# Az Európai Unió L 6/2020

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 6 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 63. évfolyam2020. január 10. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 6

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

63. évfolyam2020. január 10.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | Tájékoztatás az Európai Közösség és az Albán Köztársaság Minisztertanácsa közötti, a légiközlekedési szolgáltatások egyes kérdéseiről szóló megállapodás hatálybalépéséről | 1 |
| | * | Tájékoztatás az Európai Közösség és az Örmény Köztársaság között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről | 2 |
| | * | Tájékoztatás az Európai Közösség és az Azerbajdzsán Köztársaság kormánya között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről | 3 |
| | * | Tájékoztatás az Európai Közösség, valamint Bosznia és Hercegovina között a légi közlekedési szolgáltatások egyes kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről | 4 |
| | * | Tájékoztatás az Európai Közösség és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság között a légiközlekedési szolgáltatások egyes kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről | 5 |
| | * | Tájékoztatás az Európai Közösség és Grúzia kormánya között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről | 6 |
| | * | Tájékoztatás az Európai Közösség és Izrael Állam között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről | 7 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/11 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. október 29.) az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az egészséget érintő vészhelyzetre való reagálással kapcsolatos információk tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 8 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/12 felhatalmazáson alapuló irányelve (2019. augusztus 2.) az (EU) 2017/2397 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a kompetenciákra és a kapcsolódó ismeretekre és készségekre, a gyakorlati vizsgákra, a szimulátorok jóváhagyására és az egészségi alkalmasságra vonatkozó szabványok tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  ) | 15 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2020/13 határozata (2019. december 19.) az afrikai, karibi és csendes-óceáni országokkal és régiókkal kötendő gazdasági partnerségi megállapodások uniós hatáskörbe tartozó vonatkozásairól folytatandó tárgyalásra vonatkozó tárgyalási irányelvek módosításáról | 101 |
| | * | A tagállamok kormányai Tanács keretében ülésező képviselőinek (EU) 2020/14 határozata (2019. december 19.) az Európai Bizottságnak az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok és régiók közötti gazdasági partnerségi megállapodások tagállami hatáskörbe tartozó rendelkezéseiről a tagállamok nevében folytatandó tárgyalásokra való felhatalmazásáról | 112 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/15 végrehajtási határozata (2020. január 9.) az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosításáról
  (az értesítés a C(2020) 122. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 114 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

Tájékoztatás az Európai Közösség és az Albán Köztársaság Minisztertanácsa közötti, a légiközlekedési szolgáltatások egyes kérdéseiről szóló megállapodás hatálybalépéséről

1

*

Tájékoztatás az Európai Közösség és az Örmény Köztársaság között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről

2

*

Tájékoztatás az Európai Közösség és az Azerbajdzsán Köztársaság kormánya között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről

3

*

Tájékoztatás az Európai Közösség, valamint Bosznia és Hercegovina között a légi közlekedési szolgáltatások egyes kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről

4

*

Tájékoztatás az Európai Közösség és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság között a légiközlekedési szolgáltatások egyes kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről

5

*

Tájékoztatás az Európai Közösség és Grúzia kormánya között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről

6

*

Tájékoztatás az Európai Közösség és Izrael Állam között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről

7

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2020/11 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. október 29.) az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az egészséget érintő vészhelyzetre való reagálással kapcsolatos információk tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

8

IRÁNYELVEK

*

A Bizottság (EU) 2020/12 felhatalmazáson alapuló irányelve (2019. augusztus 2.) az (EU) 2017/2397 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a kompetenciákra és a kapcsolódó ismeretekre és készségekre, a gyakorlati vizsgákra, a szimulátorok jóváhagyására és az egészségi alkalmasságra vonatkozó szabványok tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  )

1

15

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2020/13 határozata (2019. december 19.) az afrikai, karibi és csendes-óceáni országokkal és régiókkal kötendő gazdasági partnerségi megállapodások uniós hatáskörbe tartozó vonatkozásairól folytatandó tárgyalásra vonatkozó tárgyalási irányelvek módosításáról

101

*

A tagállamok kormányai Tanács keretében ülésező képviselőinek (EU) 2020/14 határozata (2019. december 19.) az Európai Bizottságnak az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok és régiók közötti gazdasági partnerségi megállapodások tagállami hatáskörbe tartozó rendelkezéseiről a tagállamok nevében folytatandó tárgyalásokra való felhatalmazásáról

112

*

A Bizottság (EU) 2020/15 végrehajtási határozata (2020. január 9.) az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosításáról
  (az értesítés a C(2020) 122. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2020) 122. számú dokumentummal történt)

1

114

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 2020.1.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 6/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.1.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 6/1

---

Tájékoztatás az Európai Közösség és az Albán Köztársaság Minisztertanácsa közötti, a légiközlekedési szolgáltatások egyes kérdéseiről szóló megállapodás hatálybalépéséről

Az Európai Közösség és az Albán Köztársaság Minisztertanácsa közötti, a légiközlekedési szolgáltatások egyes kérdéseiről szóló, 2006. május 5-én, Salzburgban aláírt megállapodás – a megállapodás 8. cikke (1) bekezdésének megfelelően – 2010. július 12-én hatályba lépett, mivel 2010. július 12-én az utolsó értesítést is letétbe helyezték.

---

| 2020.1.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 6/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.1.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 6/2

---

Tájékoztatás az Európai Közösség és az Örmény Köztársaság között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről

Az Európai Közösség és az Örmény Köztársaság közötti, a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről szóló, 2008. december 9-én Brüsszelben aláírt megállapodás – a megállapodás 9. cikke (1) bekezdésének megfelelően – 2009. november 12-én hatályba lépett, mivel 2009. november 12-én az utolsó értesítést is letétbe helyezték.

---

| 2020.1.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 6/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.1.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 6/3

---

Tájékoztatás az Európai Közösség és az Azerbajdzsán Köztársaság kormánya között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről

Az Európai Közösség és az Azerbajdzsán Köztársaság kormánya közötti, a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről szóló, 2009. július 7-én Strasbourgban aláírt megállapodás – a megállapodás 8. cikke (1) bekezdésének megfelelően – 2010. december 17-én hatályba lépett, mivel 2010. december 17-én az utolsó értesítést is letétbe helyezték.

---

| 2020.1.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 6/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.1.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 6/4

---

Tájékoztatás az Európai Közösség, valamint Bosznia és Hercegovina között a légi közlekedési szolgáltatások egyes kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről

Az Európai Közösség, valamint Bosznia és Hercegovina közötti, a légi közlekedési szolgáltatások egyes kérdéseiről szóló, 2006. május 5-én Salzburgban aláírt megállapodás – a megállapodás 8. cikke (1) bekezdésének megfelelően – 2010. július 12-én hatályba lépett, mivel 2010. július 12-én az utolsó értesítést is letétbe helyezték.

---

| 2020.1.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 6/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.1.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 6/5

---

Tájékoztatás az Európai Közösség és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság között a légiközlekedési szolgáltatások egyes kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről

Az Európai Közösség és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság közötti, a légiközlekedési szolgáltatások egyes kérdéseiről szóló, 2006. június 9-én Luxembourgban aláírt megállapodás – a megállapodás 8. cikke (1) bekezdésének megfelelően – 2008. február 25-én hatályba lépett, mivel 2008. február 25-én az utolsó értesítést is letétbe helyezték.

---

| 2020.1.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 6/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.1.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 6/6

---

Tájékoztatás az Európai Közösség és Grúzia kormánya között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről

Az Európai Közösség és Grúzia kormánya közötti, a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről szóló, 2006. május 3-án Brüsszelben aláírt megállapodás – a megállapodás 8. cikke (1) bekezdésének megfelelően – 2008. február 25-én hatályba lépett, mivel 2008. február 25-én az utolsó értesítést is letétbe helyezték.

---

| 2020.1.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 6/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.1.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 6/7

---

Tájékoztatás az Európai Közösség és Izrael Állam között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről

Az Európai Közösség és Izrael Állam közötti, a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről szóló, 2008. december 9-én Brüsszelben aláírt megállapodás – a megállapodás 8. cikkének megfelelően – 2009. november 4-én hatályba lépett, mivel 2009. november 4-én az utolsó értesítést is letétbe helyezték.

---

RENDELETEK

| 2020.1.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 6/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.1.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 6/8

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/11 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2019. október 29.)

az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az egészséget érintő vészhelyzetre való reagálással kapcsolatos információk tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2008. december 16-i 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 45. cikke (4) bekezdésére és 53. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1272/2008/EK rendeletet az (EU) 2017/542 (2) bizottsági rendelet módosította, kiegészítve néhány követelménnyel egyrészt az egészséget érintő vészhelyzetre való reagálásra vonatkozó információk benyújtásával, másrészt az „egyedi formulaazonosítóknak” a veszélyes keverékek címkéjén szereplő kiegészítő információk közé történő felvételével kapcsolatban. A módosításokat 2020. január 1-jétől tervezték alkalmazni, de az importőröknek és a továbbfelhasználóknak csak szakaszosan kell elkezdeniük az új szabályoknak való megfelelést, mivel egy sor megfelelési időpont meghatározásra került attól függően, hogy milyen felhasználási célra hoznak forgalomba egy keveréket. Az első ilyen megfelelési időpont 2020. január 1-je. |
| --- | --- |

(1)

Az 1272/2008/EK rendeletet az (EU) 2017/542 (2) bizottsági rendelet módosította, kiegészítve néhány követelménnyel egyrészt az egészséget érintő vészhelyzetre való reagálásra vonatkozó információk benyújtásával, másrészt az „egyedi formulaazonosítóknak” a veszélyes keverékek címkéjén szereplő kiegészítő információk közé történő felvételével kapcsolatban. A módosításokat 2020. január 1-jétől tervezték alkalmazni, de az importőröknek és a továbbfelhasználóknak csak szakaszosan kell elkezdeniük az új szabályoknak való megfelelést, mivel egy sor megfelelési időpont meghatározásra került attól függően, hogy milyen felhasználási célra hoznak forgalomba egy keveréket. Az első ilyen megfelelési időpont 2020. január 1-je.

| (2) | Az (EU) 2017/542 rendelet elfogadását követően a nemzeti hatóságokkal és más érdekelt felekkel folytatott megbeszélések során számos szövegezési javaslat született az említett rendelettel bevezetett új szabályok végrehajtásának megkönnyítése és jelentésük tisztázása céljából. Az említett rendelettel bevezetett új szabályokat ezért módosítani kell annak érdekében, hogy egyszerűbb legyen az értelmezésük, javuljon a belső koherenciájuk, és sikerüljön enyhíteni néhány olyan nem kívánt következményt, amelyek csak az említett rendelet elfogadása óta váltak nyilvánvalóvá. Mivel előfordulhat, hogy az egyedi formulaazonosítót (UFI) gyakran frissíteni kell, az új szabályoknak célszerű lehetővé tenniük, hogy az UFI vagy a veszélyes keverék címkéjén, vagy a címke közvetlen közelében, a csomagoláson kerüljön feltüntetésre. Már az 1272/2008/EK rendelet 31. cikkének (5) bekezdése is magában foglalja azt a lehetőséget, hogy a címke helyett a csomagoláson szerepeljen az összes címkeelem. Az 1272/2008/EK rendelet 29. cikkének (3) bekezdése révén arról a helyzetről is rendelkezik, amikor a keveréket csomagolás nélküli értékesítésre szánják. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2017/542 rendelet elfogadását követően a nemzeti hatóságokkal és más érdekelt felekkel folytatott megbeszélések során számos szövegezési javaslat született az említett rendelettel bevezetett új szabályok végrehajtásának megkönnyítése és jelentésük tisztázása céljából. Az említett rendelettel bevezetett új szabályokat ezért módosítani kell annak érdekében, hogy egyszerűbb legyen az értelmezésük, javuljon a belső koherenciájuk, és sikerüljön enyhíteni néhány olyan nem kívánt következményt, amelyek csak az említett rendelet elfogadása óta váltak nyilvánvalóvá. Mivel előfordulhat, hogy az egyedi formulaazonosítót (UFI) gyakran frissíteni kell, az új szabályoknak célszerű lehetővé tenniük, hogy az UFI vagy a veszélyes keverék címkéjén, vagy a címke közvetlen közelében, a csomagoláson kerüljön feltüntetésre. Már az 1272/2008/EK rendelet 31. cikkének (5) bekezdése is magában foglalja azt a lehetőséget, hogy a címke helyett a csomagoláson szerepeljen az összes címkeelem. Az 1272/2008/EK rendelet 29. cikkének (3) bekezdése révén arról a helyzetről is rendelkezik, amikor a keveréket csomagolás nélküli értékesítésre szánják.

| (3) | A szövegezési javaslatok mellett a nemzeti hatóságok és más érdekelt felek felvetettek néhány kérdést az (EU) 2017/542 rendelettel bevezetett új szabályok végrehajthatóságára vonatkozóan is, például egy keverék összetevőinek természetes eredete miatt a keverék összetételének nagy fokú változatosságával, összetett szállítói láncok esetén a termékek pontos összetételének ismeretével, vagy az ugyanolyan műszaki tulajdonságokkal rendelkező és ugyanolyan veszélyeket jelentő keverék-összetevők esetében a sokféle beszállító közötti eltérések hatásaival kapcsolatban. Amint megszületnek az említett kérdések kezeléséhez szükséges megoldások, az új szabályok belőlük következő módosításait már az első olyan megfelelési időpont előtt el kell végezni, amelytől kezdődően az importőröknek és a továbbfelhasználóknak meg kell felelniük a fogyasztói felhasználásra szánt keverékekre vonatkozó új szabályoknak. Ezért az első megfelelési időpontot célszerű 2020. január 1-jéről 2021. január 1-jére halasztani, hogy elegendő idő álljon rendelkezésre a szükséges megoldások kidolgozásához és az új szabályokat érintő összes szükséges módosítás elvégzéséhez. Ez a halasztás nem befolyásolja annak szükségességét, hogy a tagállamok már jóval 2021. január 1-je előtt működőképes rendszerekkel rendelkezzenek, hogy az importőröknek és a továbbfelhasználóknak elegendő időt tudjanak adni beadványaik említett időpont előtti elkészítésére. |
| --- | --- |

(3)

A szövegezési javaslatok mellett a nemzeti hatóságok és más érdekelt felek felvetettek néhány kérdést az (EU) 2017/542 rendelettel bevezetett új szabályok végrehajthatóságára vonatkozóan is, például egy keverék összetevőinek természetes eredete miatt a keverék összetételének nagy fokú változatosságával, összetett szállítói láncok esetén a termékek pontos összetételének ismeretével, vagy az ugyanolyan műszaki tulajdonságokkal rendelkező és ugyanolyan veszélyeket jelentő keverék-összetevők esetében a sokféle beszállító közötti eltérések hatásaival kapcsolatban. Amint megszületnek az említett kérdések kezeléséhez szükséges megoldások, az új szabályok belőlük következő módosításait már az első olyan megfelelési időpont előtt el kell végezni, amelytől kezdődően az importőröknek és a továbbfelhasználóknak meg kell felelniük a fogyasztói felhasználásra szánt keverékekre vonatkozó új szabályoknak. Ezért az első megfelelési időpontot célszerű 2020. január 1-jéről 2021. január 1-jére halasztani, hogy elegendő idő álljon rendelkezésre a szükséges megoldások kidolgozásához és az új szabályokat érintő összes szükséges módosítás elvégzéséhez. Ez a halasztás nem befolyásolja annak szükségességét, hogy a tagállamok már jóval 2021. január 1-je előtt működőképes rendszerekkel rendelkezzenek, hogy az importőröknek és a továbbfelhasználóknak elegendő időt tudjanak adni beadványaik említett időpont előtti elkészítésére.

| (4) | Az 1272/2008/EK rendeletet ezért megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

Az 1272/2008/EK rendeletet ezért megfelelően módosítani kell.

| (5) | E rendelet alkalmazásának kezdőnapját el kell halasztani, és össze kell hangolni az (EU) 2017/542 rendelet alkalmazásának kezdőnapjával, |
| --- | --- |

(5)

E rendelet alkalmazásának kezdőnapját el kell halasztani, és össze kell hangolni az (EU) 2017/542 rendelet alkalmazásának kezdőnapjával,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1272/2008/EK rendelet a következőképpen módosul:

| (1) | A 25. cikk (7) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(7)   Amennyiben a VIII. melléklet alapján a bejelentő egyedi formulaazonosítót hoz létre, annak az említett melléklet A. része 5. szakaszának rendelkezéseivel összhangban szerepelnie kell a címke kiegészítő információk megadására szolgáló mezőjében.” |
| --- | --- |

(1)

A 25. cikk (7) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(7)   Amennyiben a VIII. melléklet alapján a bejelentő egyedi formulaazonosítót hoz létre, annak az említett melléklet A. része 5. szakaszának rendelkezéseivel összhangban szerepelnie kell a címke kiegészítő információk megadására szolgáló mezőjében.”

| (2) | A 29. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

  „(4a)   Amennyiben a VIII. melléklet alapján a bejelentő egyedi formulaazonosítót hoz létre, lehetősége van azt a címke kiegészítő információk megadására szolgáló mezőjébe való felvétel helyett – az említett melléklet A. része 5. szakaszának rendelkezéseivel összhangban – másféle módon is feltüntetni.” |
| --- | --- |

(2)

A 29. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(4a)   Amennyiben a VIII. melléklet alapján a bejelentő egyedi formulaazonosítót hoz létre, lehetősége van azt a címke kiegészítő információk megadására szolgáló mezőjébe való felvétel helyett – az említett melléklet A. része 5. szakaszának rendelkezéseivel összhangban – másféle módon is feltüntetni.”

| (3) | A VIII. melléklet az e rendelet mellékletében foglaltak szerint módosul. |
| --- | --- |

(3)

A VIII. melléklet az e rendelet mellékletében foglaltak szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2020. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. október 29-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 353., 2008.12.31., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2017/542 rendelete (2017. március 22.) az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek egy, az egészséget érintő vészhelyzetre való reagálással kapcsolatos harmonizált információkról szóló melléklet hozzáadásával történő módosításáról (HL L 78., 2017.3.23., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

Az 1272/2008/EK rendelet VIII. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az A. rész a következőképpen módosul:






  a) | az 1.1. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „1.1. | Az e melléklet A. része 2.4. pontjának értelmében vett, fogyasztói felhasználásra szánt keverékeket forgalomba hozó importőröknek és továbbfelhasználóknak 2021. január 1-jétől meg kell felelniük e mellékletnek.”; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Az A. rész a következőképpen módosul:

a)

az 1.1. pont helyébe a következő szöveg lép:

„1.1.

| b) | a 2.3. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „2.3. | A kizárólag ipari felhasználásra szolgáló keverékek forgalomba hozatala esetében a bejelentők – az általános bejelentési követelményekhez képest alternatív megoldásként – a B. rész 3.1.1. pontja szerinti korlátozott bejelentést is választhatják, feltéve, hogy az említett rész 1.3. pontjának megfelelően gyorsan hozzáférhetők a termékekre vonatkozó további részletes információk.”; |
| --- | --- | --- |

b)

a 2.3. pont helyébe a következő szöveg lép:

„2.3.

| c) | a 4.1. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „4.1. | Több keverékre vonatkozó információkat is be lehet jelenteni egyetlen bejelentés keretében (a továbbiakban: csoportos bejelentés) abban az esetben, ha egy csoporton belül az egészségi és a fizikai veszélyek tekintetében az összes keverék ugyanazon osztályba tartozik.”; |
| --- | --- | --- |

c)

a 4.1. pont helyébe a következő szöveg lép:

„4.1.

| d) | a 4.3. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „4.3. | A 4.2. ponttól eltérően akkor is lehetőség van csoportos bejelentésre, ha egy csoporton belül a különböző keverékek összetétele közötti eltérés kizárólag illatszereket érint, feltéve, hogy az egyes keverékekben található illatszerek együttes koncentrációja nem haladja meg az 5 %-ot.”; |
| --- | --- | --- |

d)

a 4.3. pont helyébe a következő szöveg lép:

„4.3.

| e) | az 5.1. pontban a harmadik albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „A második albekezdéstől eltérően nincs szükség új UFI-ra az illatszereket tartalmazó keverékekre vonatkozó bejelentések esetében, ha az összetételben bekövetkezett változás csak az illatszereket érinti, illetve új illatszerek hozzáadását jelenti.”; |
| --- | --- |

e)

az 5.1. pontban a harmadik albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A második albekezdéstől eltérően nincs szükség új UFI-ra az illatszereket tartalmazó keverékekre vonatkozó bejelentések esetében, ha az összetételben bekövetkezett változás csak az illatszereket érinti, illetve új illatszerek hozzáadását jelenti.”;

| f) | az 5.2. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „5.2. | A címkén szereplő kiegészítő információk közé történő felvétele helyett a bejelentőnek lehetősége van az UFI-t – nyomtatva vagy másként elhelyezve – a többi címkeelemmel együtt a belső csomagoláson feltüntetni.
  Amennyiben a belső csomagolás vagy olyan alakú, vagy annyira kicsi, hogy lehetetlen elhelyezni rajta az UFI-t, a bejelentő – nyomtatva vagy másként elhelyezve – a többi címkeelemmel együtt a külső csomagoláson is feltüntetheti.
  A csomagolás nélküli keverékek esetében az UFI-t a biztonsági adatlapon kell feltüntetni, vagy adott esetben fel kell vezetni a 29. cikk (3) bekezdésében említett címkeelemek másolatára.
  Az UFI előtt nagybetűkkel fel kell tüntetni az »UFI« rövidítést, kettősponttal a végén (»UFI:«), és az UFI-nak tisztán láthatónak, olvashatónak és kitörölhetetlennek kell lennie.”; |
| --- | --- | --- |

f)

az 5.2. pont helyébe a következő szöveg lép:

„5.2.

Amennyiben a belső csomagolás vagy olyan alakú, vagy annyira kicsi, hogy lehetetlen elhelyezni rajta az UFI-t, a bejelentő – nyomtatva vagy másként elhelyezve – a többi címkeelemmel együtt a külső csomagoláson is feltüntetheti.

A csomagolás nélküli keverékek esetében az UFI-t a biztonsági adatlapon kell feltüntetni, vagy adott esetben fel kell vezetni a 29. cikk (3) bekezdésében említett címkeelemek másolatára.

Az UFI előtt nagybetűkkel fel kell tüntetni az »UFI« rövidítést, kettősponttal a végén (»UFI:«), és az UFI-nak tisztán láthatónak, olvashatónak és kitörölhetetlennek kell lennie.”;

| g) | az 5.3. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „5.3. | Az 5.2. pont első albekezdésétől eltérően az ipari felhasználásra szánt keverékek esetében az UFI-t – alternatív megoldásként – fel lehet tüntetni a biztonsági adatlapon is.” |
| --- | --- | --- |

g)

az 5.3. pont helyébe a következő szöveg lép:

„5.3.

| 2. | A B. rész a következőképpen módosul:






  a) | az 1.1. pont második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „Meg kell adni a keverék teljes kereskedelmi nevét, illetve neveit, beleértve – adott esetben – a márkaneve(ke)t, a termék nevét és a változatok nevét a címkén feltüntetettek szerint, rövidítések nélkül és oly módon, hogy az adott keverék azonosítható legyen.”; |
| --- | --- | --- |

2.

A B. rész a következőképpen módosul:

a)

az 1.1. pont második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Meg kell adni a keverék teljes kereskedelmi nevét, illetve neveit, beleértve – adott esetben – a márkaneve(ke)t, a termék nevét és a változatok nevét a címkén feltüntetettek szerint, rövidítések nélkül és oly módon, hogy az adott keverék azonosítható legyen.”;

| b) | az 1.2. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „1.2.   A bejelentőre és a kapcsolattartó pontra vonatkozó adatok

  Fel kell tüntetni a bejelentő nevét, teljes címét, telefonszámát és e-mail-címét, illetve – amennyiben különbözik – azon kapcsolattartó pont nevét, teljes címét, telefonszámát és e-mail-címét, amelyek használatával további információkhoz lehet jutni egészséget érintő vészhelyzetre való reagáláshoz.”; |
| --- | --- |

b)

az 1.2. pont helyébe a következő szöveg lép:

„1.2.   A bejelentőre és a kapcsolattartó pontra vonatkozó adatok

Fel kell tüntetni a bejelentő nevét, teljes címét, telefonszámát és e-mail-címét, illetve – amennyiben különbözik – azon kapcsolattartó pont nevét, teljes címét, telefonszámát és e-mail-címét, amelyek használatával további információkhoz lehet jutni egészséget érintő vészhelyzetre való reagáláshoz.”;

| c) | az 1.3. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „1.3.   Név, telefonszám és e-mail-cím a termékre vonatkozó további információkhoz való gyors hozzáférés céljából

  Az A. rész 2.3. pontja szerinti korlátozott bejelentés esetében a termékre vonatkozó további információkhoz való gyors hozzáférés céljából fel kell tüntetni azt a nevet, telefonszámot és e-mail-címet, amelyek használatával egészséget érintő vészhelyzetre való reagálás céljaira gyorsan részletes további információkhoz lehet jutni a termékről az A. rész 3.3. pontjában meghatározott nyelven. A megadott telefonszámon a hívásokat a hét minden napján, napi 24 órában kell fogadni.”; |
| --- | --- |

c)

az 1.3. pont helyébe a következő szöveg lép:

„1.3.   Név, telefonszám és e-mail-cím a termékre vonatkozó további információkhoz való gyors hozzáférés céljából

Az A. rész 2.3. pontja szerinti korlátozott bejelentés esetében a termékre vonatkozó további információkhoz való gyors hozzáférés céljából fel kell tüntetni azt a nevet, telefonszámot és e-mail-címet, amelyek használatával egészséget érintő vészhelyzetre való reagálás céljaira gyorsan részletes további információkhoz lehet jutni a termékről az A. rész 3.3. pontjában meghatározott nyelven. A megadott telefonszámon a hívásokat a hét minden napján, napi 24 órában kell fogadni.”;

| d) | a 2.4. pont harmadik franciabekezdésének helyébe a következő szöveg lép:






  „– | amennyiben rendelkezésre áll, a forgalmazott keverék pH-értéke, vagy szilárd keverék esetén vizes folyadék vagy oldat adott koncentráció melletti pH-értéke. A vizsgálati keverék vízben mért koncentrációját meg kell adni. Ha a pH-érték nem áll rendelkezésre, meg kell adni ennek okait;” |
| --- | --- | --- |

d)

a 2.4. pont harmadik franciabekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„–

amennyiben rendelkezésre áll, a forgalmazott keverék pH-értéke, vagy szilárd keverék esetén vizes folyadék vagy oldat adott koncentráció melletti pH-értéke. A vizsgálati keverék vízben mért koncentrációját meg kell adni. Ha a pH-érték nem áll rendelkezésre, meg kell adni ennek okait;”

| e) | az 3.1. pont harmadik és negyedik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „A második albekezdéstől eltérően csoportos bejelentés esetén a keverékek illatszer-összetevőinek legalább az egyik keverékben jelen kell lenniük.
  Az olyan csoportos bejelentések esetében, amikor a csoporton belüli keverékek között eltérés van az illatszer tekintetében, csatolni kell egy listát, amely tartalmazza a keverékeket és az azokban található illatszereket, valamint az osztályozásukat.”; |
| --- | --- |

e)

az 3.1. pont harmadik és negyedik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A második albekezdéstől eltérően csoportos bejelentés esetén a keverékek illatszer-összetevőinek legalább az egyik keverékben jelen kell lenniük.

Az olyan csoportos bejelentések esetében, amikor a csoporton belüli keverékek között eltérés van az illatszer tekintetében, csatolni kell egy listát, amely tartalmazza a keverékeket és az azokban található illatszereket, valamint az osztályozásukat.”;

| f) | a 3.1.1. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „3.1.1.   Az ipari felhasználásra szánt keverékekre vonatkozó követelmények
  Az A. rész 2.3. pontja szerinti korlátozott bejelentés esetében az ipari felhasználásra szánt keverékek összetételére vonatkozóan benyújtandó információk a biztonsági adatlapon szereplő információkra korlátozódhatnak az 1907/2006/EK rendelet II. mellékletének megfelelően, feltéve, hogy az összetevőkre vonatkozó kiegészítő információkhoz kérésre gyorsan hozzá lehet férni az 1.3. pontnak megfelelően.”; |
| --- | --- |

f)

a 3.1.1. pont helyébe a következő szöveg lép:

„3.1.1.   Az ipari felhasználásra szánt keverékekre vonatkozó követelmények

Az A. rész 2.3. pontja szerinti korlátozott bejelentés esetében az ipari felhasználásra szánt keverékek összetételére vonatkozóan benyújtandó információk a biztonsági adatlapon szereplő információkra korlátozódhatnak az 1907/2006/EK rendelet II. mellékletének megfelelően, feltéve, hogy az összetevőkre vonatkozó kiegészítő információkhoz kérésre gyorsan hozzá lehet férni az 1.3. pontnak megfelelően.”;

| g) | a 3.2. pont címe helyébe a következő szöveg lép:

  „
  A keverék összetevőinek azonosítása
  ”; |
| --- | --- |

g)

a 3.2. pont címe helyébe a következő szöveg lép:

„
  A keverék összetevőinek azonosítása
  ”;

| h) | a 3.2. pont a következő szöveggel egészül ki a 3.2.1. pont előtt:

  „A keverék összetevői vagy anyagok, vagy keverékben lévő keverékek.”; |
| --- | --- |

h)

a 3.2. pont a következő szöveggel egészül ki a 3.2.1. pont előtt:

„A keverék összetevői vagy anyagok, vagy keverékben lévő keverékek.”;

| i) | a 3.2.2. pontban a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „A MIM-ben található anyagokra vonatkozó információkat a 3.2.1. pontban szereplő feltételek szerint kell megadni, kivéve, ha a bejelentőnek nincs hozzáférése a MIM teljes összetételére vonatkozó információkhoz. Az utóbbi esetben a MIM azonosítása a 18. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerinti termékazonosítóval, valamint a koncentrációval és – ha rendelkezésre áll, és ha a kijelölt szerv az előzetes adatszolgáltatás során megkapta a MIM-re vonatkozó információkat – az UFI-val történik. UFI hiányában, vagy ha a kijelölt szerv az előzetes adatszolgáltatás során nem kapta meg a MIM-re vonatkozó információkat, a MIM azonosítása a 18. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerinti termékazonosítóval, valamint a koncentrációval és az összetételre vonatkozóan a MIM vagy bármely egyéb ismert összetevő adatlapján szereplő információval, továbbá a MIM szállítójának nevével, e-mail-címével és telefonszámával történik.”; |
| --- | --- |

i)

a 3.2.2. pontban a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A MIM-ben található anyagokra vonatkozó információkat a 3.2.1. pontban szereplő feltételek szerint kell megadni, kivéve, ha a bejelentőnek nincs hozzáférése a MIM teljes összetételére vonatkozó információkhoz. Az utóbbi esetben a MIM azonosítása a 18. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerinti termékazonosítóval, valamint a koncentrációval és – ha rendelkezésre áll, és ha a kijelölt szerv az előzetes adatszolgáltatás során megkapta a MIM-re vonatkozó információkat – az UFI-val történik. UFI hiányában, vagy ha a kijelölt szerv az előzetes adatszolgáltatás során nem kapta meg a MIM-re vonatkozó információkat, a MIM azonosítása a 18. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerinti termékazonosítóval, valamint a koncentrációval és az összetételre vonatkozóan a MIM vagy bármely egyéb ismert összetevő adatlapján szereplő információval, továbbá a MIM szállítójának nevével, e-mail-címével és telefonszámával történik.”;

| j) | a 3.2.3. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „3.2.3.   Általános termékazonosítók
  A 3.2.1. és a 3.2.2. ponttól eltérően az »illatszer« vagy »színezőanyag« általános termékazonosítókat lehet használni a kizárólag a keverékek illat vagy szín hozzáadására használatos összetevői esetében, amennyiben teljesülnek az alábbi feltételek:






  — | a keverék összetevői nincsenek besorolva az egészségi veszélyek tekintetében, |
| --- | --- | --- |

j)

a 3.2.3. pont helyébe a következő szöveg lép:

„3.2.3.   Általános termékazonosítók

A 3.2.1. és a 3.2.2. ponttól eltérően az »illatszer« vagy »színezőanyag« általános termékazonosítókat lehet használni a kizárólag a keverékek illat vagy szín hozzáadására használatos összetevői esetében, amennyiben teljesülnek az alábbi feltételek:

—

a keverék összetevői nincsenek besorolva az egészségi veszélyek tekintetében,

| — | a keverék egy adott általános termékazonosítóval meghatározott összetevőinek teljes koncentrációja nem haladja meg:






  a) | az 5 %-ot az összes illatszer esetében, valamint |
| --- | --- | --- |

—

a keverék egy adott általános termékazonosítóval meghatározott összetevőinek teljes koncentrációja nem haladja meg:

a)

az 5 %-ot az összes illatszer esetében, valamint

| b) | a 25 %-ot az összes színezőanyag esetében.”; |
| --- | --- |

b)

a 25 %-ot az összes színezőanyag esetében.”;

| k) | a 3.3. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „3.3.   A keverék azon összetevői, amelyekre bejelentési követelmények vonatkoznak

  A keverék következő összetevőit kell feltüntetni:






  1. | a keverékek egészségre gyakorolt vagy fizikai hatásai alapján veszélyesként osztályozott azon összetevői, amelyek:






  — | koncentrációja legalább 0,1 %, |
| --- | --- | --- | --- |

k)

a 3.3. pont helyébe a következő szöveg lép:

„3.3.   A keverék azon összetevői, amelyekre bejelentési követelmények vonatkoznak

A keverék következő összetevőit kell feltüntetni:

1.

a keverékek egészségre gyakorolt vagy fizikai hatásai alapján veszélyesként osztályozott azon összetevői, amelyek:

—

koncentrációja legalább 0,1 %,

| — | azonosításra kerültek, még abban az esetben is, ha koncentrációjuk nem éri el a 0,1 %-ot, hacsak a bejelentő bizonyítani nem tudja, hogy a szóban forgó összetevőknek nincs jelentőségük a vészhelyzetre való reagálás és a megelőző intézkedések tekintetében; |
| --- | --- |

—

azonosításra kerültek, még abban az esetben is, ha koncentrációjuk nem éri el a 0,1 %-ot, hacsak a bejelentő bizonyítani nem tudja, hogy a szóban forgó összetevőknek nincs jelentőségük a vészhelyzetre való reagálás és a megelőző intézkedések tekintetében;

| 2. | a keverékek egészségre gyakorolt vagy fizikai hatásai alapján veszélyesként nem osztályozott azon összetevői, amelyek azonosításra kerültek, és amelyek koncentrációja legalább 1 %.” |
| --- | --- |

2.

a keverékek egészségre gyakorolt vagy fizikai hatásai alapján veszélyesként nem osztályozott azon összetevői, amelyek azonosításra kerültek, és amelyek koncentrációja legalább 1 %.”

| l) | a 3.4. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „3.4.   A keverék összetevőinek koncentrációja és koncentrációtartománya

  A bejelentő megadja a 3.4.1. és a 3.4.2. pontban meghatározott információkat a keverék 3.3. pont szerint azonosított összetevőinek koncentrációja tekintetében.”; |
| --- | --- |

l)

a 3.4. pont helyébe a következő szöveg lép:

„3.4.   A keverék összetevőinek koncentrációja és koncentrációtartománya

A bejelentő megadja a 3.4.1. és a 3.4.2. pontban meghatározott információkat a keverék 3.3. pont szerint azonosított összetevőinek koncentrációja tekintetében.”;

| m) | a 3.4.1. pontban az 1. táblázat címe helyébe a következő cím lép:

  „
  A vészhelyzetre való reagálás tekintetében komoly aggodalomra okot adó veszélyes összetevőkre alkalmazandó koncentrációtartományok
  ”; |
| --- | --- |

m)

a 3.4.1. pontban az 1. táblázat címe helyébe a következő cím lép:

„
  A vészhelyzetre való reagálás tekintetében komoly aggodalomra okot adó veszélyes összetevőkre alkalmazandó koncentrációtartományok
  ”;

| n) | a 3.4.2. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „3.4.2.   Más veszélyes összetevők és veszélyesként nem osztályozott összetevők
  A 3.4.1. pontban felsorolt veszélyességi kategóriák egyike tekintetében sem osztályozott keverék veszélyes összetevőinek, valamint veszélyesként nem osztályozott azonosított összetevőinek koncentrációját a 2. táblázatnak megfelelően, tömeg- vagy térfogatszázalék-tartományban, csökkenő sorrendben kell feltüntetni. Alternatív megoldásként meg lehet adni pontos százalékos értéket.
  Az első albekezdéstől eltérően a nem osztályozott vagy kizárólag a bőrszenzibilizáció 1., 1A. vagy 1B. kategóriák, illetve aspirációs toxicitás tekintetében osztályozott illatszer-összetevők esetében a bejelentőknek nem kell információkat megadniuk azok koncentrációjára vonatkozóan, feltéve, hogy a teljes koncentráció nem haladja meg az 5 %-ot.

  2. táblázat


  A más veszélyes összetevőkre és veszélyesként nem besorolt összetevőkre alkalmazandó koncentrációtartományok







  A keverékben található összetevő koncentrációtartománya (%) | A bejelentésben alkalmazandó koncentrációtartomány maximális mértéke |
| --- | --- | --- |
| ≥ 25 – < 100 | 20 % |
| ≥ 10 – < 25 | 10 % |
| ≥ 1 – < 10 | 3 % |
| > 0 – < 1 | 1 %”; |

n)

a 3.4.2. pont helyébe a következő szöveg lép:

„3.4.2.   Más veszélyes összetevők és veszélyesként nem osztályozott összetevők

A 3.4.1. pontban felsorolt veszélyességi kategóriák egyike tekintetében sem osztályozott keverék veszélyes összetevőinek, valamint veszélyesként nem osztályozott azonosított összetevőinek koncentrációját a 2. táblázatnak megfelelően, tömeg- vagy térfogatszázalék-tartományban, csökkenő sorrendben kell feltüntetni. Alternatív megoldásként meg lehet adni pontos százalékos értéket.

Az első albekezdéstől eltérően a nem osztályozott vagy kizárólag a bőrszenzibilizáció 1., 1A. vagy 1B. kategóriák, illetve aspirációs toxicitás tekintetében osztályozott illatszer-összetevők esetében a bejelentőknek nem kell információkat megadniuk azok koncentrációjára vonatkozóan, feltéve, hogy a teljes koncentráció nem haladja meg az 5 %-ot.

2. táblázat

A más veszélyes összetevőkre és veszélyesként nem besorolt összetevőkre alkalmazandó koncentrációtartományok

A keverékben található összetevő koncentrációtartománya (%)

A bejelentésben alkalmazandó koncentrációtartomány maximális mértéke

≥ 25 – < 100

20 %

≥ 10 – < 25

10 %

≥ 1 – < 10

3 %

> 0 – < 1

1 %”;

| o) | a 3.5. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „3.5.   A keverék összetevőinek osztályozása

  Meg kell adni a keverék összetevőinek az egészségi és fizikai veszélyek tekintetében történő osztályozását (veszélyességi osztály, veszélyességi kategória és figyelmeztető mondatok). Idetartozik legalább az 1907/2006/EK rendeletnek a biztonsági adatlapok elkészítésével kapcsolatos követelményekről szóló II. melléklete 3.2.1. pontjában említett valamennyi anyag besorolása. A B. rész 3.2.2. pontja alapján termékazonosítóval és UFI-val azonosított MIM esetében csak az egészségi és a fizikai veszélyek tekintetében történő besorolást kell megadni.”; |
| --- | --- |

o)

a 3.5. pont helyébe a következő szöveg lép:

„3.5.   A keverék összetevőinek osztályozása

Meg kell adni a keverék összetevőinek az egészségi és fizikai veszélyek tekintetében történő osztályozását (veszélyességi osztály, veszélyességi kategória és figyelmeztető mondatok). Idetartozik legalább az 1907/2006/EK rendeletnek a biztonsági adatlapok elkészítésével kapcsolatos követelményekről szóló II. melléklete 3.2.1. pontjában említett valamennyi anyag besorolása. A B. rész 3.2.2. pontja alapján termékazonosítóval és UFI-val azonosított MIM esetében csak az egészségi és a fizikai veszélyek tekintetében történő besorolást kell megadni.”;

| p) | a 4.1. pontban a 3. táblázat címe helyébe a következő cím lép:

  „
  Az összetevők koncentrációjának olyan változása, amely a bejelentés naprakésszé tételét teszi szükségessé
  ”; |
| --- | --- |

p)

a 4.1. pontban a 3. táblázat címe helyébe a következő cím lép:

„
  Az összetevők koncentrációjának olyan változása, amely a bejelentés naprakésszé tételét teszi szükségessé
  ”;

| q) | a 4.1. pont utolsó albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „Amennyiben egy csoportos bejelentésben szereplő illatszerek megváltoznak, naprakésszé kell tenni a keverékeket és az azokban található illatszereket tartalmazó, 3.1. pontban előírt listát.” |
| --- | --- |

q)

a 4.1. pont utolsó albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Amennyiben egy csoportos bejelentésben szereplő illatszerek megváltoznak, naprakésszé kell tenni a keverékeket és az azokban található illatszereket tartalmazó, 3.1. pontban előírt listát.”

| 3. | A C. rész a következőképpen módosul:






  a) | az 1.2. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „1.2.   A keverék és a bejelentő azonosítása


  Termékazonosító







  — | A termék teljes kereskedelmi neve(i) (csoportos bejelentés esetében az összes termékazonosítót fel kell sorolni) |
| --- | --- | --- | --- |

3.

A C. rész a következőképpen módosul:

a)

az 1.2. pont helyébe a következő szöveg lép:

„1.2.   A keverék és a bejelentő azonosítása

Termékazonosító

—

A termék teljes kereskedelmi neve(i) (csoportos bejelentés esetében az összes termékazonosítót fel kell sorolni)

| — | Egyéb nevek, szinonimák |
| --- | --- |

—

Egyéb nevek, szinonimák

| — | Egyedi formulaazonosító(k) (UFI) |
| --- | --- |

—

Egyedi formulaazonosító(k) (UFI)

| — | Egyéb azonosítók (engedély száma, vállalati termékkódok) |
| --- | --- |

—

Egyéb azonosítók (engedély száma, vállalati termékkódok)

A bejelentőre és adott esetben a kapcsolattartó pontra vonatkozó adatok

| — | Név |
| --- | --- |

—

Név

| — | Teljes cím |
| --- | --- |

—

Teljes cím

| — | Telefonszám |
| --- | --- |

—

Telefonszám

| — | E-mail-cím |
| --- | --- |

—

E-mail-cím

Elérhetőség a termékre vonatkozó további információkhoz való gyors hozzáférés céljából (24 óra/7 nap) Csak korlátozott bejelentés esetében.

| — | Név |
| --- | --- |

—

Név

| — | Telefonszám (a hét minden napján, napi 24 órában) |
| --- | --- |

—

Telefonszám (a hét minden napján, napi 24 órában)

| — | E-mail-cím” |
| --- | --- |

—

E-mail-cím”

| b) | az 1.3. pontban „A keverékre vonatkozó kiegészítő információk” lista helyébe a következő szöveg lép:

  „
  A keverékre vonatkozó kiegészítő információk







  — | Szín(ek) |
| --- | --- | --- |

b)

az 1.3. pontban „A keverékre vonatkozó kiegészítő információk” lista helyébe a következő szöveg lép:

„
  A keverékre vonatkozó kiegészítő információk

—

Szín(ek)

| — | a forgalmazott keverék pH értéke, amennyiben rendelkezésre áll, szilárd keverék esetén pedig vizes folyadék vagy oldat adott koncentráció melletti pH-értéke. A vizsgálati keverék vízben mért koncentrációját meg kell adni. Ha a pH-érték nem áll rendelkezésre, meg kell adni ennek okait; |
| --- | --- |

—

a forgalmazott keverék pH értéke, amennyiben rendelkezésre áll, szilárd keverék esetén pedig vizes folyadék vagy oldat adott koncentráció melletti pH-értéke. A vizsgálati keverék vízben mért koncentrációját meg kell adni. Ha a pH-érték nem áll rendelkezésre, meg kell adni ennek okait;

| — | Halmazállapot(ok) |
| --- | --- |

—

Halmazállapot(ok)

| — | Csomagolás (típus(ok) és méret(ek)) |
| --- | --- |

—

Csomagolás (típus(ok) és méret(ek))

| — | Rendeltetésszerű felhasználás (termékbesorolás) |
| --- | --- |

—

Rendeltetésszerű felhasználás (termékbesorolás)

| — | Felhasználások (fogyasztói, foglalkozásszerű, ipari)”. |
| --- | --- |

—

Felhasználások (fogyasztói, foglalkozásszerű, ipari)”.

