIDE JÄÄKIDE PIIRNORMID

----

X LISA

A-   OSA

Kehtetuks tunnistatud direktiiv ja selle hilisemad muudatused

(osutatud artiklis 19)

Komisjoni direktiiv 91/321/EMÜ (EÜT L 175, 4.7.1991, lk 35)

B-   OSA

Liikmesriikide seadustesse ülevõtmise tähtajad

(osutatud artiklis 19)

----

XI LISA

VASTAVUSTABEL

----

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

----

KOMISJONI OTSUS,

19. jaanuar 2005,

riigiabi kohta, mida Itaalia kavatseb anda Sitsiilia maakonna põllumajandusettevõtjatele

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 52 all)

(Ainult itaaliakeelne tekst on autentne)

(2006/967/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

olles vastavalt nimetatud artiklile (1) kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi ja võttes neid märkusi arvesse,

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

II.   ABI ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

III.   MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

IV.   ITAALIA ESITATUD MÄRKUSED

V.   ABI HINDAMINE

V.1.   Abi olemasolu vastavalt asutamislepingu artikli 87 lõikele 1

V.2.   Abi kokkusobivus ühisturuga

V.2.1.   Põllumajanduse keskkonnameetmed

V.2.2.   Kasvuhoonekultuuride kasvatamise edendamise meetmed

V.2.3.   Taimekaitseliidud

VI.   JÄRELDUSED

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Maakonnaseaduse nr 22/1999 artiklis 2 osutatud meede, mida Itaalia kavatseb rakendada Sitsiilia põllumajandusettevõtjate heaks, ei ole abi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 2

Maakonnaseaduse nr 22/1999 artiklis 2 osutatud meede, mida Itaalia kavatseb rakendada Sitsiilia põllumajandusettevõtjate heaks, on ühisturuga kokkusobiv, kui järgitakse käesoleva otsuse artiklis 4 sätestatud tingimusi.

Artikkel 3

Maakonnaseaduse nr 22/1999 artiklites 4 ja 6 osutatud meetmed, mida Itaalia kavatseb rakendada Sitsiilia põllumajandusettevõtjate heaks, on ühisturuga kokkusobivad. Seetõttu on nende meetmete rakendamine lubatud.

Artikkel 4

Itaalia peab pärast käesolevast otsusest teatamist esitama kahe kuu jooksul andmed, mis tõendavad, et pädevad asutused kontrollisid ajavahemikus 1998. aasta oktoobrist 1999. aasta maini põllumajandusettevõtjate nende põllumajanduse keskkonnakohustuste täitmist, mis võeti seoses Sitsiilia maakonna keskkonnaprogrammiga ja mis ei olnud ühenduse kaasrahastamise kõlblikud, ning taolistel kontrollimistel saadud positiivset tulemust.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Brüssel, 19. jaanuar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

----

(1)EÜT C 315, 9.11.2001, lk 12.

(2)  Vt joonealune märkus 1.

(3)  Tingimused on sätestatud 25. märtsi 1986. aasta maakonnaseaduses nr 13 ja maakonnaseadustes, mis sätestavad põllumajanduslaenude intressimaksete hüvitamist riigi poolt.

(4)EÜT L 215, 30.7.92, lk 85.

(5)  14. novembri 1997. aasta otsus K (97) 3089 ja 10. oktoobri 1994. aasta otsus K (94) 2494.

(6)  6. novembri 1998. aasta märgukiri nr 43244.

(7)  4. mai 1999. aasta teatis 27373.

(8)  17. juuli 1997. aasta otsus K (97) 1785 (kaasrahastamise otsus).

(9)  Seaduse nr 286/89 artikkel 4, seaduse nr 31/91 artikkel 4, seaduse nr 237/93 artikkel 2.

(10)EÜT C 28, 1.2.2000, lk 2.

(11)EÜT L 160, 26.6.1999, lk 80. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 567/2004 (ELT L 90, 27.3.2004, lk 1).

(12)EÜT L 214, 13.8.1999, lk 31. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 445/2002 (EÜT L 74, 15.3.2002), kehtetuks tunnistatud määrusega (EÜ) nr 817/2004 (ELT L 153, 30.4.2004)).

(13)  Vt märkus 7.

(14)Allikas: Eurostat. Üksikute piirkondade kaupa andmed puuduvad.

(15)ELT L 1, 3.1.2004, lk 1.

(16)EÜT C 28, 1.2.2000, lk 2.

----

----

KOMISJONI OTSUS,

15. detsember 2006,

millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 21/2004 lammaste ja kitsede elektroonilise identifitseerimise suuniste ja korra osas

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 6522 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/968/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 21/2004, millega kehtestatakse lammaste ja kitsede identifitseerimise ja registreerimise süsteem ja muudetakse määrust (EÜ) nr 1782/2003 ning direktiive 92/102/EMÜ ja 64/432/EMÜ, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesoleva otsuse lisas on sätestatud loomade elektroonilise identifitseerimise suunised ja kord:

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates kahekümnendast päevast, mis järgneb selle avaldamisele Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 15. detsember 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

----

(1)ELT L 5, 9.1.2004, lk 8.

----

LISA

Lammaste ja kitsede elektroonilise identifitseerimise vahendite ja riiderite heakskiitmise suunised ja kord vastavalt määrusele (EÜ) nr 21/2004

I   PEATÜKK

Mõisted

Käesolevates suunistes kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   riigi kood– kolmekohaline numberkood, mis kooskõlas ISO standardiga 3166 esindab riigi nime;

b)   riiklik tunnuskood– 12-kohaline numberkood üksiklooma identifitseerimiseks riigi tasandil;

c)   transponderi kood– 64-bitine elektrooniline kood, mis on programmeeritud transponderisse ning sisaldab muuhulgas ka riigi koodi ja riiklikku tunnuskoodi; seda kasutatakse loomade elektrooniliseks identifitseerimiseks;

d)   elektrooniline tunnus– üksnes lugemiseks ettenähtud passiivne transponder, milles kasutatakse ISO standardites 11784 ja 11785 määratletud HDX- või FDX-B-tehnoloogiat ning mida kasutatakse eri identifitseerimisvahendites, nagu on osutatud määruse (EÜ) 21/2004 lisa A jaos;

e)   riider– sünkroniseeriv või mittesünkroniseeriv transiiver, mis suudab vähemalt:

f)   sünkroniseeriv transiiver– transiiver, mis vastab täielikult ISO standardile 11785 ning võimaldab avastada muid transiivereid;

g)   mittesünkroniseeriv transiiver– transiiver, mis ei vasta ISO standardi 11785 klauslile 6 ega võimalda avastada muid transiivereid.

II   PEATÜKK

Elektroonilised tunnused

III   PEATÜKK

Riiderid

IV   PEATÜKK

Katselaborid

----

(1)EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

----

----

----