---

IRÁNYELVEK

| 2020.1.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 6/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.1.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 6/15

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/12 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ IRÁNYELVE

(2019. augusztus 2.)

az (EU) 2017/2397 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a kompetenciákra és a kapcsolódó ismeretekre és készségekre, a gyakorlati vizsgákra, a szimulátorok jóváhagyására és az egészségi alkalmasságra vonatkozó szabványok tekintetében történő kiegészítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a belvízi hajózásban szükséges szakmai képesítések elismeréséről, valamint a 91/672/EGK és a 96/50/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2017. december 12-i (EU) 2017/2397 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 17. cikke (1) és (4) bekezdésére, 21. cikke (2) bekezdésére és 23. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2017/2397 irányelv meghatározza az Unió belvízi útjain közlekedő vízi járművek üzemeltetését végző személyek képesítéseinek igazolására vonatkozó feltételeket és eljárásokat. Az igazolás célja a mobilitás elősegítése, a hajózás biztonságának biztosítása, valamint az emberi élet és a környezet védelmének biztosítása. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2017/2397 irányelv meghatározza az Unió belvízi útjain közlekedő vízi járművek üzemeltetését végző személyek képesítéseinek igazolására vonatkozó feltételeket és eljárásokat. Az igazolás célja a mobilitás elősegítése, a hajózás biztonságának biztosítása, valamint az emberi élet és a környezet védelmének biztosítása.

| (2) | A képesítések igazolására vonatkozó minimális harmonizált szabványok biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kapott arra, hogy részletes szabályokat fogadjon el a kompetenciákra és a kapcsolódó ismeretekre és készségekre vonatkozó szabványokra, a gyakorlati vizsgákra vonatkozó szabványokra, a szimulátorok jóváhagyására vonatkozó szabványokra és az egészségi alkalmasságra vonatkozó szabványokra nézve. |
| --- | --- |

(2)

A képesítések igazolására vonatkozó minimális harmonizált szabványok biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kapott arra, hogy részletes szabályokat fogadjon el a kompetenciákra és a kapcsolódó ismeretekre és készségekre vonatkozó szabványokra, a gyakorlati vizsgákra vonatkozó szabványokra, a szimulátorok jóváhagyására vonatkozó szabványokra és az egészségi alkalmasságra vonatkozó szabványokra nézve.

| (3) | Az (EU) 2017/2397 irányelv 32. cikke szerint a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban a belvízi hajózási szabványok kidolgozásáért felelős európai bizottság („CESNI”) által kidolgozott szabványokra kell hivatkozni, feltéve, hogy a szóban forgó szabványok elérhetők és naprakészek; hogy ezek a szabványok adott esetben megfelelnek az irányelv mellékleteiben meghatározott bármely alkalmazandó követelménynek; és hogy a CESNI döntéshozatali eljárásában bekövetkezett változások nem veszélyeztetik az Unió érdekeit. A három feltétel teljesült azáltal, hogy a CESNI 2018. november 8-i ülésén elfogadta az első szabványokat a belvízi hajózási szakmai képesítésekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2017/2397 irányelv 32. cikke szerint a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban a belvízi hajózási szabványok kidolgozásáért felelős európai bizottság („CESNI”) által kidolgozott szabványokra kell hivatkozni, feltéve, hogy a szóban forgó szabványok elérhetők és naprakészek; hogy ezek a szabványok adott esetben megfelelnek az irányelv mellékleteiben meghatározott bármely alkalmazandó követelménynek; és hogy a CESNI döntéshozatali eljárásában bekövetkezett változások nem veszélyeztetik az Unió érdekeit. A három feltétel teljesült azáltal, hogy a CESNI 2018. november 8-i ülésén elfogadta az első szabványokat a belvízi hajózási szakmai képesítésekre vonatkozóan.

| (4) | A kompetenciákra vonatkozó szabványoknak meg kell határozniuk a vízi jármű biztonságos üzemeltetéséhez szükséges minimális kompetenciákat, mindezt operatív és vezetői szinten a személyzet tagjai számára, a radar segítségével történő hajózásra jogosult hajóvezetők számára, a tengeri jellegű belvízi utakon való hajózásra jogosultak számára, a személyhajózási szakértők számára és a cseppfolyósított földgáz (LNG) szakértők számára. Minden szükséges kompetenciát a kapcsolódó szükséges ismeretekkel és készségekkel együtt kell meghatározni. |
| --- | --- |

(4)

A kompetenciákra vonatkozó szabványoknak meg kell határozniuk a vízi jármű biztonságos üzemeltetéséhez szükséges minimális kompetenciákat, mindezt operatív és vezetői szinten a személyzet tagjai számára, a radar segítségével történő hajózásra jogosult hajóvezetők számára, a tengeri jellegű belvízi utakon való hajózásra jogosultak számára, a személyhajózási szakértők számára és a cseppfolyósított földgáz (LNG) szakértők számára. Minden szükséges kompetenciát a kapcsolódó szükséges ismeretekkel és készségekkel együtt kell meghatározni.

| (5) | Annak érdekében, hogy az illetékes hatóságok hasonló módon folytathassák le az (EU) 2017/2397 irányelv 17. cikkének (3) bekezdésében előírt gyakorlati vizsgákat, a gyakorlati vizsgákra vonatkozó szabványokat kell meghatározni. E célból a szabványoknak minden gyakorlati vizsga esetében meg kell határozniuk a konkrét kompetenciákat és a vizsgaszituációkat, beleértve a konkrét pontozási rendszert, valamint a vízi járműre és a parti berendezésekre vonatkozó műszaki követelményeket. A hajóvezetői képesítést megszerezni kívánó azon jelölteknek, akik korábban nem tettek vizsgát operatív szinten, egy kiegészítő modult kell biztosítani, hogy a kapcsolódó felügyelt feladatok elvégzésére való képesség is ellenőrizhető legyen. |
| --- | --- |

(5)

Annak érdekében, hogy az illetékes hatóságok hasonló módon folytathassák le az (EU) 2017/2397 irányelv 17. cikkének (3) bekezdésében előírt gyakorlati vizsgákat, a gyakorlati vizsgákra vonatkozó szabványokat kell meghatározni. E célból a szabványoknak minden gyakorlati vizsga esetében meg kell határozniuk a konkrét kompetenciákat és a vizsgaszituációkat, beleértve a konkrét pontozási rendszert, valamint a vízi járműre és a parti berendezésekre vonatkozó műszaki követelményeket. A hajóvezetői képesítést megszerezni kívánó azon jelölteknek, akik korábban nem tettek vizsgát operatív szinten, egy kiegészítő modult kell biztosítani, hogy a kapcsolódó felügyelt feladatok elvégzésére való képesség is ellenőrizhető legyen.

| (6) | Meg kell határozni a szimulátorok jóváhagyására vonatkozó szabványokat annak biztosítása érdekében, hogy a kompetencia értékeléséhez használt szimulátorokat úgy tervezzék meg, hogy az lehetővé tegye a gyakorlati vizsgákra vonatkozó szabványokban előírt kompetenciák ellenőrzését. A szabványoknak ki kell terjedniük a hajókezelő szimulátorok és a radarszimulátorok műszaki és funkcionális követelményeire, valamint az említett szimulátorok adminisztratív jóváhagyására vonatkozó eljárásra. |
| --- | --- |

(6)

Meg kell határozni a szimulátorok jóváhagyására vonatkozó szabványokat annak biztosítása érdekében, hogy a kompetencia értékeléséhez használt szimulátorokat úgy tervezzék meg, hogy az lehetővé tegye a gyakorlati vizsgákra vonatkozó szabványokban előírt kompetenciák ellenőrzését. A szabványoknak ki kell terjedniük a hajókezelő szimulátorok és a radarszimulátorok műszaki és funkcionális követelményeire, valamint az említett szimulátorok adminisztratív jóváhagyására vonatkozó eljárásra.

| (7) | Az egészségügyi követelmények és a vizsgálati eljárások nemzeti különbségeinek csökkentése és annak biztosítása érdekében, hogy a belvízi hajózásban dolgozó fedélzeti személyzet tagjai számára kiadott orvosi igazolások megbízható jelzői legyenek az általuk végzendő munkára való egészségi alkalmasságuknak, az egészségi alkalmasságra vonatkozó szabványokat kell megállapítani. A szabványoknak meg kell határozniuk azokat a vizsgálatokat, amelyeket az orvosoknak el kell végezniük, valamint azokat a kritériumokat, amelyeket alkalmazniuk kell a fedélzet személyzet tagjainak munkára való alkalmasságának meghatározása során. Ezeknek ki kell terjedniük azokra a látással, hallással kapcsolatos, illetve fizikai és pszichológiai állapotokra, amelyek a munkára való ideiglenes vagy végleges alkalmatlansághoz vezethetnek, valamint az esetleges mérséklési intézkedésekre és korlátozásokra. A következetesség érdekében a szabványoknak a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet és a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet által közzétett, a tengerészek orvosi vizsgálataira vonatkozó iránymutatásokon kell alapulniuk, különös tekintettel a parti szolgálatokra alkalmazott feltételekre. |
| --- | --- |

(7)

Az egészségügyi követelmények és a vizsgálati eljárások nemzeti különbségeinek csökkentése és annak biztosítása érdekében, hogy a belvízi hajózásban dolgozó fedélzeti személyzet tagjai számára kiadott orvosi igazolások megbízható jelzői legyenek az általuk végzendő munkára való egészségi alkalmasságuknak, az egészségi alkalmasságra vonatkozó szabványokat kell megállapítani. A szabványoknak meg kell határozniuk azokat a vizsgálatokat, amelyeket az orvosoknak el kell végezniük, valamint azokat a kritériumokat, amelyeket alkalmazniuk kell a fedélzet személyzet tagjainak munkára való alkalmasságának meghatározása során. Ezeknek ki kell terjedniük azokra a látással, hallással kapcsolatos, illetve fizikai és pszichológiai állapotokra, amelyek a munkára való ideiglenes vagy végleges alkalmatlansághoz vezethetnek, valamint az esetleges mérséklési intézkedésekre és korlátozásokra. A következetesség érdekében a szabványoknak a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet és a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet által közzétett, a tengerészek orvosi vizsgálataira vonatkozó iránymutatásokon kell alapulniuk, különös tekintettel a parti szolgálatokra alkalmazott feltételekre.

| (8) | A következetesség és hatékonyság érdekében e felhatalmazáson alapuló irányelv átültetésének dátumát össze kell hangolni az (EU) 2017/2397 irányelv átültetésének dátumaival. |
| --- | --- |

(8)

A következetesség és hatékonyság érdekében e felhatalmazáson alapuló irányelv átültetésének dátumát össze kell hangolni az (EU) 2017/2397 irányelv átültetésének dátumaival.

| (9) | Az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata szerint azoknak az információknak, amelyeket a tagállamok az irányelvek átültetésével összefüggésben kötelesek benyújtani a Bizottságnak, világosaknak és pontosaknak kell lenniük. Ez a jelen felhatalmazáson alapuló jogi aktus esetében is irányadó. |
| --- | --- |

(9)

Az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata szerint azoknak az információknak, amelyeket a tagállamok az irányelvek átültetésével összefüggésben kötelesek benyújtani a Bizottságnak, világosaknak és pontosaknak kell lenniük. Ez a jelen felhatalmazáson alapuló jogi aktus esetében is irányadó.

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

Az (EU) 2017/2397 irányelv 17. cikkének (1) bekezdésében említett kompetenciákra vonatkozó követelményeket, illetve kapcsolódó ismereteket és készségeket az ezen irányelv I. mellékletében meghatározottak képezik.

2. cikk

Az (EU) 2017/2397 irányelv 17. cikkének (3) bekezdésében említett gyakorlati vizsgákra vonatkozó követelményeket az ezen irányelv II. mellékletében meghatározottak képezik.

3. cikk

Az (EU) 2017/2397 irányelv 21. cikkének (2) bekezdésében említett, a szimulátorok jóváhagyására vonatkozó követelményeket az ezen irányelv III. mellékletében meghatározottak képezik.

4. cikk

Az (EU) 2017/2397 irányelv 23. cikkének (6) bekezdésében említett, az egészségi alkalmasságra vonatkozó követelményeket az ezen irányelv IV. mellékletében meghatározottak képezik.

5. cikk

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2022. január 17-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság számára.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   Az (1) bekezdés nem vonatkozik azokra a tagállamokra, amelyek még nem ültették át és nem hajtották végre teljes mértékben az (EU) 2017/2397 irányelvet az említett irányelv 39. cikkének (2), (3) vagy (4) bekezdésével összhangban. Ha a tagállam teljes mértékben átülteti és végrehajtja az (EU) 2017/2397 irányelvet, egyidejűleg hatályba lépteti azokat a jogszabályi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljen, és ennek megtörténtéről értesíti a Bizottságot.

(3)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

6. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

7. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2019. augusztus 2-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 345., 2017.12.27., 53. o.

1

---

I. MELLÉKLET

A KOMPETENCIÁKRA, VALAMINT A HOZZÁJUK KAPCSOLÓDÓ ISMERETEKRE ÉS KÉSZSÉGEKRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

I.   AZ ÜZEMELTETÉSI SZINTRE VONATKOZÓ KOMPETENCIAKÖVETELMÉNYEK

1.   Hajózás

1.1.   A matróznak képesnek kell lennie arra, hogy segítse a vízi járművet irányító személyzetet a vízi jármű belvízi utakon történő manőverezésében és kormányzásában. A matróznak valamennyi típusú vízi úton és valamennyi típusú kikötőben képesnek kell lennie erre.

A matróznak képesnek kell lennie különösen a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | segítségnyújtás a kikötési, az indulási és a vontatási (tolási) műveletekhez; |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

segítségnyújtás a kikötési, az indulási és a vontatási (tolási) műveletekhez;

| 1. | A kikötési, az indulási és a vontatási (tolási) műveletekkel kapcsolatos, fedélzeten használt berendezések, anyagok és eljárások ismerete. |
| --- | --- |

1.

A kikötési, az indulási és a vontatási (tolási) műveletekkel kapcsolatos, fedélzeten használt berendezések, anyagok és eljárások ismerete.

| 2. | Képesség a szükséges felszerelések fedélzeten való használatára – pl. bakok és csörlők használata a kikötési, az indulási és a vontatási (tolási) műveletekhez. |
| --- | --- |

2.

Képesség a szükséges felszerelések fedélzeten való használatára – pl. bakok és csörlők használata a kikötési, az indulási és a vontatási (tolási) műveletekhez.

| 3. | Képesség a fedélzeten rendelkezésre álló anyagok, például kötelek és sodronyok használatára a vonatkozó biztonsági intézkedések figyelembevételével, beleértve az egyéni védőeszközök és mentőeszközök használatát is. |
| --- | --- |

3.

Képesség a fedélzeten rendelkezésre álló anyagok, például kötelek és sodronyok használatára a vonatkozó biztonsági intézkedések figyelembevételével, beleértve az egyéni védőeszközök és mentőeszközök használatát is.

| 4. | Képesség a kormányállással való kommunikációra intercom kommunikációs rendszerek és kézjelek segítségével. |
| --- | --- |

4.

Képesség a kormányállással való kommunikációra intercom kommunikációs rendszerek és kézjelek segítségével.

| 5. | A vízi jármű körüli vízmozgás hatásainak ismerete és a hajózás körülményeit befolyásoló helyi hatások ismerete, beleértve a hosszanti úszáshelyzetnek (trimm) és a sekély víznek a vízi jármű merüléséhez kapcsolódó hatásait is. |
| --- | --- |

5.

A vízi jármű körüli vízmozgás hatásainak ismerete és a hajózás körülményeit befolyásoló helyi hatások ismerete, beleértve a hosszanti úszáshelyzetnek (trimm) és a sekély víznek a vízi jármű merüléséhez kapcsolódó hatásait is.

| 6. | A vízi járművet a manőverezés során befolyásoló vízmozgás ismerete, beleértve azokat a kölcsönhatásokat, amikor két vízi jármű egy keskeny hajóútban egymás mellett elhalad vagy egymást megelőzi, illetve a part mentén kikötött vízi járműre gyakorolt hatásokat, amikor egy másik vízi jármű tőle kis távolságban elhalad a hajóútban. |
| --- | --- |

6.

A vízi járművet a manőverezés során befolyásoló vízmozgás ismerete, beleértve azokat a kölcsönhatásokat, amikor két vízi jármű egy keskeny hajóútban egymás mellett elhalad vagy egymást megelőzi, illetve a part mentén kikötött vízi járműre gyakorolt hatásokat, amikor egy másik vízi jármű tőle kis távolságban elhalad a hajóútban.

| 2. | segítségnyújtás a tolt bárkák kötelékeinek felcsatolási műveleteihez; |
| --- | --- |

2.

segítségnyújtás a tolt bárkák kötelékeinek felcsatolási műveleteihez;

| 1. | A felcsatolási műveletekhez használt berendezések, anyagok és eljárások ismerete. |
| --- | --- |

1.

A felcsatolási műveletekhez használt berendezések, anyagok és eljárások ismerete.

| 2. | Képesség a tolt bárkák kötelékeinek felcsatolására és lecsatolására a szükséges berendezések és anyagok felhasználásával. |
| --- | --- |

2.

Képesség a tolt bárkák kötelékeinek felcsatolására és lecsatolására a szükséges berendezések és anyagok felhasználásával.

| 3. | A biztonságos munkavégzésre vonatkozó szabályok ismerete, beleértve az egyéni védőeszközök és mentőeszközök használatát. |
| --- | --- |

3.

A biztonságos munkavégzésre vonatkozó szabályok ismerete, beleértve az egyéni védőeszközök és mentőeszközök használatát.

| 4. | Képesség a biztonságos munkavégzésre vonatkozó szabályok alkalmazására és a személyzet érintett tagjaival való kommunikációra. |
| --- | --- |

4.

Képesség a biztonságos munkavégzésre vonatkozó szabályok alkalmazására és a személyzet érintett tagjaival való kommunikációra.

| 3. | segítségnyújtás a horgonyzási műveletekhez; |
| --- | --- |

3.

segítségnyújtás a horgonyzási műveletekhez;

| 1. | A horgonyzásra szolgáló berendezések, anyagok és a különböző körülmények között alkalmazandó eljárások ismerete. |
| --- | --- |

1.

A horgonyzásra szolgáló berendezések, anyagok és a különböző körülmények között alkalmazandó eljárások ismerete.

| 2. | Képesség a horgonyzási manőverekhez való segítségnyújtásra, pl. horgonyberendezésnek a horgonyzási műveletekhez való előkészítésére, a horgony ledobására, a kezdeti irányba forduláshoz elegendő hosszúságú kábel vagy lánc lebocsátására, annak meghatározására, hogy a horgony a helyén tartja-e a vízi járművet (horgony húzási szöge), a horgonyzás befejezésekor a horgonyok rögzítésére, különböző manőverekben vonszolóhorgonyok használatára és a horgonyjelek kezelésére. |
| --- | --- |

2.

Képesség a horgonyzási manőverekhez való segítségnyújtásra, pl. horgonyberendezésnek a horgonyzási műveletekhez való előkészítésére, a horgony ledobására, a kezdeti irányba forduláshoz elegendő hosszúságú kábel vagy lánc lebocsátására, annak meghatározására, hogy a horgony a helyén tartja-e a vízi járművet (horgony húzási szöge), a horgonyzás befejezésekor a horgonyok rögzítésére, különböző manőverekben vonszolóhorgonyok használatára és a horgonyjelek kezelésére.

| 3. | A biztonságos munkavégzésre vonatkozó szabályok ismerete, beleértve az egyéni védőeszközök és mentőeszközök használatát. |
| --- | --- |

3.

A biztonságos munkavégzésre vonatkozó szabályok ismerete, beleértve az egyéni védőeszközök és mentőeszközök használatát.

| 4. | a vízi jármű kormányzása a kormányos utasításainak megfelelően a kormányberendezés megfelelő használatával; |
| --- | --- |

4.

a vízi jármű kormányzása a kormányos utasításainak megfelelően a kormányberendezés megfelelő használatával;

| 1. | A különböző propulziós és kormányrendszerek funkcióinak és típusainak ismerete. |
| --- | --- |

1.

A különböző propulziós és kormányrendszerek funkcióinak és típusainak ismerete.

| 2. | Képesség a vízi jármű felügyelet mellett történő kormányzására és a kormányos utasításainak betartására. |
| --- | --- |

2.

Képesség a vízi jármű felügyelet mellett történő kormányzására és a kormányos utasításainak betartására.

| 5. | a vízi jármű kormányzása a kormányos utasításainak betartásával, figyelembe véve a szél és az áramlás hatását; |
| --- | --- |

5.

a vízi jármű kormányzása a kormányos utasításainak betartásával, figyelembe véve a szél és az áramlás hatását;

| 1. | A szél és az áramlás hatásának ismerete a hajózás és a manőverezés során. |
| --- | --- |

1.

A szél és az áramlás hatásának ismerete a hajózás és a manőverezés során.

| 2. | Képesség a vízi jármű felügyelet mellett történő kormányzására, figyelembe véve a szél hatását a hajózásra és a manőverekre az áramlásokkal érintett vagy áramlások nélküli vízi utakon, az uralkodó szélviszonyok között. |
| --- | --- |

2.

Képesség a vízi jármű felügyelet mellett történő kormányzására, figyelembe véve a szél hatását a hajózásra és a manőverekre az áramlásokkal érintett vagy áramlások nélküli vízi utakon, az uralkodó szélviszonyok között.

| 6. | navigációs segédeszközök és műszerek felügyelet mellett történő használata; |
| --- | --- |

6.

navigációs segédeszközök és műszerek felügyelet mellett történő használata;

| 1. | A navigációs segédeszközök és műszerek ismerete, mint például a kormánylapátállásszög-visszajelző, a radar, a fordulási szögsebességjelző készülék és a sebességmérő. |
| --- | --- |

1.

A navigációs segédeszközök és műszerek ismerete, mint például a kormánylapátállásszög-visszajelző, a radar, a fordulási szögsebességjelző készülék és a sebességmérő.

| 2. | Képesség a navigációs segédeszközök, mint például a fényjelzések, a bójarendszer és a térképek által szolgáltatott információk használatára. |
| --- | --- |

2.

Képesség a navigációs segédeszközök, mint például a fényjelzések, a bójarendszer és a térképek által szolgáltatott információk használatára.

| 3. | Képesség a navigációs műszerek, mint például az iránytű, a fordulási szögsebességjelző készülék és a sebességmérő használatára. |
| --- | --- |

3.

Képesség a navigációs műszerek, mint például az iránytű, a fordulási szögsebességjelző készülék és a sebességmérő használatára.

| 7. | a hajózás biztonsága érdekében szükséges intézkedések megtétele; |
| --- | --- |

7.

a hajózás biztonsága érdekében szükséges intézkedések megtétele;

| 1. | A biztonsági előírások, valamint a veszélyes helyzetekben és szükséghelyzetekben követendő ellenőrzőlisták ismerete. |
| --- | --- |

1.

A biztonsági előírások, valamint a veszélyes helyzetekben és szükséghelyzetekben követendő ellenőrzőlisták ismerete.

| 2. | Képesség a nem biztonságos helyzetek felismerésére és az azokra való reagálásra, valamint utánkövetési intézkedések megtételére a biztonsági előírásoknak megfelelően. |
| --- | --- |

2.

Képesség a nem biztonságos helyzetek felismerésére és az azokra való reagálásra, valamint utánkövetési intézkedések megtételére a biztonsági előírásoknak megfelelően.

| 3. | Képesség a vízi jármű vezetésének azonnali figyelmeztetésére. |
| --- | --- |

3.

Képesség a vízi jármű vezetésének azonnali figyelmeztetésére.

| 4. | Képesség az egyéni védőeszközök és mentőeszközök használatára. |
| --- | --- |

4.

Képesség az egyéni védőeszközök és mentőeszközök használatára.

| 5. | A felügyelő által a vízi jármű és felszerelései meglétére, használhatóságára, vízzáróságára és rögzítésére vonatkozóan elrendelt ellenőrzés ismerete. |
| --- | --- |

5.

A felügyelő által a vízi jármű és felszerelései meglétére, használhatóságára, vízzáróságára és rögzítésére vonatkozóan elrendelt ellenőrzés ismerete.

| 6. | Képesség az ellenőrzőlista szerinti munkák elvégzésére a fedélzeten és a lakóterekben, mint például a nyílások és rakterek vízszigetelése és biztosítása. |
| --- | --- |

6.

Képesség az ellenőrzőlista szerinti munkák elvégzésére a fedélzeten és a lakóterekben, mint például a nyílások és rakterek vízszigetelése és biztosítása.

| 7. | Képesség az ellenőrzőlista szerinti munkák elvégzésére a gépházban; a szabadon álló tárgyak elpakolására és rögzítésére, az üzemi tüzelőanyag-tartályok feltöltésére és a szellőzőnyílások ellenőrzésére. |
| --- | --- |

7.

Képesség az ellenőrzőlista szerinti munkák elvégzésére a gépházban; a szabadon álló tárgyak elpakolására és rögzítésére, az üzemi tüzelőanyag-tartályok feltöltésére és a szellőzőnyílások ellenőrzésére.

| 8. | a főbb európai belvízi utak, kikötők és terminálok jellemzőinek ismertetése az útvonal előkészítéséhez és a kormányzáshoz; |
| --- | --- |

8.

a főbb európai belvízi utak, kikötők és terminálok jellemzőinek ismertetése az útvonal előkészítéséhez és a kormányzáshoz;

| 1. | A legfontosabb nemzeti és nemzetközi belvízi utak ismerete. |
| --- | --- |

1.

A legfontosabb nemzeti és nemzetközi belvízi utak ismerete.

| 2. | Az európai belvízi közlekedési (IWT) hálózatban található fő kikötők és terminálok ismerete. |
| --- | --- |

2.

Az európai belvízi közlekedési (IWT) hálózatban található fő kikötők és terminálok ismerete.

| 3. | A mérnöki építményeknek, a vízi utak profiljának és a védműveknek a hajózásra gyakorolt hatásának ismerete. |
| --- | --- |

3.

A mérnöki építményeknek, a vízi utak profiljának és a védműveknek a hajózásra gyakorolt hatásának ismerete.

| 4. | A folyók, csatornák és a tengeri jellegű belvízi utak osztályozási jellemzőinek ismerete: fenékszélesség, part típusa, partvédelem, vízszint, vízmozgás, hídtól való függőleges és vízszintes távolság és mélység. |
| --- | --- |

4.

A folyók, csatornák és a tengeri jellegű belvízi utak osztályozási jellemzőinek ismerete: fenékszélesség, part típusa, partvédelem, vízszint, vízmozgás, hídtól való függőleges és vízszintes távolság és mélység.

| 5. | A tengeri jellegű belvízi utakon való hajózáshoz szükséges navigációs segédeszközök és műszerek ismerete. |
| --- | --- |

5.

A tengeri jellegű belvízi utakon való hajózáshoz szükséges navigációs segédeszközök és műszerek ismerete.

| 6. | Képesség a különböző típusú belvízi utak jellemzőinek ismertetésére az útvonal előkészítéséhez és a kormányzáshoz. |
| --- | --- |

6.

Képesség a különböző típusú belvízi utak jellemzőinek ismertetésére az útvonal előkészítéséhez és a kormányzáshoz.

| 9. | az általános rendelkezések, jelzések, jelek és jelölési rendszer figyelembevétele; |
| --- | --- |

9.

az általános rendelkezések, jelzések, jelek és jelölési rendszer figyelembevétele;

| 1. | A belvízi hajózás területén alkalmazandó egyezményes szabályok és az adott belvízi utakra vonatkozó rendőrségi előírások ismerete. |
| --- | --- |

1.

A belvízi hajózás területén alkalmazandó egyezményes szabályok és az adott belvízi utakra vonatkozó rendőrségi előírások ismerete.

| 2. | Képesség a vízi jármű nappali és éjszakai jelölési rendszerének, jeleinek és hangjelzéseinek kezelésére és karbantartására. |
| --- | --- |

2.

Képesség a vízi jármű nappali és éjszakai jelölési rendszerének, jeleinek és hangjelzéseinek kezelésére és karbantartására.

| 3. | A SIGNI (Signalisation de voies de Navigation Intérieure) és az IALA (International Association of Marine Aids to Navigation and Lighthouse Authorities) („A” rendszer) bója- és jelölési rendszer ismerete. |
| --- | --- |

3.

A SIGNI (Signalisation de voies de Navigation Intérieure) és az IALA (International Association of Marine Aids to Navigation and Lighthouse Authorities) („A” rendszer) bója- és jelölési rendszer ismerete.

| 10. | eljárások követése a zsilipeken keresztül és hidak alatt történő elhaladás során; |
| --- | --- |

10.

eljárások követése a zsilipeken keresztül és hidak alatt történő elhaladás során;

| 1. | A zsilipek és hidak alakjának, elrendezésének és felszereléseinek, a zsilipelésnek (zsilipelési folyamatnak), zsilipek típusainak, bakoknak és lépcsőknek stb. ismerete. |
| --- | --- |

1.

A zsilipek és hidak alakjának, elrendezésének és felszereléseinek, a zsilipelésnek (zsilipelési folyamatnak), zsilipek típusainak, bakoknak és lépcsőknek stb. ismerete.

| 2. | Képesség a megfelelő eljárások alkalmazására a zsilip vagy híd megközelítése, a behaladás, zsilipelés és a kihaladás során. |
| --- | --- |

2.

Képesség a megfelelő eljárások alkalmazására a zsilip vagy híd megközelítése, a behaladás, zsilipelés és a kihaladás során.

| 11. | forgalomirányítási rendszerek használata. |
| --- | --- |

11.

forgalomirányítási rendszerek használata.

| 1. | A használt különböző forgalomirányítási rendszerek ismerete, mint például a zsilipeken, a gátakon és a hidakon elhelyezett nappali és éjszaka jelek. |
| --- | --- |

1.

A használt különböző forgalomirányítási rendszerek ismerete, mint például a zsilipeken, a gátakon és a hidakon elhelyezett nappali és éjszaka jelek.

| 2. | Képesség a zsilipeken, gátakon és hidakon elhelyezett nappali és éjszakai jelzések azonosítására, valamint az illetékes hatóságok, mint például a hídkezelők, a zsilipkezelők és a forgalomirányítók utasításainak követésére. |
| --- | --- |

2.

Képesség a zsilipeken, gátakon és hidakon elhelyezett nappali és éjszakai jelzések azonosítására, valamint az illetékes hatóságok, mint például a hídkezelők, a zsilipkezelők és a forgalomirányítók utasításainak követésére.

| 3. | Képesség a rádióberendezések vészhelyzetekben történő használatára. |
| --- | --- |

3.

Képesség a rádióberendezések vészhelyzetekben történő használatára.

| 4. | A belvízi automatikus azonosító rendszer (Inland Automatic Identification System, AIS) és a belvízi elektronikus térkép-megjelenítő és információs rendszer (Inland Electronic Chart Display And Information System, ECDIS) ismerete. |
| --- | --- |

4.

A belvízi automatikus azonosító rendszer (Inland Automatic Identification System, AIS) és a belvízi elektronikus térkép-megjelenítő és információs rendszer (Inland Electronic Chart Display And Information System, ECDIS) ismerete.

2.   A vízi jármű üzemeltetése

2.1.   A matróznak képesnek kell lennie arra, hogy segítse a vízi járművet irányító személyzetet a vízi jármű üzemeltetésében és a fedélzeten tartózkodó személyekkel való törődésben.

A matróznak képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | a különböző vízi járművek megkülönböztetése; |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

a különböző vízi járművek megkülönböztetése;

| 1. | A leggyakoribb vízi jármű típusoknak, köztük az európai belvízi közlekedésben használt kötelékeknek, valamint azok megfelelő felépítésének, méreteinek és nettó űrtartalmának ismerete. |
| --- | --- |

1.

A leggyakoribb vízi jármű típusoknak, köztük az európai belvízi közlekedésben használt kötelékeknek, valamint azok megfelelő felépítésének, méreteinek és nettó űrtartalmának ismerete.

| 2. | Képesség a leggyakoribb vízi jármű típusok, beleértve az európai belvízi közlekedésben előforduló kötelékek jellemzőinek ismertetésére. |
| --- | --- |

2.

Képesség a leggyakoribb vízi jármű típusok, beleértve az európai belvízi közlekedésben előforduló kötelékek jellemzőinek ismertetésére.

| 2. | a belvízi vízi járművek felépítésére és vízben való viselkedésére vonatkozó ismeretek alkalmazása, különösen a stabilitás és a szilárdság tekintetében; |
| --- | --- |

2.

a belvízi vízi járművek felépítésére és vízben való viselkedésére vonatkozó ismeretek alkalmazása, különösen a stabilitás és a szilárdság tekintetében;

| 1. | A vízi jármű mozgása által kiváltott hatások ismerete a hosszanti és keresztirányú feszültségek és a különböző terhelési viszonyok által okozott különböző körülmények között. |
| --- | --- |

1.

A vízi jármű mozgása által kiváltott hatások ismerete a hosszanti és keresztirányú feszültségek és a különböző terhelési viszonyok által okozott különböző körülmények között.

| 2. | Képesség a vízi jármű viselkedésének ismertetésére különböző terhelési viszonyok között, a vízi jármű stabilitásával és szilárdságával összefüggésben. |
| --- | --- |

2.

Képesség a vízi jármű viselkedésének ismertetésére különböző terhelési viszonyok között, a vízi jármű stabilitásával és szilárdságával összefüggésben.

| 3. | a vízi jármű szerkezeti elemeinek felismerése, és azok neveinek és funkcióinak azonosítása; |
| --- | --- |

3.

a vízi jármű szerkezeti elemeinek felismerése, és azok neveinek és funkcióinak azonosítása;

| 1. | A vízi jármű szerkezeti elemeinek ismerete a különböző típusú rakományok és utasok szállítása tekintetében, beleértve a hosszanti és keresztirányú szerkezetet és a helyi megerősítéseket. |
| --- | --- |

1.

A vízi jármű szerkezeti elemeinek ismerete a különböző típusú rakományok és utasok szállítása tekintetében, beleértve a hosszanti és keresztirányú szerkezetet és a helyi megerősítéseket.

| 2. | Képesség a vízi jármű szerkezeti elemeinek megnevezésére és funkcióik ismertetésére. |
| --- | --- |

2.

Képesség a vízi jármű szerkezeti elemeinek megnevezésére és funkcióik ismertetésére.

| 4. | a vízi jármű vízzáró integritására vonatkozó ismeretek alkalmazása; |
| --- | --- |

4.

a vízi jármű vízzáró integritására vonatkozó ismeretek alkalmazása;

| 1. | A belvízi járművek vízzáró integritásának ismerete. |
| --- | --- |

1.

A belvízi járművek vízzáró integritásának ismerete.

| 2. | Képesség a vízzáró integritás ellenőrzésére. |
| --- | --- |

2.

Képesség a vízzáró integritás ellenőrzésére.

| 5. | a vízi jármű üzemeltetéséhez szükséges dokumentációra vonatkozó ismeretek alkalmazása. |
| --- | --- |

5.

a vízi jármű üzemeltetéséhez szükséges dokumentációra vonatkozó ismeretek alkalmazása.

| 1. | A vízi jármű kötelező dokumentációjának ismerete. |
| --- | --- |

1.

A vízi jármű kötelező dokumentációjának ismerete.

| 2. | Képesség ezek jelentőségének ismertetésére a nemzet(köz)i követelmények és jogszabályok összefüggésében. |
| --- | --- |

2.

Képesség ezek jelentőségének ismertetésére a nemzet(köz)i követelmények és jogszabályok összefüggésében.

2.2.   A matróznak képesnek kell lennie a vízi jármű felszerelésének használatára.

A matróznak képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | a horgonyok használata és a horgonycsörlők kezelése; |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

a horgonyok használata és a horgonycsörlők kezelése;

| 1. | A vízi jármű fedélzetén használt különböző horgonyok és horgonycsörlők ismerete. |
| --- | --- |

1.

A vízi jármű fedélzetén használt különböző horgonyok és horgonycsörlők ismerete.

| 2. | Képesség a vízi jármű fedélzetén használt különböző fajtájú horgonyok és horgonycsörlők megnevezésére és felismerésére, és azok speciális felhasználásának ismertetésére. |
| --- | --- |

2.

Képesség a vízi jármű fedélzetén használt különböző fajtájú horgonyok és horgonycsörlők megnevezésére és felismerésére, és azok speciális felhasználásának ismertetésére.

| 3. | Képesség a különböző típusú horgonyok és horgonycsörlők biztonságos kezelésére különböző helyzetekben és körülmények között. |
| --- | --- |

3.

Képesség a különböző típusú horgonyok és horgonycsörlők biztonságos kezelésére különböző helyzetekben és körülmények között.

| 2. | fedélzeti berendezések és emelőeszközök használata; |
| --- | --- |

2.

fedélzeti berendezések és emelőeszközök használata;

| 1. | A vízi jármű fedélzetén használt berendezések, mint például a (csatoló)csörlők, fedelek, emelőberendezések, autódaruk, csőrendszerek, tűzoltótömlők stb. ismerete. |
| --- | --- |

1.

A vízi jármű fedélzetén használt berendezések, mint például a (csatoló)csörlők, fedelek, emelőberendezések, autódaruk, csőrendszerek, tűzoltótömlők stb. ismerete.

| 2. | Képesség a fedélzeti felszerelések és emelőeszközök megnevezésére és felismerésére, és azok speciális felhasználásának ismertetésére. |
| --- | --- |

2.

Képesség a fedélzeti felszerelések és emelőeszközök megnevezésére és felismerésére, és azok speciális felhasználásának ismertetésére.

| 3. | Képesség a fedélzeti felszerelések és az emelőberendezések biztonságos kezelésére. |
| --- | --- |

3.

Képesség a fedélzeti felszerelések és az emelőberendezések biztonságos kezelésére.

| 3. | a személyhajók speciális felszereléseinek használata. |
| --- | --- |

3.

a személyhajók speciális felszereléseinek használata.

| 1. | A személyhajókra vonatkozó konkrét építési követelmények, felszerelések és eszközök ismerete. |
| --- | --- |

1.

A személyhajókra vonatkozó konkrét építési követelmények, felszerelések és eszközök ismerete.

| 2. | Képesség a csak személyhajók fedélzetén használt felszerelések megnevezésére és felismerésére, és azok speciális felhasználásának ismertetésére. |
| --- | --- |

2.

Képesség a csak személyhajók fedélzetén használt felszerelések megnevezésére és felismerésére, és azok speciális felhasználásának ismertetésére.

| 3. | Képesség a személyhajók fedélzetén használt felszerelések biztonságos kezelésére. |
| --- | --- |

3.

Képesség a személyhajók fedélzetén használt felszerelések biztonságos kezelésére.

3.   Rakománykezelés, rakományelrendezés és személyszállítás

3.1.   A matróznak képesnek kell lennie arra, hogy segítse a vízi járművet irányító személyzetet a rakomány előkészítésében, elrendezésében és figyelemmel kísérésében a berakodási és kirakodási műveletek során.

A matróznak képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | a rakományelrendezési és stabilitási tervek értelmezése; |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

a rakományelrendezési és stabilitási tervek értelmezése;

| 1. | A rakománytípusok rakományelrendezési és stabilitási tervekre gyakorolt hatásának ismerete. |
| --- | --- |

1.

A rakománytípusok rakományelrendezési és stabilitási tervekre gyakorolt hatásának ismerete.

| 2. | A rakományelrendezési és stabilitási tervek ismerete. |
| --- | --- |

2.

A rakományelrendezési és stabilitási tervek ismerete.

| 3. | Képesség a rakományelrendezési tervek megértésére. |
| --- | --- |

3.

Képesség a rakományelrendezési tervek megértésére.

| 4. | A szárazáru-szállító teherhajók raktere és a tartályhajók tartályai számozásának és megosztásának (N, C vagy G) ismerete, valamint a különböző típusú rakományok elrendezésének ismerete. |
| --- | --- |

4.

A szárazáru-szállító teherhajók raktere és a tartályhajók tartályai számozásának és megosztásának (N, C vagy G) ismerete, valamint a különböző típusú rakományok elrendezésének ismerete.

| 5. | Képesség a veszélyes áruk címkézésének azonosítására a veszélyes áruk nemzetközi belvízi szállításáról szóló európai megállapodás (European Agreement concerning the International Carriage of Dangerous Goods by Inland Waterways, ADN) szerint. |
| --- | --- |

5.

Képesség a veszélyes áruk címkézésének azonosítására a veszélyes áruk nemzetközi belvízi szállításáról szóló európai megállapodás (European Agreement concerning the International Carriage of Dangerous Goods by Inland Waterways, ADN) szerint.

| 2 | a rakomány elrendezésének és rögzítésének figyelemmel kísérése; |
| --- | --- |

2

a rakomány elrendezésének és rögzítésének figyelemmel kísérése;

| 1. | A különféle rakományoknak a vízi járműben való elrendezéséhez alkalmazott módszerek ismerete a biztonságos és hatékony szállítás biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

1.

A különféle rakományoknak a vízi járműben való elrendezéséhez alkalmazott módszerek ismerete a biztonságos és hatékony szállítás biztosítása érdekében.

| 2. | A vízi járműnek a berakodási és kirakodási műveletekhez való előkészítésére szolgáló eljárások ismerete. |
| --- | --- |

2.

A vízi járműnek a berakodási és kirakodási műveletekhez való előkészítésére szolgáló eljárások ismerete.

| 3. | Képesség a berakodási és kirakodási eljárások biztonságos alkalmazására, például a rakterek kinyitása vagy bezárása, valamint a fedélzeten történő figyelőszolgálat a berakodás és kirakodás során. |
| --- | --- |

3.

Képesség a berakodási és kirakodási eljárások biztonságos alkalmazására, például a rakterek kinyitása vagy bezárása, valamint a fedélzeten történő figyelőszolgálat a berakodás és kirakodás során.

| 4. | Képesség a hatékony kommunikáció megteremtésére és fenntartására a berakodás és kirakodás során. |
| --- | --- |

4.

Képesség a hatékony kommunikáció megteremtésére és fenntartására a berakodás és kirakodás során.

| 5. | A rakomány vízi jármű stabilitására gyakorolt hatásának ismerete. |
| --- | --- |

5.

A rakomány vízi jármű stabilitására gyakorolt hatásának ismerete.

| 6. | Képesség a rakomány sérülésének figyelemmel kísérésére és jelentésére. |
| --- | --- |

6.

Képesség a rakomány sérülésének figyelemmel kísérésére és jelentésére.

| 3. | a különböző típusú rakományok és azok tulajdonságainak megkülönböztetése; |
| --- | --- |

3.

a különböző típusú rakományok és azok tulajdonságainak megkülönböztetése;

| 1. | Különböző típusú rakományok ismerete, például ömlesztett tömegáru rakomány, folyékony ömlesztett tömegáru rakomány és nehéz áruk stb. |
| --- | --- |

1.

Különböző típusú rakományok ismerete, például ömlesztett tömegáru rakomány, folyékony ömlesztett tömegáru rakomány és nehéz áruk stb.

| 2. | A logisztikai lánc és a multimodális szállítás ismerete. |
| --- | --- |

2.

A logisztikai lánc és a multimodális szállítás ismerete.

| 3. | A berakodási és kirakodási eljárásokhoz kapcsolódó hajóműveletek előkészítése, pl. kommunikáció a szárazföldi oldallal és a raktér előkészítése. |
| --- | --- |

3.

A berakodási és kirakodási eljárásokhoz kapcsolódó hajóműveletek előkészítése, pl. kommunikáció a szárazföldi oldallal és a raktér előkészítése.

| 4. | ballasztrendszer használata; |
| --- | --- |

4.

ballasztrendszer használata;

| 1. | A ballasztrendszer működésének és használatának ismerete. |
| --- | --- |

1.

A ballasztrendszer működésének és használatának ismerete.

| 2. | Képesség a ballasztrendszer használatára, például a ballaszttartályok feltöltésével vagy kiürítésével. |
| --- | --- |

2.

Képesség a ballasztrendszer használatára, például a ballaszttartályok feltöltésével vagy kiürítésével.

| 5. | a rakomány mennyiségének ellenőrzése; |
| --- | --- |

5.

a rakomány mennyiségének ellenőrzése;

| 1. | A különböző típusú vízi járművekre berakodott rakomány tömegének meghatározására szolgáló kézi és technikai módszerek ismerete. |
| --- | --- |

1.

A különböző típusú vízi járművekre berakodott rakomány tömegének meghatározására szolgáló kézi és technikai módszerek ismerete.

| 2. | A berakodott vagy kirakodott rakomány mennyiségének meghatározására szolgáló módszerek ismerete. |
| --- | --- |

2.

A berakodott vagy kirakodott rakomány mennyiségének meghatározására szolgáló módszerek ismerete.

| 3. | A folyékony rakomány mennyisége kiszámításának ismerete a szondák vagy tartálytáblázatok, illetve mindkettő segítségével. |
| --- | --- |

3.

A folyékony rakomány mennyisége kiszámításának ismerete a szondák vagy tartálytáblázatok, illetve mindkettő segítségével.

| 4. | Képesség a merülési jelek és a merülési skálák leolvasására. |
| --- | --- |

4.

Képesség a merülési jelek és a merülési skálák leolvasására.

| 6. | a szabályozásoknak és a biztonságos munkavégzésre vonatkozó szabályoknak megfelelő munkavégzés. |
| --- | --- |

6.

a szabályozásoknak és a biztonságos munkavégzésre vonatkozó szabályoknak megfelelő munkavégzés.

| 1. | A különböző típusú rakományokat szállító vízi járművek előkészítési, berakodási és kirakodási fázisában alkalmazandó biztonságos munkavégzési szabályok és eljárások ismerete. |
| --- | --- |

1.

A különböző típusú rakományokat szállító vízi járművek előkészítési, berakodási és kirakodási fázisában alkalmazandó biztonságos munkavégzési szabályok és eljárások ismerete.

| 2. | Képesség a berakodás és kirakodás során alkalmazandó biztonságos munkavégzési szabályok és eljárások betartására, valamint az egyéni védőeszközök és mentőeszközök használatára. |
| --- | --- |

2.

Képesség a berakodás és kirakodás során alkalmazandó biztonságos munkavégzési szabályok és eljárások betartására, valamint az egyéni védőeszközök és mentőeszközök használatára.

| 3. | Képesség a berakodási és kirakodási eljárásban részt vevő minden partnerrel történő hatékony verbális és nem verbális kommunikáció megteremtésére és fenntartására. |
| --- | --- |

3.

Képesség a berakodási és kirakodási eljárásban részt vevő minden partnerrel történő hatékony verbális és nem verbális kommunikáció megteremtésére és fenntartására.

| 4. | A rakományoknak a vízi járművekben és kikötőkben való kezelésére, valamint a vízi járművekből és kikötőkből való átrakodására szolgáló technikai eszközök, valamint a használatuk során betartandó munkabiztonsági intézkedések ismerete. |
| --- | --- |

4.

A rakományoknak a vízi járművekben és kikötőkben való kezelésére, valamint a vízi járművekből és kikötőkből való átrakodására szolgáló technikai eszközök, valamint a használatuk során betartandó munkabiztonsági intézkedések ismerete.

3.2.   A matróznak képesnek kell lennie arra, hogy segítse a vízi járművet irányító személyzetet az utasoknak történő szolgáltatásnyújtásban, és közvetlen segítséget nyújtson a fogyatékkal élőknek és a csökkent mozgásképességű személyeknek az Európai Parlament és a Tanács 1177/2010/EU rendelete IV. mellékletében előírt képzési követelményeknek és utasításoknak megfelelően (1).

A matróznak képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | a személyszállításra vonatkozó szabályozások és egyezmények figyelembevétele; |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

a személyszállításra vonatkozó szabályozások és egyezmények figyelembevétele;

| 1. | A személyszállításra vonatkozó alkalmazandó szabályozások és egyezmények ismerete. |
| --- | --- |

1.

A személyszállításra vonatkozó alkalmazandó szabályozások és egyezmények ismerete.

| 2. | Képesség a fogyatékkal élőknek és a csökkent mozgásképességű személyeknek való közvetlen segítségnyújtásra az Európai Parlament és a Tanács 1177/2010/EU rendelete IV. mellékletében előírt képzési követelményeknek és utasításoknak megfelelően. |
| --- | --- |

2.

Képesség a fogyatékkal élőknek és a csökkent mozgásképességű személyeknek való közvetlen segítségnyújtásra az Európai Parlament és a Tanács 1177/2010/EU rendelete IV. mellékletében előírt képzési követelményeknek és utasításoknak megfelelően.

| 2. | segítségnyújtás az utasok biztonságos közlekedéséhez a beszálláskor és kiszálláskor; |
| --- | --- |

2.

segítségnyújtás az utasok biztonságos közlekedéséhez a beszálláskor és kiszálláskor;

| 1. | Az utasok beszállítása és kiszállítása előtt, illetve annak során alkalmazandó eljárások ismerete. |
| --- | --- |

1.

Az utasok beszállítása és kiszállítása előtt, illetve annak során alkalmazandó eljárások ismerete.

| 2. | Képesség a beszállításhoz és kiszállításhoz használt felszerelések beigazítására és elhelyezésére, valamint biztonsági intézkedések alkalmazására. |
| --- | --- |

2.

Képesség a beszállításhoz és kiszállításhoz használt felszerelések beigazítására és elhelyezésére, valamint biztonsági intézkedések alkalmazására.

| 3. | segítségnyújtás az utasok felügyeletében a vészhelyzetek során; |
| --- | --- |

3.

segítségnyújtás az utasok felügyeletében a vészhelyzetek során;

| 1. | A vészhelyzetekre rendelkezésre álló életmentő felszerelések ismerete, illetve vízbetörés, tűz, személyek vízbe esése és kiürítés esetén követendő eljárások ismerete, beleértve a válságkezelést és a tömegirányítást, valamint a vízi jármű fedélzetén történő orvosi elsősegélynyújtást. |
| --- | --- |

1.

A vészhelyzetekre rendelkezésre álló életmentő felszerelések ismerete, illetve vízbetörés, tűz, személyek vízbe esése és kiürítés esetén követendő eljárások ismerete, beleértve a válságkezelést és a tömegirányítást, valamint a vízi jármű fedélzetén történő orvosi elsősegélynyújtást.

| 2. | Képesség vízbetörés, tűz, személyek vízbe esése és kiürítés esetén történő segítségnyújtásra, beleértve a válságkezelést és a tömegirányítást, az életmentő felszerelések vészhelyzetekben történő használatát, valamint a vízi jármű fedélzetén történő orvosi elsősegélynyújtást. |
| --- | --- |

2.

Képesség vízbetörés, tűz, személyek vízbe esése és kiürítés esetén történő segítségnyújtásra, beleértve a válságkezelést és a tömegirányítást, az életmentő felszerelések vészhelyzetekben történő használatát, valamint a vízi jármű fedélzetén történő orvosi elsősegélynyújtást.

| 4. | hatékony kommunikáció az utasokkal. |
| --- | --- |

4.

hatékony kommunikáció az utasokkal.

| 1. | Az utasok vészhelyzetben történő evakuálására használt szabványosított kommunikációs kifejezések ismerete. |
| --- | --- |

1.

Az utasok vészhelyzetben történő evakuálására használt szabványosított kommunikációs kifejezések ismerete.

| 2. | Képesség a szolgáltatásorientált viselkedésre és nyelvhasználatra. |
| --- | --- |

2.

Képesség a szolgáltatásorientált viselkedésre és nyelvhasználatra.

4.   Hajózási gépészet és elektrotechnika, elektronika és vezérléstechnika

4.1.   A matróznak képesnek kell lennie arra, hogy segítse a vízi járművet irányító személyzetet a tengeri, elektrotechnikai, elektronikus és vezérléstechnikai teendőkben az általános műszaki biztonság biztosítása érdekében.

A matróznak képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | segítségnyújtás a motorok és a propulziós rendszer figyelemmel kísérésében; |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

segítségnyújtás a motorok és a propulziós rendszer figyelemmel kísérésében;

| 1. | A propulziós rendszer alapelveinek ismerete. |
| --- | --- |

1.

A propulziós rendszer alapelveinek ismerete.

| 2. | A különböző típusú motorok és azok felépítésének, teljesítményének és terminológiájának ismerete. |
| --- | --- |

2.

A különböző típusú motorok és azok felépítésének, teljesítményének és terminológiájának ismerete.

| 3. | A levegőellátás, az üzemanyag-ellátás, a kenés, a hűtés és a motor kipufogórendszere szerepének és működésének ismerete. |
| --- | --- |

3.

A levegőellátás, az üzemanyag-ellátás, a kenés, a hűtés és a motor kipufogórendszere szerepének és működésének ismerete.

| 4. | A fő- és segédmotorok ismerete. |
| --- | --- |

4.

A fő- és segédmotorok ismerete.

| 5. | Képesség az alapvető ellenőrzések elvégzésére és a motorok szabályos működésének biztosítására. |
| --- | --- |

5.

Képesség az alapvető ellenőrzések elvégzésére és a motorok szabályos működésének biztosítására.

| 2. | a főmotorok és a segédberendezések működtetésre való előkészítése; |
| --- | --- |

2.

a főmotorok és a segédberendezések működtetésre való előkészítése;

| 1. | A főmotorok, segédberendezések, hidraulikus és pneumatikus rendszerek utasítások szerint történő indításának ismerete. |
| --- | --- |

1.

A főmotorok, segédberendezések, hidraulikus és pneumatikus rendszerek utasítások szerint történő indításának ismerete.

| 2. | A tolóerő-fordító rendszerek alapelveinek ismerete. |
| --- | --- |

2.

A tolóerő-fordító rendszerek alapelveinek ismerete.

| 3. | Képesség a gépeknek a gépházban az indulási ellenőrzőlista szerint történő előkészítésére. |
| --- | --- |

3.

Képesség a gépeknek a gépházban az indulási ellenőrzőlista szerint történő előkészítésére.

| 4. | Képesség az indítórendszernek és a segédberendezéseknek – pl. kormányberendezés – az utasítások szerint történő használatára. |
| --- | --- |

4.

Képesség az indítórendszernek és a segédberendezéseknek – pl. kormányberendezés – az utasítások szerint történő használatára.

| 5. | Képesség a főmotorok elindítására az indítási eljárásokat követve. |
| --- | --- |

5.

Képesség a főmotorok elindítására az indítási eljárásokat követve.

| 6. | Képesség hidraulikus és pneumatikus rendszerek használatára. |
| --- | --- |

6.

Képesség hidraulikus és pneumatikus rendszerek használatára.

| 3. | megfelelő reagálás a motorok meghibásodására; |
| --- | --- |

3.

megfelelő reagálás a motorok meghibásodására;

| 1. | A gépházban lévő vezérlőberendezések és a hibás működésre vonatkozó jelentési eljárások ismerete. |
| --- | --- |

1.

A gépházban lévő vezérlőberendezések és a hibás működésre vonatkozó jelentési eljárások ismerete.

| 2. | Képesség a meghibásodások felismerésére és meghibásodás esetén a megfelelő intézkedések megtételére, beleértve a vízi járművet irányító személyzet részére történő jelentéstételt. |
| --- | --- |

2.

Képesség a meghibásodások felismerésére és meghibásodás esetén a megfelelő intézkedések megtételére, beleértve a vízi járművet irányító személyzet részére történő jelentéstételt.

| 4. | gépek működtetése, beleértve a szivattyúkat, a csővezetékeket, a fenékvíz-eltávolító és ballasztrendszereket; |
| --- | --- |

4.

gépek működtetése, beleértve a szivattyúkat, a csővezetékeket, a fenékvíz-eltávolító és ballasztrendszereket;

| 1. | A gépházban, a ballasztrekeszekben és a fenéktérben lévő gépek biztonságos üzemeltetésének és irányításának ismerete az eljárásokat követve. |
| --- | --- |

1.

A gépházban, a ballasztrekeszekben és a fenéktérben lévő gépek biztonságos üzemeltetésének és irányításának ismerete az eljárásokat követve.

| 2. | Képesség a gépházban lévő gépek biztonságos működésének és üzemeltetésének ellenőrzésére, valamint a fenékvíz- és ballasztrendszer fenntartására, beleértve a következőket: az átszivattyúzási műveletekkel kapcsolatos incidensek bejelentése, illetve képesség a tartályokban lévő folyadékszintek helyes mérésére és jelentésére. |
| --- | --- |

2.

Képesség a gépházban lévő gépek biztonságos működésének és üzemeltetésének ellenőrzésére, valamint a fenékvíz- és ballasztrendszer fenntartására, beleértve a következőket: az átszivattyúzási műveletekkel kapcsolatos incidensek bejelentése, illetve képesség a tartályokban lévő folyadékszintek helyes mérésére és jelentésére.

| 3. | Képesség a motorok üzemeltetést követő leállítási műveleteinek előkészítésére és végrehajtására. |
| --- | --- |

3.

Képesség a motorok üzemeltetést követő leállítási műveleteinek előkészítésére és végrehajtására.

| 4. | Képesség a fenékvíz-, a ballaszt- és a rakományszivattyúzó rendszerek üzemeltetésére. |
| --- | --- |

4.

Képesség a fenékvíz-, a ballaszt- és a rakományszivattyúzó rendszerek üzemeltetésére.

| 5. | segítségnyújtás az elektronikus és elektromos eszközök felügyeletében; |
| --- | --- |

5.

segítségnyújtás az elektronikus és elektromos eszközök felügyeletében;

| 1. | Az elektronikus és elektromos rendszerek és alkatrészek ismerete. |
| --- | --- |

1.

Az elektronikus és elektromos rendszerek és alkatrészek ismerete.

| 2. | Az egyenáram és váltakozóáram ismerete. |
| --- | --- |

2.

Az egyenáram és váltakozóáram ismerete.

| 3. | Képesség az irányítóműszerek figyelemmel kísérésére és kiértékelésére. |
| --- | --- |

3.

Képesség az irányítóműszerek figyelemmel kísérésére és kiértékelésére.

| 4. | A mágnesesség, illetve a természetes és mesterséges mágnesek közötti különbség ismerete. |
| --- | --- |

4.

A mágnesesség, illetve a természetes és mesterséges mágnesek közötti különbség ismerete.

| 5. | Az elektrohidraulikus rendszer ismerete. |
| --- | --- |

5.

Az elektrohidraulikus rendszer ismerete.

| 6. | áramfejlesztők előkészítése, indítása, csatlakoztatása és váltása, valamint ezek rendszereinek és a partiáram-ellátásnak az irányítása; |
| --- | --- |

6.

áramfejlesztők előkészítése, indítása, csatlakoztatása és váltása, valamint ezek rendszereinek és a partiáram-ellátásnak az irányítása;

| 1. | Az energiaellátás csatlakoztatásának ismerete. |
| --- | --- |

1.

Az energiaellátás csatlakoztatásának ismerete.

| 2. | Képesség a kapcsolótábla használatára. |
| --- | --- |

2.

Képesség a kapcsolótábla használatára.

| 3. | Képesség a partiáram-ellátás használatára. |
| --- | --- |

3.

Képesség a partiáram-ellátás használatára.

| 7. | a meghibásodások és a gyakori hibák meghatározása, valamint a károsodás megelőzésére szolgáló intézkedések ismertetése; |
| --- | --- |

7.

a meghibásodások és a gyakori hibák meghatározása, valamint a károsodás megelőzésére szolgáló intézkedések ismertetése;

| 1. | A gépházon kívül előforduló meghibásodások, valamint a károsodás megelőzésére szolgáló eljárások és a meghibásodások bekövetkezése esetén követendő eljárások ismerete. |
| --- | --- |

1.

A gépházon kívül előforduló meghibásodások, valamint a károsodás megelőzésére szolgáló eljárások és a meghibásodások bekövetkezése esetén követendő eljárások ismerete.

| 2. | Képesség a gyakori hibák azonosítására, valamint a mechanikus, elektromos, elektronikus, hidraulikus és pneumatikus rendszerek károsodásának megakadályozására szolgáló intézkedések megtételére. |
| --- | --- |

2.

Képesség a gyakori hibák azonosítására, valamint a mechanikus, elektromos, elektronikus, hidraulikus és pneumatikus rendszerek károsodásának megakadályozására szolgáló intézkedések megtételére.

| 8. | a szükséges szerszámok használata az általános műszaki biztonság biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

8.

a szükséges szerszámok használata az általános műszaki biztonság biztosítása érdekében.

| 1. | A motorok és berendezések karbantartásához és javításához használt folyamatok és anyagok jellemzőinek és korlátozásainak ismerete. |
| --- | --- |

1.

A motorok és berendezések karbantartásához és javításához használt folyamatok és anyagok jellemzőinek és korlátozásainak ismerete.

| 2. | Képesség biztonságos munkavégzési eljárások alkalmazására a motorok és berendezések karbantartása vagy javítása során. |
| --- | --- |

2.

Képesség biztonságos munkavégzési eljárások alkalmazására a motorok és berendezések karbantartása vagy javítása során.

4.2.   A matróznak képesnek kell lennie a tengeri, elektrotechnikai, elektronikus és vezérléstechnikai berendezéseken szükségessé váló karbantartási munkálatok elvégzésére az általános műszaki biztonság biztosítása érdekében.

A matróznak képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | a napi karbantartási munkálatok elvégzése a főmotorokon, segédgépeken és irányítórendszereken; |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

a napi karbantartási munkálatok elvégzése a főmotorokon, segédgépeken és irányítórendszereken;

| 1. | A gépház, a főmotor, a főgépek, a segédberendezések és az irányítórendszerek karbantartására és gondos kezelésére vonatkozó követendő eljárások ismerete. |
| --- | --- |

1.

A gépház, a főmotor, a főgépek, a segédberendezések és az irányítórendszerek karbantartására és gondos kezelésére vonatkozó követendő eljárások ismerete.

| 2. | Képesség a fő motorok, segédberendezések és irányítórendszerek karbantartására. |
| --- | --- |

2.

Képesség a fő motorok, segédberendezések és irányítórendszerek karbantartására.

| 2. | a napi karbantartási munkálatok elvégzése a gépeken, beleértve a szivattyúkat, a csővezetékeket, a fenékvíz- és ballasztrendszereket; |
| --- | --- |

2.

a napi karbantartási munkálatok elvégzése a gépeken, beleértve a szivattyúkat, a csővezetékeket, a fenékvíz- és ballasztrendszereket;

| 1. | A napi karbantartási eljárások ismerete. |
| --- | --- |

1.

A napi karbantartási eljárások ismerete.

| 2. | Képesség a szivattyúk, csővezetékrendszerek, fenékvíz- és ballasztrendszerek karbantartására és gondos kezelésére. |
| --- | --- |

2.

Képesség a szivattyúk, csővezetékrendszerek, fenékvíz- és ballasztrendszerek karbantartására és gondos kezelésére.

| 3. | a szükséges szerszámok használata az általános műszaki biztonság biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

3.

a szükséges szerszámok használata az általános műszaki biztonság biztosítása érdekében;

| 1. | A fedélzeten lévő karbantartási anyagok és javítóberendezések használatának ismerete, beleértve azok képességeit és korlátait. |
| --- | --- |

1.

A fedélzeten lévő karbantartási anyagok és javítóberendezések használatának ismerete, beleértve azok képességeit és korlátait.

| 2. | Képesség a fedélzeten lévő karbantartási anyagok és javítóberendezések kiválasztására és használatára. |
| --- | --- |

2.

Képesség a fedélzeten lévő karbantartási anyagok és javítóberendezések kiválasztására és használatára.

| 4. | a karbantartási és javítási eljárások követése; |
| --- | --- |

4.

a karbantartási és javítási eljárások követése;

| 1. | A karbantartási és javítási kézikönyvek és utasítások ismerete. |
| --- | --- |

1.

A karbantartási és javítási kézikönyvek és utasítások ismerete.

| 2. | Képesség a karbantartási és javítási eljárásoknak a vonatkozó kézikönyvek és utasítások szerint történő elvégzésére. |
| --- | --- |

2.

Képesség a karbantartási és javítási eljárásoknak a vonatkozó kézikönyvek és utasítások szerint történő elvégzésére.

| 5. | műszaki információk használata és műszaki eljárások dokumentálása. |
| --- | --- |

5.

műszaki információk használata és műszaki eljárások dokumentálása.

| 1. | Műszaki dokumentációk és kézikönyvek ismerete. |
| --- | --- |

1.

Műszaki dokumentációk és kézikönyvek ismerete.

| 2. | Képesség a karbantartási munkák dokumentálására. |
| --- | --- |

2.

Képesség a karbantartási munkák dokumentálására.

5.   Karbantartás és javítás

5.1.   A matróz képes segíteni a vízi járművet irányító személyzetet a vízi jármű, valamint annak eszközei és felszerelései karbantartásában és javításában.

A matróznak képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | munkavégzés a karbantartási és javítási műveletekhez használt különböző típusú anyagokkal és szerszámokkal; |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

munkavégzés a karbantartási és javítási műveletekhez használt különböző típusú anyagokkal és szerszámokkal;

| 1. | A szükséges szerszámok ismerete, a berendezések karbantartásának ismerete, valamint a biztonságos munkavégzési és a környezetvédelmi szabályok ismerete. |
| --- | --- |

1.

A szükséges szerszámok ismerete, a berendezések karbantartásának ismerete, valamint a biztonságos munkavégzési és a környezetvédelmi szabályok ismerete.

| 2. | Képesség a vízi jármű karbantartására szolgáló megfelelő módszerek alkalmazására, beleértve a különböző anyagok kiválasztására való képességet. |
| --- | --- |

2.

Képesség a vízi jármű karbantartására szolgáló megfelelő módszerek alkalmazására, beleértve a különböző anyagok kiválasztására való képességet.

| 3. | Képesség a szerszámok és a karbantartásra szolgáló felszerelések helyes karbantartására és tárolására. |
| --- | --- |

3.

Képesség a szerszámok és a karbantartásra szolgáló felszerelések helyes karbantartására és tárolására.

| 4. | Képesség a karbantartási munkáknak a biztonságos munkavégzési és a környezetvédelmi szabályok szerint történő elvégzésére. |
| --- | --- |

4.

Képesség a karbantartási munkáknak a biztonságos munkavégzési és a környezetvédelmi szabályok szerint történő elvégzésére.

| 2. | az egészség és a környezet védelme a karbantartás és javítás végzése során; |
| --- | --- |

2.

az egészség és a környezet védelme a karbantartás és javítás végzése során;

| 1. | Az alkalmazandó tisztítási és környezetvédelmi eljárások és a higiéniai szabályok ismerete. |
| --- | --- |

1.

Az alkalmazandó tisztítási és környezetvédelmi eljárások és a higiéniai szabályok ismerete.

| 2. | Képesség az összes lakóterület és a kormányállás megtisztítására, valamint a háztartásnak a higiéniai szabályok betartásával történő megfelelő vezetésére, beleértve a saját lakóhelyiségért való felelősségvállalást. |
| --- | --- |

2.

Képesség az összes lakóterület és a kormányállás megtisztítására, valamint a háztartásnak a higiéniai szabályok betartásával történő megfelelő vezetésére, beleértve a saját lakóhelyiségért való felelősségvállalást.

| 3. | Képesség a gépháznak és a motoroknak a szükséges tisztítószerekkel történő megtisztítására. |
| --- | --- |

3.

Képesség a gépháznak és a motoroknak a szükséges tisztítószerekkel történő megtisztítására.

| 4. | Képesség a vízi jármű külső részeinek, a hajótestnek és a fedélzetnek a megfelelő sorrendben, az előírt anyagok használatával történő megtisztítására és konzerválására a környezetvédelmi szabályok szerint. |
| --- | --- |

4.

Képesség a vízi jármű külső részeinek, a hajótestnek és a fedélzetnek a megfelelő sorrendben, az előírt anyagok használatával történő megtisztítására és konzerválására a környezetvédelmi szabályok szerint.

| 5. | Képesség a vízi jármű gondos kezelésére és a háztartási hulladéknak a környezetvédelmi szabályok szerint történő ártalmatlanítására. |
| --- | --- |

5.

Képesség a vízi jármű gondos kezelésére és a háztartási hulladéknak a környezetvédelmi szabályok szerint történő ártalmatlanítására.

| 3. | műszaki eszközök karbantartása a műszaki utasítások szerint; |
| --- | --- |

3.

műszaki eszközök karbantartása a műszaki utasítások szerint;

| 1. | A karbantartásra és a karbantartási programokra vonatkozó műszaki utasítások ismerete. |
| --- | --- |

1.

A karbantartásra és a karbantartási programokra vonatkozó műszaki utasítások ismerete.

| 2. | Képesség az összes műszaki berendezés utasításoknak megfelelő gondos kezelésére és a karbantartási programok (beleértve a digitálisakat is) felügyelet alatt történő alkalmazására. |
| --- | --- |

2.

Képesség az összes műszaki berendezés utasításoknak megfelelő gondos kezelésére és a karbantartási programok (beleértve a digitálisakat is) felügyelet alatt történő alkalmazására.

| 4. | sodronyok és kötelek biztonságos kezelése; |
| --- | --- |

4.

sodronyok és kötelek biztonságos kezelése;

| 1. | A különböző típusú kötelek és sodronyok jellemzőinek ismerete. |
| --- | --- |

1.

A különböző típusú kötelek és sodronyok jellemzőinek ismerete.

| 2. | Képesség azok biztonságos használatára és tárolására a biztonságos munkavégzési gyakorlatok és szabályok szerint. |
| --- | --- |

2.

Képesség azok biztonságos használatára és tárolására a biztonságos munkavégzési gyakorlatok és szabályok szerint.

| 5. | csomók és fonások készítése felhasználásuknak megfelelően, és azok karbantartása; |
| --- | --- |

5.

csomók és fonások készítése felhasználásuknak megfelelően, és azok karbantartása;

| 1. | A fedélzeten rendelkezésre álló eszközökkel történő biztonságos vontatás és összekapcsolás biztosítása érdekében követendő eljárások ismerete. |
| --- | --- |

1.

A fedélzeten rendelkezésre álló eszközökkel történő biztonságos vontatás és összekapcsolás biztosítása érdekében követendő eljárások ismerete.

| 2. | Képesség a sodronyok és kötelek fonására. |
| --- | --- |

2.

Képesség a sodronyok és kötelek fonására.

| 3. | Képesség csomók alkalmazására felhasználásuknak megfelelően. |
| --- | --- |

3.

Képesség csomók alkalmazására felhasználásuknak megfelelően.

| 4. | Sodronyok és kötelek karbantartása. |
| --- | --- |

4.

Sodronyok és kötelek karbantartása.

| 6. | munkatervek készítése és végrehajtása a csapat tagjaként, és az eredmények ellenőrzése. |
| --- | --- |

6.

munkatervek készítése és végrehajtása a csapat tagjaként, és az eredmények ellenőrzése.

| 1. | A csapatmunka alapelveinek ismerete. |
| --- | --- |

1.

A csapatmunka alapelveinek ismerete.

| 2. | Képesség a karbantartásnak és az egyszerűbb javításoknak a csapat részeként történő elvégzésére. |
| --- | --- |

2.

Képesség a karbantartásnak és az egyszerűbb javításoknak a csapat részeként történő elvégzésére.

| 3. | Képesség bonyolultabb javítások felügyelet mellett történő elvégzésére. |
| --- | --- |

3.

Képesség bonyolultabb javítások felügyelet mellett történő elvégzésére.

| 4. | Különböző munkamódszerek, többek között csapatmunka alkalmazása a biztonsági utasítások szerint. |
| --- | --- |

4.

Különböző munkamódszerek, többek között csapatmunka alkalmazása a biztonsági utasítások szerint.

| 5. | Képesség a munka minőségének értékelésére. |
| --- | --- |

5.

Képesség a munka minőségének értékelésére.

6.   Kommunikáció

6.1.   A matróznak képesnek kell lennie általánosan és szakmailag kommunikálni, beleértve a kommunikációs problémákkal járó helyzetek esetén a szabványosított kommunikációs kifejezések használatára való képességet.

A matróznak képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | információs és kommunikációs rendszerek használata; |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

információs és kommunikációs rendszerek használata;

| 1. | A vízi járművön belüli vagy terminál kommunikáció céljából telepített intercom berendezésnek, a vízi jármű (mobil) telefonjának, rádiójának, (műholdas) TV és kamerarendszerének ismerete. |
| --- | --- |

1.

A vízi járművön belüli vagy terminál kommunikáció céljából telepített intercom berendezésnek, a vízi jármű (mobil) telefonjának, rádiójának, (műholdas) TV és kamerarendszerének ismerete.

| 2. | Képesség a vízi jármű (mobil) telefonrendszerének, a vízi jármű rádiójának, (műholdas) TV és kamerarendszerének használatára. |
| --- | --- |

2.

Képesség a vízi jármű (mobil) telefonrendszerének, a vízi jármű rádiójának, (műholdas) TV és kamerarendszerének használatára.

| 3. | A belvízi AIS rendszer működési elveinek ismerete. |
| --- | --- |

3.

A belvízi AIS rendszer működési elveinek ismerete.

| 4. | Képesség a belvízi AIS adatoknak más vízi járművek megszólítása céljából való felhasználására. |
| --- | --- |

4.

Képesség a belvízi AIS adatoknak más vízi járművek megszólítása céljából való felhasználására.

| 2. | különböző feladatok megoldása különböző típusú digitális eszközök, információs szolgáltatások – például a folyami információs szolgáltatások (River Information Services, RIS) – és a kommunikációs rendszerek segítségével; |
| --- | --- |

2.

különböző feladatok megoldása különböző típusú digitális eszközök, információs szolgáltatások – például a folyami információs szolgáltatások (River Information Services, RIS) – és a kommunikációs rendszerek segítségével;

| 1. | A belvízi közlekedésben rendelkezésre álló digitális eszközök ismerete. |
| --- | --- |

1.

A belvízi közlekedésben rendelkezésre álló digitális eszközök ismerete.

| 2. | Képesség a vízi jármű digitális készülékeinek utasítások szerint történő használatára egyszerű feladatok elvégzése céljából. |
| --- | --- |

2.

Képesség a vízi jármű digitális készülékeinek utasítások szerint történő használatára egyszerű feladatok elvégzése céljából.

| 3. | adatgyűjtés és -tárolás, beleértve a biztonsági mentést és az adatok frissítését; |
| --- | --- |

3.

adatgyűjtés és -tárolás, beleértve a biztonsági mentést és az adatok frissítését;

| 1. | A vízi jármű kommunikációs rendszerének ismerete az adatgyűjtéshez, -tároláshoz és frissítéshez kapcsolódóan. |
| --- | --- |

1.

A vízi jármű kommunikációs rendszerének ismerete az adatgyűjtéshez, -tároláshoz és frissítéshez kapcsolódóan.

| 2. | Képesség adatok kezelésére szigorú felügyelet mellett. |
| --- | --- |

2.

Képesség adatok kezelésére szigorú felügyelet mellett.

| 4. | adatvédelmi utasítások követése; |
| --- | --- |

4.

adatvédelmi utasítások követése;

| 1. | Az adatvédelmi szabályok és a szakmai titoktartás ismerete. |
| --- | --- |

1.

Az adatvédelmi szabályok és a szakmai titoktartás ismerete.

| 2. | Képesség az adatoknak az adatvédelmi szabályok és a szakmai titoktartás szerinti kezelésére. |
| --- | --- |

2.

Képesség az adatoknak az adatvédelmi szabályok és a szakmai titoktartás szerinti kezelésére.

| 5. | tények bemutatása műszaki szakkifejezések használatával; |
| --- | --- |

5.

tények bemutatása műszaki szakkifejezések használatával;

| 1. | A szükséges műszaki és hajózási kifejezések, valamint a szabványosított kommunikációs kifejezésekben előforduló, szociális szempontokkal kapcsolatos kifejezések ismerete. |
| --- | --- |

1.

A szükséges műszaki és hajózási kifejezések, valamint a szabványosított kommunikációs kifejezésekben előforduló, szociális szempontokkal kapcsolatos kifejezések ismerete.

| 2. | Képesség a szükséges műszaki és hajózási kifejezések, valamint a szabványosított kommunikációs kifejezésekben előforduló, szociális szempontokkal kapcsolatos kifejezések használatára. |
| --- | --- |

2.

Képesség a szükséges műszaki és hajózási kifejezések, valamint a szabványosított kommunikációs kifejezésekben előforduló, szociális szempontokkal kapcsolatos kifejezések használatára.

| 6. | hajózási és műszaki információk beszerzése a hajózás biztonságának fenntartása érdekében. |
| --- | --- |

6.

hajózási és műszaki információk beszerzése a hajózás biztonságának fenntartása érdekében.

| 1. | A rendelkezésre álló információforrások ismerete. |
| --- | --- |

1.

A rendelkezésre álló információforrások ismerete.

| 2. | Képesség a hajózás biztonságának fenntartása érdekében szükséges hajózási és műszaki információk beszerzésére szolgáló információforrások használatára. |
| --- | --- |

2.

Képesség a hajózás biztonságának fenntartása érdekében szükséges hajózási és műszaki információk beszerzésére szolgáló információforrások használatára.

6.2.   A matróznak képesnek kell lennie barátságos viselkedést tanúsítani.

A matróznak képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | utasítások követése és másokkal való kommunikáció a fedélzeti feladatok tekintetében; |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

utasítások követése és másokkal való kommunikáció a fedélzeti feladatok tekintetében;

| 1. | A vízi járművet irányító személyzet által adott megbízások, formális és informális utasítások, a szabályok és eljárások fontosságának ismerete, valamint a személyzet tapasztalatlan tagjai számára példaképként történő viselkedés fontosságának ismerete. |
| --- | --- |

1.

A vízi járművet irányító személyzet által adott megbízások, formális és informális utasítások, a szabályok és eljárások fontosságának ismerete, valamint a személyzet tapasztalatlan tagjai számára példaképként történő viselkedés fontosságának ismerete.

| 2. | Képesség a vízi járművet irányító személyzet által adott megbízások, egyéb utasítások teljesítésére és a szabályok betartására, valamint a személyzet tapasztalatlan tagjainak kísérésére. |
| --- | --- |

2.

Képesség a vízi járművet irányító személyzet által adott megbízások, egyéb utasítások teljesítésére és a szabályok betartására, valamint a személyzet tapasztalatlan tagjainak kísérésére.

| 3. | A vállalati vagy fedélzeti szabályok ismerete. |
| --- | --- |

3.

A vállalati vagy fedélzeti szabályok ismerete.

| 4. | Képesség a vállalati vagy fedélzeti szabályok betartására. |
| --- | --- |

4.

Képesség a vállalati vagy fedélzeti szabályok betartására.

| 2. | hozzájárulás a jó társas kapcsolatokhoz és együttműködés másokkal a fedélzeten; |
| --- | --- |

2.

hozzájárulás a jó társas kapcsolatokhoz és együttműködés másokkal a fedélzeten;

| 1. | A kulturális sokszínűség ismerete. |
| --- | --- |

1.

A kulturális sokszínűség ismerete.

| 2. | Képesség a különböző kulturális normák, értékek és szokások elfogadására. |
| --- | --- |

2.

Képesség a különböző kulturális normák, értékek és szokások elfogadására.

| 3. | Képesség a csapatban történő munkavégzésre és a csapattal való együttélésre. |
| --- | --- |

3.

Képesség a csapatban történő munkavégzésre és a csapattal való együttélésre.

| 4. | Képesség a csapat megbeszélésein való részvételre és a kiosztott feladatok elvégzésére. |
| --- | --- |

4.

Képesség a csapat megbeszélésein való részvételre és a kiosztott feladatok elvégzésére.

| 5. | A csapatmunka tiszteletben tartása fontosságának felismerése. |
| --- | --- |

5.

A csapatmunka tiszteletben tartása fontosságának felismerése.

| 6. | Képesség a szexualitással kapcsolatos és a kulturális különbségek tiszteletben tartására, valamint a kapcsolódó problémákról való jelentéstételre, beleértve a molesztálást és a (szexuális) zaklatást. |
| --- | --- |

6.

Képesség a szexualitással kapcsolatos és a kulturális különbségek tiszteletben tartására, valamint a kapcsolódó problémákról való jelentéstételre, beleértve a molesztálást és a (szexuális) zaklatást.

| 3. | a társadalmi felelősség, a foglalkoztatási feltételek, az egyéni jogok és kötelezettségek elfogadása; az alkoholfogyasztás és a kábítószerrel való visszaélés veszélyeinek tudomásul vétele, illetve a visszaélésekre és a veszélyekre való megfelelő reagálás; |
| --- | --- |

3.

a társadalmi felelősség, a foglalkoztatási feltételek, az egyéni jogok és kötelezettségek elfogadása; az alkoholfogyasztás és a kábítószerrel való visszaélés veszélyeinek tudomásul vétele, illetve a visszaélésekre és a veszélyekre való megfelelő reagálás;

| 1. | Képesség a helytelen magatartás és a lehetséges veszélyek felismerésére. |
| --- | --- |

1.

Képesség a helytelen magatartás és a lehetséges veszélyek felismerésére.

| 2. | Képesség a helytelen magatartásra és a lehetséges veszélyekre való proaktív reagálásra. |
| --- | --- |

2.

Képesség a helytelen magatartásra és a lehetséges veszélyekre való proaktív reagálásra.

| 3. | Képesség az utasításoknak megfelelően történő önálló munkavégzésre. |
| --- | --- |

3.

Képesség az utasításoknak megfelelően történő önálló munkavégzésre.

| 4. | Az egyes munkavállalók jogainak és kötelességeinek ismerete. |
| --- | --- |

4.

Az egyes munkavállalók jogainak és kötelességeinek ismerete.

| 5. | A munka- és társadalmi környezetben történő alkohol- és kábítószer-használat veszélyeinek ismerete. (A toxikológiára vonatkozó rendőrségi szabályozás ismerete). |
| --- | --- |

5.

A munka- és társadalmi környezetben történő alkohol- és kábítószer-használat veszélyeinek ismerete. (A toxikológiára vonatkozó rendőrségi szabályozás ismerete).

| 6. | Képesség az alkohol és a kábítószerek által a vízi jármű biztonságos üzemeltetésére jelentett veszélyek felismerésére. |
| --- | --- |

6.

Képesség az alkohol és a kábítószerek által a vízi jármű biztonságos üzemeltetésére jelentett veszélyek felismerésére.

| 4. | egyszerű ételek tervezése, vásárlása és elkészítése. |
| --- | --- |

4.

egyszerű ételek tervezése, vásárlása és elkészítése.

| 1. | Az élelmiszer-ellátási lehetőségek és az egészséges táplálkozás alapelveinek ismerete. |
| --- | --- |

1.

Az élelmiszer-ellátási lehetőségek és az egészséges táplálkozás alapelveinek ismerete.

| 2. | Képesség egyszerű ételek elkészítésére a higiéniai szabályok betartásával. |
| --- | --- |

2.

Képesség egyszerű ételek elkészítésére a higiéniai szabályok betartásával.

7.   Egészségvédelem, biztonság és környezetvédelem

7.1.   A matróznak képesnek kell lennie a biztonságos munkavégzés szabályainak betartására, meg kell értenie az egészségvédelmi és biztonsági szabályok fontosságát és a környezetvédelem fontosságát.

A matróznak képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | munkavégzés az utasítások és a munkahelyi biztonságra és a balesetek megelőzésére vonatkozó szabályok szerint; |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

munkavégzés az utasítások és a munkahelyi biztonságra és a balesetek megelőzésére vonatkozó szabályok szerint;

| 1. | A biztonságos munkavégzési gyakorlatok előnyeinek ismerete. |
| --- | --- |

1.

A biztonságos munkavégzési gyakorlatok előnyeinek ismerete.

| 2. | A fedélzeten előforduló kockázatok természetének ismerete. |
| --- | --- |

2.

A fedélzeten előforduló kockázatok természetének ismerete.

| 3. | Képesség a fedélzeten előforduló kockázatokkal kapcsolatos veszélyhelyzetek megelőzésére, például:






  • | a vízi jármű mozgása; |
| --- | --- | --- |

3.

Képesség a fedélzeten előforduló kockázatokkal kapcsolatos veszélyhelyzetek megelőzésére, például:

•

a vízi jármű mozgása;

| • | a vízi járműbe való biztonságos beszállás és az abból való biztonságos kiszállás biztosítása (pl. feljáróhíd, szolgálati csónak);






  • | a mozdítható tárgyak biztonságos elhelyezése; |
| --- | --- | --- |

•

a vízi járműbe való biztonságos beszállás és az abból való biztonságos kiszállás biztosítása (pl. feljáróhíd, szolgálati csónak);

•

a mozdítható tárgyak biztonságos elhelyezése;

| • | gépekkel való munkavégzés; |
| --- | --- |

•

gépekkel való munkavégzés;

| • | elektromos veszélyek felismerése; |
| --- | --- |

•

elektromos veszélyek felismerése;

| • | tűzvédelmi intézkedések és tűzoltás; |
| --- | --- |

•

tűzvédelmi intézkedések és tűzoltás;

| • | kézi szerszámok professzionális használata; |
| --- | --- |

•

kézi szerszámok professzionális használata;

| • | hordozható elektromos szerszámok professzionális használata; |
| --- | --- |

•

hordozható elektromos szerszámok professzionális használata;

| • | egészségügyi és higiéniai követelményeknek való megfelelés; |
| --- | --- |

•

egészségügyi és higiéniai követelményeknek való megfelelés;

| • | az elcsúszási, leesési és felbotlási kockázatot jelentő körülmények kiküszöbölése. |
| --- | --- |

•

az elcsúszási, leesési és felbotlási kockázatot jelentő körülmények kiküszöbölése.

| 4. | A vonatkozó egészségvédelmi és biztonsági munkautasítások ismerete a fedélzeten zajló tevékenységek során. |
| --- | --- |

4.

A vonatkozó egészségvédelmi és biztonsági munkautasítások ismerete a fedélzeten zajló tevékenységek során.

| 5. | A biztonságos és fenntartható munkakörülményekre vonatkozó alkalmazandó szabályozások ismerete. |
| --- | --- |

5.

A biztonságos és fenntartható munkakörülményekre vonatkozó alkalmazandó szabályozások ismerete.

| 6. | Képesség a balesetek megakadályozására olyan tevékenységek során, amelyek kockázatot jelenthetnek a személyzetre vagy a vízi járműre nézve a következőkkel kapcsolatban:






  • | a rakományok be- vagy kirakodása; |
| --- | --- | --- |

6.

Képesség a balesetek megakadályozására olyan tevékenységek során, amelyek kockázatot jelenthetnek a személyzetre vagy a vízi járműre nézve a következőkkel kapcsolatban:

•

a rakományok be- vagy kirakodása;

| • | kikötés és elindulás; |
| --- | --- |

•

kikötés és elindulás;

| • | magasban történő munkavégzés; |
| --- | --- |

•

magasban történő munkavégzés;

| • | vegyszerekkel történő munkavégzés; |
| --- | --- |

•

vegyszerekkel történő munkavégzés;

| • | akkumulátorokkal történő munkavégzés; |
| --- | --- |

•

akkumulátorokkal történő munkavégzés;

| • | a gépházban való tartózkodás; |
| --- | --- |

•

a gépházban való tartózkodás;

| • | terhek felemelése (kézzel és mechanikusan); |
| --- | --- |

•

terhek felemelése (kézzel és mechanikusan);

| • | zárt térbe való belépés és ott történő munkavégzés. |
| --- | --- |

•

zárt térbe való belépés és ott történő munkavégzés.

| 7. | Képesség az utasítások megértésére és másokkal való kommunikációra a fedélzeti feladatokkal kapcsolatban. |
| --- | --- |

7.

Képesség az utasítások megértésére és másokkal való kommunikációra a fedélzeti feladatokkal kapcsolatban.

| 2. | egyéni védőeszközök használata a balesetek megelőzése céljából; |
| --- | --- |

2.

egyéni védőeszközök használata a balesetek megelőzése céljából;

| 1. | Egyéni védőeszközök ismerete. |
| --- | --- |

1.

Egyéni védőeszközök ismerete.

| 2. | Képesség az egyéni védőeszközök használatára, például:






  • | szem védelme, |
| --- | --- | --- |

2.

Képesség az egyéni védőeszközök használatára, például:

•

szem védelme,

| • | légutak védelme, |
| --- | --- |

•

légutak védelme,

| • | fül védelme, |
| --- | --- |

•

fül védelme,

| • | fej védelme, |
| --- | --- |

•

fej védelme,

| • | védőruházat. |
| --- | --- |

•

védőruházat.

| 3. | szükséges óvintézkedések megtétele zárt térbe való belépés előtt. |
| --- | --- |

3.

szükséges óvintézkedések megtétele zárt térbe való belépés előtt.

| 1. | A zárt térbe való belépéshez kapcsolódó kockázatok ismerete. |
| --- | --- |

1.

A zárt térbe való belépéshez kapcsolódó kockázatok ismerete.

| 2. | Annak ismerete, hogy milyen óvintézkedéseket kell megtenni, és milyen teszteket vagy méréseket kell elvégezni annak megállapítása érdekében, hogy valamely zárt térbe való belépés vagy a zárt térben végzett munka biztonságos-e. |
| --- | --- |

2.

Annak ismerete, hogy milyen óvintézkedéseket kell megtenni, és milyen teszteket vagy méréseket kell elvégezni annak megállapítása érdekében, hogy valamely zárt térbe való belépés vagy a zárt térben végzett munka biztonságos-e.

| 3. | Képesség a biztonsági utasítások alkalmazására a fedélzeten található bizonyos helyekre történő belépés előtt, mint például:






  • | rakterek, |
| --- | --- | --- |

3.

Képesség a biztonsági utasítások alkalmazására a fedélzeten található bizonyos helyekre történő belépés előtt, mint például:

•

rakterek,

| • | elválasztó testtankok, |
| --- | --- |

•

elválasztó testtankok,

| • | kettős héjazat. |
| --- | --- |

•

kettős héjazat.

| 4. | Képesség a zárt térben végzett munkával kapcsolatos óvintézkedések megtételére. |
| --- | --- |

4.

Képesség a zárt térben végzett munkával kapcsolatos óvintézkedések megtételére.

7.2.   A matróznak képesnek kell lennie a fedélzeten történő gyakorlatozás jelentőségének felismerésére, és vészhelyzetek esetén az azonnal cselekvésre.

A matróznak képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | vészhelyzetek esetén az alkalmazandó utasítások és eljárások szerint történő cselekvés; |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

vészhelyzetek esetén az alkalmazandó utasítások és eljárások szerint történő cselekvés;

| 1. | A vészhelyzetek különböző típusainak ismerete. |
| --- | --- |

1.

A vészhelyzetek különböző típusainak ismerete.

| 2. | Riasztás esetén követendő szokásos eljárás ismerete. |
| --- | --- |

2.

Riasztás esetén követendő szokásos eljárás ismerete.

| 3. | Baleset esetén alkalmazandó eljárások ismerete. |
| --- | --- |

3.

Baleset esetén alkalmazandó eljárások ismerete.

| 4. | Képesség az utasítások és eljárások szerint történő cselekvésre. |
| --- | --- |

4.

Képesség az utasítások és eljárások szerint történő cselekvésre.

| 2. | orvosi elsősegély nyújtása; |
| --- | --- |

2.

orvosi elsősegély nyújtása;

| 1. | Az elsősegélynyújtás általános elveinek ismerete, beleértve a test felépítését és a vízi jármű fedélzetén a helyzet értékelése után ellátandó funkciókat. |
| --- | --- |

1.

Az elsősegélynyújtás általános elveinek ismerete, beleértve a test felépítését és a vízi jármű fedélzetén a helyzet értékelése után ellátandó funkciókat.

| 2. | Képesség a fizikai és mentális állapot, illetve a személyes higiénia fenntartására elsősegélynyújtás esetén. |
| --- | --- |

2.

Képesség a fizikai és mentális állapot, illetve a személyes higiénia fenntartására elsősegélynyújtás esetén.

| 3. | A balesetek esetén alkalmazandó megfelelő intézkedések ismerete az elismert legjobb gyakorlatoknak megfelelően. |
| --- | --- |

3.

A balesetek esetén alkalmazandó megfelelő intézkedések ismerete az elismert legjobb gyakorlatoknak megfelelően.

| 4. | Képesség az áldozatok szükségleteinek és a saját biztonságot fenyegető veszélyeknek a felmérésére. |
| --- | --- |

4.

Képesség az áldozatok szükségleteinek és a saját biztonságot fenyegető veszélyeknek a felmérésére.

| 5. | Képesség a szükséges intézkedések vészhelyzet esetén történő végrehajtására, beleértve a következőket:






  a) | az áldozat megfelelő testhelyzetbe való elhelyezése, |
| --- | --- | --- |

5.

Képesség a szükséges intézkedések vészhelyzet esetén történő végrehajtására, beleértve a következőket:

a)

az áldozat megfelelő testhelyzetbe való elhelyezése,

| b) | újraélesztési technikák alkalmazása, |
| --- | --- |

b)

újraélesztési technikák alkalmazása,

| c) | vérzés csillapítása, |
| --- | --- |

c)

vérzés csillapítása,

| d) | alapvető sokktalanításra szolgáló megfelelő intézkedések alkalmazása, |
| --- | --- |

d)

alapvető sokktalanításra szolgáló megfelelő intézkedések alkalmazása,

| e) | megfelelő intézkedések alkalmazása égési sérülések és forrázások esetén, beleértve az elektromos áram okozta baleseteket is. |
| --- | --- |

e)

megfelelő intézkedések alkalmazása égési sérülések és forrázások esetén, beleértve az elektromos áram okozta baleseteket is.

| f) | áldozat megmentése és szállítása. |
| --- | --- |

f)

áldozat megmentése és szállítása.

| 6. | Képesség kötések rögtönzésére és az elsősegélykészletben található anyagok használatára. |
| --- | --- |

6.

Képesség kötések rögtönzésére és az elsősegélykészletben található anyagok használatára.

| 3. | az egyéni védőeszközök és a vízi jármű fedélzetén lévő életmentő eszközök használata és karbantartása; |
| --- | --- |

3.

az egyéni védőeszközök és a vízi jármű fedélzetén lévő életmentő eszközök használata és karbantartása;

| 1. | Az egyéni védőeszközök, a menekülési útvonalak és a mentőeszközök rendszeres ellenőrzésének ismerete a működőképesség, sérülések, elhasználódás és egyéb hiányosságok tekintetében. |
| --- | --- |

1.

Az egyéni védőeszközök, a menekülési útvonalak és a mentőeszközök rendszeres ellenőrzésének ismerete a működőképesség, sérülések, elhasználódás és egyéb hiányosságok tekintetében.

| 2. | Képesség a hiányosságok azonosítása esetén történő reagálásra, beleértve a vonatkozó kommunikációs eljárásokat. |
| --- | --- |

2.

Képesség a hiányosságok azonosítása esetén történő reagálásra, beleértve a vonatkozó kommunikációs eljárásokat.

| 3. | Képesség az egyéni életmentő eszközök használatára, például:






  • | mentőgyűrűk, beleértve a vonatkozó felszereléseket, és |
| --- | --- | --- |

3.

Képesség az egyéni életmentő eszközök használatára, például:

•

mentőgyűrűk, beleértve a vonatkozó felszereléseket, és

| • | mentőmellények, beleértve a mentőmellényeken található megfelelő berendezéseket, mint a folyamatos vagy villogó fények és a zsinórral erősen rögzített síp. |
| --- | --- |

•

mentőmellények, beleértve a mentőmellényeken található megfelelő berendezéseket, mint a folyamatos vagy villogó fények és a zsinórral erősen rögzített síp.

| 4. | A szolgálati csónak funkcióinak ismerete. |
| --- | --- |

4.

A szolgálati csónak funkcióinak ismerete.

| 5. | A szolgálati csónak előkészítése, vízre bocsátása, vezetése, visszahozása és tárolása. |
| --- | --- |

5.

A szolgálati csónak előkészítése, vízre bocsátása, vezetése, visszahozása és tárolása.

| 4. | segítségnyújtás mentési műveletek és úszás esetén; |
| --- | --- |

4.

segítségnyújtás mentési műveletek és úszás esetén;

| 1. | Képesség egy áldozat megmentésére és szállítására. |
| --- | --- |

1.

Képesség egy áldozat megmentésére és szállítására.

| 2. | Képesség az úszástudás mentési műveletek céljából történő alkalmazására. |
| --- | --- |

2.

Képesség az úszástudás mentési műveletek céljából történő alkalmazására.

| 5. | vészhelyzeti menekülési útvonalak használata; |
| --- | --- |

5.

vészhelyzeti menekülési útvonalak használata;

Képesség a menekülési útvonalak szabadon tartására (a fedélzet helyi jellemzői szerint).

| 6. | a belső vészhelyzeti kommunikációs és riasztórendszerek használata. |
| --- | --- |

6.

a belső vészhelyzeti kommunikációs és riasztórendszerek használata.

Képesség a vészhelyzeti kommunikációs és riasztórendszerek és berendezések használatára

7.3.   A matróznak képesnek kell lennie arra, hogy óvintézkedéseket tegyen a tűzesetek megakadályozására, és megfelelően kell használnia a tűzoltó berendezést.

A matróznak képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | a tűz elemeinek, valamint a gyulladás típusainak és a gyújtóforrásoknak a megkülönböztetése; |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

a tűz elemeinek, valamint a gyulladás típusainak és a gyújtóforrásoknak a megkülönböztetése;

| 1. | A különböző tevékenységek során felmerülő, potenciálisan tüzet okozó körülmények ismerete, valamint a tüzeknek az EN európai szabvány vagy azzal egyenértékű szabvány szerinti osztályozásának ismerete. |
| --- | --- |

1.

A különböző tevékenységek során felmerülő, potenciálisan tüzet okozó körülmények ismerete, valamint a tüzeknek az EN európai szabvány vagy azzal egyenértékű szabvány szerinti osztályozásának ismerete.

| 2. | Az égési folyamat elemeinek ismerete. |
| --- | --- |

2.

Az égési folyamat elemeinek ismerete.

| 3. | Képesség a tűzoltás alapvető elemeinek alkalmazására. |
| --- | --- |

3.

Képesség a tűzoltás alapvető elemeinek alkalmazására.

| 2. | a különböző típusú tűzoltó készülékek használata; |
| --- | --- |

2.

a különböző típusú tűzoltó készülékek használata;

| 1. | A tűzoltó készülékek különböző jellemzőinek és osztályainak ismerete. |
| --- | --- |

1.

A tűzoltó készülékek különböző jellemzőinek és osztályainak ismerete.

| 2. | Képesség a különböző tűzoltási módszerek alkalmazására, valamint az oltókészülékek és az állandó berendezések használatára, figyelembe véve például a következőket:






  • | különböző típusú hordozható tűzoltó készülékek használata, és |
| --- | --- | --- |

2.

Képesség a különböző tűzoltási módszerek alkalmazására, valamint az oltókészülékek és az állandó berendezések használatára, figyelembe véve például a következőket:

•

különböző típusú hordozható tűzoltó készülékek használata, és

| • | a szél hatása a tűz megközelítésekor. |
| --- | --- |

•

a szél hatása a tűz megközelítésekor.

| 3. | a vízi jármű fedélzeti tűzoltási eljárásai és szervezet szerint történő eljárás; |
| --- | --- |

3.

a vízi jármű fedélzeti tűzoltási eljárásai és szervezet szerint történő eljárás;

| 1. | A tűzoltásra szolgáló fedélzeti rendszerek ismerete. |
| --- | --- |

1.

A tűzoltásra szolgáló fedélzeti rendszerek ismerete.

| 2. | Képesség a tűz elleni küzdelemre és a megfelelő értesítési intézkedések megtételére. |
| --- | --- |

2.

Képesség a tűz elleni küzdelemre és a megfelelő értesítési intézkedések megtételére.

| 4. | utasítások követése az alábbiakra vonatkozóan: egyéni védőeszközök, módszerek, oltószerek és eljárások a tűzoltási és mentési műveletek során. |
| --- | --- |

4.

utasítások követése az alábbiakra vonatkozóan: egyéni védőeszközök, módszerek, oltószerek és eljárások a tűzoltási és mentési műveletek során.

| 1. | A személyt fenyegető veszély elkerülésére szolgáló eljárások ismerete. |
| --- | --- |

1.

A személyt fenyegető veszély elkerülésére szolgáló eljárások ismerete.

| 2. | Képesség a vészhelyzeti eljárás szerint történő cselekvésre. |
| --- | --- |

2.

Képesség a vészhelyzeti eljárás szerint történő cselekvésre.

7.4.   A matróznak képesnek kell lennie arra, hogy feladatait a környezetvédelem fontosságának figyelembevételével hajtsa végre.

A matróznak képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | a környezet védelme a vonatkozó előírásoknak megfelelően; |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

a környezet védelme a vonatkozó előírásoknak megfelelően;

| 1. | A környezetvédelemre vonatkozó nemzeti és nemzetközi előírások ismerete. |
| --- | --- |

1.

A környezetvédelemre vonatkozó nemzeti és nemzetközi előírások ismerete.

| 2. | Képesség a rendelkezésre álló dokumentáció és információs rendszerek környezetvédelmi kérdésekben történő használatára az utasítások szerint. |
| --- | --- |

2.

Képesség a rendelkezésre álló dokumentáció és információs rendszerek környezetvédelmi kérdésekben történő használatára az utasítások szerint.

| 3. | A szennyező anyagok lehetséges szivárgása, kiömlése vagy környezetbe engedése következményeinek ismerete. |
| --- | --- |

3.

A szennyező anyagok lehetséges szivárgása, kiömlése vagy környezetbe engedése következményeinek ismerete.

| 4. | A veszélyes áruk és azok környezetvédelmi szempontok szerinti osztályozásának ismerete. |
| --- | --- |

4.

A veszélyes áruk és azok környezetvédelmi szempontok szerinti osztályozásának ismerete.

| 2. | óvintézkedések meghozatala a környezetszennyezés megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

2.

óvintézkedések meghozatala a környezetszennyezés megelőzése érdekében;

| 1. | A környezetszennyezés megelőzésére szolgáló általános óvintézkedések ismerete. |
| --- | --- |

1.

A környezetszennyezés megelőzésére szolgáló általános óvintézkedések ismerete.

| 2. | Képesség az általános óvintézkedések betartására és biztonságos üzemanyag-töltési eljárások alkalmazására. |
| --- | --- |

2.

Képesség az általános óvintézkedések betartására és biztonságos üzemanyag-töltési eljárások alkalmazására.

| 3. | Képesség az utasításoknak megfelelő intézkedések megtételére ütközés esetén, például a szivárgó lékek lezárásával. |
| --- | --- |

3.

Képesség az utasításoknak megfelelő intézkedések megtételére ütközés esetén, például a szivárgó lékek lezárásával.

| 3. | erőforrások hatékony felhasználása; |
| --- | --- |

3.

erőforrások hatékony felhasználása;

| 1. | Az üzemanyag-takarékosság módszereinek ismerete. |
| --- | --- |

1.

Az üzemanyag-takarékosság módszereinek ismerete.

| 2. | Képesség az anyagok gazdaságos és energiatakarékos módon való felhasználására. |
| --- | --- |

2.

Képesség az anyagok gazdaságos és energiatakarékos módon való felhasználására.

| 4. | a hulladékok környezetbarát módon történő ártalmatlanítása. |
| --- | --- |

4.

a hulladékok környezetbarát módon történő ártalmatlanítása.

| 1. | A hulladékokra vonatkozó alkalmazandó szabályok ismerete. |
| --- | --- |

1.

A hulladékokra vonatkozó alkalmazandó szabályok ismerete.

| 2. | Képesség a következő tételek gyűjtésére, szállítására és ártalmatlanítására:






  • | a vízi járművön felhalmozódott olaj és zsír, |
| --- | --- | --- |

2.

Képesség a következő tételek gyűjtésére, szállítására és ártalmatlanítására:

•

a vízi járművön felhalmozódott olaj és zsír,

| • | rakománymaradványok, és |
| --- | --- |

•

rakománymaradványok, és

| • | más típusú hulladékáruk. |
| --- | --- |

•

más típusú hulladékáruk.

II.   A VEZETŐI SZINTRE VONATKOZÓ KOMPETENCIAKÖVETELMÉNYEK

0.   Felügyelet

A hajóvezetőnek képesnek kell lennie arra, hogy oktatást biztosítson a fedélzeti személyzet többi tagja részére, és felügyelje az általuk végzett, az (EU) 2017/2397 irányelv II. mellékletének 1. pontjában említett feladatokat, aminek előfeltétele, hogy rendelkezzen az e feladatok elvégzéséhez szükséges képességekkel.

A hajóvezetői képesítést szerezni kívánó személyeknek igazolniuk kell, hogy rendelkeznek a következő 0.1–7.4. pontban felsorolt kompetenciákkal, kivéve, ha az alábbi lépések egyikét megtették:

| — | elvégeztek egy jóváhagyott képzési programot, amely az operatív üzemeltetési szintre vonatkozó alkalmassági követelményeken alapul; |
| --- | --- |

—

elvégeztek egy jóváhagyott képzési programot, amely az operatív üzemeltetési szintre vonatkozó alkalmassági követelményeken alapul;

| — | sikeresen elvégeztek egy közigazgatási hatóság által végzett kompetenciafelmérést, amelynek célja az üzemeltetési szintre vonatkozó alkalmassági követelményeknek való megfelelőség ellenőrzése volt. |
| --- | --- |

—

sikeresen elvégeztek egy közigazgatási hatóság által végzett kompetenciafelmérést, amelynek célja az üzemeltetési szintre vonatkozó alkalmassági követelményeknek való megfelelőség ellenőrzése volt.

0.1.   Hajózás

A hajóvezetőnek képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | a kikötési, az indulási és a vontatási (tolási) műveletek bemutatása; |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

a kikötési, az indulási és a vontatási (tolási) műveletek bemutatása;

| 1. | A kikötési, az indulási és a vontatási (tolási) műveletekhez használt berendezések, anyagok és eljárások ismerete. |
| --- | --- |

1.

A kikötési, az indulási és a vontatási (tolási) műveletekhez használt berendezések, anyagok és eljárások ismerete.

| 2. | Képesség a fedélzeten rendelkezésre álló anyagok, például csörlők, bakok, kötelek és sodronyok használatára a vonatkozó munkabiztonsági intézkedések figyelembevételével, beleértve az egyéni védőeszközök és mentőeszközök használatát. |
| --- | --- |

2.

Képesség a fedélzeten rendelkezésre álló anyagok, például csörlők, bakok, kötelek és sodronyok használatára a vonatkozó munkabiztonsági intézkedések figyelembevételével, beleértve az egyéni védőeszközök és mentőeszközök használatát.

| 3. | Képesség a kormányállással való kommunikációra intercom kommunikációs rendszerek és kézjelek segítségével. |
| --- | --- |

3.

Képesség a kormányállással való kommunikációra intercom kommunikációs rendszerek és kézjelek segítségével.

| 4. | A vízi jármű körüli vízmozgás hatásainak ismerete és a hajózás körülményeit befolyásoló helyi hatások ismerete, beleértve a hosszanti úszáshelyzetnek (trimm) és a sekély víznek a vízi jármű merüléséhez kapcsolódó hatásait. |
| --- | --- |

4.

A vízi jármű körüli vízmozgás hatásainak ismerete és a hajózás körülményeit befolyásoló helyi hatások ismerete, beleértve a hosszanti úszáshelyzetnek (trimm) és a sekély víznek a vízi jármű merüléséhez kapcsolódó hatásait.

| 5. | A vízi járművet manőverezés során befolyásoló vízmozgás ismerete, beleértve azokat a kölcsönhatásokat, amikor két vízi jármű egy keskeny hajóútban egymás mellett elhalad vagy egymást megelőzi, illetve a part mentén kikötött vízi járműre akkor ható kölcsönhatásokat, amikor egy másik vízi jármű tőle kis távolságban elhalad a hajóútban. |
| --- | --- |

5.

A vízi járművet manőverezés során befolyásoló vízmozgás ismerete, beleértve azokat a kölcsönhatásokat, amikor két vízi jármű egy keskeny hajóútban egymás mellett elhalad vagy egymást megelőzi, illetve a part mentén kikötött vízi járműre akkor ható kölcsönhatásokat, amikor egy másik vízi jármű tőle kis távolságban elhalad a hajóútban.

| 2. | tolt bárkák kötelékei felcsatolási műveleteinek bemutatása; |
| --- | --- |

2.

tolt bárkák kötelékei felcsatolási műveleteinek bemutatása;

| 1. | A felcsatolási műveletekhez használt berendezések, anyagok és eljárások ismerete. |
| --- | --- |

1.

A felcsatolási műveletekhez használt berendezések, anyagok és eljárások ismerete.

| 2. | Képesség a tolt bárkák kötelékeinek felcsatolására és lecsatolására a szükséges berendezések és anyagok felhasználásával. |
| --- | --- |

2.

Képesség a tolt bárkák kötelékeinek felcsatolására és lecsatolására a szükséges berendezések és anyagok felhasználásával.

| 3. | Képesség a fedélzeten rendelkezésre álló felszereléseknek és anyagoknak a felcsatolási műveletekhez való felhasználására, a vonatkozó munkabiztonsági intézkedések figyelembevételével, beleértve az egyéni védőeszközök és mentőeszközök használatát. |
| --- | --- |

3.

Képesség a fedélzeten rendelkezésre álló felszereléseknek és anyagoknak a felcsatolási műveletekhez való felhasználására, a vonatkozó munkabiztonsági intézkedések figyelembevételével, beleértve az egyéni védőeszközök és mentőeszközök használatát.

| 4. | Képesség a fedélzeti személyzet azon tagjaival való kommunikációra, akik részt vesznek a tolt bárkák kötelékeinek felcsatolási műveleteiben. |
| --- | --- |

4.

Képesség a fedélzeti személyzet azon tagjaival való kommunikációra, akik részt vesznek a tolt bárkák kötelékeinek felcsatolási műveleteiben.

| 3. | horgonyzási műveletek bemutatása; |
| --- | --- |

3.

horgonyzási műveletek bemutatása;

| 1. | A horgonyzási műveletekhez használt berendezések, anyagok és eljárások ismerete. |
| --- | --- |

1.

A horgonyzási műveletekhez használt berendezések, anyagok és eljárások ismerete.

| 2. | Képesség a horgonyzási manőverek bemutatására: horgonyberendezésnek a horgonyzási műveletekhez való előkészítésére, a horgony ledobására, a kezdeti irányba forduláshoz elegendő hosszúságú kábel vagy lánc lebocsátására, annak meghatározására, hogy a horgony a helyén tartja-e a vízi járművet (horgony iránya), a horgonyzás befejezésekor a horgonyok rögzítésére, és különböző manőverekben vonszolóhorgonyok használatára és a horgonyjelek kezelésére. |
| --- | --- |

2.

Képesség a horgonyzási manőverek bemutatására: horgonyberendezésnek a horgonyzási műveletekhez való előkészítésére, a horgony ledobására, a kezdeti irányba forduláshoz elegendő hosszúságú kábel vagy lánc lebocsátására, annak meghatározására, hogy a horgony a helyén tartja-e a vízi járművet (horgony iránya), a horgonyzás befejezésekor a horgonyok rögzítésére, és különböző manőverekben vonszolóhorgonyok használatára és a horgonyjelek kezelésére.

| 3. | Képesség a fedélzeten rendelkezésre álló felszereléseknek és anyagoknak a horgonyzási műveletekhez való felhasználására, a vonatkozó munkabiztonsági intézkedések figyelembevételével, beleértve az egyéni védőeszközök és mentőeszközök használatát. |
| --- | --- |

3.

Képesség a fedélzeten rendelkezésre álló felszereléseknek és anyagoknak a horgonyzási műveletekhez való felhasználására, a vonatkozó munkabiztonsági intézkedések figyelembevételével, beleértve az egyéni védőeszközök és mentőeszközök használatát.

| 4. | Képesség a kormányállással való kommunikációra intercom kommunikációs rendszerek és kézjelek segítségével. |
| --- | --- |

4.

Képesség a kormányállással való kommunikációra intercom kommunikációs rendszerek és kézjelek segítségével.

| 4. | a hajózás biztonsága érdekében a megfelelő intézkedések megtétele; |
| --- | --- |

4.

a hajózás biztonsága érdekében a megfelelő intézkedések megtétele;

| 1. | Képesség a vízi jármű személyzetének azonnali figyelmeztetésére, valamint az egyéni védőeszközök és mentőeszközök használatára. |
| --- | --- |

1.

Képesség a vízi jármű személyzetének azonnali figyelmeztetésére, valamint az egyéni védőeszközök és mentőeszközök használatára.

| 2. | Képesség a vízi jármű vízzáróságának biztosítására. |
| --- | --- |

2.

Képesség a vízi jármű vízzáróságának biztosítására.

| 3. | Képesség az ellenőrzőlista szerinti munkák bemutatására és elvégzésére a fedélzeten és a lakóterekben, mint például a nyílások és a hajófenék vízszigetelése és biztosítása. |
| --- | --- |

3.

Képesség az ellenőrzőlista szerinti munkák bemutatására és elvégzésére a fedélzeten és a lakóterekben, mint például a nyílások és a hajófenék vízszigetelése és biztosítása.

| 5. | a különböző típusú zsilipek és hidak ismertetése működésük tekintetében; |
| --- | --- |

5.

a különböző típusú zsilipek és hidak ismertetése működésük tekintetében;

| 1. | A zsilipek és hidak alakjának, elrendezésének és felszereléseinek, a zsilipelésnek (zsilipelési folyamatnak), zsilipkapuk típusainak, bakoknak és lépcsőknek stb. ismerete. |
| --- | --- |

1.

A zsilipek és hidak alakjának, elrendezésének és felszereléseinek, a zsilipelésnek (zsilipelési folyamatnak), zsilipkapuk típusainak, bakoknak és lépcsőknek stb. ismerete.

| 2. | Képesség az alkalmazandó eljárásoknak a fedélzeti személyzet tagja számára történő elmagyarázására és bemutatására a zsilipeken, gátak mellett és hidak alatt történő áthaladás során. |
| --- | --- |

2.

Képesség az alkalmazandó eljárásoknak a fedélzeti személyzet tagja számára történő elmagyarázására és bemutatására a zsilipeken, gátak mellett és hidak alatt történő áthaladás során.

| 6. | az általános rendelkezések, jelzések, jelek és jelölési rendszer figyelembevétele. |
| --- | --- |

6.

az általános rendelkezések, jelzések, jelek és jelölési rendszer figyelembevétele.

| 1. | Az adott belvízi utakra vonatkozó rendőrségi előírások ismerete. |
| --- | --- |

1.

Az adott belvízi utakra vonatkozó rendőrségi előírások ismerete.

| 2. | Képesség a vízi jármű nappali és éjszakai jelölési rendszerének, jeleinek és hangjelzéseinek kezelésére és fenntartására. |
| --- | --- |

2.

Képesség a vízi jármű nappali és éjszakai jelölési rendszerének, jeleinek és hangjelzéseinek kezelésére és fenntartására.

| 3. | A SIGNI és az IALA („A” rendszer) szerinti bója- és jelölési rendszer ismerete. |
| --- | --- |

3.

A SIGNI és az IALA („A” rendszer) szerinti bója- és jelölési rendszer ismerete.

0.2.   A vízi jármű üzemeltetése

A hajóvezetőnek képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | a különböző vízi járművek megkülönböztetése; |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

a különböző vízi járművek megkülönböztetése;

| 1. | A leggyakoribb vízi jármű típusoknak, köztük az európai belvízi közlekedésben használt kötelékeknek, valamint azok megfelelő felépítésének, méreteinek és nettó űrtartalmának ismerete. |
| --- | --- |

1.

A leggyakoribb vízi jármű típusoknak, köztük az európai belvízi közlekedésben használt kötelékeknek, valamint azok megfelelő felépítésének, méreteinek és nettó űrtartalmának ismerete.

| 2. | Képesség a leggyakoribb vízi jármű típusok, beleértve az európai belvízi közlekedésben használt kötelékek jellemzőinek ismertetésére. |
| --- | --- |

2.

Képesség a leggyakoribb vízi jármű típusok, beleértve az európai belvízi közlekedésben használt kötelékek jellemzőinek ismertetésére.

| 2. | a vízi jármű üzemeltetéséhez szükséges dokumentációra vonatkozó ismeretek alkalmazása. |
| --- | --- |

2.

a vízi jármű üzemeltetéséhez szükséges dokumentációra vonatkozó ismeretek alkalmazása.

| 1. | A vízi jármű kötelező dokumentációjának ismerete. |
| --- | --- |

1.

A vízi jármű kötelező dokumentációjának ismerete.

| 2. | Képesség a dokumentáció jelentőségének ismertetésére a nemzetközi és nemzeti követelmények és jogszabályok összefüggésében. |
| --- | --- |

2.

Képesség a dokumentáció jelentőségének ismertetésére a nemzetközi és nemzeti követelmények és jogszabályok összefüggésében.

0.3.   Rakománykezelés, rakományelrendezés és személyszállítás

A hajóvezetőnek képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | a Veszélyes Áruk Nemzetközi Belvízi Szállításáról szóló Európai Megállapodás (European Agreement concerning the International Carriage of Dangerous Goods by Inland Waterways, ADN), annak címkézési és személyszállításra vonatkozó biztonsági eljárásainak ismertetése; |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

a Veszélyes Áruk Nemzetközi Belvízi Szállításáról szóló Európai Megállapodás (European Agreement concerning the International Carriage of Dangerous Goods by Inland Waterways, ADN), annak címkézési és személyszállításra vonatkozó biztonsági eljárásainak ismertetése;

| 1. | Képesség a veszélyes áruk ADN szerinti címkézésének ismertetésére. |
| --- | --- |

1.

Képesség a veszélyes áruk ADN szerinti címkézésének ismertetésére.

| 2. | Képesség a személyszállítási biztonsági eljárások ismertetésére, beleértve az 1177/2010/EU rendelet alkalmazását. |
| --- | --- |

2.

Képesség a személyszállítási biztonsági eljárások ismertetésére, beleértve az 1177/2010/EU rendelet alkalmazását.

| 3. | Képesség az utasokkal való hatékony kommunikációra. |
| --- | --- |

3.

Képesség az utasokkal való hatékony kommunikációra.

| 2. | a ballasztrendszer használatának elmagyarázása és bemutatása; |
| --- | --- |

2.

a ballasztrendszer használatának elmagyarázása és bemutatása;

| 1. | A ballasztrendszer működésének és használatának ismerete. |
| --- | --- |

1.

A ballasztrendszer működésének és használatának ismerete.

| 2. | Képesség a ballasztrendszer használatának elmagyarázására, például a ballaszttartályok feltöltésével vagy kiürítésével. |
| --- | --- |

2.

Képesség a ballasztrendszer használatának elmagyarázására, például a ballaszttartályok feltöltésével vagy kiürítésével.

| 3. | a rakomány mennyiségének ellenőrzése. |
| --- | --- |

3.

a rakomány mennyiségének ellenőrzése.

| 1. | A különböző típusú vízi járművekre berakodott rakomány tömegének meghatározására szolgáló kézi és technikai módszerek ismerete. |
| --- | --- |

1.

A különböző típusú vízi járművekre berakodott rakomány tömegének meghatározására szolgáló kézi és technikai módszerek ismerete.

| 2. | Képesség a berakodott vagy kirakodott rakomány mennyiségének meghatározására szolgáló módszerek használatára. |
| --- | --- |

2.

Képesség a berakodott vagy kirakodott rakomány mennyiségének meghatározására szolgáló módszerek használatára.

| 3. | Képesség a folyékony rakomány mennyiségének kiszámítására a szondák és/vagy tartálytáblázatok segítségével. |
| --- | --- |

3.

Képesség a folyékony rakomány mennyiségének kiszámítására a szondák és/vagy tartálytáblázatok segítségével.

0.4.   Hajózási gépészet és elektrotechnika, elektronika és vezérléstechnika

A hajóvezetőnek képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | gépek működtetése, beleértve a szivattyúkat, a csővezetékeket, a fenékvíz-eltávolító és ballasztrendszereket; |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

gépek működtetése, beleértve a szivattyúkat, a csővezetékeket, a fenékvíz-eltávolító és ballasztrendszereket;

| 1. | A gépek, valamint a fenékvíz-eltávolító és a ballasztrendszer biztonságos üzemeltetésére, illetve a hulladékok megfelelő ártalmatlanítására vonatkozó követendő eljárások ismerete. |
| --- | --- |

1.

A gépek, valamint a fenékvíz-eltávolító és a ballasztrendszer biztonságos üzemeltetésére, illetve a hulladékok megfelelő ártalmatlanítására vonatkozó követendő eljárások ismerete.

| 2. | Képesség a gépházban lévő gépek üzemeltetésére és irányítására az eljárásokat követve. |
| --- | --- |

2.

Képesség a gépházban lévő gépek üzemeltetésére és irányítására az eljárásokat követve.

| 3. | Képesség a fenékvíz- és ballasztrendszer biztonságos működésének, üzemeltetésének és karbantartásának elmagyarázására, beleértve a következőket: az átszivattyúzási műveletekkel kapcsolatos incidensek bejelentése, illetve képesség a tartályokban lévő folyadékszintek helyes mérésére és jelentésére. |
| --- | --- |

3.

Képesség a fenékvíz- és ballasztrendszer biztonságos működésének, üzemeltetésének és karbantartásának elmagyarázására, beleértve a következőket: az átszivattyúzási műveletekkel kapcsolatos incidensek bejelentése, illetve képesség a tartályokban lévő folyadékszintek helyes mérésére és jelentésére.

| 4. | Képesség a motorok üzemeltetést követő leállítási műveleteinek előkészítésére és végrehajtására. |
| --- | --- |

4.

Képesség a motorok üzemeltetést követő leállítási műveleteinek előkészítésére és végrehajtására.

| 5. | Képesség a fenékvíz-, a ballaszt- és a rakományszivattyúzó rendszerek üzemeltetésére. |
| --- | --- |

5.

Képesség a fenékvíz-, a ballaszt- és a rakományszivattyúzó rendszerek üzemeltetésére.

| 6. | Képesség a hulladéktermékek helyes és biztonságos módon történő összegyűjtése, tárolása és szállítása szükségességének elmagyarázására. |
| --- | --- |

6.

Képesség a hulladéktermékek helyes és biztonságos módon történő összegyűjtése, tárolása és szállítása szükségességének elmagyarázására.

| 7. | Képesség hidraulikus és pneumatikus rendszerek használatára. |
| --- | --- |

7.

Képesség hidraulikus és pneumatikus rendszerek használatára.

| 2. | áramfejlesztők előkészítése, indítása, csatlakoztatása és váltása, valamint ezek rendszerei és a partiáram-ellátás irányítása; |
| --- | --- |

2.

áramfejlesztők előkészítése, indítása, csatlakoztatása és váltása, valamint ezek rendszerei és a partiáram-ellátás irányítása;

| 1. | Az energiaellátás csatlakoztatásának ismerete. |
| --- | --- |

1.

Az energiaellátás csatlakoztatásának ismerete.

| 2. | Képesség a kapcsolótábla használatára. |
| --- | --- |

2.

Képesség a kapcsolótábla használatára.

| 3. | Képesség a partiáram-ellátás használatára. |
| --- | --- |

3.

Képesség a partiáram-ellátás használatára.

| 3. | a szükséges szerszámok és anyagok használata; |
| --- | --- |

3.

a szükséges szerszámok és anyagok használata;

| 1. | A motorok és berendezések karbantartásához és javításához használt folyamatok, anyagok és szerszámok jellemzőinek és korlátozásainak ismerete. |
| --- | --- |

1.

A motorok és berendezések karbantartásához és javításához használt folyamatok, anyagok és szerszámok jellemzőinek és korlátozásainak ismerete.

| 2. | Képesség a biztonságos munkavégzési eljárások alkalmazására. |
| --- | --- |

2.

Képesség a biztonságos munkavégzési eljárások alkalmazására.

| 4. | a napi karbantartási munkálatok elvégzése a főmotorokon, segédgépeken és irányítórendszereken; |
| --- | --- |

4.

a napi karbantartási munkálatok elvégzése a főmotorokon, segédgépeken és irányítórendszereken;

Képesség a gépház, a főmotor, a főgépek, a segédberendezések és az irányítórendszerek karbantartására és gondos kezelésére.

| 5. | a napi karbantartási munkálatok elvégzése a gépeken, beleértve a szivattyúkat, a csővezetékeket, a fenékvíz- és ballasztrendszereket. |
| --- | --- |

5.

a napi karbantartási munkálatok elvégzése a gépeken, beleértve a szivattyúkat, a csővezetékeket, a fenékvíz- és ballasztrendszereket.

Képesség a szivattyúk, csővezetékrendszerek, fenékvíz- és ballasztrendszerek karbantartására és gondos kezelésére.

0.5.   Karbantartás és javítás

A hajóvezetőnek képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | az egészség és a környezet védelme a karbantartás és javítás végzése során; |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

az egészség és a környezet védelme a karbantartás és javítás végzése során;

| 1. | Az alkalmazandó tisztítási és környezetvédelmi eljárások és a higiéniai szabályok ismerete. |
| --- | --- |

1.

Az alkalmazandó tisztítási és környezetvédelmi eljárások és a higiéniai szabályok ismerete.

| 2. | Képesség az összes lakóterület és a kormányállás megtisztítására, valamint a háztartásnak a higiéniai szabályok betartásával történő megfelelő vezetésére, beleértve a saját lakóhelyiségért való felelősségvállalást. |
| --- | --- |

2.

Képesség az összes lakóterület és a kormányállás megtisztítására, valamint a háztartásnak a higiéniai szabályok betartásával történő megfelelő vezetésére, beleértve a saját lakóhelyiségért való felelősségvállalást.

| 3. | Képesség a gépháznak és a motoroknak a megfelelő tisztítószerekkel történő megtisztítására. |
| --- | --- |

3.

Képesség a gépháznak és a motoroknak a megfelelő tisztítószerekkel történő megtisztítására.

| 4. | Képesség a vízi jármű külső részeinek, a hajótestnek és a fedélzetnek a megfelelő sorrendben, a megfelelő anyagok használatával történő megtisztítására és konzerválására a környezetvédelmi szabályok szerint. |
| --- | --- |

4.

Képesség a vízi jármű külső részeinek, a hajótestnek és a fedélzetnek a megfelelő sorrendben, a megfelelő anyagok használatával történő megtisztítására és konzerválására a környezetvédelmi szabályok szerint.

| 5. | Képesség a vízi jármű gondos kezelésére és a háztartási hulladéknak a környezetvédelmi szabályok szerint történő ártalmatlanítására. |
| --- | --- |

5.

Képesség a vízi jármű gondos kezelésére és a háztartási hulladéknak a környezetvédelmi szabályok szerint történő ártalmatlanítására.

| 2. | műszaki eszközök karbantartása a műszaki utasítások szerint; |
| --- | --- |

2.

műszaki eszközök karbantartása a műszaki utasítások szerint;

| 1. | A karbantartásra és a javítási programokra vonatkozó műszaki utasítások ismerete. |
| --- | --- |

1.

A karbantartásra és a javítási programokra vonatkozó műszaki utasítások ismerete.

| 2. | Képesség az összes műszaki berendezés karbantartására és gondos kezelésére a műszaki utasításoknak megfelelően. |
| --- | --- |

2.

Képesség az összes műszaki berendezés karbantartására és gondos kezelésére a műszaki utasításoknak megfelelően.

| 3. | Képesség a karbantartási programok (beleértve a digitálisakat is) felügyelet alatt történő alkalmazására. |
| --- | --- |

3.

Képesség a karbantartási programok (beleértve a digitálisakat is) felügyelet alatt történő alkalmazására.

| 3. | sodronyok és kötelek biztonságos kezelése; |
| --- | --- |

3.

sodronyok és kötelek biztonságos kezelése;

| 1. | A különböző típusú kötelek és sodronyok jellemzőinek ismerete. |
| --- | --- |

1.

A különböző típusú kötelek és sodronyok jellemzőinek ismerete.

| 2. | Képesség azok biztonságos használatára és tárolására a biztonságos munkavégzési módszerek és szabályok szerint. |
| --- | --- |

2.

Képesség azok biztonságos használatára és tárolására a biztonságos munkavégzési módszerek és szabályok szerint.

| 4. | csomók és fonások készítése felhasználásuknak megfelelően, és azok karbantartása. |
| --- | --- |

4.

csomók és fonások készítése felhasználásuknak megfelelően, és azok karbantartása.

| 1. | A fedélzeten rendelkezésre álló eszközökkel történő biztonságos vontatás és összekapcsolás biztosítása érdekében követendő eljárások ismerete. |
| --- | --- |

1.

A fedélzeten rendelkezésre álló eszközökkel történő biztonságos vontatás és összekapcsolás biztosítása érdekében követendő eljárások ismerete.

| 2. | Képesség a sodronyok és kötelek fonására. |
| --- | --- |

2.

Képesség a sodronyok és kötelek fonására.

| 3. | Képesség csomók alkalmazására felhasználásuknak megfelelően. |
| --- | --- |

3.

Képesség csomók alkalmazására felhasználásuknak megfelelően.

| 4. | Képesség a sodronyok és kötelek karbantartására. |
| --- | --- |

4.

Képesség a sodronyok és kötelek karbantartására.

0.6.   Kommunikáció

A hajóvezetőnek képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | tények bemutatása műszaki szakkifejezések használatával. |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

tények bemutatása műszaki szakkifejezések használatával.

| 1. | A szükséges műszaki és hajózási kifejezések, valamint a szabványosított kommunikációs kifejezésekben előforduló, szociális szempontokkal kapcsolatos kifejezések ismerete. |
| --- | --- |

1.

A szükséges műszaki és hajózási kifejezések, valamint a szabványosított kommunikációs kifejezésekben előforduló, szociális szempontokkal kapcsolatos kifejezések ismerete.

| 2. | Képesség a szükséges műszaki és hajózási kifejezések, valamint a szabványosított kommunikációs kifejezésekben előforduló, szociális szempontokkal kapcsolatos kifejezések használatára. |
| --- | --- |

2.

Képesség a szükséges műszaki és hajózási kifejezések, valamint a szabványosított kommunikációs kifejezésekben előforduló, szociális szempontokkal kapcsolatos kifejezések használatára.

0.7.   Egészségvédelem, biztonság és környezetvédelem

A hajóvezetőnek képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | a munkahelyi biztonságra és a balesetek megelőzésére vonatkozó szabályok alkalmazása; |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

a munkahelyi biztonságra és a balesetek megelőzésére vonatkozó szabályok alkalmazása;

| 1. | A biztonságos munkavégzési módszerek ismerete. |
| --- | --- |

1.

A biztonságos munkavégzési módszerek ismerete.

| 2. | A fedélzeten előforduló kockázatok természetének ismerete. |
| --- | --- |

2.

A fedélzeten előforduló kockázatok természetének ismerete.

| 3. | Képesség a fedélzeten előforduló kockázatokkal kapcsolatos veszélyhelyzetek megelőzésére, például:






  • | a vízi jármű mozgása, |
| --- | --- | --- |

3.

Képesség a fedélzeten előforduló kockázatokkal kapcsolatos veszélyhelyzetek megelőzésére, például:

•

a vízi jármű mozgása,

| • | a vízi járműbe való biztonságos beszállás és az abból való biztonságos kiszállás biztosítása (pl. feljáróhíd, szolgálati csónak), |
| --- | --- |

•

a vízi járműbe való biztonságos beszállás és az abból való biztonságos kiszállás biztosítása (pl. feljáróhíd, szolgálati csónak),

| • | a mozdítható tárgyak biztonságos elhelyezése, |
| --- | --- |

•

a mozdítható tárgyak biztonságos elhelyezése,

| • | gépekkel való munkavégzés, |
| --- | --- |

•

gépekkel való munkavégzés,

| • | elektromos veszélyek felismerése, |
| --- | --- |

•

elektromos veszélyek felismerése,

| • | tűzvédelmi intézkedések és tűzoltás, |
| --- | --- |

•

tűzvédelmi intézkedések és tűzoltás,

| • | kézi szerszámok professzionális használata, |
| --- | --- |

•

kézi szerszámok professzionális használata,

| • | hordozható elektromos szerszámok professzionális használata, |
| --- | --- |

•

hordozható elektromos szerszámok professzionális használata,

| • | egészségügyi és higiéniai követelményeknek való megfelelés, |
| --- | --- |

•

egészségügyi és higiéniai követelményeknek való megfelelés,

| • | az elcsúszási, leesési és felbotlási kockázatot jelentő körülmények kiküszöbölése. |
| --- | --- |

•

az elcsúszási, leesési és felbotlási kockázatot jelentő körülmények kiküszöbölése.

| 4. | A vonatkozó egészségvédelmi és biztonsági munkautasítások ismerete a fedélzeten zajló tevékenységek során. |
| --- | --- |

4.

A vonatkozó egészségvédelmi és biztonsági munkautasítások ismerete a fedélzeten zajló tevékenységek során.

| 5. | A biztonságos és fenntartható munkakörülményekre vonatkozó alkalmazandó szabályozások ismerete. |
| --- | --- |

5.

A biztonságos és fenntartható munkakörülményekre vonatkozó alkalmazandó szabályozások ismerete.

| 6. | Képesség olyan tevékenységek megakadályozására, amelyek kockázatot jelenthetnek a személyzetre vagy a vízi járműre nézve, mint például:






  • | a rakományok berakodása vagy kirakodása, |
| --- | --- | --- |

6.

Képesség olyan tevékenységek megakadályozására, amelyek kockázatot jelenthetnek a személyzetre vagy a vízi járműre nézve, mint például:

•

a rakományok berakodása vagy kirakodása,

| • | kikötés és elindulás, |
| --- | --- |

•

kikötés és elindulás,

| • | magasban történő munkavégzés, |
| --- | --- |

•

magasban történő munkavégzés,

| • | vegyszerekkel történő munkavégzés, |
| --- | --- |

•

vegyszerekkel történő munkavégzés,

| • | akkumulátorokkal történő munkavégzés, |
| --- | --- |

•

akkumulátorokkal történő munkavégzés,

| • | a gépházban való tartózkodás során, |
| --- | --- |

•

a gépházban való tartózkodás során,

| • | terhek felemelése (kézzel és mechanikusan), |
| --- | --- |

•

terhek felemelése (kézzel és mechanikusan),

| • | zárt térbe való belépés és ott történő munkavégzés. |
| --- | --- |

•

zárt térbe való belépés és ott történő munkavégzés.

| 2. | egyéni védőeszközök használata a balesetek megelőzése céljából; |
| --- | --- |

2.

egyéni védőeszközök használata a balesetek megelőzése céljából;

| 1. | A fedélzeten való biztonságos munkavégzéshez szükséges felszerelések használatára vonatkozó eljárások ismerete. |
| --- | --- |

1.

A fedélzeten való biztonságos munkavégzéshez szükséges felszerelések használatára vonatkozó eljárások ismerete.

| 2. | Képesség az egyéni védőeszközök használatára, például:






  • | szem védelme, |
| --- | --- | --- |

2.

Képesség az egyéni védőeszközök használatára, például:

•

szem védelme,

| • | légutak védelme, |
| --- | --- |

•

légutak védelme,

| • | fül védelme, |
| --- | --- |

•

fül védelme,

| • | fej védelme, |
| --- | --- |

•

fej védelme,

| • | védőruházat. |
| --- | --- |

•

védőruházat.

| 3. | úszás és segítségnyújtás mentési műveletek esetén; |
| --- | --- |

3.

úszás és segítségnyújtás mentési műveletek esetén;

| 1. | Képesség az úszástudás mentési műveletek céljából történő alkalmazására. |
| --- | --- |

1.

Képesség az úszástudás mentési műveletek céljából történő alkalmazására.

| 2. | Képesség a mentőfelszerelések használatára mentési műveletek esetén. |
| --- | --- |

2.

Képesség a mentőfelszerelések használatára mentési műveletek esetén.

| 3. | Képesség egy áldozat megmentésére és szállítására. |
| --- | --- |

3.

Képesség egy áldozat megmentésére és szállítására.

| 4. | vészhelyzeti menekülési útvonalak használata; |
| --- | --- |

4.

vészhelyzeti menekülési útvonalak használata;

| 1. | Az evakuálási helyzetben követendő eljárások ismerete (a fedélzet helyi jellemzői szerint). |
| --- | --- |

1.

Az evakuálási helyzetben követendő eljárások ismerete (a fedélzet helyi jellemzői szerint).

| 2. | Képesség a menekülési útvonalak szabadon tartására. |
| --- | --- |

2.

Képesség a menekülési útvonalak szabadon tartására.

| 5. | a belső vészhelyzeti kommunikációs és riasztórendszerek használata; |
| --- | --- |

5.

a belső vészhelyzeti kommunikációs és riasztórendszerek használata;

Képesség a vészhelyzeti kommunikációs és riasztórendszerek és berendezések használatára.

| 6. | a tűz elemeinek, valamint a gyulladás típusainak és a gyújtóforrásoknak a megkülönböztetése; |
| --- | --- |

6.

a tűz elemeinek, valamint a gyulladás típusainak és a gyújtóforrásoknak a megkülönböztetése;

| 1. | A különböző tevékenységek során felmerülő, potenciálisan tüzet okozó körülmények ismerete, valamint a tüzeknek az EN európai szabvány vagy azzal egyenértékű szabvány szerinti osztályozása. |
| --- | --- |

1.

A különböző tevékenységek során felmerülő, potenciálisan tüzet okozó körülmények ismerete, valamint a tüzeknek az EN európai szabvány vagy azzal egyenértékű szabvány szerinti osztályozása.

| 2. | Az égési folyamat elemeinek ismerete. |
| --- | --- |

2.

Az égési folyamat elemeinek ismerete.

| 3. | Képesség a tűzoltás alapvető eljárásainak alkalmazására. |
| --- | --- |

3.

Képesség a tűzoltás alapvető eljárásainak alkalmazására.

| 7. | a különböző típusú tűzoltó készülékek megkülönböztetése és használata. |
| --- | --- |

7.

a különböző típusú tűzoltó készülékek megkülönböztetése és használata.

| 1. | A tűzoltó készülékek különböző jellemzőinek és osztályainak ismerete. |
| --- | --- |

1.

A tűzoltó készülékek különböző jellemzőinek és osztályainak ismerete.

| 2. | Képesség a különböző tűzoltási módszerek alkalmazására, valamint az oltókészülékek és az állandó berendezések használatára, mint például:






  • | tűzoltó készülékek osztályai, |
| --- | --- | --- |

2.

Képesség a különböző tűzoltási módszerek alkalmazására, valamint az oltókészülékek és az állandó berendezések használatára, mint például:

•

tűzoltó készülékek osztályai,

| • | a különböző típusú hordozható tűzoltó készülékek használata, |
| --- | --- |

•

a különböző típusú hordozható tűzoltó készülékek használata,

| • | a szél hatása a tűz megközelítésekor. |
| --- | --- |

•

a szél hatása a tűz megközelítésekor.

| 8. | Orvosi elsősegély nyújtása |
| --- | --- |

8.

Orvosi elsősegély nyújtása

| 1. | Az elsősegélynyújtás általános elveinek ismerete, beleértve a test felépítését és a vízi jármű fedélzetén a helyzet értékelése után ellátandó funkciókat. |
| --- | --- |

1.

Az elsősegélynyújtás általános elveinek ismerete, beleértve a test felépítését és a vízi jármű fedélzetén a helyzet értékelése után ellátandó funkciókat.

| 2. | Képesség a fizikai és mentális állapot, illetve a személyes higiénia fenntartására elsősegélynyújtás esetén. |
| --- | --- |

2.

Képesség a fizikai és mentális állapot, illetve a személyes higiénia fenntartására elsősegélynyújtás esetén.

| 3. | A balesetek esetén alkalmazandó megfelelő intézkedések ismerete az elismert legjobb gyakorlatoknak megfelelően. |
| --- | --- |

3.

A balesetek esetén alkalmazandó megfelelő intézkedések ismerete az elismert legjobb gyakorlatoknak megfelelően.

| 4. | Képesség az áldozatok szükségleteinek és a saját biztonságot fenyegető veszélyeknek a felmérésére. |
| --- | --- |

4.

Képesség az áldozatok szükségleteinek és a saját biztonságot fenyegető veszélyeknek a felmérésére.

| 5. | Képesség a szükséges intézkedések vészhelyzet esetén történő végrehajtására, beleértve a következőket:






  a) | az áldozat megfelelő testhelyzetbe való elhelyezése, |
| --- | --- | --- |

5.

Képesség a szükséges intézkedések vészhelyzet esetén történő végrehajtására, beleértve a következőket:

a)

az áldozat megfelelő testhelyzetbe való elhelyezése,

| b) | újraélesztési technikák alkalmazása, |
| --- | --- |

b)

újraélesztési technikák alkalmazása,

| c) | vérzés csillapítása, |
| --- | --- |

c)

vérzés csillapítása,

| d) | alapvető sokktalanításra szolgáló megfelelő intézkedések alkalmazása, |
| --- | --- |

d)

alapvető sokktalanításra szolgáló megfelelő intézkedések alkalmazása,

| e) | megfelelő intézkedések alkalmazása égési sérülések és forrázások esetén, beleértve az elektromos áram okozta baleseteket is, |
| --- | --- |

e)

megfelelő intézkedések alkalmazása égési sérülések és forrázások esetén, beleértve az elektromos áram okozta baleseteket is,

| f) | áldozat megmentése és szállítása. |
| --- | --- |

f)

áldozat megmentése és szállítása.

| 6. | Képesség kötések rögtönzésére és az elsősegélykészletben található anyagok használatára. |
| --- | --- |

6.

Képesség kötések rögtönzésére és az elsősegélykészletben található anyagok használatára.

1.   Hajózás

1.1.   A hajóvezetőnek képesnek kell lennie meghatározni az útvonalat és navigálni a belvízi utakon, ennek részeként képesnek kell lennie arra, hogy kiválassza a legészszerűbb, leggazdaságosabb és ökológiai szempontból legjobb hajózási útvonalat a rakodási és kirakodási célpontok eléréséhez, figyelembe véve az alkalmazandó közlekedési szabályzatot és a belvízi hajózás egyezményes szabályait.

A hajóvezetőnek képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | hajózás az európai belvízi utakon, beleértve a zsilipeket és hajólifteket az ügynökkel kötött hajózási megállapodások szerint; |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

hajózás az európai belvízi utakon, beleértve a zsilipeket és hajólifteket az ügynökkel kötött hajózási megállapodások szerint;

| 1. | A belvízi hajózásban használt nemzeti és nemzetközi vízi utak ismerete, a folyók, csatornák, tengeri kikötők, belvízi kikötők földrajzi elhelyezkedésének és a rakományáramokkal való kapcsolatnak az ismerete. |
| --- | --- |

1.

A belvízi hajózásban használt nemzeti és nemzetközi vízi utak ismerete, a folyók, csatornák, tengeri kikötők, belvízi kikötők földrajzi elhelyezkedésének és a rakományáramokkal való kapcsolatnak az ismerete.

| 2. | A belvízi utaknak a Közlekedési Miniszterek Európai Konferenciája (Conference of the European Ministers of Transport, CEMT) által kialakított osztályozásának ismerete, valamint a vízi út méreteinek ismerete a vízi jármű méreteihez viszonyítva modern információs rendszerek használatával. |
| --- | --- |

2.

A belvízi utaknak a Közlekedési Miniszterek Európai Konferenciája (Conference of the European Ministers of Transport, CEMT) által kialakított osztályozásának ismerete, valamint a vízi út méreteinek ismerete a vízi jármű méreteihez viszonyítva modern információs rendszerek használatával.

| 3. | Képesség a vízszintek, a mélység és a merülés figyelembevételével történő számításokra releváns információforrások felhasználásával. |
| --- | --- |

3.

Képesség a vízszintek, a mélység és a merülés figyelembevételével történő számításokra releváns információforrások felhasználásával.

| 4. | Képesség a távolságok és a hajózási idő kiszámítására a távolságokra, zsilipekre, korlátozásokra és hajózási sebességre vagy időre vonatkozó információforrások felhasználásával. |
| --- | --- |

4.

Képesség a távolságok és a hajózási idő kiszámítására a távolságokra, zsilipekre, korlátozásokra és hajózási sebességre vagy időre vonatkozó információforrások felhasználásával.

| 5. | A felelősséggel és a biztosítással kapcsolatos ismeretek. |
| --- | --- |

5.

A felelősséggel és a biztosítással kapcsolatos ismeretek.

| 6. | Képesség arra, hogy a személyzet tagjait és a kiszolgáló személyzetet a feladatok biztonságos módon történő végrehajtására oktassa. |
| --- | --- |

6.

Képesség arra, hogy a személyzet tagjait és a kiszolgáló személyzetet a feladatok biztonságos módon történő végrehajtására oktassa.

| 2. | a belvízi hajózásra vonatkozó közlekedési szabályok figyelembevétele és alkalmazása a sérülések elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

2.

a belvízi hajózásra vonatkozó közlekedési szabályok figyelembevétele és alkalmazása a sérülések elkerülése érdekében;

| 1. | Az éppen használt belvízi úton érvényes közlekedési szabályoknak, mint például a belvízi hajózás egyezményes szabályainak ismerete a károk (pl. ütközés) elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

1.

Az éppen használt belvízi úton érvényes közlekedési szabályoknak, mint például a belvízi hajózás egyezményes szabályainak ismerete a károk (pl. ütközés) elkerülése érdekében.

| 2. | Képesség az éppen használt belvízi útra vonatkozó alkalmazandó közlekedési szabályok alkalmazására. |
| --- | --- |

2.

Képesség az éppen használt belvízi útra vonatkozó alkalmazandó közlekedési szabályok alkalmazására.

| 3. | a vízi jármű üzemeltetése gazdasági és ökológiai szempontjainak figyelembevétele annak érdekében, hogy a vízi járművet hatékonyan és a környezetet tiszteletben tartva használják; |
| --- | --- |

3.

a vízi jármű üzemeltetése gazdasági és ökológiai szempontjainak figyelembevétele annak érdekében, hogy a vízi járművet hatékonyan és a környezetet tiszteletben tartva használják;

| 1. | A környezeti szempontok ismerete a belvízi utakon történő hajózás során. |
| --- | --- |

1.

A környezeti szempontok ismerete a belvízi utakon történő hajózás során.

| 2. | Képesség a környezeti szempontból fenntartható és gazdaságos hajózásra, tekintettel pl. az üzemanyag-hatékonyságra, üzemanyagtöltésre, károsanyag-kibocsátási szintekre, a sekély víz hatásaira, a parti áramellátáshoz való csatlakozásra és a hulladékgazdálkodásra. |
| --- | --- |

2.

Képesség a környezeti szempontból fenntartható és gazdaságos hajózásra, tekintettel pl. az üzemanyag-hatékonyságra, üzemanyagtöltésre, károsanyag-kibocsátási szintekre, a sekély víz hatásaira, a parti áramellátáshoz való csatlakozásra és a hulladékgazdálkodásra.

| 4. | a műszaki szerkezeteknek és a vízi utak profiljainak figyelembevétele, illetve óvintézkedések alkalmazása; |
| --- | --- |

4.

a műszaki szerkezeteknek és a vízi utak profiljainak figyelembevétele, illetve óvintézkedések alkalmazása;

| 1. | A mérnöki építményeknek, a vízi utak profiljának és a védműveknek a hajózásra gyakorolt hatásának ismerete. |
| --- | --- |

1.

A mérnöki építményeknek, a vízi utak profiljának és a védműveknek a hajózásra gyakorolt hatásának ismerete.

| 2. | Képesség a különböző típusú zsilipeken való áthajózásra, a zsilipelési eljárások, a különböző típusú hidak, a csatornák és folyók profiljainak ismerete, valamint a „biztonságos kikötők” és az éjszakai kikötők használata. |
| --- | --- |

2.

Képesség a különböző típusú zsilipeken való áthajózásra, a zsilipelési eljárások, a különböző típusú hidak, a csatornák és folyók profiljainak ismerete, valamint a „biztonságos kikötők” és az éjszakai kikötők használata.

| 5. | a hajóparancsnokoknak vagy tengerészeknek kiadott naprakész táblázatokkal vagy térképekkel, értesítésekkel és más kiadványokkal való munka; |
| --- | --- |

5.

a hajóparancsnokoknak vagy tengerészeknek kiadott naprakész táblázatokkal vagy térképekkel, értesítésekkel és más kiadványokkal való munka;

| 1. | A navigációs segédeszközök ismerete. |
| --- | --- |

1.

A navigációs segédeszközök ismerete.

| 2. | Képesség a navigációs segédeszközök, pl. a műholdas helymeghatározó rendszer használatára. |
| --- | --- |

2.

Képesség a navigációs segédeszközök, pl. a műholdas helymeghatározó rendszer használatára.

| 3. | Képesség a hajózási térképek használatára, figyelembe véve a pontossággal és térképolvasással kapcsolatos tényezőket – mint például a térkép dátuma, szimbólumai, szondák, fenék leírása, mélységadatok és dátumok (WGS84) –, illetve a nemzetközi térképek szabványainak használatára, mint például a belvízi ECDIS. |
| --- | --- |

3.

Képesség a hajózási térképek használatára, figyelembe véve a pontossággal és térképolvasással kapcsolatos tényezőket – mint például a térkép dátuma, szimbólumai, szondák, fenék leírása, mélységadatok és dátumok (WGS84) –, illetve a nemzetközi térképek szabványainak használatára, mint például a belvízi ECDIS.

| 4. | Képesség a hajózási kiadványok használatára – mint például a hajóparancsnokoknak vagy tengerészeknek szóló értesítések – a biztonságos navigációhoz szükséges információk összegyűjtéséhez, az árapály magasságának bármikor történő megtalálásához, a jégre, a magas vagy alacsony vízszintre, a kikötőhelyek és a kikötők katalógusára vonatkozó információk megtalálásához. |
| --- | --- |

4.

Képesség a hajózási kiadványok használatára – mint például a hajóparancsnokoknak vagy tengerészeknek szóló értesítések – a biztonságos navigációhoz szükséges információk összegyűjtéséhez, az árapály magasságának bármikor történő megtalálásához, a jégre, a magas vagy alacsony vízszintre, a kikötőhelyek és a kikötők katalógusára vonatkozó információk megtalálásához.

| 6. | a releváns forgalomfelügyeleti eszközök használata és azok alkalmazására való képesség; |
| --- | --- |

6.

a releváns forgalomfelügyeleti eszközök használata és azok alkalmazására való képesség;

| 1. | A jelzések ismerete. |
| --- | --- |

1.

A jelzések ismerete.

| 2. | Képesség a nappali és éjszakai jelzések, például a vízi járműnek irányt mutató fények használatára.
  A belvízi AIS, a belvízi ECDIS, a hajóparancsnokoknak vagy tengerészeknek szóló elektronikus jelentések és értesítések, az RIS, a megfigyelt és nem megfigyelt hajóforgalmi szolgáltatási (VTS) rendszerek és összetevőik ismerete. |
| --- | --- |

2.

Képesség a nappali és éjszakai jelzések, például a vízi járműnek irányt mutató fények használatára.

A belvízi AIS, a belvízi ECDIS, a hajóparancsnokoknak vagy tengerészeknek szóló elektronikus jelentések és értesítések, az RIS, a megfigyelt és nem megfigyelt hajóforgalmi szolgáltatási (VTS) rendszerek és összetevőik ismerete.

| 3. | Képesség a forgalmi információs eszközök használatára. |
| --- | --- |

3.

Képesség a forgalmi információs eszközök használatára.

1.2.   A hajóvezetőnek képesnek kell lennie a vízi jármű személyzetére vonatkozó szabályokkal kapcsolatos ismereteinek alkalmazására, ideértve a pihenőidőre és a fedélzeti személyzet összetételére vonatkozó ismereteket is;

A hajóvezetőnek képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | a vízi jármű biztonságához szükséges személyzeti feltételek biztosítása az alkalmazandó szabályoknak megfelelően, ideértve a pihenőidőre és a fedélzeti személyzet összetételére vonatkozó ismereteket is. |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

a vízi jármű biztonságához szükséges személyzeti feltételek biztosítása az alkalmazandó szabályoknak megfelelően, ideértve a pihenőidőre és a fedélzeti személyzet összetételére vonatkozó ismereteket is.

| 1. | A személyzetre vonatkozó minimális követelményeknek, illetve a személyzet tagjai és a kiszolgáló személyzet kötelező szakmai képesítéseinek ismerete. |
| --- | --- |

1.

A személyzetre vonatkozó minimális követelményeknek, illetve a személyzet tagjai és a kiszolgáló személyzet kötelező szakmai képesítéseinek ismerete.

| 2. | A személyzet tagjai egészségügyi alkalmasságára és orvosi ellenőrzéseire vonatkozó követelmények ismerete. |
| --- | --- |

2.

A személyzet tagjai egészségügyi alkalmasságára és orvosi ellenőrzéseire vonatkozó követelmények ismerete.

| 3. | Adatoknak a szolgálati könyvekbe való bejegyzésére vonatkozó adminisztratív eljárás ismerete. |
| --- | --- |

3.

Adatoknak a szolgálati könyvekbe való bejegyzésére vonatkozó adminisztratív eljárás ismerete.

| 4. | A kihasználás alkalmazási módjainak és a minimális pihenőidőnek az ismerete. |
| --- | --- |

4.

A kihasználás alkalmazási módjainak és a minimális pihenőidőnek az ismerete.

| 5. | Adatoknak a fedélzeti naplóba való bejegyzésére vonatkozó adminisztratív eljárás ismerete. |
| --- | --- |

5.

Adatoknak a fedélzeti naplóba való bejegyzésére vonatkozó adminisztratív eljárás ismerete.

| 6. | A munkaidőre vonatkozó szabályok ismerete. |
| --- | --- |

6.

A munkaidőre vonatkozó szabályok ismerete.

| 7. | Konkrét engedélyezési követelmények ismerete. |
| --- | --- |

7.

Konkrét engedélyezési követelmények ismerete.

| 8. | A személyzetre vonatkozó követelmények ismerete az ADN hatálya alá tartozó hajók, a személyhajók és az LNG vízi járművek vonatkozásában. |
| --- | --- |

8.

A személyzetre vonatkozó követelmények ismerete az ADN hatálya alá tartozó hajók, a személyhajók és az LNG vízi járművek vonatkozásában.

| 9. | Képesség arra, hogy a személyzet tagjait a szolgálat felvételének és befejezésének időpontjára oktassa. |
| --- | --- |

9.

Képesség arra, hogy a személyzet tagjait a szolgálat felvételének és befejezésének időpontjára oktassa.

1.3.   A hajóvezetőnek képesnek kell lennie hajózni és manőverezni, gondoskodva arról, hogy a vízi jármű a belvízi utakon minden körülmények között biztonságosan működjön, azokban a helyzetekben is, amelyeket nagy forgalomsűrűség jellemez, vagy amikor más vízi járművek veszélyes árukat szállítanak, és amelyekben szükséges a Veszélyes Áruk Nemzetközi Belvízi Szállításáról szóló Európai Megállapodás (ADN) alapszintű ismerete.

A hajóvezetőnek képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | hajózás és manőverezés a fő belvízi utak földrajzi, hidrológiai, meteorológiai és morfológiai jellemzőinek figyelembevételével; |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

hajózás és manőverezés a fő belvízi utak földrajzi, hidrológiai, meteorológiai és morfológiai jellemzőinek figyelembevételével;

| 1. | A fő vízi utak hidrológiai és morfológiai jellemzőinek ismerete, pl. vízgyűjtő terület és vízgyűjtés, folyók típusai vízforrás szerint, a folyó lejtése és nyomvonala, áramlási sebesség és áramlási minta, emberi beavatkozás a folyó nyomvonalába. |
| --- | --- |

1.

A fő vízi utak hidrológiai és morfológiai jellemzőinek ismerete, pl. vízgyűjtő terület és vízgyűjtés, folyók típusai vízforrás szerint, a folyó lejtése és nyomvonala, áramlási sebesség és áramlási minta, emberi beavatkozás a folyó nyomvonalába.

| 2. | A fő belvízi utak meteorológiai hatásainak ismerete, pl. időjárás-előrejelzés és figyelmeztető szolgáltatások, Beaufort skála, a szélre és viharra történő figyelmeztetések körzeti osztályozása olyan tényezőkkel, mint a légnyomás, a szél, a magas és az alacsony nyomású területek, a felhők, a köd, a frontok típusai és áthaladása, jégre való figyelmeztetés és magas vízszintre való figyelmeztetés. |
| --- | --- |

2.

A fő belvízi utak meteorológiai hatásainak ismerete, pl. időjárás-előrejelzés és figyelmeztető szolgáltatások, Beaufort skála, a szélre és viharra történő figyelmeztetések körzeti osztályozása olyan tényezőkkel, mint a légnyomás, a szél, a magas és az alacsony nyomású területek, a felhők, a köd, a frontok típusai és áthaladása, jégre való figyelmeztetés és magas vízszintre való figyelmeztetés.

| 3. | Képesség a földrajzi, hidrológiai, meteorológiai és morfológiai információk alkalmazására. |
| --- | --- |

3.

Képesség a földrajzi, hidrológiai, meteorológiai és morfológiai információk alkalmazására.

| 2. | utasítás adása a vízi jármű kikötésére és indulására, és a vontatási tolási műveletekhez; |
| --- | --- |

2.

utasítás adása a vízi jármű kikötésére és indulására, és a vontatási tolási műveletekhez;

| 1. | A kikötési és vontatási műveletekre vonatkozó műszaki követelmények és dokumentumok ismerete. |
| --- | --- |

1.

A kikötési és vontatási műveletekre vonatkozó műszaki követelmények és dokumentumok ismerete.

| 2. | Képesség a kikötési és elindulási manőver eljárásainak kezdeményezésére, és annak biztosítására, hogy a különböző típusú vízi járművek felszerelése megfeleljen a vízi jármű bizonyítvány előírásainak. |
| --- | --- |

2.

Képesség a kikötési és elindulási manőver eljárásainak kezdeményezésére, és annak biztosítására, hogy a különböző típusú vízi járművek felszerelése megfeleljen a vízi jármű bizonyítvány előírásainak.

| 3. | Képesség a fedélzeti személyzettel való kommunikációra, például a kommunikációs rendszerek és kézjelek használatára. |
| --- | --- |

3.

Képesség a fedélzeti személyzettel való kommunikációra, például a kommunikációs rendszerek és kézjelek használatára.

| 3. | a vízi járműre történő biztonságos beszállás biztosítása; |
| --- | --- |

3.

a vízi járműre történő biztonságos beszállás biztosítása;

| 1. | A vízi járműre való beszállást lehetővé tévő berendezésekre vonatkozó műszaki követelmények ismerete. |
| --- | --- |

1.

A vízi járműre való beszállást lehetővé tévő berendezésekre vonatkozó műszaki követelmények ismerete.

| 2. | Képesség a vízi járműre hajózás közben, kikötött állapotban vagy horgonyzás közben való biztonságos beszállás megszervezésére, és pl. a lépcső, a feljáróhíd, a szolgálati csónak, a leesésvédelem és a megvilágítás használatára. |
| --- | --- |

2.

Képesség a vízi járműre hajózás közben, kikötött állapotban vagy horgonyzás közben való biztonságos beszállás megszervezésére, és pl. a lépcső, a feljáróhíd, a szolgálati csónak, a leesésvédelem és a megvilágítás használatára.

| 4. | a modern navigációs segédeszközök használata; |
| --- | --- |

4.

a modern navigációs segédeszközök használata;

| 1. | A navigációs segédeszközök funkcióinak és üzemeltetésének ismerete. |
| --- | --- |

1.

A navigációs segédeszközök funkcióinak és üzemeltetésének ismerete.

| 2. | A navigációs segédeszközök működési elveinek, korlátainak és hibaforrásainak ismerete. |
| --- | --- |

2.

A navigációs segédeszközök működési elveinek, korlátainak és hibaforrásainak ismerete.

| 3. | Képesség a navigációs információkat biztosító hajózási érzékelők és jelzők használatára, pl. (D) GPS, helyzet, haladási irány, útvonal, sebesség, távolság, mélység, belvízi ECDIS, radar. |
| --- | --- |

3.

Képesség a navigációs információkat biztosító hajózási érzékelők és jelzők használatára, pl. (D) GPS, helyzet, haladási irány, útvonal, sebesség, távolság, mélység, belvízi ECDIS, radar.

| 4. | Képesség a folyami információs szolgáltatások (River Information Services, RIS) és technológiák használatára, pl. belvízi AIS, belvízi ECDIS, a hajóparancsnokoknak szóló elektronikus jelentések és értesítések, FIS (Fairway Information Services, hajóúti információs szolgáltatások), TIS (Traffic Information Services, forgalmi információs szolgáltatások), TMS (Traffic Management Services, forgalomirányítási szolgáltatások), CAS (Calamity Abatement Services, vészhelyzet-elhárítási szolgáltatások), ITL (Information for Transport Logistics, közlekedéslogisztikai célú információnyújtás), ILE (Information for Law Enforcement, rendészeti célú információszolgáltatás), ST (Statistics, statisztika), WCHD (Waterway Charges and Harbour Dues, víziút- és kikötőhasználati díjak) távolság, mélység, a radarral kapcsolatban is. |
| --- | --- |

4.

Képesség a folyami információs szolgáltatások (River Information Services, RIS) és technológiák használatára, pl. belvízi AIS, belvízi ECDIS, a hajóparancsnokoknak szóló elektronikus jelentések és értesítések, FIS (Fairway Information Services, hajóúti információs szolgáltatások), TIS (Traffic Information Services, forgalmi információs szolgáltatások), TMS (Traffic Management Services, forgalomirányítási szolgáltatások), CAS (Calamity Abatement Services, vészhelyzet-elhárítási szolgáltatások), ITL (Information for Transport Logistics, közlekedéslogisztikai célú információnyújtás), ILE (Information for Law Enforcement, rendészeti célú információszolgáltatás), ST (Statistics, statisztika), WCHD (Waterway Charges and Harbour Dues, víziút- és kikötőhasználati díjak) távolság, mélység, a radarral kapcsolatban is.

| 5. | Képesség a félrevezető információk észlelésére és helyesbítő módszerek alkalmazására. |
| --- | --- |

5.

Képesség a félrevezető információk észlelésére és helyesbítő módszerek alkalmazására.

| 5. | a belvízi hajózás műszaki követelményeinek figyelembevétele; |
| --- | --- |

5.

a belvízi hajózás műszaki követelményeinek figyelembevétele;

| 1. | Az alkalmazandó műszaki követelmények szerkezetének és tartalmának, valamint a vízi jármű bizonyítvány tartalmának ismerete. |
| --- | --- |

1.

Az alkalmazandó műszaki követelmények szerkezetének és tartalmának, valamint a vízi jármű bizonyítvány tartalmának ismerete.

| 2. | Képesség ellenőrzések és tanúsítási eljárások kezdeményezésére. |
| --- | --- |

2.

Képesség ellenőrzések és tanúsítási eljárások kezdeményezésére.

| 6. | az áramlás, hullámok, szél és vízszintek hatásának figyelembevétele a vízi járművek útjának keresztezése, vízi járművel találkozás és annak megelőzése, illetve a vízi jármű és a part viszonylatában (csatornahatás); |
| --- | --- |

6.

az áramlás, hullámok, szél és vízszintek hatásának figyelembevétele a vízi járművek útjának keresztezése, vízi járművel találkozás és annak megelőzése, illetve a vízi jármű és a part viszonylatában (csatornahatás);

| 1. | A hullámoknak, a szélnek és az áramlásnak a hajózó, manőverező vagy álló vízi járműre gyakorolt hatásának ismerete, beleértve a szél hatását, pl. a manőverezéskor fellépő oldalszelet, hajózási felépítményeknél, valamint kikötőkbe, zsilipekbe és másodrendű vízi utakra történő behaladáskor vagy azok elhagyásakor is. |
| --- | --- |

1.

A hullámoknak, a szélnek és az áramlásnak a hajózó, manőverező vagy álló vízi járműre gyakorolt hatásának ismerete, beleértve a szél hatását, pl. a manőverezéskor fellépő oldalszelet, hajózási felépítményeknél, valamint kikötőkbe, zsilipekbe és másodrendű vízi utakra történő behaladáskor vagy azok elhagyásakor is.

| 2. | Az áramlásnak a hajózó, manőverező vagy álló vízi járműre gyakorolt hatásának ismerete a belvízi hajózásban használt vízi utakon, mint például az áramlás hatása hegymenetben és völgymenetben, illetve üres vagy megrakodott vízi járművel történő manőverezéskor, valamint pl. kikötőkbe, zsilipekbe és másodrendű vízi utakra történő behaladáskor vagy azok elhagyásakor is. |
| --- | --- |

2.

Az áramlásnak a hajózó, manőverező vagy álló vízi járműre gyakorolt hatásának ismerete a belvízi hajózásban használt vízi utakon, mint például az áramlás hatása hegymenetben és völgymenetben, illetve üres vagy megrakodott vízi járművel történő manőverezéskor, valamint pl. kikötőkbe, zsilipekbe és másodrendű vízi utakra történő behaladáskor vagy azok elhagyásakor is.

| 3. | A vízmozgásnak hajózás, manőverezés során és álló helyzetben gyakorolt hatásának ismerete, mint például a vízmozgás hatása a merülés tekintetében a vízmélységtől függően, és a sekély víz hatásaira való reakció, pl. a hajózási sebesség csökkentésével. |
| --- | --- |

3.

A vízmozgásnak hajózás, manőverezés során és álló helyzetben gyakorolt hatásának ismerete, mint például a vízmozgás hatása a merülés tekintetében a vízmélységtől függően, és a sekély víz hatásaira való reakció, pl. a hajózási sebesség csökkentésével.

| 4. | Képesség a szűk hajóútban történő hajózás, manőverezés és állás során fellépő kölcsönhatások figyelembevételére, illetve az üres vagy megrakodott vízi járművel kapcsolatos kölcsönhatások felismerésére. |
| --- | --- |

4.

Képesség a szűk hajóútban történő hajózás, manőverezés és állás során fellépő kölcsönhatások figyelembevételére, illetve az üres vagy megrakodott vízi járművel kapcsolatos kölcsönhatások felismerésére.

| 5. | A rakománykezelési és -elrendezési körülmények hatásának ismerete a hajózás, a manőverezés során és álló helyzetben a stabilitás szempontjából. |
| --- | --- |

5.

A rakománykezelési és -elrendezési körülmények hatásának ismerete a hajózás, a manőverezés során és álló helyzetben a stabilitás szempontjából.

| 6. | Képesség a hosszanti úszáshelyzet (trimm), az oldalirányú dőlésszög, az elárasztási szög, az erőkarok elve, a súlypontok figyelembevételére. |
| --- | --- |

6.

Képesség a hosszanti úszáshelyzet (trimm), az oldalirányú dőlésszög, az elárasztási szög, az erőkarok elve, a súlypontok figyelembevételére.

| 7. | a propulziós és manőverező rendszerek, valamint megfelelő kommunikációs és riasztórendszerek használata; |
| --- | --- |

7.

a propulziós és manőverező rendszerek, valamint megfelelő kommunikációs és riasztórendszerek használata;

| 1. | A propulziós, kormányzó és manőverező rendszerek, valamint azoknak a manőverezhetőségre gyakorolt hatásának ismerete. |
| --- | --- |

1.

A propulziós, kormányzó és manőverező rendszerek, valamint azoknak a manőverezhetőségre gyakorolt hatásának ismerete.

| 2. | Képesség propulziós, kormányzó és manőverező rendszerek használatára. |
| --- | --- |

2.

Képesség propulziós, kormányzó és manőverező rendszerek használatára.

| 3. | A horgonyzáshoz használt felszerelések ismerete. |
| --- | --- |

3.

A horgonyzáshoz használt felszerelések ismerete.

| 4. | Képesség a horgony különböző körülmények között történő használatára. |
| --- | --- |

4.

Képesség a horgony különböző körülmények között történő használatára.

| 5. | A kommunikációs és riasztórendszerek ismerete. |
| --- | --- |

5.

A kommunikációs és riasztórendszerek ismerete.

| 6. | Képesség arra, hogy riasztás esetén szükség szerint utasításokat adjon. |
| --- | --- |

6.

Képesség arra, hogy riasztás esetén szükség szerint utasításokat adjon.

| 8. | hajózás és manőverezés olyan helyzetekben is, amelyeket nagy forgalomsűrűség jellemez, vagy ahol más vízi járművek veszélyes árukat szállítanak, az ADN alapvető ismeretét igényelve. |
| --- | --- |

8.

hajózás és manőverezés olyan helyzetekben is, amelyeket nagy forgalomsűrűség jellemez, vagy ahol más vízi járművek veszélyes árukat szállítanak, az ADN alapvető ismeretét igényelve.

| 1. | Az ADN szerkezetének, az ADN dokumentumoknak és utasításoknak, illetve az ADN által előírt vizuális jeleknek az alapvető ismerete. |
| --- | --- |

1.

Az ADN szerkezetének, az ADN dokumentumoknak és utasításoknak, illetve az ADN által előírt vizuális jeleknek az alapvető ismerete.

| 2. | Képesség az ADN-ben utasítások megtalálására és az ADN hatálya alá tartozó vízi járművek vizuális jeleinek azonosítására. |
| --- | --- |

2.

Képesség az ADN-ben utasítások megtalálására és az ADN hatálya alá tartozó vízi járművek vizuális jeleinek azonosítására.

1.4.   A hajóvezetőnek képesnek kell lennie a belvízi utakon bekövetkező hajózási vészhelyzetekre való reagálásra.

A hajóvezetőnek képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | óvintézkedések meghozatala vészhelyzet esetén, amikor szándékosan zátonyra futtatnak egy vízi járművet a nagyobb károk elkerülése érdekében; |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

óvintézkedések meghozatala vészhelyzet esetén, amikor szándékosan zátonyra futtatnak egy vízi járművet a nagyobb károk elkerülése érdekében;

| 1. | A sekély helyek és homokos jellegű partok ismerete, amelyek felhasználhatók a vízi jármű zátonyra futtatására. |
| --- | --- |

1.

A sekély helyek és homokos jellegű partok ismerete, amelyek felhasználhatók a vízi jármű zátonyra futtatására.

| 2. | Képesség a gépek vagy a horgonyzó eszközök megfelelő használatára, ha zátonyra futtatás válik szükségessé. |
| --- | --- |

2.

Képesség a gépek vagy a horgonyzó eszközök megfelelő használatára, ha zátonyra futtatás válik szükségessé.

| 2. | megfeneklett vízi jármű kiszabadítása segítséggel és anélkül; |
| --- | --- |

2.

megfeneklett vízi jármű kiszabadítása segítséggel és anélkül;

| 1. | Megfeneklés esetén megteendő intézkedések ismerete, beleértve a lékek tömítését és a vízi járműnek a hajóútba való visszairányításához szükséges intézkedéseket. |
| --- | --- |

1.

Megfeneklés esetén megteendő intézkedések ismerete, beleértve a lékek tömítését és a vízi járműnek a hajóútba való visszairányításához szükséges intézkedéseket.

| 2. | Képesség a lékek tömítésére, és a vízi jármű más vízi járművek, pl. vontatóhajók vagy tolóhajók segítségével történő átirányítására. |
| --- | --- |

2.

Képesség a lékek tömítésére, és a vízi jármű más vízi járművek, pl. vontatóhajók vagy tolóhajók segítségével történő átirányítására.

| 3. | megfelelő intézkedések megtétele ütközés közvetlenül fenyegető veszélye esetén; |
| --- | --- |

3.

megfelelő intézkedések megtétele ütközés közvetlenül fenyegető veszélye esetén;

| 1. | Az ütközés vagy baleset közvetlenül fenyegető veszélye esetén alkalmazandó szabályok ismerete. |
| --- | --- |

1.

Az ütközés vagy baleset közvetlenül fenyegető veszélye esetén alkalmazandó szabályok ismerete.

| 2. | Képesség elkerülhetetlen ütközéses helyzetben a vízi jármű oly módon történő navigálására, hogy minimalizálja a személyeket – például az utasokat és a személyzet tagjait –, az ütköző vízi járművet és más vízi járműveket, a rakományt és a környezetet érő sérüléseket. |
| --- | --- |

2.

Képesség elkerülhetetlen ütközéses helyzetben a vízi jármű oly módon történő navigálására, hogy minimalizálja a személyeket – például az utasokat és a személyzet tagjait –, az ütköző vízi járművet és más vízi járműveket, a rakományt és a környezetet érő sérüléseket.

| 4. | megfelelő intézkedések megtétele ütközés és a károk felmérése után. |
| --- | --- |

4.

megfelelő intézkedések megtétele ütközés és a károk felmérése után.

| 1. | Ütközést vagy balesetet követően alkalmazandó szabályok ismerete. |
| --- | --- |

1.

Ütközést vagy balesetet követően alkalmazandó szabályok ismerete.

| 2. | Képesség a megfelelő intézkedések megtételére kár, ütközés és megfeneklés esetén, beleértve a kár felmérését, az illetékes hatósággal való kommunikációt és a helyreállításra alkalmas helyre történő hajózáshoz szükséges engedély megszerzését. |
| --- | --- |

2.

Képesség a megfelelő intézkedések megtételére kár, ütközés és megfeneklés esetén, beleértve a kár felmérését, az illetékes hatósággal való kommunikációt és a helyreállításra alkalmas helyre történő hajózáshoz szükséges engedély megszerzését.

2.   A vízi jármű üzemeltetése

2.1.   A hajóvezetőnek képesnek kell lennie a belvízi hajóépítésre és az építési módszerekre vonatkozó ismereteknek a különböző típusú vízi járművek üzemeltetéséhez való alkalmazására, és alapvető ismeretekkel kell rendelkeznie a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelményekről, az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1629 irányelvében említettek szerint (2).

A hajóvezetőnek képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | a belvízi hajóépítés és felépítés elveinek figyelembevétele; |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

a belvízi hajóépítés és felépítés elveinek figyelembevétele;

| 1. | A belvízi vízi jármű méretei, valamint a belvízi út méretei jelentőségének és hatásának ismerete a vonatkozó szabályok szerint. |
| --- | --- |

1.

A belvízi vízi jármű méretei, valamint a belvízi út méretei jelentőségének és hatásának ismerete a vonatkozó szabályok szerint.

| 2. | Képesség a vízi járművek üzemeltetésére méretük és az építésükre alkalmazandó jogszabályok szerint. |
| --- | --- |

2.

Képesség a vízi járművek üzemeltetésére méretük és az építésükre alkalmazandó jogszabályok szerint.

| 3. | Képesség arra, hogy felügyelje a vízi járművek vonatkozó jogszabályoknak való megfelelését az építési munkálatok figyelembevételével. |
| --- | --- |

3.

Képesség arra, hogy felügyelje a vízi járművek vonatkozó jogszabályoknak való megfelelését az építési munkálatok figyelembevételével.

| 2. | a vízi járművek építési módszereinek és a vízben való viselkedésüknek megkülönböztetése, különösen a stabilitás és a szilárdság tekintetében; |
| --- | --- |

2.

a vízi járművek építési módszereinek és a vízben való viselkedésüknek megkülönböztetése, különösen a stabilitás és a szilárdság tekintetében;

| 1. | A vízi jármű jellemzők ismerete a különböző típusú vízi járművek építési rajzaiban rögzítettek szerint, és a felépítésnek a vízi jármű viselkedésére, stabilitására és szilárdságára gyakorolt hatásának ismerete. |
| --- | --- |

1.

A vízi jármű jellemzők ismerete a különböző típusú vízi járművek építési rajzaiban rögzítettek szerint, és a felépítésnek a vízi jármű viselkedésére, stabilitására és szilárdságára gyakorolt hatásának ismerete.

| 2. | A vízi jármű viselkedésének ismerete különböző körülmények között és különböző környezetekben. |
| --- | --- |

2.

A vízi jármű viselkedésének ismerete különböző körülmények között és különböző környezetekben.

| 3. | Képesség a vízi jármű stabilitásának felügyeletére és az ennek megfelelő utasítások kiadására. |
| --- | --- |

3.

Képesség a vízi jármű stabilitásának felügyeletére és az ennek megfelelő utasítások kiadására.

| 3. | a vízi jármű szerkezeti részeinek megértése, a károk elhárítása és elemzése; |
| --- | --- |

3.

a vízi jármű szerkezeti részeinek megértése, a károk elhárítása és elemzése;

| 1. | A vízi jármű alapvető elemeinek és a különböző típusú vízi járműveknek az ismerete, beleértve a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények alapvető ismeretét, az (EU) 2016/1629 irányelvben említettek szerint. |
| --- | --- |

1.

A vízi jármű alapvető elemeinek és a különböző típusú vízi járműveknek az ismerete, beleértve a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények alapvető ismeretét, az (EU) 2016/1629 irányelvben említettek szerint.

| 2. | Képesség a vízi jármű alapvető elemeinek figyelemmel kísérésére a különböző szállítási típusok tekintetében, és ennek megfelelő utasítások adására. |
| --- | --- |

2.

Képesség a vízi jármű alapvető elemeinek figyelemmel kísérésére a különböző szállítási típusok tekintetében, és ennek megfelelő utasítások adására.

| 3. | A hosszirányú és keresztirányú szerkezet, valamint a helyi megerősítések ismerete a károk megelőzése és elemzése érdekében. |
| --- | --- |

3.

A hosszirányú és keresztirányú szerkezet, valamint a helyi megerősítések ismerete a károk megelőzése és elemzése érdekében.

| 4. | Képesség a felszerelés funkcióinak megértésére és ellenőrzésére, valamint a különböző rakterek és rekeszek használatára a károk megelőzése és elemzése érdekében. |
| --- | --- |

4.

Képesség a felszerelés funkcióinak megértésére és ellenőrzésére, valamint a különböző rakterek és rekeszek használatára a károk megelőzése és elemzése érdekében.

| 4. | a vízi jármű vízzáró integritásának védelmére szolgáló intézkedés meghozatala. |
| --- | --- |

4.

a vízi jármű vízzáró integritásának védelmére szolgáló intézkedés meghozatala.

| 1. | A vízi jármű vízzáró integritásának ismerete. |
| --- | --- |

1.

A vízi jármű vízzáró integritásának ismerete.

| 2. | Képesség a vízi jármű vízzáró integritásának felügyeletére és az ennek megfelelő utasítások kiadására. |
| --- | --- |

2.

Képesség a vízi jármű vízzáró integritásának felügyeletére és az ennek megfelelő utasítások kiadására.

2.2.   A hajóvezetőnek képesnek kell lennie arra, hogy ellenőrizze és figyelemmel kísérje a kötelező felszereléseket az érvényes vízi jármű bizonyítványban említettek szerint.

A hajóvezetőnek képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | a vízi jármű felszerelése funkcióinak megértése; |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

a vízi jármű felszerelése funkcióinak megértése;

| 1. | A vízi jármű kötelező felszerelésének ismerete. |
| --- | --- |

1.

A vízi jármű kötelező felszerelésének ismerete.

| 2. | Képesség az összes felszerelés használatára és vezérlésére azok funkcióinak függvényében a vonatkozó jogszabályok szerint, illetve a megfelelő utasítások kiadására és a megfelelő felügyeletre. |
| --- | --- |

2.

Képesség az összes felszerelés használatára és vezérlésére azok funkcióinak függvényében a vonatkozó jogszabályok szerint, illetve a megfelelő utasítások kiadására és a megfelelő felügyeletre.

| 2. | a rakomány és az utasok szállítására vonatkozó különleges előírások figyelembevétele. |
| --- | --- |

2.

a rakomány és az utasok szállítására vonatkozó különleges előírások figyelembevétele.

| 1. | A vízi járművek felépítésére és a különböző rakományok és utasok különböző típusú vízi járművekkel történő szállításához szükséges felszerelésekre vonatkozó speciális követelmények ismerete a vonatkozó jogszabályok szerint. |
| --- | --- |

1.

A vízi járművek felépítésére és a különböző rakományok és utasok különböző típusú vízi járművekkel történő szállításához szükséges felszerelésekre vonatkozó speciális követelmények ismerete a vonatkozó jogszabályok szerint.

| 2. | Képesség a megfelelő utasítások kiadására és a megfelelő felügyeletre. |
| --- | --- |

2.

Képesség a megfelelő utasítások kiadására és a megfelelő felügyeletre.

| 3. | Képesség utasítások kiadására és a bizonyítványban szereplő előírások helyes alkalmazásának megfelelő felügyeletére. |
| --- | --- |

3.

Képesség utasítások kiadására és a bizonyítványban szereplő előírások helyes alkalmazásának megfelelő felügyeletére.

3.   Rakománykezelés, rakományelrendezés és személyszállítás

3.1   A hajóvezetőnek képesnek kell lennie arra, hogy megtervezze és biztosítsa a rakományoknak az út során történő biztonságos berakodását, elrendezését, rögzítését, kirakodását és gondozását.

A hajóvezetőnek képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | a rakományok szállítására vonatkozó nemzeti, európai és nemzetközi szabályozások, kódexek és szabványok megértése; |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

a rakományok szállítására vonatkozó nemzeti, európai és nemzetközi szabályozások, kódexek és szabványok megértése;

| 1. | A berakodási, kirakodási és szállítási műveletekre vonatkozó nemzeti, európai és nemzetközi szabályozások ismerete. |
| --- | --- |

1.

A berakodási, kirakodási és szállítási műveletekre vonatkozó nemzeti, európai és nemzetközi szabályozások ismerete.

| 2. | A vonatkozó szabályok és szabványok alkalmazása a logisztika és a multimodális szállítás tekintetében. |
| --- | --- |

2.

A vonatkozó szabályok és szabványok alkalmazása a logisztika és a multimodális szállítás tekintetében.

| 2. | rakományelrendezési terv megalkotása, beleértve a rakományok berakodására és a ballasztrendszerekre vonatkozó ismereteket, a hajótest feszültségének elfogadható határértékek között tartása érdekében; |
| --- | --- |

2.

rakományelrendezési terv megalkotása, beleértve a rakományok berakodására és a ballasztrendszerekre vonatkozó ismereteket, a hajótest feszültségének elfogadható határértékek között tartása érdekében;

| 1. | A száraz rakományt (pl. konténereket) szállító vízi járművekre és a tartályhajókra (N, C, G) vonatkozó működési és tervezési korlátok ismerete. |
| --- | --- |

1.

A száraz rakományt (pl. konténereket) szállító vízi járművekre és a tartályhajókra (N, C, G) vonatkozó működési és tervezési korlátok ismerete.

| 2. | A hajlítóerők és nyíróerők határértékeinek értelmezésére való képesség. |
| --- | --- |

2.

A hajlítóerők és nyíróerők határértékeinek értelmezésére való képesség.

| 3. | A rakományelrendezési és stabilitási szoftverek használatának ismerete. |
| --- | --- |

3.

A rakományelrendezési és stabilitási szoftverek használatának ismerete.

| 4. | Képesség rakományelrendezési tervek összeállítására, beleértve a rakományelrendezési és stabilitási szoftverek használatát. |
| --- | --- |

4.

Képesség rakományelrendezési tervek összeállítására, beleértve a rakományelrendezési és stabilitási szoftverek használatát.

| 3. | a berakodási és kirakodási eljárások irányítása a biztonságos szállításra tekintettel; |
| --- | --- |

3.

a berakodási és kirakodási eljárások irányítása a biztonságos szállításra tekintettel;

| 1. | A rakományelrendezési tervek, valamint a rendelkezésre álló hajóadatok ismerete, és annak végrehajtása. |
| --- | --- |

1.

A rakományelrendezési tervek, valamint a rendelkezésre álló hajóadatok ismerete, és annak végrehajtása.

| 2. | Képesség a rakomány elrendezésére és rögzítésére, beleértve a szükséges rakománykezelő eszközöket, valamint a rögzítő és lekötöző felszereléseket. |
| --- | --- |

2.

Képesség a rakomány elrendezésére és rögzítésére, beleértve a szükséges rakománykezelő eszközöket, valamint a rögzítő és lekötöző felszereléseket.

| 3. | A teherhajók, a tartályhajók és más vízi járművek rakománya tömegének meghatározására szolgáló különböző módszerek ismerete. |
| --- | --- |

3.

A teherhajók, a tartályhajók és más vízi járművek rakománya tömegének meghatározására szolgáló különböző módszerek ismerete.

| 4. | A berakodott vagy kirakodott rakomány mennyisége meghatározásának, valamint a száraz és folyékony rakomány mennyisége kiszámításának ismerete. |
| --- | --- |

4.

A berakodott vagy kirakodott rakomány mennyisége meghatározásának, valamint a száraz és folyékony rakomány mennyisége kiszámításának ismerete.

| 5. | A nem megfelelő rakománykezelés lehetséges káros hatásainak ismerete. |
| --- | --- |

5.

A nem megfelelő rakománykezelés lehetséges káros hatásainak ismerete.

| 6. | A rakományoknak a vízi járművekben és kikötőkben való kezelésére, valamint a vízi járművekből és kikötőkből való átrakodására szolgáló technikai eszközök, valamint a használatuk során betartandó munkabiztonsági intézkedések alkalmazásának képessége. |
| --- | --- |

6.

A rakományoknak a vízi járművekben és kikötőkben való kezelésére, valamint a vízi járművekből és kikötőkből való átrakodására szolgáló technikai eszközök, valamint a használatuk során betartandó munkabiztonsági intézkedések alkalmazásának képessége.

| 4. | a különböző áruknak és azok jellemzőinek megkülönböztetése annak érdekében, hogy figyelemmel kísérjék és biztosítsák az áruk biztonságos berakodását a rakományelrendezési tervben meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

4.

a különböző áruknak és azok jellemzőinek megkülönböztetése annak érdekében, hogy figyelemmel kísérjék és biztosítsák az áruk biztonságos berakodását a rakományelrendezési tervben meghatározottak szerint.

| 1. | Képesség a biztonságos rakománykezelési eljárások megállapítására a vonatkozó munkabiztonsági előírásoknak megfelelően. |
| --- | --- |

1.

Képesség a biztonságos rakománykezelési eljárások megállapítására a vonatkozó munkabiztonsági előírásoknak megfelelően.

| 2. | Képesség a berakodási és kirakodási eljárásokban részt vevő minden partnerrel történő hatékony kommunikáció és munkakapcsolat megteremtésére és fenntartására. |
| --- | --- |

2.

Képesség a berakodási és kirakodási eljárásokban részt vevő minden partnerrel történő hatékony kommunikáció és munkakapcsolat megteremtésére és fenntartására.

3.2.   A hajóvezetőnek képesnek kell lennie a vízi jármű stabilitásának megtervezésére és biztosítására.

A hajóvezetőnek képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | a rakományoknak és a rakományműveleteknek a hosszanti úszáshelyzetre és a stabilitásra gyakorolt hatásának figyelembevétele; |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

a rakományoknak és a rakományműveleteknek a hosszanti úszáshelyzetre és a stabilitásra gyakorolt hatásának figyelembevétele;

| 1. | A vízzáró integritás és a stabilitás ismerete minden típusú rakomány és vízi jármű esetén. |
| --- | --- |

1.

A vízzáró integritás és a stabilitás ismerete minden típusú rakomány és vízi jármű esetén.

| 2. | Képesség arra, hogy műszereket használjon a hosszanti úszáshelyzet és a stabilitás helyesbítésére. |
| --- | --- |

2.

Képesség arra, hogy műszereket használjon a hosszanti úszáshelyzet és a stabilitás helyesbítésére.

| 2. | a vízi jármű tényleges tonnatartalmának ellenőrzése, stabilitási és hosszanti úszáshelyzet rajzok és feszültségszámítási berendezések használata, beleértve az ADB-t
  (Automatic Data-Base, automatikus adatbázis) is a rakományelrendezési terv ellenőrzésére. |
| --- | --- |

2.

a vízi jármű tényleges tonnatartalmának ellenőrzése, stabilitási és hosszanti úszáshelyzet rajzok és feszültségszámítási berendezések használata, beleértve az ADB-t

(Automatic Data-Base, automatikus adatbázis) is a rakományelrendezési terv ellenőrzésére.

| 1. | A stabilitás, a hosszanti úszáshelyzet és a feszültség kiszámítására szolgáló célszoftver ismerete. |
| --- | --- |

1.

A stabilitás, a hosszanti úszáshelyzet és a feszültség kiszámítására szolgáló célszoftver ismerete.

| 2. | Képesség a stabilitás és a hosszanti úszáshelyzet meghatározására, valamint a terhelési táblázatok, a diagramok és a feszültségkiszámító berendezések használatára. |
| --- | --- |

2.

Képesség a stabilitás és a hosszanti úszáshelyzet meghatározására, valamint a terhelési táblázatok, a diagramok és a feszültségkiszámító berendezések használatára.

3.3.   A hajóvezetőnek képesnek kell lennie megtervezni és biztosítani az utasok biztonságos szállítását és ellátásukat az utazás alatt, ideértve a fogyatékkal élő személyek és a csökkent mozgásképességű személyek számára az 1177/2010/EU rendelet IV. mellékletében előírt képzési követelményeknek és oktatásnak megfelelően nyújtandó közvetlen segítséget is.

A hajóvezetőnek képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | az utasok szállítására vonatkozó nemzeti, európai és nemzetközi szabályozások, kódexek és szabványok megértése; |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

az utasok szállítására vonatkozó nemzeti, európai és nemzetközi szabályozások, kódexek és szabványok megértése;

| 1. | A személyszállításra vonatkozó alkalmazandó szabályozások és egyezmények ismerete. |
| --- | --- |

1.

A személyszállításra vonatkozó alkalmazandó szabályozások és egyezmények ismerete.

| 2. | Képesség az utasok biztonságos beszállásának és kiszállásának biztosítására, valamint ellátásuk biztosítására az utazás alatt, különös tekintettel a segítségre szoruló személyekre, ideértve a fogyatékkal élő személyek és a csökkent mozgásképességű személyek számára az 1177/2010/EU rendelet IV. mellékletében előírt képzési követelményeknek és oktatásnak megfelelően nyújtandó közvetlen segítséget is. |
| --- | --- |

2.

Képesség az utasok biztonságos beszállásának és kiszállásának biztosítására, valamint ellátásuk biztosítására az utazás alatt, különös tekintettel a segítségre szoruló személyekre, ideértve a fogyatékkal élő személyek és a csökkent mozgásképességű személyek számára az 1177/2010/EU rendelet IV. mellékletében előírt képzési követelményeknek és oktatásnak megfelelően nyújtandó közvetlen segítséget is.

| 3. | Képesség az eljárások irányítására vízbetörés, tűz, személyek vízbe esése, ütközés és kiürítés esetén, beleértve a válságkezelést és a tömegirányítást is. |
| --- | --- |

3.

Képesség az eljárások irányítására vízbetörés, tűz, személyek vízbe esése, ütközés és kiürítés esetén, beleértve a válságkezelést és a tömegirányítást is.

| 2. | a (biztonsági) riadótervben rögzített rendszeres biztonsági gyakorlatok megszervezése és figyelemmel kísérése annak érdekében, hogy biztosítsák a biztonságos viselkedést a lehetséges veszélyhelyzetekben; |
| --- | --- |

2.

a (biztonsági) riadótervben rögzített rendszeres biztonsági gyakorlatok megszervezése és figyelemmel kísérése annak érdekében, hogy biztosítsák a biztonságos viselkedést a lehetséges veszélyhelyzetekben;

| 1. | A hajó, az utasok és a személyzet biztonságát érintő, a nemzetközi és nemzeti szabályozások szerinti felelősségi kör ismerete. |
| --- | --- |

1.

A hajó, az utasok és a személyzet biztonságát érintő, a nemzetközi és nemzeti szabályozások szerinti felelősségi kör ismerete.

| 2. | Képesség a kiszolgáló személyzet biztonságszempontú irányítására és képzésére. |
| --- | --- |

2.

Képesség a kiszolgáló személyzet biztonságszempontú irányítására és képzésére.

| 3. | Orvosi elsősegély nyújtása a hajó fedélzetén. |
| --- | --- |

3.

Orvosi elsősegély nyújtása a hajó fedélzetén.

| 3. | a személyhajó stabilitására gyakorolt hatások figyelembevétele az utasok súlyeloszlásával, viselkedésével és az utasokkal való kommunikációval kapcsolatban; |
| --- | --- |

3.

a személyhajó stabilitására gyakorolt hatások figyelembevétele az utasok súlyeloszlásával, viselkedésével és az utasokkal való kommunikációval kapcsolatban;

| 1. | A stabilitásra vonatkozó szabályok és szabályozások ismerete. |
| --- | --- |

1.

A stabilitásra vonatkozó szabályok és szabályozások ismerete.

| 2. | Képesség megfelelő intézkedések alkalmazására a vízzáró integritással kapcsolatosan, beleértve a személyhajók hosszanti úszáshelyzetére és stabilitására gyakorolt hatást. |
| --- | --- |

2.

Képesség megfelelő intézkedések alkalmazására a vízzáró integritással kapcsolatosan, beleértve a személyhajók hosszanti úszáshelyzetére és stabilitására gyakorolt hatást.

| 3. | A hajó kialakításának ismerete a hosszanti úszáshelyzet és a stabilitás szempontjából, valamint a személyhajók ép úszóképességének/sérüléssel szembeni stabilitásának részleges elvesztése esetén meghozandó intézkedések ismerete. |
| --- | --- |

3.

A hajó kialakításának ismerete a hosszanti úszáshelyzet és a stabilitás szempontjából, valamint a személyhajók ép úszóképességének/sérüléssel szembeni stabilitásának részleges elvesztése esetén meghozandó intézkedések ismerete.

| 4. | Képesség a szabványosított kommunikációs kifejezések használatára. |
| --- | --- |

4.

Képesség a szabványosított kommunikációs kifejezések használatára.

| 4. | az utasok elől elzárt területekre vonatkozó fedélzeti kockázatelemzés meghatározása és figyelemmel kísérése, valamint hatékony fedélzeti védelmi rendszer összeállítása az illetéktelen belépés megakadályozása érdekében; |
| --- | --- |

4.

az utasok elől elzárt területekre vonatkozó fedélzeti kockázatelemzés meghatározása és figyelemmel kísérése, valamint hatékony fedélzeti védelmi rendszer összeállítása az illetéktelen belépés megakadályozása érdekében;

| 1. | Az utasok számára vonatkozó korlátozás ismerete és betartása a személyhajó bizonyítványa szerint. |
| --- | --- |

1.

Az utasok számára vonatkozó korlátozás ismerete és betartása a személyhajó bizonyítványa szerint.

| 2. | A jogosulatlan belépést megakadályozó biztonsági és védelmi rendszerek ismerete. |
| --- | --- |

2.

A jogosulatlan belépést megakadályozó biztonsági és védelmi rendszerek ismerete.

| 3. | Képesség figyelőszolgálati (azaz éjszakai őrszolgálati) rendszerek megszervezésére biztonsági és védelmi tekintetben. |
| --- | --- |

3.

Képesség figyelőszolgálati (azaz éjszakai őrszolgálati) rendszerek megszervezésére biztonsági és védelmi tekintetben.

| 5. | az utasok által adott jelentések elemzése (azaz előre nem látható események, becsületsértés, vandalizmus), hogy azokra megfelelően reagáljanak. |
| --- | --- |

5.

az utasok által adott jelentések elemzése (azaz előre nem látható események, becsületsértés, vandalizmus), hogy azokra megfelelően reagáljanak.

| 1. | Az utasok jogainak és az utasok panaszainak ismerete, valamint a személyszállítással kapcsolatos környezeti kockázatok ismerete. |
| --- | --- |

1.

Az utasok jogainak és az utasok panaszainak ismerete, valamint a személyszállítással kapcsolatos környezeti kockázatok ismerete.

| 2. | Képesség az utasok és a személyzet által okozott környezetszennyezés megakadályozására. |
| --- | --- |

2.

Képesség az utasok és a személyzet által okozott környezetszennyezés megakadályozására.

| 3. | Képesség a panaszok kezelésére és a konfliktuskezelésre. |
| --- | --- |

3.

Képesség a panaszok kezelésére és a konfliktuskezelésre.

| 4. | Képesség a kiszolgáló személyzettel és minden érintkezésbe kerülő féllel való kommunikációra. |
| --- | --- |

4.

Képesség a kiszolgáló személyzettel és minden érintkezésbe kerülő féllel való kommunikációra.

4.   Hajózási gépészet és elektrotechnika, elektronika és vezérléstechnika

4.1.   A hajóvezetőnek képesnek kell lennie arra, hogy megtervezze a tengeri, elektrotechnikai, elektronikus és vezérléstechnikai munkafolyamatot.

A hajóvezetőnek képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | képesség a fő motorok, segédberendezések és azok irányítórendszerei funkcióinak használatára; |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

képesség a fő motorok, segédberendezések és azok irányítórendszerei funkcióinak használatára;

| 1. | A fő motor és a telepített segédberendezések működésének ismerete. |
| --- | --- |

1.

A fő motor és a telepített segédberendezések működésének ismerete.

| 2. | Az üzemanyagok és kenőanyagok jellemzőinek ismerete. |
| --- | --- |

2.

Az üzemanyagok és kenőanyagok jellemzőinek ismerete.

| 3. | Az ellenőrző rendszerek ismerete. |
| --- | --- |

3.

Az ellenőrző rendszerek ismerete.

| 4. | Képesség a különböző propulziós rendszerek, segédgépek és berendezések különböző rendszereinek használatára. |
| --- | --- |

4.

Képesség a különböző propulziós rendszerek, segédgépek és berendezések különböző rendszereinek használatára.

| 2. | a személyzet tagjainak figyelemmel kísérése és felügyelete a fő motorok, segédgépek és berendezések üzemeltetése és karbantartása során. |
| --- | --- |

2.

a személyzet tagjainak figyelemmel kísérése és felügyelete a fő motorok, segédgépek és berendezések üzemeltetése és karbantartása során.

| 1. | Képesség a személyzet irányítására a műszaki berendezések üzemeltetése és karbantartása tekintetében. |
| --- | --- |

1.

Képesség a személyzet irányítására a műszaki berendezések üzemeltetése és karbantartása tekintetében.

| 2. | Képesség a fő propulziós rendszer, a segédgépek és berendezések beindításának és leállításának irányítására. |
| --- | --- |

2.

Képesség a fő propulziós rendszer, a segédgépek és berendezések beindításának és leállításának irányítására.

4.2.   A hajóvezetőnek képesnek kell lennie arra, hogy figyelemmel kísérje a főmotorokat, a segédgépeket és berendezéseket.

A hajóvezetőnek képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | utasítások adása a főmotorok, a segédgépek és a berendezések működtetésre való előkészítéséhez; |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

utasítások adása a főmotorok, a segédgépek és a berendezések működtetésre való előkészítéséhez;

| 1. | Képesség a személyzet oktatására a fő- és segédgépek és berendezések előkészítése és üzemeltetése terén. |
| --- | --- |

1.

Képesség a személyzet oktatására a fő- és segédgépek és berendezések előkészítése és üzemeltetése terén.

| 2. | Képesség az ellenőrző listák összeállítására és figyelemmel kísérésére, valamint az ilyen ellenőrző listák megfelelő használatához utasítások adására. |
| --- | --- |

2.

Képesség az ellenőrző listák összeállítására és figyelemmel kísérésére, valamint az ilyen ellenőrző listák megfelelő használatához utasítások adására.

| 3. | Képesség arra, hogy a személyzetet a motorok felügyelete során betartandó elvekkel kapcsolatban oktassa. |
| --- | --- |

3.

Képesség arra, hogy a személyzetet a motorok felügyelete során betartandó elvekkel kapcsolatban oktassa.

| 2. | a meghibásodások és a gyakori hibák felismerése, valamint a károsodás megelőzésére szolgáló intézkedések megtétele; |
| --- | --- |

2.

a meghibásodások és a gyakori hibák felismerése, valamint a károsodás megelőzésére szolgáló intézkedések megtétele;

| 1. | A motor és a gépek meghibásodásának észlelésére szolgáló módszerek ismerete. |
| --- | --- |

1.

A motor és a gépek meghibásodásának észlelésére szolgáló módszerek ismerete.

| 2. | Képesség a meghibásodások, a gyakori hibaforrások vagy a nem megfelelő kezelés észlelésére, és a megfelelő reakcióra. |
| --- | --- |

2.

Képesség a meghibásodások, a gyakori hibaforrások vagy a nem megfelelő kezelés észlelésére, és a megfelelő reakcióra.

| 3. | Képesség a károk megelőzésére szükséges cselekmények oktatására és a károk ellenőrzés alatt tartására irányuló intézkedések tételére. |
| --- | --- |

3.

Képesség a károk megelőzésére szükséges cselekmények oktatására és a károk ellenőrzés alatt tartására irányuló intézkedések tételére.

| 3. | az olaj és más kenőanyagok fizikai és kémiai jellemzőinek megértése; |
| --- | --- |

3.

az olaj és más kenőanyagok fizikai és kémiai jellemzőinek megértése;

| 1. | A használt anyagok jellemzőinek ismerete. |
| --- | --- |

1.

A használt anyagok jellemzőinek ismerete.

| 2. | Képesség az olaj és egyéb kenőanyagok specifikációiknak megfelelő használatára. |
| --- | --- |

2.

Képesség az olaj és egyéb kenőanyagok specifikációiknak megfelelő használatára.

| 3. | Képesség a gépek kézikönyveinek megértésére. |
| --- | --- |

3.

Képesség a gépek kézikönyveinek megértésére.

| 4. | A berendezések és rendszerek üzemeltetési jellemzőinek ismerete. |
| --- | --- |

4.

A berendezések és rendszerek üzemeltetési jellemzőinek ismerete.

| 4. | a motor teljesítményének értékelése. |
| --- | --- |

4.

a motor teljesítményének értékelése.

Képesség a kézikönyvek használatára és értelmezésére a motor teljesítményének értékelése és a motorok megfelelő üzemeltetése érdekében.

4.3.   A hajóvezetőnek képesnek kell lennie arra, hogy utasításokat tervezzen és adjon meg a vízi jármű szivattyújával és szivattyúvezérlő rendszerével kapcsolatban.

A hajóvezetőnek képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | a szokásos szivattyúműveletek, a ballaszt- és a betöltő szivattyúrendszerek működésének figyelemmel kísérése. |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

a szokásos szivattyúműveletek, a ballaszt- és a betöltő szivattyúrendszerek működésének figyelemmel kísérése.

| 1. | A szivattyúrendszerek és a szivattyúműveletek ismerete. |
| --- | --- |

1.

A szivattyúrendszerek és a szivattyúműveletek ismerete.

| 2. | Képesség a fenékvíz-, a ballaszt- és a rakományszivattyú rendszerek biztonságos üzemeltetése figyelemmel kísérésének biztosítására, ideértve a személyzet számára megfelelő utasítások adását, figyelembe véve a szabad folyadékfelszínek elmozdulásának a stabilitásra gyakorolt hatását. |
| --- | --- |

2.

Képesség a fenékvíz-, a ballaszt- és a rakományszivattyú rendszerek biztonságos üzemeltetése figyelemmel kísérésének biztosítására, ideértve a személyzet számára megfelelő utasítások adását, figyelembe véve a szabad folyadékfelszínek elmozdulásának a stabilitásra gyakorolt hatását.

4.4.   A hajóvezetőnek képesnek kell lennie arra, hogy megszervezze a vízi jármű elektrotechnikai eszközeinek biztonságos használatát és alkalmazását, karbantartását és javítását.

A hajóvezetőnek képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | a fedélzeten lévő elektromos és elektronikus eszközök esetleges károsodásának megakadályozása; |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

a fedélzeten lévő elektromos és elektronikus eszközök esetleges károsodásának megakadályozása;

| 1. | Az elektrotechnikai, elektronikai és elektromos berendezések és biztonsági berendezések – pl. automatizálás, műszerek és vezérlőrendszerek – ismerete a károk megelőzése érdekében. |
| --- | --- |

1.

Az elektrotechnikai, elektronikai és elektromos berendezések és biztonsági berendezések – pl. automatizálás, műszerek és vezérlőrendszerek – ismerete a károk megelőzése érdekében.

| 2. | Képesség a biztonságos munkavégzési gyakorlatok alkalmazására. |
| --- | --- |

2.

Képesség a biztonságos munkavégzési gyakorlatok alkalmazására.

| 2. | a vezérlőrendszerek és eszközök tesztelése a hibák felismerése érdekében, és ezzel egyidejűleg intézkedések meghozatala az elektromos vagy elektronikus vezérlőberendezések javítására és karbantartására; |
| --- | --- |

2.

a vezérlőrendszerek és eszközök tesztelése a hibák felismerése érdekében, és ezzel egyidejűleg intézkedések meghozatala az elektromos vagy elektronikus vezérlőberendezések javítására és karbantartására;

| 1. | A vízi jármű elektrotechnikai vizsgálati eszközeinek ismerete. |
| --- | --- |

1.

A vízi jármű elektrotechnikai vizsgálati eszközeinek ismerete.

| 2. | Képesség a vezérlőrendszerek üzemeltetésére, tesztelésére és fenntartására, valamint megfelelő intézkedések megtételére. |
| --- | --- |

2.

Képesség a vezérlőrendszerek üzemeltetésére, tesztelésére és fenntartására, valamint megfelelő intézkedések megtételére.

| 3. | utasítások adása a parti műszaki létesítmények csatlakoztatására vagy leválasztására irányuló tevékenységek előtt, és ezen tevékenységek utánkövetése. |
| --- | --- |

3.

utasítások adása a parti műszaki létesítmények csatlakoztatására vagy leválasztására irányuló tevékenységek előtt, és ezen tevékenységek utánkövetése.

| 1. | Az elektromos rendszereken való munkavégzésre vonatkozó biztonsági követelmények ismerete. |
| --- | --- |

1.

Az elektromos rendszereken való munkavégzésre vonatkozó biztonsági követelmények ismerete.

| 2. | A hajófedélzeti elektromos rendszerek és berendezések felépítésének és működési jellemzőinek ismerete a parti létesítményekkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

2.

A hajófedélzeti elektromos rendszerek és berendezések felépítésének és működési jellemzőinek ismerete a parti létesítményekkel kapcsolatban.

| 3. | Képesség utasítások adására a biztonságos parti csatlakozás mindenkori garantálása érdekében és a parti létesítményekkel kapcsolatos veszélyes helyzetek felismerésére. |
| --- | --- |

3.

Képesség utasítások adására a biztonságos parti csatlakozás mindenkori garantálása érdekében és a parti létesítményekkel kapcsolatos veszélyes helyzetek felismerésére.

4.5.   A hajóvezetőnek képesnek kell lennie a műszaki eszközök biztonságos karbantartásának és javításának irányítására.

A hajóvezetőnek képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | a műszaki eszközök karbantartásához és javításához szükséges szerszámok megfelelő használatának biztosítása; |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

a műszaki eszközök karbantartásához és javításához szükséges szerszámok megfelelő használatának biztosítása;

| 1. | A műszaki eszközök karbantartási és javítási eljárásainak ismerete. |
| --- | --- |

1.

A műszaki eszközök karbantartási és javítási eljárásainak ismerete.

| 2. | Képesség a megfelelő eljárások (vezérlés), berendezések és szoftver segítségével történő biztonságos karbantartás és javítás megszervezésére és oktatására. |
| --- | --- |

2.

Képesség a megfelelő eljárások (vezérlés), berendezések és szoftver segítségével történő biztonságos karbantartás és javítás megszervezésére és oktatására.

| 2. | az anyagok jellemzőinek és korlátainak, valamint a műszaki eszközök karbantartásához és javításához szükséges eljárásoknak a felmérése; |
| --- | --- |

2.

az anyagok jellemzőinek és korlátainak, valamint a műszaki eszközök karbantartásához és javításához szükséges eljárásoknak a felmérése;

| 1. | A műszaki eszközök karbantartási és javítási anyagai jellemzőinek ismerete. |
| --- | --- |

1.

A műszaki eszközök karbantartási és javítási anyagai jellemzőinek ismerete.

| 2. | Képesség a karbantartási és javítási eljárásoknak a készülékeken a kézikönyvek szerint történő elvégzésére. |
| --- | --- |

2.

Képesség a karbantartási és javítási eljárásoknak a készülékeken a kézikönyvek szerint történő elvégzésére.

| 3. | a műszaki és belső dokumentációk értékelése. |
| --- | --- |

3.

a műszaki és belső dokumentációk értékelése.

| 1. | A felépítési specifikációk és a műszaki dokumentációk ismerete. |
| --- | --- |

1.

A felépítési specifikációk és a műszaki dokumentációk ismerete.

| 2. | Képesség a műszaki eszközök karbantartásához és javításához szükséges ellenőrzőlisták összeállítására. |
| --- | --- |

2.

Képesség a műszaki eszközök karbantartásához és javításához szükséges ellenőrzőlisták összeállítására.

5.   Karbantartás és javítás

5.1.   A hajóvezetőnek képesnek kell lennie a vízi jármű és felszerelései biztonságos karbantartásának és javításának megszervezésére.

A hajóvezetőnek képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | a személyzet tagjai biztonságos viselkedésének biztosítása az anyagok és adalékanyagok felhasználása tekintetében; |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

a személyzet tagjai biztonságos viselkedésének biztosítása az anyagok és adalékanyagok felhasználása tekintetében;

| 1. | A biztonságos és hatékony karbantartási és javítási eljárások ismerete. |
| --- | --- |

1.

A biztonságos és hatékony karbantartási és javítási eljárások ismerete.

| 2. | Képesség a személyzet figyelemmel kísérésére és felügyeletére annak érdekében, hogy azok óvintézkedéseket alkalmazzanak és hozzájáruljanak a tengeri környezet szennyezésének megelőzéséhez. |
| --- | --- |

2.

Képesség a személyzet figyelemmel kísérésére és felügyeletére annak érdekében, hogy azok óvintézkedéseket alkalmazzanak és hozzájáruljanak a tengeri környezet szennyezésének megelőzéséhez.

| 3. | Képesség az alkalmazandó munkaügyi szabályok és a biztonságos munkavégzési szabályok alkalmazására és betartására, és azok betartatására. |
| --- | --- |

3.

Képesség az alkalmazandó munkaügyi szabályok és a biztonságos munkavégzési szabályok alkalmazására és betartására, és azok betartatására.

| 2. | munkautasítások meghatározása, figyelemmel kísérése és biztosítása annak érdekében, hogy a személyzet tagjai képesek legyenek önállóan elvégezni a karbantartási és javítási munkálatokat; |
| --- | --- |

2.

munkautasítások meghatározása, figyelemmel kísérése és biztosítása annak érdekében, hogy a személyzet tagjai képesek legyenek önállóan elvégezni a karbantartási és javítási munkálatokat;

| 1. | A költséghatékony és hatékony karbantartási munkák és az alkalmazandó jogi követelmények ismerete. |
| --- | --- |

1.

A költséghatékony és hatékony karbantartási munkák és az alkalmazandó jogi követelmények ismerete.

| 2. | Képesség a (digitális) karbantartási tervezési programok hatékony használatára. |
| --- | --- |

2.

Képesség a (digitális) karbantartási tervezési programok hatékony használatára.

| 3. | Képesség a vízi jármű belső és külső részeinek karbantartása és javítása irányítására, figyelembe véve az alkalmazandó jogi követelményeket, például a biztonsági adatlapokat. |
| --- | --- |

3.

Képesség a vízi jármű belső és külső részeinek karbantartása és javítása irányítására, figyelembe véve az alkalmazandó jogi követelményeket, például a biztonsági adatlapokat.

| 4. | Képesség a vízi jármű higiéniájának kezelésére. |
| --- | --- |

4.

Képesség a vízi jármű higiéniájának kezelésére.

| 5. | Képesség a hulladékgazdálkodás megszervezésére, figyelembe véve a környezetvédelmi előírásokat, mint például a hulladékoknak a Rajnán és a belvízi utakon történő hajózás során történő gyűjtéséről, tárolásáról és fogadásáról szóló egyezményt (CDNI egyezmény). |
| --- | --- |

5.

Képesség a hulladékgazdálkodás megszervezésére, figyelembe véve a környezetvédelmi előírásokat, mint például a hulladékoknak a Rajnán és a belvízi utakon történő hajózás során történő gyűjtéséről, tárolásáról és fogadásáról szóló egyezményt (CDNI egyezmény).

| 6. | Képesség a vízi jármű időszakos karbantartási programjának kidolgozására. |
| --- | --- |

6.

Képesség a vízi jármű időszakos karbantartási programjának kidolgozására.

| 7. | Képesség a vízi jármű műszaki dokumentumainak figyelemmel kísérésére és ellenőrzésére, valamint karbantartási naplók vezetésére. |
| --- | --- |

7.

Képesség a vízi jármű műszaki dokumentumainak figyelemmel kísérésére és ellenőrzésére, valamint karbantartási naplók vezetésére.

| 3. | egészségüggyel és környezetvédelemmel kapcsolatos anyagok és eszközök beszerzése és ellenőrzése; |
| --- | --- |

3.

egészségüggyel és környezetvédelemmel kapcsolatos anyagok és eszközök beszerzése és ellenőrzése;

| 1. | Képesség a vízi jármű készleteinek adminisztrálására. |
| --- | --- |

1.

Képesség a vízi jármű készleteinek adminisztrálására.

| 2. | Képesség a fedélzeten történő munkavégzés biztonságos rendszerének megszervezésére, beleértve a takarítási és konzerválási munkákhoz szükséges veszélyes anyagok használatát. |
| --- | --- |

2.

Képesség a fedélzeten történő munkavégzés biztonságos rendszerének megszervezésére, beleértve a takarítási és konzerválási munkákhoz szükséges veszélyes anyagok használatát.

| 3. | Képesség a javítások minőségének ellenőrzésére. |
| --- | --- |

3.

Képesség a javítások minőségének ellenőrzésére.

| 4. | annak biztosítása, hogy a sodronyokat és köteleket a gyártó előírásainak és rendeltetésüknek megfelelően használják. |
| --- | --- |

4.

annak biztosítása, hogy a sodronyokat és köteleket a gyártó előírásainak és rendeltetésüknek megfelelően használják.

Képesség arra, hogy a személyzetet a munkafolyamatoknak és a biztonsági korlátozásoknak megfelelően oktassa és felügyelje a kötelek és sodronyok használata során a vízi jármű bizonyítványának és az adatlapoknak megfelelően.

6.   Kommunikáció

6.1.   A hajóvezetőnek képesnek kell lennie humánerőforrás-gazdálkodásra, társadalmi felelősségvállalásra, valamint a vízi jármű fedélzetén a munkafolyamatok és a képzés megszervezésére.

A hajóvezetőnek képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | a csapatépítés megszervezése és ösztönzése, valamint a személyzet tagjainak kiképzése a fedélzeti feladatok tekintetében, szükség esetén pedig fegyelmi intézkedések meghozatala; |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

a csapatépítés megszervezése és ösztönzése, valamint a személyzet tagjainak kiképzése a fedélzeti feladatok tekintetében, szükség esetén pedig fegyelmi intézkedések meghozatala;

| 1. | Az emberi erőforrás menedzsment ismerete. |
| --- | --- |

1.

Az emberi erőforrás menedzsment ismerete.

| 2. | Képesség a személyzetnek megfelelő és professzionális módon történő utasításadásra. |
| --- | --- |

2.

Képesség a személyzetnek megfelelő és professzionális módon történő utasításadásra.

| 3. | Képesség a személyzetnek adott utasítások elmagyarázására. |
| --- | --- |

3.

Képesség a személyzetnek adott utasítások elmagyarázására.

| 4. | Képesség visszajelzésre a személyzet részére a fedélzeten tanúsítandó professzionális és társasági viselkedéssel kapcsolatban. |
| --- | --- |

4.

Képesség visszajelzésre a személyzet részére a fedélzeten tanúsítandó professzionális és társasági viselkedéssel kapcsolatban.

| 5. | Képesség a feladat- és munkaterhelés-irányítás alkalmazására, beleértve a következőket: tervezés és koordináció, személyzet beosztása, idő- és erőforrás-korlátozások, prioritások meghatározása. |
| --- | --- |

5.

Képesség a feladat- és munkaterhelés-irányítás alkalmazására, beleértve a következőket: tervezés és koordináció, személyzet beosztása, idő- és erőforrás-korlátozások, prioritások meghatározása.

| 6. | Képesség a kimerültség felismerésére és megelőzésére. |
| --- | --- |

6.

Képesség a kimerültség felismerésére és megelőzésére.

| 2. | személyzet oktatása az információs és kommunikációs rendszerekkel kapcsolatosan; |
| --- | --- |

2.

személyzet oktatása az információs és kommunikációs rendszerekkel kapcsolatosan;

| 1. | A fedélzeten rendelkezésre álló információs és kommunikációs rendszerek ismerete. |
| --- | --- |

1.

A fedélzeten rendelkezésre álló információs és kommunikációs rendszerek ismerete.

| 2. | Képesség a személyzetnek a vízi jármű kommunikációs, média- és informatikai rendszereinek használatára történő oktatására. |
| --- | --- |

2.

Képesség a személyzetnek a vízi jármű kommunikációs, média- és informatikai rendszereinek használatára történő oktatására.

| 3. | adatok gyűjtése, tárolása és kezelése az adatvédelmi jogszabályokra tekintettel. |
| --- | --- |

3.

adatok gyűjtése, tárolása és kezelése az adatvédelmi jogszabályokra tekintettel.

| 1. | A vízi járművön lévő összes számítógépes rendszer használatának ismerete. |
| --- | --- |

1.

A vízi járművön lévő összes számítógépes rendszer használatának ismerete.

| 2. | Képesség az adatoknak az alkalmazandó jogszabályoknak megfelelően történő gyűjtésére és tárolására. |
| --- | --- |

2.

Képesség az adatoknak az alkalmazandó jogszabályoknak megfelelően történő gyűjtésére és tárolására.

6.2.   A hajóvezetőnek képesnek kell lennie mindenkor biztosítani a jó kommunikációt, beleértve kommunikációs problémákkal járó helyzetek esetén a szabványosított kommunikációs kifejezések használatát.

A hajóvezetőnek képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | körülmények leírása a megfelelő műszaki és hajózási terminológia alkalmazásával; |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

körülmények leírása a megfelelő műszaki és hajózási terminológia alkalmazásával;

| 1. | A megfelelő műszaki és hajózási szakkifejezések helyes használatának ismerete. |
| --- | --- |

1.

A megfelelő műszaki és hajózási szakkifejezések helyes használatának ismerete.

| 2. | Képesség a kommunikáció mesterfokon való alkalmazására. |
| --- | --- |

2.

Képesség a kommunikáció mesterfokon való alkalmazására.

| 2. | a fedélzeti biztonság szempontjából releváns információk, valamint hajózási-műszaki kérdések lekérése, értékelése és felhasználása. |
| --- | --- |

2.

a fedélzeti biztonság szempontjából releváns információk, valamint hajózási-műszaki kérdések lekérése, értékelése és felhasználása.

| 1. | Az összes vészhelyzetben követendő eljárás, illetve a vészhelyzeti és biztonsági kommunikáció ismerete. |
| --- | --- |

1.

Az összes vészhelyzetben követendő eljárás, illetve a vészhelyzeti és biztonsági kommunikáció ismerete.

| 2. | Képesség a szabványosított kommunikációs kifejezések használatára. |
| --- | --- |

2.

Képesség a szabványosított kommunikációs kifejezések használatára.

6.3   A hajóvezetőnek képesnek kell lennie a jól kiegyensúlyozott és barátságos munkakörnyezet kialakítására a fedélzeten.

A hajóvezetőnek képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | jó társas munkakörnyezet biztosítása; |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

jó társas munkakörnyezet biztosítása;

| 1. | Képesség arra, hogy vezető szerepet töltsön be a csapatok megbeszéléseinek megszervezésében, hogy a fedélzeten a jól kiegyensúlyozott társas légkört megőrizze. |
| --- | --- |

1.

Képesség arra, hogy vezető szerepet töltsön be a csapatok megbeszéléseinek megszervezésében, hogy a fedélzeten a jól kiegyensúlyozott társas légkört megőrizze.

| 2. | A nemekkel kapcsolatos és kulturális különbségek ismerete és tudatossága. |
| --- | --- |

2.

A nemekkel kapcsolatos és kulturális különbségek ismerete és tudatossága.

| 3. | A hallgatók, tanoncok és gyakornokok képzésére és oktatására vonatkozó alkalmazandó szabályok ismerete. |
| --- | --- |

3.

A hallgatók, tanoncok és gyakornokok képzésére és oktatására vonatkozó alkalmazandó szabályok ismerete.

| 4. | Képesség arra, hogy különböző szinteken iránymutatást adjon a hallgatók, tanoncok és gyakornokok részére. |
| --- | --- |

4.

Képesség arra, hogy különböző szinteken iránymutatást adjon a hallgatók, tanoncok és gyakornokok részére.

| 5. | Képesség a csapatmunkára vonatkozó alapvető elvek és gyakorlat alkalmazására, beleértve a konfliktuskezelést is. |
| --- | --- |

5.

Képesség a csapatmunkára vonatkozó alapvető elvek és gyakorlat alkalmazására, beleértve a konfliktuskezelést is.

| 2. | nemzeti, európai és nemzetközi szociális jogszabályok alkalmazása; |
| --- | --- |

2.

nemzeti, európai és nemzetközi szociális jogszabályok alkalmazása;

| 1. | A különféle nemzeti, európai és nemzetközi szociális jogszabályok ismerete. |
| --- | --- |

1.

A különféle nemzeti, európai és nemzetközi szociális jogszabályok ismerete.

| 2. | Képesség arra, hogy a személyzet tagjait a vonatkozó szociális jogszabályok releváns részeinek alkalmazására oktassa. |
| --- | --- |

2.

Képesség arra, hogy a személyzet tagjait a vonatkozó szociális jogszabályok releváns részeinek alkalmazására oktassa.

| 3. | az alkohol- és kábítószer-fogyasztásra vonatkozó szigorú tilalom betartatása, a szabályok megsértése esetén megfelelő módon történő reagálás, felelősségvállalás és a nem megfelelő viselkedés következményeinek elmagyarázása; |
| --- | --- |

3.

az alkohol- és kábítószer-fogyasztásra vonatkozó szigorú tilalom betartatása, a szabályok megsértése esetén megfelelő módon történő reagálás, felelősségvállalás és a nem megfelelő viselkedés következményeinek elmagyarázása;

| 1. | Az alkoholra és a kábítószerekre vonatkozó alkalmazandó szabályok ismerete. |
| --- | --- |

1.

Az alkoholra és a kábítószerekre vonatkozó alkalmazandó szabályok ismerete.

| 2. | Képesség az alkoholra és a kábítószerre vonatkozó alkalmazandó jogszabályok, valamint az ilyen vállalati szabályok kommunikálására és betartatására. |
| --- | --- |

2.

Képesség az alkoholra és a kábítószerre vonatkozó alkalmazandó jogszabályok, valamint az ilyen vállalati szabályok kommunikálására és betartatására.

| 3. | Képesség a jogszabályok vagy a vállalati szabályok megsértése esetén a megfelelő reagálásra. |
| --- | --- |

3.

Képesség a jogszabályok vagy a vállalati szabályok megsértése esetén a megfelelő reagálásra.

| 4. | a fedélzeten az étkeztetésnek és az ételek elkészítésének megszervezése. |
| --- | --- |

4.

a fedélzeten az étkeztetésnek és az ételek elkészítésének megszervezése.

| 1. | Az egészséges táplálkozás alapelveinek ismerete. |
| --- | --- |

1.

Az egészséges táplálkozás alapelveinek ismerete.

| 2. | Képesség arra, hogy a személyzet tagjait az étkezések megtervezésére és az ételek elkészítésére oktassa. |
| --- | --- |

2.

Képesség arra, hogy a személyzet tagjait az étkezések megtervezésére és az ételek elkészítésére oktassa.

| 3. | Képesség a személyzet tagjainak a higiéniai szabványok tekintetében történő oktatására és felügyeletére. |
| --- | --- |

3.

Képesség a személyzet tagjainak a higiéniai szabványok tekintetében történő oktatására és felügyeletére.

| 4. | Képesség arra, hogy a személyzet tagjait a beszerzési lehetőségek tervezése terén oktassa. |
| --- | --- |

4.

Képesség arra, hogy a személyzet tagjait a beszerzési lehetőségek tervezése terén oktassa.

7.   Egészségvédelem és biztonság, utasjogok és környezetvédelem

7.1.   A hajóvezetőnek képesnek kell lennie az alkalmazandó jogi követelmények figyelemmel kísérésére és az életvédelem biztosítása érdekében intézkedések tételére.

A hajóvezetőnek képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | a nemzeti és nemzetközi jogszabályok alkalmazása és megfelelő intézkedések meghozatala az egészségvédelem és a balesetek megelőzése érdekében; |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

a nemzeti és nemzetközi jogszabályok alkalmazása és megfelelő intézkedések meghozatala az egészségvédelem és a balesetek megelőzése érdekében;

| 1. | Az egészségvédelemre és a balesetek megelőzésére vonatkozó jogszabályok ismerete. |
| --- | --- |

1.

Az egészségvédelemre és a balesetek megelőzésére vonatkozó jogszabályok ismerete.

| 2. | Képesség a biztonság és a munkakörülmények területén alkalmazandó jogszabályokon alapuló biztonsági eljárások alkalmazására. |
| --- | --- |

2.

Képesség a biztonság és a munkakörülmények területén alkalmazandó jogszabályokon alapuló biztonsági eljárások alkalmazására.

| 2. | a vízi jármű bizonyítványa, illetve a vízi járművel és annak működésével kapcsolatos más dokumentumok érvényességének ellenőrzése és figyelemmel kísérése; |
| --- | --- |

2.

a vízi jármű bizonyítványa, illetve a vízi járművel és annak működésével kapcsolatos más dokumentumok érvényességének ellenőrzése és figyelemmel kísérése;

| 1. | A berendezések és az alkotóelemek rendszeres ellenőrzésére vonatkozó jogszabályok ismerete. |
| --- | --- |

1.

A berendezések és az alkotóelemek rendszeres ellenőrzésére vonatkozó jogszabályok ismerete.

| 2. | Képesség bizonyítványok, illetve a vízi járművel és annak működésével kapcsolatos más dokumentumok érvényességének ellenőrzésére. |
| --- | --- |

2.

Képesség bizonyítványok, illetve a vízi járművel és annak működésével kapcsolatos más dokumentumok érvényességének ellenőrzésére.

| 3. | a biztonsági előírások betartása minden munkafolyamat során a vonatkozó biztonsági intézkedések alkalmazásával a balesetek elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

3.

a biztonsági előírások betartása minden munkafolyamat során a vonatkozó biztonsági intézkedések alkalmazásával a balesetek elkerülése érdekében;

| 1. | A biztonságos munkavégzési gyakorlatok és a biztonságos munkavégzési eljárások ismerete. |
| --- | --- |

1.

A biztonságos munkavégzési gyakorlatok és a biztonságos munkavégzési eljárások ismerete.

| 2. | Képesség a biztonságos munkavégzési eljárások megszervezésére annak érdekében, hogy a személyzet tagjait a biztonságos munkavégzési szabályok alkalmazására ösztönözze, és azt figyelemmel kísérje. |
| --- | --- |

2.

Képesség a biztonságos munkavégzési eljárások megszervezésére annak érdekében, hogy a személyzet tagjait a biztonságos munkavégzési szabályok alkalmazására ösztönözze, és azt figyelemmel kísérje.

| 4. | a zárt terek tisztításához szükséges összes biztonsági intézkedés ellenőrzése és figyelemmel kísérése, mielőtt a személyzet kinyitná, belépne és megkezdené a zárt terek tisztítását. |
| --- | --- |

4.

a zárt terek tisztításához szükséges összes biztonsági intézkedés ellenőrzése és figyelemmel kísérése, mielőtt a személyzet kinyitná, belépne és megkezdené a zárt terek tisztítását.

| 1. | Képesség a biztonsági ellenőrzés megszervezésére és a biztonsági eljárások figyelemmel kísérésére, ha a személyzet vagy más személyek zárt terekbe (pl. ballaszttartályok, elválasztó testtankok, tartályok, kettős héjazat közötti terek) lépnek be, beleértve a figyelőszolgálatot. |
| --- | --- |

1.

Képesség a biztonsági ellenőrzés megszervezésére és a biztonsági eljárások figyelemmel kísérésére, ha a személyzet vagy más személyek zárt terekbe (pl. ballaszttartályok, elválasztó testtankok, tartályok, kettős héjazat közötti terek) lépnek be, beleértve a figyelőszolgálatot.

| 2. | Képesség kockázatértékelés elvégzésére a zárt terekbe való belépés előtt. |
| --- | --- |

2.

Képesség kockázatértékelés elvégzésére a zárt terekbe való belépés előtt.

| 3. | A zárt térbe való belépés előtt és a zárt térben végzett munka során meghozandó óvintézkedések ismerete, például:






  • | zárt terek veszélyei, |
| --- | --- | --- |

3.

A zárt térbe való belépés előtt és a zárt térben végzett munka során meghozandó óvintézkedések ismerete, például:

•

zárt terek veszélyei,

| • | légköri vizsgálatok a belépés előtt, |
| --- | --- |

•

légköri vizsgálatok a belépés előtt,

| • | a zárt terekbe való belépés ellenőrzése, |
| --- | --- |

•

a zárt terekbe való belépés ellenőrzése,

| • | a zárt terekbe való belépés esetén alkalmazandó biztonsági intézkedések, |
| --- | --- |

•

a zárt terekbe való belépés esetén alkalmazandó biztonsági intézkedések,

| • | védőeszközök (pl. hevederek és légzőkészülékek), |
| --- | --- |

•

védőeszközök (pl. hevederek és légzőkészülékek),

| • | zárt terekben történő munkavégzés. |
| --- | --- |

•

zárt terekben történő munkavégzés.

| 4. | Képesség megfelelő intézkedések tételére vészhelyzet esetén. |
| --- | --- |

4.

Képesség megfelelő intézkedések tételére vészhelyzet esetén.

7.2.   A hajóvezetőnek képesnek kell lennie megóvni a fedélzeten tartózkodó személyek biztonságát és épségét, ideértve a fogyatékkal élő személyek és a csökkent mozgásképességű személyek számára az 1177/2010/EU rendelet IV. mellékletében előírt képzési követelményeknek és oktatásnak megfelelően nyújtandó közvetlen segítséget is.

A hajóvezetőnek képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | életmentő felszerelések használata és életmentő eljárások alkalmazása az áldozatok érdekében és saját személyes biztonsága érdekében; |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

életmentő felszerelések használata és életmentő eljárások alkalmazása az áldozatok érdekében és saját személyes biztonsága érdekében;

| 1. | A rendelkezésre álló életmentő felszerelések ismerete. |
| --- | --- |

1.

A rendelkezésre álló életmentő felszerelések ismerete.

| 2. | Képesség az életmentő felszerelések használatára és életmentő eljárások alkalmazására az áldozatok érdekében és saját személyes biztonsága érdekében. |
| --- | --- |

2.

Képesség az életmentő felszerelések használatára és életmentő eljárások alkalmazására az áldozatok érdekében és saját személyes biztonsága érdekében.

| 2. | válságkezelési képzések és gyakorlatok szervezése a vészhelyzetekben való viselkedés gyakoroltatására, pl. tűz, lékesedésre való figyelmeztetés, robbanás, ütközés, „ember a vízben” és evakuálás esetén; |
| --- | --- |

2.

válságkezelési képzések és gyakorlatok szervezése a vészhelyzetekben való viselkedés gyakoroltatására, pl. tűz, lékesedésre való figyelmeztetés, robbanás, ütközés, „ember a vízben” és evakuálás esetén;

| 1. | A vészhelyzeti eljárások ismerete. |
| --- | --- |

1.

A vészhelyzeti eljárások ismerete.

| 2. | Képesség arra, hogy a személyzet tagjait a vészhelyzeti eljárások terén oktassa. |
| --- | --- |

2.

Képesség arra, hogy a személyzet tagjait a vészhelyzeti eljárások terén oktassa.

| 3. | Képesség a hajó fedélzetén tartózkodó személyzet rendszeres képzésének megszervezésére a vészhelyzetre való felkészülés érdekében, beleértve a tűzoltás megszervezését és a vízi jármű elhagyásának gyakoroltatását. |
| --- | --- |

3.

Képesség a hajó fedélzetén tartózkodó személyzet rendszeres képzésének megszervezésére a vészhelyzetre való felkészülés érdekében, beleértve a tűzoltás megszervezését és a vízi jármű elhagyásának gyakoroltatását.

| 3. | utasítások adása a tűzvédelmet, személyi védőfelszereléseket, módszereket, tűzoltó anyagokat, légzőkészülékeket és ezeknek az eszközöknek vészhelyzetben történő esetleges alkalmazását illetően; |
| --- | --- |

3.

utasítások adása a tűzvédelmet, személyi védőfelszereléseket, módszereket, tűzoltó anyagokat, légzőkészülékeket és ezeknek az eszközöknek vészhelyzetben történő esetleges alkalmazását illetően;

| 1. | A dohányzás és a lehetséges gyújtóforrások használatára vonatkozó alkalmazandó tűzvédelmi jogszabályok és szabályozások ismerete. |
| --- | --- |

1.

A dohányzás és a lehetséges gyújtóforrások használatára vonatkozó alkalmazandó tűzvédelmi jogszabályok és szabályozások ismerete.

| 2. | Képesség a tűzjelző rendszerekre, a rögzített és mobil tűzoltó berendezésekre és a kapcsolódó berendezésekre – pl. szivattyúzó, mentő, egyéni védőeszközökre és kommunikációs berendezésekre – vonatkozó előírások betartására. |
| --- | --- |

2.

Képesség a tűzjelző rendszerekre, a rögzített és mobil tűzoltó berendezésekre és a kapcsolódó berendezésekre – pl. szivattyúzó, mentő, egyéni védőeszközökre és kommunikációs berendezésekre – vonatkozó előírások betartására.

| 3. | Képesség a tűzjelző és tűzoltó rendszerek és berendezések figyelemmel kísérésének és karbantartásának ellenőrzésére. |
| --- | --- |

3.

Képesség a tűzjelző és tűzoltó rendszerek és berendezések figyelemmel kísérésének és karbantartásának ellenőrzésére.

| 4. | Képesség a személyzeti tagok és a kiszolgáló személyzet oktatására a biztonságos munkavégzési szabályok alkalmazása, illetve a személyi védőfelszerelések és a személyi biztonsági felszerelések karbantartása terén. |
| --- | --- |

4.

Képesség a személyzeti tagok és a kiszolgáló személyzet oktatására a biztonságos munkavégzési szabályok alkalmazása, illetve a személyi védőfelszerelések és a személyi biztonsági felszerelések karbantartása terén.

| 4. | elsősegély nyújtása; |
| --- | --- |

4.

elsősegély nyújtása;

| 1. | Képesség az elsősegélynyújtási szabványoknak és gyakorlatoknak megfelelő cselekvésre. |
| --- | --- |

1.

Képesség az elsősegélynyújtási szabványoknak és gyakorlatoknak megfelelő cselekvésre.

| 5. | hatékony fedélzeti rendszer létrehozása az életmentő felszereléseknek és a személyi védőfelszerelések helyes alkalmazásának ellenőrzésére. |
| --- | --- |

5.

hatékony fedélzeti rendszer létrehozása az életmentő felszereléseknek és a személyi védőfelszerelések helyes alkalmazásának ellenőrzésére.

| 1. | Az életmentő felszerelésekre és a biztonságos munkavégzésre vonatkozó jogszabályok ismerete. |
| --- | --- |

1.

Az életmentő felszerelésekre és a biztonságos munkavégzésre vonatkozó jogszabályok ismerete.

| 2. | Képesség az életmentő, tűzoltó és egyéb biztonsági berendezések és rendszerek működőképes állapotának rendszeres ellenőrzésére. |
| --- | --- |

2.

Képesség az életmentő, tűzoltó és egyéb biztonsági berendezések és rendszerek működőképes állapotának rendszeres ellenőrzésére.

| 3. | Képesség a (személyes) biztonsági felszereléseknek a személyzet tagjai és a kiszolgáló személyzet általi helyes használatának oktatására, ösztönzésére és felügyeletére. |
| --- | --- |

3.

Képesség a (személyes) biztonsági felszereléseknek a személyzet tagjai és a kiszolgáló személyzet általi helyes használatának oktatására, ösztönzésére és felügyeletére.

| 6. | segítségnyújtás megszervezése a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek részére. |
| --- | --- |

6.

segítségnyújtás megszervezése a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek részére.

| 1. | Az 1177/2010/EU rendelet IV. mellékletében előírt képzési követelmények és utasítások ismerete. |
| --- | --- |

1.

Az 1177/2010/EU rendelet IV. mellékletében előírt képzési követelmények és utasítások ismerete.

| 2. | Képesség a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek részére történő segítségnyújtásra és annak megszervezésére. |
| --- | --- |

2.

Képesség a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek részére történő segítségnyújtásra és annak megszervezésére.

7.3.   A hajóvezetőnek képesnek kell lennie vészhelyzeti és kárellenőrzési tervek készítésére, és a vészhelyzetek kezelésére.

A hajóvezetőnek képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | különböző típusú vészhelyzetekre vonatkozó mentési tervek készítésének kezdeményezése; |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

különböző típusú vészhelyzetekre vonatkozó mentési tervek készítésének kezdeményezése;

| 1. | A különböző lehetséges vészhelyzetek – például ütközés, tűz, elárasztás, elsüllyedés – ismerete. |
| --- | --- |

1.

A különböző lehetséges vészhelyzetek – például ütközés, tűz, elárasztás, elsüllyedés – ismerete.

| 2. | Képesség a hajózási vészhelyzeti tervek megszervezésére a vészhelyzetekre való reagálás érdekében, valamint a személyzet tagjai számára meghatározott feladatok kijelölésére, beleértve a figyelemmel kísérést és az ellenőrzést is. |
| --- | --- |

2.

Képesség a hajózási vészhelyzeti tervek megszervezésére a vészhelyzetekre való reagálás érdekében, valamint a személyzet tagjai számára meghatározott feladatok kijelölésére, beleértve a figyelemmel kísérést és az ellenőrzést is.

| 2. | a tűzoltás megelőzésére szolgáló módszerek, a tűz eredetének felismerése és a tűzoltás gyakorlása a személyzet különböző készségeinek megfelelően; |
| --- | --- |

2.

a tűzoltás megelőzésére szolgáló módszerek, a tűz eredetének felismerése és a tűzoltás gyakorlása a személyzet különböző készségeinek megfelelően;

| 1. | A tűzoltási eljárások ismerete, különös tekintettel a taktikára és a parancsnokságra. |
| --- | --- |

1.

A tűzoltási eljárások ismerete, különös tekintettel a taktikára és a parancsnokságra.

| 2. | A víz tűzoltásra való felhasználásának ismerete a hajó stabilitására gyakorolt hatásra tekintettel, valamint képesség a megfelelő intézkedések meghozatalára. |
| --- | --- |

2.

A víz tűzoltásra való felhasználásának ismerete a hajó stabilitására gyakorolt hatásra tekintettel, valamint képesség a megfelelő intézkedések meghozatalára.

| 3. | Képesség a tűzoltási műveletek során történő kommunikációra és koordinációra, beleértve a külső szervezetekkel való kommunikációt, valamint a mentési és tűzoltási műveletekben való aktív részvételre. |
| --- | --- |

3.

Képesség a tűzoltási műveletek során történő kommunikációra és koordinációra, beleértve a külső szervezetekkel való kommunikációt, valamint a mentési és tűzoltási műveletekben való aktív részvételre.

| 3. | az életmentő eszközök használatának gyakorlása; |
| --- | --- |

3.

az életmentő eszközök használatának gyakorlása;

| 1. | A mentőkészülékek különböző jellemzőinek és funkcióinak ismerete. |
| --- | --- |

1.

A mentőkészülékek különböző jellemzőinek és funkcióinak ismerete.

| 2. | Képesség a szolgálati csónak vízre bocsátására és fedélzetre emelésére, valamint a személyzet tagjainak és a kiszolgáló személyzetnek a szolgálati csónak használatára vonatkozó oktatására. |
| --- | --- |

2.

Képesség a szolgálati csónak vízre bocsátására és fedélzetre emelésére, valamint a személyzet tagjainak és a kiszolgáló személyzetnek a szolgálati csónak használatára vonatkozó oktatására.

| 4. | utasítások adása a mentési tervekre, a menekülési útvonalakra és a belső kommunikációs és riasztórendszerekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

4.

utasítások adása a mentési tervekre, a menekülési útvonalakra és a belső kommunikációs és riasztórendszerekre vonatkozóan.

| 1. | A mentési tervekre és a biztonsági szolgálati beosztásra vonatkozó jogszabályok ismerete. |
| --- | --- |

1.

A mentési tervekre és a biztonsági szolgálati beosztásra vonatkozó jogszabályok ismerete.

| 2. | Képesség utasítások adására a mentési tervekre, a menekülési útvonalakra és a belső kommunikációs és riasztórendszerekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

2.

Képesség utasítások adására a mentési tervekre, a menekülési útvonalakra és a belső kommunikációs és riasztórendszerekre vonatkozóan.

7.4.   A hajóvezetőnek képesnek kell lennie a környezetvédelem követelményeinek való megfelelés biztosítására.

A hajóvezetőnek képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | óvintézkedések meghozatala a környezetszennyezés megelőzése érdekében, és a vonatkozó felszerelések használata; |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

óvintézkedések meghozatala a környezetszennyezés megelőzése érdekében, és a vonatkozó felszerelések használata;

| 1. | A környezetszennyezés megelőzésére szolgáló eljárások ismerete. |
| --- | --- |

1.

A környezetszennyezés megelőzésére szolgáló eljárások ismerete.

| 2. | Képesség óvintézkedések tételére a környezetszennyezés megelőzése érdekében. |
| --- | --- |

2.

Képesség óvintézkedések tételére a környezetszennyezés megelőzése érdekében.

| 3. | Képesség a biztonságos üzemanyag-töltési eljárások alkalmazására. |
| --- | --- |

3.

Képesség a biztonságos üzemanyag-töltési eljárások alkalmazására.

| 4. | Képesség intézkedések megtételére és utasítások adására károsodás, ütközés és megfeneklés esetén, beleértve a szivárgó lékek tömítését. |
| --- | --- |

4.

Képesség intézkedések megtételére és utasítások adására károsodás, ütközés és megfeneklés esetén, beleértve a szivárgó lékek tömítését.

| 2. | környezetvédelmi jogszabályok alkalmazása; |
| --- | --- |

2.

környezetvédelmi jogszabályok alkalmazása;

| 1. | A környezetvédelmi szabályozások ismerete. |
| --- | --- |

1.

A környezetvédelmi szabályozások ismerete.

| 2. | Képesség arra, hogy a személyzet tagjait és a fedélzeten tartózkodó személyeket ösztönözze a környezetbarát viselkedésnek megfelelő intézkedések megtételére, illetve a környezetbarát módon történő viselkedésre. |
| --- | --- |

2.

Képesség arra, hogy a személyzet tagjait és a fedélzeten tartózkodó személyeket ösztönözze a környezetbarát viselkedésnek megfelelő intézkedések megtételére, illetve a környezetbarát módon történő viselkedésre.

| 3. | a felszerelések és az anyagok gazdaságos és környezetbarát módon történő felhasználása. |
| --- | --- |

3.

a felszerelések és az anyagok gazdaságos és környezetbarát módon történő felhasználása.

| 1. | Az erőforrások fenntartható használatára vonatkozó eljárások ismerete. |
| --- | --- |

1.

Az erőforrások fenntartható használatára vonatkozó eljárások ismerete.

| 2. | Képesség arra, hogy a személyzetet a felszerelések és az anyagok gazdaságos és környezetbarát módon történő felhasználására oktassa. |
| --- | --- |

2.

Képesség arra, hogy a személyzetet a felszerelések és az anyagok gazdaságos és környezetbarát módon történő felhasználására oktassa.

| 4. | a fenntartható hulladékártalmatlanítás oktatása és figyelemmel kísérése. |
| --- | --- |

4.

a fenntartható hulladékártalmatlanítás oktatása és figyelemmel kísérése.

| 1. | A hulladékártalmatlanításra vonatkozó jogszabályok ismerete. |
| --- | --- |

1.

A hulladékártalmatlanításra vonatkozó jogszabályok ismerete.

| 2. | Képesség a fenntartható hulladékártalmatlanítás biztosítására, valamint a személyzet tagjainak és a fedélzeten tartózkodó személyek megfelelő oktatására. |
| --- | --- |

2.

Képesség a fenntartható hulladékártalmatlanítás biztosítására, valamint a személyzet tagjainak és a fedélzeten tartózkodó személyek megfelelő oktatására.

III.   A TENGERI JELLEGŰ BELVÍZI UTAKON VALÓ HAJÓZÁSRA VONATKOZÓ KOMPETENCIAKÖVETELMÉNYEK

1.   A tengeri jellegű belvízi utakon hajózó hajóvezetőnek képesnek kell lennie naprakész térképekkel, a hajóparancsnokoknak és a tengerészeknek szóló értesítésekkel és más, a tengeri jellegű vízi utakra jellemző kiadványokkal dolgozni.

A hajóvezetőnek képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | konkrét hajózási információforrásokból származó információk és a tengerészeti jellegű belvízi utakra vonatkozó szabályok alkalmazása. |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

konkrét hajózási információforrásokból származó információk és a tengerészeti jellegű belvízi utakra vonatkozó szabályok alkalmazása.

| 1. | A tengeri jellegű belvízi utak térképei használatának ismerete. |
| --- | --- |

1.

A tengeri jellegű belvízi utak térképei használatának ismerete.

| 2. | Képesség a tengeri jellegű belvízi utak térképeinek használatára és helyes alkalmazására, figyelembe véve a térképolvasás pontosságával kapcsolatos tényezőket, mint például a térkép dátuma, szimbólumai, szondák, fenék leírása, mélységadatok és dátumok, illetve a nemzetközi térképek szabványai, mint például az ECDIS. |
| --- | --- |

2.

Képesség a tengeri jellegű belvízi utak térképeinek használatára és helyes alkalmazására, figyelembe véve a térképolvasás pontosságával kapcsolatos tényezőket, mint például a térkép dátuma, szimbólumai, szondák, fenék leírása, mélységadatok és dátumok, illetve a nemzetközi térképek szabványai, mint például az ECDIS.

| 3. | A földi és műholdas navigáció ismerete a következők meghatározása céljából: hozzávetőleges számítások, révkalauzolás, koordináták, földrajzi szélesség és hosszúság, vízszintes geodéziai dátum, a szélesség és a hosszúság különbsége, a távolság és talajhoz viszonyított sebesség, a földhöz viszonyított irány, útvonal, a talaj feletti útvonal, iránytű szerinti útvonal a szélirány és -erősség eredményezte sodródással korrigálva, haladási irány és vízszintes irányszög, az útvonal meghatározása, az útvonal meghatározása a szél és az áramlás hatásával, az útvonal meghatározása az áramlás hatásával és a helyzet felvázolása az útvonalon és vízszintes irányszögekkel hajózva. |
| --- | --- |

3.

A földi és műholdas navigáció ismerete a következők meghatározása céljából: hozzávetőleges számítások, révkalauzolás, koordináták, földrajzi szélesség és hosszúság, vízszintes geodéziai dátum, a szélesség és a hosszúság különbsége, a távolság és talajhoz viszonyított sebesség, a földhöz viszonyított irány, útvonal, a talaj feletti útvonal, iránytű szerinti útvonal a szélirány és -erősség eredményezte sodródással korrigálva, haladási irány és vízszintes irányszög, az útvonal meghatározása, az útvonal meghatározása a szél és az áramlás hatásával, az útvonal meghatározása az áramlás hatásával és a helyzet felvázolása az útvonalon és vízszintes irányszögekkel hajózva.

| 4. | Képesség a hajóparancsnokoknak és a tengerészeknek szóló értesítések és egyéb információs szolgáltatások használatára, mint például hajózási irányok, tervezési útmutatók, fénylisták, tengeri biztonsági információk (MSI). |
| --- | --- |

4.

Képesség a hajóparancsnokoknak és a tengerészeknek szóló értesítések és egyéb információs szolgáltatások használatára, mint például hajózási irányok, tervezési útmutatók, fénylisták, tengeri biztonsági információk (MSI).

| 5. | A tengeri jellegű belvízi utakra vonatkozó közlekedési szabályok ismerete, beleértve a tengeren való ütközések megelőzésére vonatkozó nemzetközi szabályok vonatkozó részeit. |
| --- | --- |

5.

A tengeri jellegű belvízi utakra vonatkozó közlekedési szabályok ismerete, beleértve a tengeren való ütközések megelőzésére vonatkozó nemzetközi szabályok vonatkozó részeit.

| 6. | A tengeri jellegű belvízi utakon előforduló vészhelyzetekben alkalmazandó szabályok ismerete. |
| --- | --- |

6.

A tengeri jellegű belvízi utakon előforduló vészhelyzetekben alkalmazandó szabályok ismerete.

| 7. | Képesség a különleges szabályozásban előírt tengeri berendezések használatára. |
| --- | --- |

7.

Képesség a különleges szabályozásban előírt tengeri berendezések használatára.

2.   A tengeri jellegű belvízi utakon hajózó hajóvezetőnek képesnek kell lennie az árapálydátumok, az árapályáramlatok, -időszakok és -ciklusok, az árapályáramlat- és árapály-időpontok, valamint a torkolaton belüli változások használatára.

A hajóvezetőnek képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | az árapályok, az árapály- és időjárás-előrejelzés, valamint a körülmények figyelembevétele indulás előtt és hajózás közben. |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

az árapályok, az árapály- és időjárás-előrejelzés, valamint a körülmények figyelembevétele indulás előtt és hajózás közben.

| 1. | Az árapályok és áramlások előrejelzésére szolgáló kiadványok és információk ismerete, mint például az árapálytáblázatok, az alárendelt állomásokra vonatkozó árapály-előrejelzések, a jégre, a magas/alacsony vízállásra vonatkozó információk, a kikötőhelyek és kikötők listáinak információi a vízszint, az áramlás iránya és erőssége, valamint a rendelkezésre álló mélység meghatározásához. |
| --- | --- |

1.

Az árapályok és áramlások előrejelzésére szolgáló kiadványok és információk ismerete, mint például az árapálytáblázatok, az alárendelt állomásokra vonatkozó árapály-előrejelzések, a jégre, a magas/alacsony vízállásra vonatkozó információk, a kikötőhelyek és kikötők listáinak információi a vízszint, az áramlás iránya és erőssége, valamint a rendelkezésre álló mélység meghatározásához.

| 2. | Az időjárási viszonyoknak, a szárazföld alakjának és egyéb tényezőknek az árapályáramlatokra gyakorolt hatásának ismerete. |
| --- | --- |

2.

Az időjárási viszonyoknak, a szárazföld alakjának és egyéb tényezőknek az árapályáramlatokra gyakorolt hatásának ismerete.

| 3. | Képesség az árapályszintnek, az áramlásnak, az időjárási viszonyoknak és a hullámoknak a tervezett utazásra gyakorolt hatásának meghatározására a biztonságos hajózás érdekében. |
| --- | --- |

3.

Képesség az árapályszintnek, az áramlásnak, az időjárási viszonyoknak és a hullámoknak a tervezett utazásra gyakorolt hatásának meghatározására a biztonságos hajózás érdekében.

3.   A tengeri jellegű belvízi utakon hajózó hajóvezetőnek képesnek kell lennie a SIGNI (Signalisation de voies de Navigation Intérieure) és az IALA (International Association of Marine Aids to Navigation and Lighthouse Authorities) rendszer használatára a tengeri jellegű belvízi utakon való biztonságos hajózás érdekében.

A hajóvezetőnek képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | a SIGNI (Signalisation de voies de Navigation Intérieure) és az IALA (International Association of Marine Aids to Navigation and Lighthouse Authorities) vagy más, helyi jelölési és jelzési rendszer ismerete. |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

a SIGNI (Signalisation de voies de Navigation Intérieure) és az IALA (International Association of Marine Aids to Navigation and Lighthouse Authorities) vagy más, helyi jelölési és jelzési rendszer ismerete.

| 1. | Az IALA „A régió” bója-, jelölési és jelzési rendszer ismerete, mint pl. a bóják iránya, a számozás, az objektumok és a felépítmények jelölése, a laterális és kardinális jelölések, a szétágazási bóják, a kiegészítő jelzések, a veszélyes pontok és akadályok jelölése, a hajóút, csatorna, kikötőbejárat jelölése, a bóják, a megvilágítás, valamint a megvilágítás jellemzői. |
| --- | --- |

1.

Az IALA „A régió” bója-, jelölési és jelzési rendszer ismerete, mint pl. a bóják iránya, a számozás, az objektumok és a felépítmények jelölése, a laterális és kardinális jelölések, a szétágazási bóják, a kiegészítő jelzések, a veszélyes pontok és akadályok jelölése, a hajóút, csatorna, kikötőbejárat jelölése, a bóják, a megvilágítás, valamint a megvilágítás jellemzői.

| 2. | Képesség a jelölési és jelrendszerek használatára a vízi jármű hajóúton belüli megfelelő helyzetének meghatározásához a helyi körülmények és feltételek függvényében. |
| --- | --- |

2.

Képesség a jelölési és jelrendszerek használatára a vízi jármű hajóúton belüli megfelelő helyzetének meghatározásához a helyi körülmények és feltételek függvényében.

IV.   A RADAR SEGÍTSÉGÉVEL TÖRTÉNŐ HAJÓZÁSRA VONATKOZÓ KOMPETENCIAKÖVETELMÉNYEK

1.   A radar segítségével hajózó hajóvezetőnek képesnek kell lennie arra, hogy megtegye a megfelelő intézkedéseket a radar segítségével történő hajózás érdekében az elindulás előtt.

A hajóvezetőnek képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | az utazás megkezdésének előkészítése, a hajózási radarberendezések és a fordulási szögsebességjelző készülékek használata a hajózáshoz, különösen korlátozott látási viszonyok között. |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

az utazás megkezdésének előkészítése, a hajózási radarberendezések és a fordulási szögsebességjelző készülékek használata a hajózáshoz, különösen korlátozott látási viszonyok között.

| 1. | A rádióhullámok általános ismerete, a radar működési elveinek ismerete, konkrétabban






  • | a rádióhullámok terjedési sebessége, |
| --- | --- | --- |

1.

A rádióhullámok általános ismerete, a radar működési elveinek ismerete, konkrétabban

•

a rádióhullámok terjedési sebessége,

| • | a rádióhullámok visszaverődése |
| --- | --- |

•

a rádióhullámok visszaverődése

| • | a hajózási radarberendezések fő paraméterei (működési frekvenciatartomány, átviteli teljesítmény, impulzus időtartama, antenna fordulatszáma, az antenna jellemzői, a kijelző méretei és skálája, minimális hatótávolság, radiális felbontás és azimutális felbontás stb.). |
| --- | --- |

•

a hajózási radarberendezések fő paraméterei (működési frekvenciatartomány, átviteli teljesítmény, impulzus időtartama, antenna fordulatszáma, az antenna jellemzői, a kijelző méretei és skálája, minimális hatótávolság, radiális felbontás és azimutális felbontás stb.).

| 2. | A fordulási szögsebességjelző készülékek működési elveinek és alkalmazásuknak általános ismerete. |
| --- | --- |

2.

A fordulási szögsebességjelző készülékek működési elveinek és alkalmazásuknak általános ismerete.

| 3. | Képesség a hajózási radarberendezések bekapcsolására, beállítására és kezelésére – mint például Tune (hangolás), Gain (nyereség), Brilliance (fényerő), On/Standby (be/készenlét), Range (hatótáv) – és a fordulási szögsebességjelző készülékek használatára a belvízi hajózásban, a helyes használat biztosítása mellett. |
| --- | --- |

3.

Képesség a hajózási radarberendezések bekapcsolására, beállítására és kezelésére – mint például Tune (hangolás), Gain (nyereség), Brilliance (fényerő), On/Standby (be/készenlét), Range (hatótáv) – és a fordulási szögsebességjelző készülékek használatára a belvízi hajózásban, a helyes használat biztosítása mellett.

2.   A radar segítségével hajózó hajóvezetőnek képesnek kell lennie a radarkijelzés értelmezésére és a radar által szolgáltatott információk elemzésére.

A hajóvezetőnek képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | a radarkijelzés helyes értelmezése a saját és más vízi jármű helyzete tekintetében; |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

a radarkijelzés helyes értelmezése a saját és más vízi jármű helyzete tekintetében;

| 1. | Képesség a radarkijelzés értelmezésére a következők helyes azonosításával:






  • | az antenna helyzete a képernyőn és a haladási irányt jelző vonal, |
| --- | --- | --- |

1.

Képesség a radarkijelzés értelmezésére a következők helyes azonosításával:

•

az antenna helyzete a képernyőn és a haladási irányt jelző vonal,

| • | a saját vízi jármű helyzetének, útvonalának és fordulási irányának beállítása, |
| --- | --- |

•

a saját vízi jármű helyzetének, útvonalának és fordulási irányának beállítása,

| • | a távolságok és elérés meghatározása. |
| --- | --- |

•

a távolságok és elérés meghatározása.

| 2. | Képesség más közlekedési résztvevők viselkedésének értelmezésére (álló vízi járművek, szembejövő vízi járművek és ugyanabban az irányban haladó vízi járművek). |
| --- | --- |

2.

Képesség más közlekedési résztvevők viselkedésének értelmezésére (álló vízi járművek, szembejövő vízi járművek és ugyanabban az irányban haladó vízi járművek).

| 2. | a radar által szolgáltatott egyéb információk elemzése. |
| --- | --- |

2.

a radar által szolgáltatott egyéb információk elemzése.

| 1. | Képesség a radar által szolgáltatott információk elemzésére – mint például a haladási irány vonal (heading line, HL), a vízszintes irányszög vonal (electronic bearing line, EBL), a hatótávolság gyűrűk és a változó tartományjelző (VRM), a cél nyomvonalak, a decentralizálás, a párhuzamos vonalak (P-Lines) – és a radarkép elmagyarázására. |
| --- | --- |

1.

Képesség a radar által szolgáltatott információk elemzésére – mint például a haladási irány vonal (heading line, HL), a vízszintes irányszög vonal (electronic bearing line, EBL), a hatótávolság gyűrűk és a változó tartományjelző (VRM), a cél nyomvonalak, a decentralizálás, a párhuzamos vonalak (P-Lines) – és a radarkép elmagyarázására.

| 2. | A hajózási radarberendezések által szolgáltatott információk korlátainak ismerete. |
| --- | --- |

2.

A hajózási radarberendezések által szolgáltatott információk korlátainak ismerete.

| 3. | Képesség a radaron megjelenő álló és mozgó tárgyak értelmezésére. |
| --- | --- |

3.

Képesség a radaron megjelenő álló és mozgó tárgyak értelmezésére.

3.   A radar segítségével hajózó hajóvezetőnek képesnek kell lennie a különböző eredetű interferenciák csökkentésére.

A hajóvezetőnek képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | a saját vízi járműből eredő zavarok azonosítása és mérséklése; |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

a saját vízi járműből eredő zavarok azonosítása és mérséklése;

| 1. | Azon zavarok ismerete, amelyeket az antenna sugárzásának széttöredezése vagy szétszakadása okozhat árnyékhatások (vakszektorok) vagy többszörös visszaverődések (pl. rakterek területén) következtében. |
| --- | --- |

1.

Azon zavarok ismerete, amelyeket az antenna sugárzásának széttöredezése vagy szétszakadása okozhat árnyékhatások (vakszektorok) vagy többszörös visszaverődések (pl. rakterek területén) következtében.

| 2. | Képesség a saját vízi járműből eredő zavarok azonosítását és mérséklését szolgáló intézkedések tételére. |
| --- | --- |

2.

Képesség a saját vízi járműből eredő zavarok azonosítását és mérséklését szolgáló intézkedések tételére.

| 2. | a környezetből eredő zavarok azonosítása és mérséklése; |
| --- | --- |

2.

a környezetből eredő zavarok azonosítása és mérséklése;

| 1. | Az eső vagy a hullámok okozta zavarok, szétszórt képek (pl. hidak), többszörös visszaverődések, hamis/szellemképek, villanyvezetékek, radarárnyékolás és többutas terjedési hatások ismerete. |
| --- | --- |

1.

Az eső vagy a hullámok okozta zavarok, szétszórt képek (pl. hidak), többszörös visszaverődések, hamis/szellemképek, villanyvezetékek, radarárnyékolás és többutas terjedési hatások ismerete.

| 2. | Képesség a környezetből eredő zavarok csökkentését szolgáló intézkedések tételére (esőzavarszűrés (Anti-Rain Clutter, FTC) és vízfelszín-zavarszűrés (Anti-Sea Clutter, STC) használatával). |
| --- | --- |

2.

Képesség a környezetből eredő zavarok csökkentését szolgáló intézkedések tételére (esőzavarszűrés (Anti-Rain Clutter, FTC) és vízfelszín-zavarszűrés (Anti-Sea Clutter, STC) használatával).

| 3. | más hajózási radarberendezésekből eredő zavarok azonosítása és mérséklése. |
| --- | --- |

3.

más hajózási radarberendezésekből eredő zavarok azonosítása és mérséklése.

| 1. | A más hajózási radarberendezések által okozott zavarok megjelenési formáinak ismerete. |
| --- | --- |

1.

A más hajózási radarberendezések által okozott zavarok megjelenési formáinak ismerete.

| 2. | Képesség a más hajózási radarberendezésekből eredő zavarok kiküszöbölését szolgáló intézkedések tételére (interferenciaszűrő/IR). |
| --- | --- |

2.

Képesség a más hajózási radarberendezésekből eredő zavarok kiküszöbölését szolgáló intézkedések tételére (interferenciaszűrő/IR).

4.   A radar segítségével hajózó hajóvezetőnek képesnek kell lennie arra, hogy radarral hajózzon, figyelembe véve a belvízi hajózásra vonatkozó megállapodott szabályrendszert, és betartva a radarral történő hajózás követelményeit (például a hajók személyzeti vagy műszaki követelményeit) meghatározó szabályozásokat.

A hajóvezetőnek képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | a radar használatára vonatkozó szabályok alkalmazása. |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

a radar használatára vonatkozó szabályok alkalmazása.

| 1. | A belvízi hajózásra vonatkozó megállapodott szabályrendszerben és az alkalmazandó rendészeti szabályozásban a radarhasználatra vonatkozó konkrét szabályok ismerete (pl. korlátozott látási viszonyok között történő hajózás, radar használata nem korlátozott látási viszonyok között, és kötelező radarhasználat a hajózás során), VHF használata, hangjelzések és a haladási irányra vonatkozó megállapodások. |
| --- | --- |

1.

A belvízi hajózásra vonatkozó megállapodott szabályrendszerben és az alkalmazandó rendészeti szabályozásban a radarhasználatra vonatkozó konkrét szabályok ismerete (pl. korlátozott látási viszonyok között történő hajózás, radar használata nem korlátozott látási viszonyok között, és kötelező radarhasználat a hajózás során), VHF használata, hangjelzések és a haladási irányra vonatkozó megállapodások.

| 2. | A hajózási radarberendezést használó vízi járművekre vonatkozó műszaki követelmények ismerete az alkalmazandó műszaki követelmények szerint, mint például az ES-TRIN (European Standard laying down Technical Requirements for Inland Navigation vessels – a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelményeket meghatározó európai szabvány). |
| --- | --- |

2.

A hajózási radarberendezést használó vízi járművekre vonatkozó műszaki követelmények ismerete az alkalmazandó műszaki követelmények szerint, mint például az ES-TRIN (European Standard laying down Technical Requirements for Inland Navigation vessels – a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelményeket meghatározó európai szabvány).

| 3. | Képesség a hajózási radarberendezés, a fordulási szögsebességjelzők és a belvízi ECDIS radarral kombinált helyes használatára. |
| --- | --- |

3.

Képesség a hajózási radarberendezés, a fordulási szögsebességjelzők és a belvízi ECDIS radarral kombinált helyes használatára.

| 4. | A személyzettel való ellátás követelményeinek ismerete korlátozott és jó látási viszonyok között. |
| --- | --- |

4.

A személyzettel való ellátás követelményeinek ismerete korlátozott és jó látási viszonyok között.

| 5. | Képesség a feladatoknak a személyzet tagjaira való megfelelő leosztására és megfelelő utasítások adására. |
| --- | --- |

5.

Képesség a feladatoknak a személyzet tagjaira való megfelelő leosztására és megfelelő utasítások adására.

5.   A radar segítségével hajózó hajóvezetőnek képesnek kell lennie olyan konkrét körülmények kezelésére, mint a forgalom sűrűsége, az eszközök meghibásodása, veszélyes helyzetek.

A hajóvezetőnek képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | megfelelő reagálás olyan kivételes körülmények között, mint a nagy forgalomsűrűség, az eszközök meghibásodása és más nem egyértelmű vagy veszélyes forgalmi helyzetek. |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

megfelelő reagálás olyan kivételes körülmények között, mint a nagy forgalomsűrűség, az eszközök meghibásodása és más nem egyértelmű vagy veszélyes forgalmi helyzetek.

| 1. | A nagy forgalomsűrűségre való reagálás lehetőségeinek ismerete. |
| --- | --- |

1.

A nagy forgalomsűrűségre való reagálás lehetőségeinek ismerete.

| 2. | Képesség megfelelő intézkedések tételére nagy forgalomsűrűség esetén. |
| --- | --- |

2.

Képesség megfelelő intézkedések tételére nagy forgalomsűrűség esetén.

| 3. | Elhárító intézkedések és megfelelő reakciómintázatok ismerete az eszközök meghibásodása esetén. |
| --- | --- |

3.

Elhárító intézkedések és megfelelő reakciómintázatok ismerete az eszközök meghibásodása esetén.

| 4. | Képesség az eszközök meghibásodása esetén való reagálásra. |
| --- | --- |

4.

Képesség az eszközök meghibásodása esetén való reagálásra.

| 5. | A nem egyértelmű vagy veszélyes közlekedési helyzetekben tehető lehetséges intézkedések ismerete. |
| --- | --- |

5.

A nem egyértelmű vagy veszélyes közlekedési helyzetekben tehető lehetséges intézkedések ismerete.

| 6. | Képesség a nem egyértelmű vagy veszélyes közlekedési helyzetekben való reagálásra. |
| --- | --- |

6.

Képesség a nem egyértelmű vagy veszélyes közlekedési helyzetekben való reagálásra.

V.   A SZEMÉLYHAJÓZÁSI SZAKÉRTŐKRE VONATKOZÓ KOMPETENCIAKÖVETELMÉNYEK

1.   A szakértőnek képesnek kell lennie az életmentő felszerelések használatának megszervezésére a személyhajók fedélzetén.

A szakértőnek képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | az életmentő felszerelések használatának megszervezése. |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

az életmentő felszerelések használatának megszervezése.

| 1. | A biztonsági ellenőrzési tervek ismerete, beleértve a következőket:






  • | biztonsági szolgálati beosztás és biztonsági terv, |
| --- | --- | --- |

1.

A biztonsági ellenőrzési tervek ismerete, beleértve a következőket:

•

biztonsági szolgálati beosztás és biztonsági terv,

| • | vészhelyzeti tervek és eljárások. |
| --- | --- |

•

vészhelyzeti tervek és eljárások.

| 2. | Az életmentő felszereléseknek és funkcióiknak ismerete, valamint képesség az életmentő felszerelések használatának bemutatására. |
| --- | --- |

2.

Az életmentő felszereléseknek és funkcióiknak ismerete, valamint képesség az életmentő felszerelések használatának bemutatására.

| 3. | A csökkent mozgásképességű utasok számára hozzáférhető területek ismerete. |
| --- | --- |

3.

A csökkent mozgásképességű utasok számára hozzáférhető területek ismerete.

| 4. | Képesség az életmentő felszerelések használatának az utasok számára történő bemutatására, beleértve a csökkent mozgásképességű utasokat is. |
| --- | --- |

4.

Képesség az életmentő felszerelések használatának az utasok számára történő bemutatására, beleértve a csökkent mozgásképességű utasokat is.

2.   A szakértőnek képesnek kell lennie a biztonsági utasításokat alkalmazni és az utasok védelmére a szükséges intézkedéseket általánosságban meghozni, különösen vészhelyzetekben (pl. kiürítés, károsodás, ütközés, megfeneklés, tűz, robbanás vagy egyéb olyan helyzetek, amelyek pánikot kelthetnek), ideértve a fogyatékkal élő személyek és a csökkent mozgásképességű személyek számára az 1177/2010/EU rendelet IV. mellékletében előírt képzési követelményeknek és oktatásnak megfelelően nyújtandó közvetlen segítséget is.

A szakértőnek képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | biztonsági utasítások alkalmazása; |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

biztonsági utasítások alkalmazása;

| 1. | Képesség a biztonsági rendszerek és berendezések figyelemmel kísérésére, valamint a személyhajók biztonsági felszereléseinek – ideértve a légzőkészüléket is – ellenőrzésének megszervezése. |
| --- | --- |

1.

Képesség a biztonsági rendszerek és berendezések figyelemmel kísérésére, valamint a személyhajók biztonsági felszereléseinek – ideértve a légzőkészüléket is – ellenőrzésének megszervezése.

| 2. | Képesség a vészhelyzeti gyakorlatok elvégzésére. |
| --- | --- |

2.

Képesség a vészhelyzeti gyakorlatok elvégzésére.

| 3. | Képesség arra, hogy a személyzetnek és a kiszolgáló személyzetnek a biztonsági szolgálati beosztás szerint feladattal bíró tagjait oktassa az életmentő felszerelések, a menekülési útvonalak, a gyülekezési területek és az evakuálási területek használatára vészhelyzet esetén. |
| --- | --- |

3.

Képesség arra, hogy a személyzetnek és a kiszolgáló személyzetnek a biztonsági szolgálati beosztás szerint feladattal bíró tagjait oktassa az életmentő felszerelések, a menekülési útvonalak, a gyülekezési területek és az evakuálási területek használatára vészhelyzet esetén.

| 4. | Képesség az utasok tájékoztatására az utazás megkezdésekor a magatartási kódexre és a biztonsági terv tartalmára vonatkozóan. |
| --- | --- |

4.

Képesség az utasok tájékoztatására az utazás megkezdésekor a magatartási kódexre és a biztonsági terv tartalmára vonatkozóan.

| 2. | a szükséges intézkedések megtétele az utasok általánosságban és vészhelyzetekben való védelme érdekében; |
| --- | --- |

2.

a szükséges intézkedések megtétele az utasok általánosságban és vészhelyzetekben való védelme érdekében;

| 1. | Képesség a hajó egyes részeinek vagy az egész hajónak az evakuálására irányuló biztonsági szolgálati beosztás tervezésére, figyelembe véve a különböző vészhelyzeteket (pl. füst, tűzeset, lékesedés, a hajó stabilitásának veszélybe kerülése és a fedélzeten szállított rakományból eredő veszélyek). |
| --- | --- |

1.

Képesség a hajó egyes részeinek vagy az egész hajónak az evakuálására irányuló biztonsági szolgálati beosztás tervezésére, figyelembe véve a különböző vészhelyzeteket (pl. füst, tűzeset, lékesedés, a hajó stabilitásának veszélybe kerülése és a fedélzeten szállított rakományból eredő veszélyek).

| 2. | A válságkezelés, a tömegkezelés és a konfliktuskezelés alapelveinek ismerete. |
| --- | --- |

2.

A válságkezelés, a tömegkezelés és a konfliktuskezelés alapelveinek ismerete.

| 3. | Képesség a szükséges információknak a hajóvezető, az utasok és a külső mentőcsapatok számára történő biztosítására. |
| --- | --- |

3.

Képesség a szükséges információknak a hajóvezető, az utasok és a külső mentőcsapatok számára történő biztosítására.

| 3. | segítség nyújtása és utasítások adása annak érdekében, hogy a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű utasok biztonságosan be tudjanak szállni, a fedélzeten tudjanak tartózkodni és ki tudjanak szállni. |
| --- | --- |

3.

segítség nyújtása és utasítások adása annak érdekében, hogy a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű utasok biztonságosan be tudjanak szállni, a fedélzeten tudjanak tartózkodni és ki tudjanak szállni.

| 1. | A hajó hozzáférhetőségének ismerete, a fogyatékkal élő személyek és a csökkent mozgásképességű személyek számára alkalmas fedélzeti területek ismerete, beleértve a sajátos igényeiket, pl. menekülési útvonalak és az ilyen területek megfelelő kijelölése a biztonsági tervekben. |
| --- | --- |

1.

A hajó hozzáférhetőségének ismerete, a fogyatékkal élő személyek és a csökkent mozgásképességű személyek számára alkalmas fedélzeti területek ismerete, beleértve a sajátos igényeiket, pl. menekülési útvonalak és az ilyen területek megfelelő kijelölése a biztonsági tervekben.

| 2. | Képesség a fogyatékkal élők és a csökkent mozgásképességű személyek megkülönböztetéstől mentes hozzáférésére és biztonsági szolgálati beosztás tervezésére vonatkozó szabályok, valamint az 1177/2010/EU rendelet IV. mellékletében előírt képzési követelmények megvalósítására. |
| --- | --- |

2.

Képesség a fogyatékkal élők és a csökkent mozgásképességű személyek megkülönböztetéstől mentes hozzáférésére és biztonsági szolgálati beosztás tervezésére vonatkozó szabályok, valamint az 1177/2010/EU rendelet IV. mellékletében előírt képzési követelmények megvalósítására.

3.   A szakértőnek képesnek kell lennie az alapszintű angol nyelvű kommunikációra.

A szakértőnek képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | a biztonsággal kapcsolatos problémák kommunikálása alapszintű angol nyelven. |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

a biztonsággal kapcsolatos problémák kommunikálása alapszintű angol nyelven.

| 1. | Az alapfokú angol szókincs és a szavak kiejtésének ismerete, amely alkalmas arra, hogy a fedélzeten tartózkodó összes személyt szokásos helyzetekben eligazítsa, vészhelyzet esetén pedig figyelmeztesse és eligazítsa; |
| --- | --- |

1.

Az alapfokú angol szókincs és a szavak kiejtésének ismerete, amely alkalmas arra, hogy a fedélzeten tartózkodó összes személyt szokásos helyzetekben eligazítsa, vészhelyzet esetén pedig figyelmeztesse és eligazítsa;

| 2. | Képesség az alapfokú angol szókincsnek és a szavak kiejtésének alkalmazására oly módon, amely alkalmas arra, hogy a fedélzeten tartózkodó összes személyt szokásos helyzetekben eligazítsa, vészhelyzet esetén pedig figyelmeztesse és vezesse. |
| --- | --- |

2.

Képesség az alapfokú angol szókincsnek és a szavak kiejtésének alkalmazására oly módon, amely alkalmas arra, hogy a fedélzeten tartózkodó összes személyt szokásos helyzetekben eligazítsa, vészhelyzet esetén pedig figyelmeztesse és vezesse.

4.   A szakértőnek meg kell felelnie az 1177/2010/EU rendelet vonatkozó követelményeinek.

A szakértőnek képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | segítségnyújtás az utasoknak az utasok jogai tekintetében. |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

segítségnyújtás az utasoknak az utasok jogai tekintetében.

| 1. | Az 1177/2010/EU rendelettel megalkotott, a belvízi szállításra vonatkozó szabályok ismerete, különös tekintettel a fuvarozók által kínált szállítási feltételek tekintetében az utasok között történő megkülönböztetés tilalmára, az utasokat járattörlés vagy késedelem esetén megillető jogokra, az utasoknak nyújtandó minimális tájékoztatásra, a panaszok kezelésére és a kikényszerítés általános szabályaira. |
| --- | --- |

1.

Az 1177/2010/EU rendelettel megalkotott, a belvízi szállításra vonatkozó szabályok ismerete, különös tekintettel a fuvarozók által kínált szállítási feltételek tekintetében az utasok között történő megkülönböztetés tilalmára, az utasokat járattörlés vagy késedelem esetén megillető jogokra, az utasoknak nyújtandó minimális tájékoztatásra, a panaszok kezelésére és a kikényszerítés általános szabályaira.

| 2. | Képesség az utasok tájékoztatására az utasokat megillető jogokról. |
| --- | --- |

2.

Képesség az utasok tájékoztatására az utasokat megillető jogokról.

| 3. | Képesség megfelelő eljárások bevezetésére a hozzáférés biztosítása és a professzionális segítségnyújtás érdekében. |
| --- | --- |

3.

Képesség megfelelő eljárások bevezetésére a hozzáférés biztosítása és a professzionális segítségnyújtás érdekében.

VI.   A CSEPPFOLYÓSÍTOTT FÖLDGÁZ (LNG) SZAKÉRTŐKRE VONATKOZÓ KOMPETENCIAKÖVETELMÉNYEK

1.   A szakértőnek képesnek kell lennie biztosítani az üzemanyagként LNG-t használó vízi járművekre vonatkozó jogszabályok és szabványok, valamint más vonatkozó egészségügyi és biztonsági előírások betartását.

A szakértőnek képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | az üzemanyagként LNG-t használó vízi járművekre vonatkozó jogszabályok és szabványok betartásának biztosítása; |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

az üzemanyagként LNG-t használó vízi járművekre vonatkozó jogszabályok és szabványok betartásának biztosítása;

| 1. | Az üzemanyagként LNG-t használó vízi járművekre vonatkozó előírások ismerete, mint a vonatkozó rendészeti szabályozások, a műszaki követelményekre vonatkozó releváns szabályozások és az ADN. |
| --- | --- |

1.

Az üzemanyagként LNG-t használó vízi járművekre vonatkozó előírások ismerete, mint a vonatkozó rendészeti szabályozások, a műszaki követelményekre vonatkozó releváns szabályozások és az ADN.

| 2. | A besorolásra vonatkozó szövetségi szabályok ismerete. |
| --- | --- |

2.

A besorolásra vonatkozó szövetségi szabályok ismerete.

| 3. | Képesség arra, hogy oktassa és figyelemmel kísérje a személyzet tagjai által végzett műveleteket annak érdekében, hogy biztosítsa az üzemanyagként LNG-t használó vízi járművekre vonatkozó jogszabályok és szabványok betartását a vízi jármű fedélzetén és különösen az üzemanyag-töltési eljárással kapcsolatban. |
| --- | --- |

3.

Képesség arra, hogy oktassa és figyelemmel kísérje a személyzet tagjai által végzett műveleteket annak érdekében, hogy biztosítsa az üzemanyagként LNG-t használó vízi járművekre vonatkozó jogszabályok és szabványok betartását a vízi jármű fedélzetén és különösen az üzemanyag-töltési eljárással kapcsolatban.

| 2. | az egyéb vonatkozó egészségügyi és biztonsági szabályozások betartásának biztosítása a hajózás során és kikötve is. |
| --- | --- |

2.

az egyéb vonatkozó egészségügyi és biztonsági szabályozások betartásának biztosítása a hajózás során és kikötve is.

| 1. | A vonatkozó egészségügyi és biztonsági szabályozások ismerete, beleértve a vonatkozó helyi követelményeket és engedélyeket, különösen a kikötők területén. |
| --- | --- |

1.

A vonatkozó egészségügyi és biztonsági szabályozások ismerete, beleértve a vonatkozó helyi követelményeket és engedélyeket, különösen a kikötők területén.

| 2. | Képesség arra, hogy oktassa és figyelemmel kísérje a személyzet tagjai által végzett műveleteket annak érdekében, hogy biztosítsa az egyéb releváns egészségügyi és biztonsági szabályozások betartását. |
| --- | --- |

2.

Képesség arra, hogy oktassa és figyelemmel kísérje a személyzet tagjai által végzett műveleteket annak érdekében, hogy biztosítsa az egyéb releváns egészségügyi és biztonsági szabályozások betartását.

2.   A szakértőnek tisztában kell lennie az LNG-vel kapcsolatos, odafigyelést igénylő konkrét pontokkal, képesnek kell lennie felismernie a kockázatokat és kezelni azokat.

A szakértőnek képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | az LNG konkrét jellemzőivel kapcsolatos, odafigyelést igénylő konkrét pontok felismerése; |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

az LNG konkrét jellemzőivel kapcsolatos, odafigyelést igénylő konkrét pontok felismerése;

| 1. | Az LNG meghatározásának, összetételének és minőségi jellemzőinek ismerete, biztonsági adatlap (SDS): a termék fizikai tulajdonságai és jellemzői, valamint a környezeti jellemzők. |
| --- | --- |

1.

Az LNG meghatározásának, összetételének és minőségi jellemzőinek ismerete, biztonsági adatlap (SDS): a termék fizikai tulajdonságai és jellemzői, valamint a környezeti jellemzők.

| 2. | Az LNG megfelelő tárolási hőmérséklete, lobbanáspontja, robbanási határai és nyomásjellemzői, kritikus hőmérsékletei, kapcsolódó veszélyei, légköri körülményei, kriogén tulajdonságai, valamint az LNG levegőn, elpárologva és inert gázban (pl. nitrogén) való viselkedése. |
| --- | --- |

2.

Az LNG megfelelő tárolási hőmérséklete, lobbanáspontja, robbanási határai és nyomásjellemzői, kritikus hőmérsékletei, kapcsolódó veszélyei, légköri körülményei, kriogén tulajdonságai, valamint az LNG levegőn, elpárologva és inert gázban (pl. nitrogén) való viselkedése.

| 2. | kockázatok felismerése és azok kezelése. |
| --- | --- |

2.

kockázatok felismerése és azok kezelése.

| 1. | A biztonsági tervek, veszélyek és kockázatok ismerete, beleértve a riadóterv és a kapcsolódó biztonsági feladatok ismeretét. |
| --- | --- |

1.

A biztonsági tervek, veszélyek és kockázatok ismerete, beleértve a riadóterv és a kapcsolódó biztonsági feladatok ismeretét.

| 2. | Képesség kockázatkezelés végzésére, a fedélzeti biztonság (ideértve a biztonsági tervet és a biztonsági előírásokat is) dokumentálására, a veszélyes területek felmérésére és ellenőrzés alatt tartására, a tűzbiztonságra és egyéni védőeszközök használatára. |
| --- | --- |

2.

Képesség kockázatkezelés végzésére, a fedélzeti biztonság (ideértve a biztonsági tervet és a biztonsági előírásokat is) dokumentálására, a veszélyes területek felmérésére és ellenőrzés alatt tartására, a tűzbiztonságra és egyéni védőeszközök használatára.

3.   A szakértőnek képesnek kell lennie az LNG-vel kapcsolatos rendszerek biztonságos üzemeltetésére.

A szakértőnek képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | az LNG-vel kapcsolatos fedélzeti, illetve a fedélzetihez csatlakoztatott rendszerek biztonságos üzemeltetése. |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

az LNG-vel kapcsolatos fedélzeti, illetve a fedélzetihez csatlakoztatott rendszerek biztonságos üzemeltetése.

| 1. | Az LNG rendszer műszaki vonatkozásainak ismerete, mint például:






  • | általános konfigurációs és üzemeltetési kézikönyv, |
| --- | --- | --- |

1.

Az LNG rendszer műszaki vonatkozásainak ismerete, mint például:

•

általános konfigurációs és üzemeltetési kézikönyv,

| • | LNG-töltési rendszer, |
| --- | --- |

•

LNG-töltési rendszer,

| • | kiömlésgátló berendezések, |
| --- | --- |

•

kiömlésgátló berendezések,

| • | LNG elszigetelő rendszer, |
| --- | --- |

•

LNG elszigetelő rendszer,

| • | gázelőkészítő rendszer, |
| --- | --- |

•

gázelőkészítő rendszer,

| • | LNG csőrendszer, |
| --- | --- |

•

LNG csőrendszer,

| • | gázellátó rendszer, |
| --- | --- |

•

gázellátó rendszer,

| • | gépház elrendezése, |
| --- | --- |

•

gépház elrendezése,

| • | szellőztetőrendszer, |
| --- | --- |

•

szellőztetőrendszer,

| • | hőmérséklet és nyomás (a nyomás- és hőmérséklet-eloszlási táblázat értelmezése), |
| --- | --- |

•

hőmérséklet és nyomás (a nyomás- és hőmérséklet-eloszlási táblázat értelmezése),

| • | szelepek (különösen a fő gáz üzemanyagszelep), nyomáscsökkentő szelepek, |
| --- | --- |

•

szelepek (különösen a fő gáz üzemanyagszelep), nyomáscsökkentő szelepek,

| • | ellenőrző, felügyeleti és biztonsági rendszerek, riasztók, gázérzékelők és kiömlésgátló leválasztó csatlakozók. |
| --- | --- |

•

ellenőrző, felügyeleti és biztonsági rendszerek, riasztók, gázérzékelők és kiömlésgátló leválasztó csatlakozók.

| 2. | Képesség az LNG hatásmechanizmusának bemutatására, a nyomás és hőmérséklet leolvasására, és a sztrippelés, az elszigetelés, a gázellátás, a szellőztetés, a csővezetékek és a biztonsági rendszerek, a szelepek működtetésére és az LNG elpárolgásának kezelésére. |
| --- | --- |

2.

Képesség az LNG hatásmechanizmusának bemutatására, a nyomás és hőmérséklet leolvasására, és a sztrippelés, az elszigetelés, a gázellátás, a szellőztetés, a csővezetékek és a biztonsági rendszerek, a szelepek működtetésére és az LNG elpárolgásának kezelésére.

4.   A szakértőnek képesnek kell lennie biztosítani az LNG rendszer rendszeres ellenőrzését.

A szakértőnek képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | az LNG rendszer rendszeres ellenőrzéseinek elvégzése és figyelemmel kísérése. |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

az LNG rendszer rendszeres ellenőrzéseinek elvégzése és figyelemmel kísérése.

| 1. | Az LNG rendszer karbantartásának és felügyeletének ismerete. |
| --- | --- |

1.

Az LNG rendszer karbantartásának és felügyeletének ismerete.

| 2. | A lehetséges működési zavarok és riasztások ismerete. |
| --- | --- |

2.

A lehetséges működési zavarok és riasztások ismerete.

| 3. | Képesség a napi karbantartás, heti karbantartás, rendszeres karbantartás elvégzésére, a meghibásodások korrigálására és a karbantartási munkák dokumentálására. |
| --- | --- |

3.

Képesség a napi karbantartás, heti karbantartás, rendszeres karbantartás elvégzésére, a meghibásodások korrigálására és a karbantartási munkák dokumentálására.

5.   A szakértőnek ismernie kell, hogyan lehet biztonságosan és ellenőrzött módon elvégezni az LNG-töltési műveleteket.

A szakértőnek képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | az üzemanyag-töltési eljárások biztonságos módon való végrehajtása és ellenőrzése. |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

az üzemanyag-töltési eljárások biztonságos módon való végrehajtása és ellenőrzése.

| 1. | A következők ismerete:






  • | azonosító jelölés a vonatkozó rendészeti és kikötői szabályozással összhangban, |
| --- | --- | --- |

1.

A következők ismerete:

•

azonosító jelölés a vonatkozó rendészeti és kikötői szabályozással összhangban,

| • | az üzemanyagtöltés céljára történő kikötésre vonatkozó feltételek, |
| --- | --- |

•

az üzemanyagtöltés céljára történő kikötésre vonatkozó feltételek,

| • | LNG-töltési eljárás, |
| --- | --- |

•

LNG-töltési eljárás,

| • | az LNG rendszer megtisztítása, |
| --- | --- |

•

az LNG rendszer megtisztítása,

| • | vonatkozó ellenőrzőlisták és szállítási tanúsítvány, |
| --- | --- |

•

vonatkozó ellenőrzőlisták és szállítási tanúsítvány,

| • | az üzemanyagtöltés biztonsági intézkedései és evakuálási eljárásai. |
| --- | --- |

•

az üzemanyagtöltés biztonsági intézkedései és evakuálási eljárásai.

| 2. | Képesség az üzemanyag-töltési eljárások megkezdésére és figyelemmel kísérésére, beleértve a biztonságos kikötés biztosítását célzó intézkedéseket, a kábelek és csövek helyes elhelyezését a szivárgás elkerülése érdekében, valamint az LNG és az üzemanyagtöltő csatlakozás biztonságos leválasztásához szükséges intézkedések megtételét, ha az bármikor szükségessé válik. |
| --- | --- |

2.

Képesség az üzemanyag-töltési eljárások megkezdésére és figyelemmel kísérésére, beleértve a biztonságos kikötés biztosítását célzó intézkedéseket, a kábelek és csövek helyes elhelyezését a szivárgás elkerülése érdekében, valamint az LNG és az üzemanyagtöltő csatlakozás biztonságos leválasztásához szükséges intézkedések megtételét, ha az bármikor szükségessé válik.

| 3. | Képesség a biztonsági zónákra vonatkozó szabályozások betartásának biztosítására. |
| --- | --- |

3.

Képesség a biztonsági zónákra vonatkozó szabályozások betartásának biztosítására.

| 4. | Képesség az üzemanyag-töltési folyamat megkezdésének bejelentésére és a töltés biztonságos elvégzésére a kézikönyv szerint, beleértve a tartályokban a nyomás, a hőmérséklet és az LNG szint figyelemmel kísérését. |
| --- | --- |

4.

Képesség az üzemanyag-töltési folyamat megkezdésének bejelentésére és a töltés biztonságos elvégzésére a kézikönyv szerint, beleértve a tartályokban a nyomás, a hőmérséklet és az LNG szint figyelemmel kísérését.

| 5. | Képesség a csővezeték-rendszerek megtisztítására, a szelepek lezárására és a vízi járműnek az üzemanyagtöltésre szolgáló berendezésről való lecsatlakoztatására, valamint a töltést követően az eljárás befejezésének bejelentésére. |
| --- | --- |

5.

Képesség a csővezeték-rendszerek megtisztítására, a szelepek lezárására és a vízi járműnek az üzemanyagtöltésre szolgáló berendezésről való lecsatlakoztatására, valamint a töltést követően az eljárás befejezésének bejelentésére.

6.   A szakértőnek képesnek kell lennie felkészíteni az LNG rendszert a vízi jármű karbantartásához.

A szakértőnek képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | az LNG rendszer előkészítése a vízi jármű karbantartására és az újra használatba vételre. |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

az LNG rendszer előkészítése a vízi jármű karbantartására és az újra használatba vételre.

| 1. | A megfelelő tisztítási eljárások – mint például a gáz lecsapolásának és az LNG rendszer átöblítésének – ismerete a hajógyárba kerülés előtt. |
| --- | --- |

1.

A megfelelő tisztítási eljárások – mint például a gáz lecsapolásának és az LNG rendszer átöblítésének – ismerete a hajógyárba kerülés előtt.

| 2. | Képesség a következők elvégzésére:






  • | az LNG rendszer inertálása, |
| --- | --- | --- |

2.

Képesség a következők elvégzésére:

•

az LNG rendszer inertálása,

| • | LNG üzemanyagtartály lecsapolási eljárás, |
| --- | --- |

•

LNG üzemanyagtartály lecsapolási eljárás,

| • | az LNG üzemanyagtartály első feltöltése (szárítás és lehűtés) |
| --- | --- |

•

az LNG üzemanyagtartály első feltöltése (szárítás és lehűtés)

| • | üzembe helyezés a hajógyárban töltött idő után. |
| --- | --- |

•

üzembe helyezés a hajógyárban töltött idő után.

7.   A szakértőnek képesnek kell lennie az LNG-vel kapcsolatos vészhelyzetek kezelésére.

A szakértőnek képesnek kell lennie a következőkre:

| 1. OSZLOP


  KOMPETENCIA | 2. OSZLOP


  ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK |
| --- | --- |
| 1. | megfelelő reagálás vészhelyzetekben (mint például az LNG kiömlése és szivárgása, az alacsony hőmérsékletű anyagok bőrrel való érintkezése, tűz, különleges veszélyekkel járó veszélyes áruk szállításával kapcsolatos incidensek, vagy a vízi jármű megfeneklése). |

1. OSZLOP

KOMPETENCIA

2. OSZLOP

ISMERETEK ÉS KÉSZSÉGEK

1.

megfelelő reagálás vészhelyzetekben (mint például az LNG kiömlése és szivárgása, az alacsony hőmérsékletű anyagok bőrrel való érintkezése, tűz, különleges veszélyekkel járó veszélyes áruk szállításával kapcsolatos incidensek, vagy a vízi jármű megfeneklése).

| 1. | A vészhelyzeti intézkedések és a fedélzeti biztonsági dokumentáció ismerete (beleértve a biztonsági tervet és a biztonsági utasításokat). |
| --- | --- |

1.

A vészhelyzeti intézkedések és a fedélzeti biztonsági dokumentáció ismerete (beleértve a biztonsági tervet és a biztonsági utasításokat).

| 2. | Képesség a megfelelően reagálásra olyan vészhelyzetek esetén, mint például:






  • | LNG kiömlése a fedélzetre, |
| --- | --- | --- |

2.

Képesség a megfelelően reagálásra olyan vészhelyzetek esetén, mint például:

•

LNG kiömlése a fedélzetre,

| • | az LNG bőrrel való érintkezése, |
| --- | --- |

•

az LNG bőrrel való érintkezése,

| • | LNG kiömlése zárt terekben (pl. gépházban), |
| --- | --- |

•

LNG kiömlése zárt terekben (pl. gépházban),

| • | LNG kiömlése vagy földgáz szivárgása a közbenső elválasztó terekbe (pl. kettős falú üzemanyagtartályok, kettős falú csövek), |
| --- | --- |

•

LNG kiömlése vagy földgáz szivárgása a közbenső elválasztó terekbe (pl. kettős falú üzemanyagtartályok, kettős falú csövek),

| • | tűz az LNG üzemanyagtartályok közelében vagy a gépházban, |
| --- | --- |

•

tűz az LNG üzemanyagtartályok közelében vagy a gépházban,

| • | azonnali kibocsátás vagy szellőztetés esetén.a vészhelyzeti leállítás aktiválását követően a csővezetékrendszerekben létrejövő nyomás. |
| --- | --- |

•

azonnali kibocsátás vagy szellőztetés esetén.a vészhelyzeti leállítás aktiválását követően a csővezetékrendszerekben létrejövő nyomás.

| 3. | A veszélyes áruk szállításához, a vízi jármű megfenekléséhez vagy összeütközéséhez kapcsolódó konkrét veszélyek ismerete. |
| --- | --- |

3.

A veszélyes áruk szállításához, a vízi jármű megfenekléséhez vagy összeütközéséhez kapcsolódó konkrét veszélyek ismerete.

| 4. | Képesség vészhelyzeti intézkedések tételére és a vészhelyzeti intézkedések távoli felügyeletére, pl. az LNG tűz, tócsatűz, jettűz és tűzátcsapás megfelelő elhárítása érdekében. |
| --- | --- |

4.

Képesség vészhelyzeti intézkedések tételére és a vészhelyzeti intézkedések távoli felügyeletére, pl. az LNG tűz, tócsatűz, jettűz és tűzátcsapás megfelelő elhárítása érdekében.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 1177/2010/EU rendelete (2010. november 24.) a tengeri és belvízi közlekedést igénybe vevő utasok jogairól, valamint a 2006/2004/EK rendelet módosításáról (HL L 334., 2010.12.17., 1. o.).

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1629 irányelve (2016. szeptember 14.) a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról, a 2009/100/EK irányelv módosításáról és a 2006/87/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 252., 2016.9.16., 118. o.).

---

II. melléklet

A GYAKORLATI VIZSGÁKRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

I.   A RADAR SEGÍTSÉGÉVEL TÖRTÉNŐ HAJÓZÁSRA VONATKOZÓ KÜLÖNLEGES ENGEDÉLY MEGSZERZÉSÉHEZ SZÜKSÉGES GYAKORLATI VIZSGA KÖVETELMÉNYEI

1.   Speciális kompetenciák és vizsgaszituációk

A vizsgáztatók szabadon dönthetnek az egyes vizsgaelemek tartalmáról.

A vizsgáztatóknak végre kell hajtatniuk az 1–16. elemeket és a 17–19. elemek legalább egyikét. A vizsgázóknak minden egyes elemnél 10 pontból legalább 7 pontot el kell érniük.

| Szám | Kompetenciák | Vizsgaelem |
| --- | --- | --- |
| 1 | 1.1. | a hajózási radarberendezések bekapcsolása, beállítása és működésének irányítása; |
| 2 | 1.1. | a fordulási szögsebességjelző bekapcsolása, beállítása és működésének irányítása; |
| 3 | 1.1. | a radarkijelzés helyes értelmezése a hatótávolság, a felbontás, a tisztaság, az erősítés, a kontraszt, az egyéb csatlakoztatott készülékek, a középpont és a hangolás beállításával; |
| 4 | 1.1. | a fordulási szögsebességjelző használata, pl. a fordulási szögsebességnek a vízi jármű maximális fordulási szögsebességével összhangban történő beállításával; |
| 5 | 2.1 | az antenna helyzete és a haladási irány vonal azonosítása a képernyőn, a saját vízi jármű helyzetének, útvonalának és fordulási irányának beállítása, valamint a távolságok és elérés meghatározása; |
| 6 | 2.1 | más közlekedési résztvevők viselkedésének értelmezése (álló vízi járművek, szembejövő vízi járművek és ugyanabban az irányban haladó vízi járművek); |
| 7 | 2.2 | a radar által szolgáltatott információk elemzése – például a haladási irány vonal, a vízszintes irányszög vonal, a hatótávolság gyűrűk és a változó tartományjelző, a cél nyomvonalak, a decentralizálás, a párhuzamos vonalak – és a radarkép elmagyarázása; |
| 8 | 3.1 | a saját vízi járműből eredő zavarok mérséklése az antenna ellenőrzésével, illetve az árnyékok és pl. a rakterek területén előforduló többszörös visszaverődések csökkentésével; |
| 9 | 3.2 | intézkedések meghozatala a környezetből eredő zavarok mérséklésére az eső és a hullámok hatásának csökkentésével, a (pl. hidak miatti) szétszórt képek, a villanyvezetékekből és kábelekből eredő hamis/szellemképek, valamint az árnyékolás és többutas visszaverődési hatások helyes kezelésével; |
| 10 | 3.3 | más hajózási radarberendezésekből eredő zavarok kiküszöbölése interferenciaszűrővel; |
| 11 | 4.1. | a feladatok megfelelő kiosztása a fedélzeti személyzet tagjai számára; |
| 12 | 4.1. | a vízi járművet kormányzó személy és a hajózási radarberendezéseket használó személy közötti együttműködés biztosítása a látási viszonyok és a kormányállás jellemzői szerint; |
| 13 | 4.1 | fordulási szögsebességjelzők és belvízi ECDIS vagy hasonló kijelzők radarral együttes használata; |
| 14 | 4.1. | a rendészeti szabályozásoknak megfelelően történő eljárás korlátozott látási viszonyok között és jó látási viszonyok esetén; |
| 15 | 4.1. | rádió, hangjelek használata, és megállapodás az útvonalra vonatkozóan a radar által szolgáltatott információk felhasználásával; |
| 16 | 4.1. | parancsok adása a vízi járművet kormányzó személynek, beleértve a személy előírt ismereteinek és készségeinek ellenőrzését is; |
| 17 | 5.1 | megfelelő intézkedések meghozatala nagy forgalomsűrűség esetén; |
| 18 | 5.1 | megfelelő intézkedések meghozatala az eszközök meghibásodása esetén; |
| 19 | 5.1 | megfelelő reagálás nem egyértelmű vagy veszélyes közlekedési helyzetekben. |

Szám

Kompetenciák

Vizsgaelem

1

1.1.

a hajózási radarberendezések bekapcsolása, beállítása és működésének irányítása;

2

1.1.

a fordulási szögsebességjelző bekapcsolása, beállítása és működésének irányítása;

3

1.1.

a radarkijelzés helyes értelmezése a hatótávolság, a felbontás, a tisztaság, az erősítés, a kontraszt, az egyéb csatlakoztatott készülékek, a középpont és a hangolás beállításával;

4

1.1.

a fordulási szögsebességjelző használata, pl. a fordulási szögsebességnek a vízi jármű maximális fordulási szögsebességével összhangban történő beállításával;

5

2.1

az antenna helyzete és a haladási irány vonal azonosítása a képernyőn, a saját vízi jármű helyzetének, útvonalának és fordulási irányának beállítása, valamint a távolságok és elérés meghatározása;

6

2.1

más közlekedési résztvevők viselkedésének értelmezése (álló vízi járművek, szembejövő vízi járművek és ugyanabban az irányban haladó vízi járművek);

7

2.2

a radar által szolgáltatott információk elemzése – például a haladási irány vonal, a vízszintes irányszög vonal, a hatótávolság gyűrűk és a változó tartományjelző, a cél nyomvonalak, a decentralizálás, a párhuzamos vonalak – és a radarkép elmagyarázása;

8

3.1

a saját vízi járműből eredő zavarok mérséklése az antenna ellenőrzésével, illetve az árnyékok és pl. a rakterek területén előforduló többszörös visszaverődések csökkentésével;

9

3.2

intézkedések meghozatala a környezetből eredő zavarok mérséklésére az eső és a hullámok hatásának csökkentésével, a (pl. hidak miatti) szétszórt képek, a villanyvezetékekből és kábelekből eredő hamis/szellemképek, valamint az árnyékolás és többutas visszaverődési hatások helyes kezelésével;

10

3.3

más hajózási radarberendezésekből eredő zavarok kiküszöbölése interferenciaszűrővel;

11

4.1.

a feladatok megfelelő kiosztása a fedélzeti személyzet tagjai számára;

12

4.1.

a vízi járművet kormányzó személy és a hajózási radarberendezéseket használó személy közötti együttműködés biztosítása a látási viszonyok és a kormányállás jellemzői szerint;

13

4.1

fordulási szögsebességjelzők és belvízi ECDIS vagy hasonló kijelzők radarral együttes használata;

14

4.1.

a rendészeti szabályozásoknak megfelelően történő eljárás korlátozott látási viszonyok között és jó látási viszonyok esetén;

15

4.1.

rádió, hangjelek használata, és megállapodás az útvonalra vonatkozóan a radar által szolgáltatott információk felhasználásával;

16

4.1.

parancsok adása a vízi járművet kormányzó személynek, beleértve a személy előírt ismereteinek és készségeinek ellenőrzését is;

17

5.1

megfelelő intézkedések meghozatala nagy forgalomsűrűség esetén;

18

5.1

megfelelő intézkedések meghozatala az eszközök meghibásodása esetén;

19

5.1

megfelelő reagálás nem egyértelmű vagy veszélyes közlekedési helyzetekben.

2.   A gyakorlati vizsgához használt vízi járművekre vonatkozó műszaki követelmények

A gyakorlati vizsgához használt vízi járművet az (EU) 2017/2397 irányelv 2. cikke szabályozza.

A radar segítségével hajózó hajóvezető kompetenciájának felmérésére szolgáló gyakorlati vizsgákhoz használt vízi járműveknek meg kell felelniük az ES-TRIN 2017/1 (1) szabvány 7.06. cikkében meghatározott műszaki követelménynek. A vízi járműveknek működőképes belvízi ECDIS rendszerrel vagy az elektronikus térképek megjelenítésére szolgáló hasonló eszközzel felszereltnek kell lenniük.

II.   A SZEMÉLYHAJÓZÁSI SZAKÉRTŐ KÉPESÍTÉSI BIZONYÍTVÁNY MEGSZERZÉSÉHEZ SZÜKSÉGES GYAKORLATI VIZSGA KÖVETELMÉNYEI

1.   Speciális kompetenciák és vizsgaszituációk

A vizsgáztatók szabadon dönthetnek az egyes vizsgaelemek tartalmáról.

A vizsgáztatóknak végre kell hajtatniuk a 14 darab I. kategóriájú elemből legalább 11 elemet, feltéve, hogy: a 16. elem és a 20. elem értékelésére sor kerül.

A vizsgáztatóknak végre kell hajtatniuk a 8 darab II. kategóriájú elemből legalább 7 elemet.

A vizsgázók legfeljebb 10 pontot érhetnek el minden elem esetén.

Az I. kategória esetén a vizsgázóknak minden egyes elemnél 10 pontból legalább 7 pontot el kell érniük. A II. kategória esetén a vizsgázóknak legalább 45 pont összpontszámot el kell érniük.

| Szám | Kompetenciák | Vizsgaelemek | Kategória I-II |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1.1. | a mentőgyűrűk használatának bemutatása az utasok számára; | I |
| 2 | 1.1. | a mentőmellények használatának bemutatása az utasok, a fedélzeti személyzet és a kiszolgáló személyzet tagjai számára, ideértve az azon személyeknek szánt egyedi egyéni életmentő felszereléseket is, akik nem rendelkeznek feladatokkal a biztonsági szolgálati beosztásban; | I |
| 3 | 1.1. | a sekély vízbe, a partra vagy egy másik vízi járműre történő evakuáláshoz szükséges megfelelő felszerelések használatának bemutatása; | I |
| 4 | 1.1. | a szolgálati csónakok használatának bemutatása, beleértve annak motorját és keresőfényeit, vagy az ES-TRIN 2017/1 19.15. pontja szerinti, a szolgálati csónakot vagy a kollektív életmentő felszereléseket helyettesítő platformot az ES-TRIN 2017/1 19.09. cikkének (5)–(7) bekezdése szerint; | I |
| 5 | 1.1. | a megfelelő hordágy használatának bemutatása; | I |
| 6 | 1.1. | az elsősegélykészletek használatának bemutatása; | I |
| 7 | 1.1. | az ES-TRIN 2017/1 19.12. cikkének (10) bekezdése szerinti önálló légzőkészülék készletek és felszereléskészletek és füstvédő csuklyák, vagy ezek valamely kombinációja használatának bemutatása; | I |
| 8 | 2.1. | a jelen tábla 1–7. számú sorában említett felszerelések felülvizsgálati intervallumainak ellenőrzése és figyelemmel kísérése; | II |
| 9 | 2.1. | az elsősegélykészleteket, önálló légzőkészülék készleteket, felszereléskészleteket és füstvédő csuklyákat használó személyek szükséges képesítéseinek ellenőrzése és figyelemmel kísérése; | II |
| 10 | 2.1. | az életmentő eszközök megfelelő elhelyezése és kiosztása; | I |
| 11 | 2.3. | a csökkent mozgásképességű utasok számára hozzáférhető területek azonosítása; | II |
| 12 | 1.1. | az életmentő felszerelések használatának bemutatása csökkent mozgásképességű utasok számára; | I |
| 13 | 2.1 | a biztonsági szolgálati beosztás és biztonsági terv elemeinek elmagyarázása; | II |
| 14 | 2.1. | feladatok kiosztása a kiszolgáló személyzet részére a biztonsági szolgálati beosztás és a biztonsági terv alapján; | II |
| 15 | 2.3 | feladatok kiosztása a kiszolgáló személyzet részére a csökkent mozgásképességű utasok számára biztosított megkülönböztetéstől mentes hozzáféréssel és biztonsági szolgálati beosztás tervezésével kapcsolatban; | II |
| 16 | 2.3 | képzések és oktatások szervezése csökkent mozgásképességű személyek számára az 1177/2010/EU rendelet IV. melléklete szerint; | I |
| 17 | 2.2 | az utasterület evakuálásának megszervezése, elmagyarázva az ütközés, a megfeneklés, a füst és a tűz esetére vonatkozó megteendő konkrét intézkedéseket; | I |
| 18 | 2.2. | a kezdődő tűz oltása, illetve a vízálló és tűzálló ajtók kezelése; | I |
| 19 | 2.2. | a szükséges információknak a hajóvezető, az utasok és a külső mentőcsapatok számára történő megadása egy szimulált vészhelyzetben; | II |
| 20 | 3.1 | az alapfokú angol szókincs használata és a szavak kiejtése oly módon, amely alkalmas arra, hogy az utasokat és a kiszolgáló személyzetet szokásos helyzetekben eligazítsa, vészhelyzetek esetén pedig figyelmeztesse és vezesse; | I |
| 21 | 4.1 | az utasok alkalmazandó jogainak elmagyarázása; | I |
| 22 | 4.1 | megfelelő eljárások bevezetése a hozzáférés biztosítása és az utasoknak professzionális segítség nyújtása érdekében az 1177/2010/EU rendelet szerint. | II |

Szám

Kompetenciák

Vizsgaelemek

Kategória I-II

1

1.1.

a mentőgyűrűk használatának bemutatása az utasok számára;

I

2

1.1.

a mentőmellények használatának bemutatása az utasok, a fedélzeti személyzet és a kiszolgáló személyzet tagjai számára, ideértve az azon személyeknek szánt egyedi egyéni életmentő felszereléseket is, akik nem rendelkeznek feladatokkal a biztonsági szolgálati beosztásban;

I

3

1.1.

a sekély vízbe, a partra vagy egy másik vízi járműre történő evakuáláshoz szükséges megfelelő felszerelések használatának bemutatása;

I

4

1.1.

a szolgálati csónakok használatának bemutatása, beleértve annak motorját és keresőfényeit, vagy az ES-TRIN 2017/1 19.15. pontja szerinti, a szolgálati csónakot vagy a kollektív életmentő felszereléseket helyettesítő platformot az ES-TRIN 2017/1 19.09. cikkének (5)–(7) bekezdése szerint;

I

5

1.1.

a megfelelő hordágy használatának bemutatása;

I

6

1.1.

az elsősegélykészletek használatának bemutatása;

I

7

1.1.

az ES-TRIN 2017/1 19.12. cikkének (10) bekezdése szerinti önálló légzőkészülék készletek és felszereléskészletek és füstvédő csuklyák, vagy ezek valamely kombinációja használatának bemutatása;

I

8

2.1.

a jelen tábla 1–7. számú sorában említett felszerelések felülvizsgálati intervallumainak ellenőrzése és figyelemmel kísérése;

II

9

2.1.

az elsősegélykészleteket, önálló légzőkészülék készleteket, felszereléskészleteket és füstvédő csuklyákat használó személyek szükséges képesítéseinek ellenőrzése és figyelemmel kísérése;

II

10

2.1.

az életmentő eszközök megfelelő elhelyezése és kiosztása;

I

11

2.3.

a csökkent mozgásképességű utasok számára hozzáférhető területek azonosítása;

II

12

1.1.

az életmentő felszerelések használatának bemutatása csökkent mozgásképességű utasok számára;

I

13

2.1

a biztonsági szolgálati beosztás és biztonsági terv elemeinek elmagyarázása;

II

14

2.1.

feladatok kiosztása a kiszolgáló személyzet részére a biztonsági szolgálati beosztás és a biztonsági terv alapján;

II

15

2.3

feladatok kiosztása a kiszolgáló személyzet részére a csökkent mozgásképességű utasok számára biztosított megkülönböztetéstől mentes hozzáféréssel és biztonsági szolgálati beosztás tervezésével kapcsolatban;

II

16

2.3

képzések és oktatások szervezése csökkent mozgásképességű személyek számára az 1177/2010/EU rendelet IV. melléklete szerint;

I

17

2.2

az utasterület evakuálásának megszervezése, elmagyarázva az ütközés, a megfeneklés, a füst és a tűz esetére vonatkozó megteendő konkrét intézkedéseket;

I

18

2.2.

a kezdődő tűz oltása, illetve a vízálló és tűzálló ajtók kezelése;

I

19

2.2.

a szükséges információknak a hajóvezető, az utasok és a külső mentőcsapatok számára történő megadása egy szimulált vészhelyzetben;

II

20

3.1

az alapfokú angol szókincs használata és a szavak kiejtése oly módon, amely alkalmas arra, hogy az utasokat és a kiszolgáló személyzetet szokásos helyzetekben eligazítsa, vészhelyzetek esetén pedig figyelmeztesse és vezesse;

I

21

4.1

az utasok alkalmazandó jogainak elmagyarázása;

I

22

4.1

megfelelő eljárások bevezetése a hozzáférés biztosítása és az utasoknak professzionális segítség nyújtása érdekében az 1177/2010/EU rendelet szerint.

II

2.   A gyakorlati vizsgához használt vízi járművekre és parti berendezésekre vonatkozó műszaki követelmények

Az értékelés helyét el kell látni a személyhajókon rendszeresített életmentő felszerelésekkel, amelyek a 2. vizsgálati elem bemutatásához szükségesek, beleértve a kabinos hajókon rendszeresített különleges életmentő felszereléseket is az alkalmazandó ES-TRIN 2017/1 szerint. El kell látni biztonsági szolgálati beosztással és biztonsági tervvel, amely megfelel az ES-TRIN 2017/1 szabványnak, valamint megfelelő helyiségekkel és berendezésekkel, amelyek segítségével értékelhető az evakuálás megszervezésére való képesség, valamint a tűzoltási tevékenység és a tűz esetén tanúsított reakció.

A gyakorlati vizsgához használt vízi járművet az (EU) 2017/2397 irányelv 2. cikke szabályozza.

III.   A CSEPPFOLYÓSÍTOTT FÖLDGÁZ (LNG) SZAKÉRTŐ KÉPESÍTÉSI BIZONYÍTVÁNY MEGSZERZÉSÉHEZ SZÜKSÉGES GYAKORLATI VIZSGA KÖVETELMÉNYEI

1.   Speciális kompetenciák és vizsgaszituációk

A vizsgáztatók szabadon dönthetnek az egyes vizsgaelemek tartalmáról. A vizsgáztatóknak végre kell hajtatniuk a 11 darab I. kategóriájú elemből legalább 9 elemet.

A vizsgáztatóknak végre kell hajtatniuk a 7 darab II. kategóriájú elemből legalább 5 elemet.

A vizsgázók legfeljebb 10 pontot érhetnek el minden elem esetén.

Az I. kategória esetén a vizsgázóknak minden egyes értékelt elemnél 10 pontból legalább 7 pontot el kell érniük. A II. kategória esetén a vizsgázóknak legalább 30 pont összpontszámot el kell érniük.

| Sz. | Komp. | Vizsgaelemek | Kategória I-II |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1.1 | a személyzet tagjai által végzett műveletek oktatása és figyelemmel kísérése annak érdekében, hogy biztosítsa az üzemanyagként LNG-t használó vízi járművekre vonatkozó jogszabályok és szabványok betartását a vízi jármű fedélzetén és különösen az üzemanyag-töltési eljárással kapcsolatban; | II |
| 2 | 1.2 | a személyzet tagjai által végzett műveletek oktatása és figyelemmel kísérése annak érdekében, hogy biztosítsa az egyéb releváns egészségügyi és biztonsági szabályozások betartását; | II |
| 3 | 2.2 | kockázatkezelés végzése, a fedélzeti biztonság (ideértve a biztonsági tervet és a biztonsági előírásokat is) dokumentálása, a veszélyes területek felmérése és ellenőrzés alatt tartása, tűzbiztonságra és egyéni védőeszközök használata; | II |
| 4 | 3.1 | az LNG hatásmechanizmusának bemutatása; | II |
| 5 | 3.1 | a nyomás és hőmérséklet leolvasása, a sztrippelés, az elszigetelés, a csővezetékek, a gázellátás, a szellőztetés, a biztonsági rendszerek, a szelepek működtetése és az LNG elpárolgásának kezelése; | I |
| 6 | 4.1 | napi, heti és rendszeres időszakos karbantartás elvégzése, | I |
| 7 | 4.1 | a karbantartás során észlelt hibák kijavítása; | I |
| 8 | 4.1 | a karbantartási munkák dokumentálása; | II |
| 9 | 5.1 | az üzemanyag-töltési eljárások megkezdése és figyelemmel kísérése, beleértve a biztonságos kikötés biztosítását célzó intézkedéseket, a kábelek és csövek helyes elhelyezését a szivárgás elkerülése érdekében, valamint az LNG és az üzemanyag-töltési csatlakozás biztonságos leválasztásához szükséges intézkedések megtételét, ha az bármikor szükségessé válik; | I |
| 10 | 5.1 | a biztonsági zónákra vonatkozó szabályozások betartásának biztosítása; | II |
| 11 | 5.1 | az üzemanyag-töltési folyamat megkezdésének bejelentése; | II |
| 12 | 5.1 | az üzemanyagtöltés biztonságos elvégzése a kézikönyv szerint, beleértve a tartályokban a nyomás, a hőmérséklet és az LNG szint figyelemmel kísérését; | I |
| 13 | 5.1 | a csővezeték-rendszerek megtisztítása, a szelepek lezárása és a vízi járműnek az üzemanyagtöltésre szolgáló berendezésről való lecsatlakoztatása, valamint az üzemanyagtöltést követően az eljárás befejezésének bejelentése; | I |
| 14 | 6.1 | a következők elvégzése:






  • | az LNG rendszer inertálása, |

Sz.

Komp.

Vizsgaelemek

Kategória I-II

1

1.1

a személyzet tagjai által végzett műveletek oktatása és figyelemmel kísérése annak érdekében, hogy biztosítsa az üzemanyagként LNG-t használó vízi járművekre vonatkozó jogszabályok és szabványok betartását a vízi jármű fedélzetén és különösen az üzemanyag-töltési eljárással kapcsolatban;

II

2

1.2

a személyzet tagjai által végzett műveletek oktatása és figyelemmel kísérése annak érdekében, hogy biztosítsa az egyéb releváns egészségügyi és biztonsági szabályozások betartását;

II

3

2.2

kockázatkezelés végzése, a fedélzeti biztonság (ideértve a biztonsági tervet és a biztonsági előírásokat is) dokumentálása, a veszélyes területek felmérése és ellenőrzés alatt tartása, tűzbiztonságra és egyéni védőeszközök használata;

II

4

3.1

az LNG hatásmechanizmusának bemutatása;

II

5

3.1

a nyomás és hőmérséklet leolvasása, a sztrippelés, az elszigetelés, a csővezetékek, a gázellátás, a szellőztetés, a biztonsági rendszerek, a szelepek működtetése és az LNG elpárolgásának kezelése;

I

6

4.1

napi, heti és rendszeres időszakos karbantartás elvégzése,

I

7

4.1

a karbantartás során észlelt hibák kijavítása;

I

8

4.1

a karbantartási munkák dokumentálása;

II

9

5.1

az üzemanyag-töltési eljárások megkezdése és figyelemmel kísérése, beleértve a biztonságos kikötés biztosítását célzó intézkedéseket, a kábelek és csövek helyes elhelyezését a szivárgás elkerülése érdekében, valamint az LNG és az üzemanyag-töltési csatlakozás biztonságos leválasztásához szükséges intézkedések megtételét, ha az bármikor szükségessé válik;

I

10

5.1

a biztonsági zónákra vonatkozó szabályozások betartásának biztosítása;

II

11

5.1

az üzemanyag-töltési folyamat megkezdésének bejelentése;

II

12

5.1

az üzemanyagtöltés biztonságos elvégzése a kézikönyv szerint, beleértve a tartályokban a nyomás, a hőmérséklet és az LNG szint figyelemmel kísérését;

I

13

5.1

a csővezeték-rendszerek megtisztítása, a szelepek lezárása és a vízi járműnek az üzemanyagtöltésre szolgáló berendezésről való lecsatlakoztatása, valamint az üzemanyagtöltést követően az eljárás befejezésének bejelentése;

I

14

6.1

a következők elvégzése:

•

az LNG rendszer inertálása,

| • | LNG üzemanyagtartály lecsapolási eljárás, |
| --- | --- |

•

LNG üzemanyagtartály lecsapolási eljárás,

| • | az LNG üzemanyagtartály első feltöltése (szárítás és lehűtés), |
| --- | --- |

•

az LNG üzemanyagtartály első feltöltése (szárítás és lehűtés),

| • | üzembe helyezés a hajógyárban töltött idő után; |
| --- | --- |

•

üzembe helyezés a hajógyárban töltött idő után;

I

15

7.1

megfelelően reagálás olyan vészhelyzetek esetén, mint például:

| ☐ | LNG kiömlése a fedélzetre, |
| --- | --- |

☐

LNG kiömlése a fedélzetre,

| ☐ | az LNG bőrrel való érintkezése, |
| --- | --- |

☐

az LNG bőrrel való érintkezése,

| ☐ | LNG kiömlése zárt terekben (pl. gépházban), |
| --- | --- |

☐

LNG kiömlése zárt terekben (pl. gépházban),

| ☐ | LNG kiömlése vagy földgáz szivárgása a közbenső elválasztó terekbe (pl. kettős falú üzemanyagtartályok, kettős falú csövek); |
| --- | --- |

☐

LNG kiömlése vagy földgáz szivárgása a közbenső elválasztó terekbe (pl. kettős falú üzemanyagtartályok, kettős falú csövek);

I

16

7.1

megfelelő reagálás az LNG üzemanyagtartályok közelében vagy a gépházban keletkezett tűz esetén;

I

17

7.1

megfelelő reagálás, ha a vészhelyzeti leállítás aktiválása követően a csővezetékrendszerekben nyomás keletkezik azonnali kibocsátás vagy szellőztetés esetén;

I

18

7.1

vészhelyzeti intézkedések meghozatala és a vészhelyzeti intézkedések távoli felügyelete, pl. az LNG tűz, tócsatűz, jettűz és tűzátcsapás megfelelő elhárítása érdekében.

I

2.   A gyakorlati vizsgához használt vízi járművekre és parti felszerelésekre vonatkozó műszaki követelmények

A vízi járművet és a parti felszereléseket el kell látni a következőkkel:

| 1. | Az értékeléshez használt dokumentáció, például:






  1.1. | Biztonsági szolgálati beosztás (beleértve a biztonsági tervet és a biztonsági utasításokat) az ES-TRIN 2017/1 30.03. cikke szerint, |
| --- | --- | --- |

1.

Az értékeléshez használt dokumentáció, például:

1.1.

Biztonsági szolgálati beosztás (beleértve a biztonsági tervet és a biztonsági utasításokat) az ES-TRIN 2017/1 30.03. cikke szerint,

| 1.2. | Kockázatértékelés az ES-TRIN 2017/1 8. melléklete I. szakaszának 1.3. cikke szerint, |
| --- | --- |

1.2.

Kockázatértékelés az ES-TRIN 2017/1 8. melléklete I. szakaszának 1.3. cikke szerint,

| 1.3. | Az ES-TRIN 2017/1 30.01. cikkének (5) bekezdése által előírt minden egyéb dokumentum, beleértve az ES-TRIN 2017/1 8. melléklete I. szakaszának 1.4.9. pontja szerinti részletes üzemeltetési kézikönyvet, |
| --- | --- |

1.3.

Az ES-TRIN 2017/1 30.01. cikkének (5) bekezdése által előírt minden egyéb dokumentum, beleértve az ES-TRIN 2017/1 8. melléklete I. szakaszának 1.4.9. pontja szerinti részletes üzemeltetési kézikönyvet,

| 2. | Az LNG használatához szükséges speciális rendszerek






  2.1. | LNG-töltési rendszer, beleértve egy üzemanyagtöltő állomást, |
| --- | --- | --- |

2.

Az LNG használatához szükséges speciális rendszerek

2.1.

LNG-töltési rendszer, beleértve egy üzemanyagtöltő állomást,

| 2.2. | LNG elszigetelő rendszer, |
| --- | --- |

2.2.

LNG elszigetelő rendszer,

| 2.3. | LNG csőrendszer, |
| --- | --- |

2.3.

LNG csőrendszer,

| 2.4. | gázellátó rendszer, |
| --- | --- |

2.4.

gázellátó rendszer,

| 2.5. | gázelőkészítő rendszer, |
| --- | --- |

2.5.

gázelőkészítő rendszer,

| 3. | megfelelő gépház,






  3.1. | szellőztetőrendszer, |
| --- | --- | --- |

3.

megfelelő gépház,

3.1.

szellőztetőrendszer,

| 3.2. | szivárgásgátló és -elhárító rendszer, |
| --- | --- |

3.2.

szivárgásgátló és -elhárító rendszer,

| 3.3. | felügyeleti és biztonsági rendszer és |
| --- | --- |

3.3.

felügyeleti és biztonsági rendszer és

| 3.4. | a további tűzoltórendszerek. |
| --- | --- |

3.4.

a további tűzoltórendszerek.

A gyakorlati vizsgához használt vízi járművet az (EU) 2017/2397 irányelv 2. cikke szabályozza.

IV.   A HAJÓVEZETŐ KÉPESÍTÉSI BIZONYÍTVÁNY MEGSZERZÉSÉHEZ SZÜKSÉGES GYAKORLATI VIZSGA KÖVETELMÉNYEI

1.   Speciális kompetenciák és vizsgaszituációk

A vizsga két részből áll: az első az utazás megtervezését, a második az utazás megvalósítását foglalja magában. Az utazás megvalósításának értékelését egyetlen alkalommal kell elvégezni. A vizsga mindkét része több elemből áll.

Olyan hajóvezetők számára, akik nem teljesítettek valamely üzemeltetési szintre vonatkozó alkalmassági követelményeken alapuló jóváhagyott képzési programot, és nem teljesítettek valamely közigazgatási hatóság által végzett kompetenciafelmérést sem, amelynek célja az üzemeltetési szintre vonatkozó alkalmassági követelményeknek való megfelelőség ellenőrzése volt, a követelmények kiegészülnek az V. szakaszban megállapított szabványokban meghatározott speciális elemekkel (felügyelettel kapcsolatos kiegészítő modul a hajóvezető képesítési bizonyítvány megszerzéséhez szükséges gyakorlati vizsga keretében).

A tartalom tekintetében a vizsgának meg kell felelnie a következő követelményeknek:

Utazástervezés

A vizsga utazástervezésre vonatkozó része az 1. függelékben lévő táblázatban felsorolt elemekből áll. Az elemek I. és a II. kategóriába vannak besorolva, fontosságuk szerint. Minden egyes kategóriából 10 elemet kell kiválasztani az adott listából, és a vizsga során el kell végeztetni.

Utazás megvalósítása

A vizsgázóknak bizonyítaniuk kell, hogy képesek egy utazás megvalósítására. Ennek elengedhetetlen feltétele, hogy a vizsgázók saját maguk kezeljék a vízi járművet. Az értékelendő egyedi elemeket a 2. függelékben található táblázat tartalmazza, és – az utazástervezéssel ellentétben – mindegyiket mindig értékelni kell.

A vizsgáztatók szabadon dönthetnek az egyes vizsgaelemek tartalmáról.

1. függelék

A vizsga utazástervezésre vonatkozó részének tartalma

Minden kategóriában 10 elemet kell értékelni. A vizsgázók maximális eredményként legfeljebb 10 pontot érhetnek el minden elem esetén.

Az I. kategória esetén a vizsgázóknak minden egyes értékelt elemnél 10 pontból legalább 7 pontot el kell érniük. A II. kategória esetén a vizsgázóknak legalább 60 pont összpontszámot el kell érniük.

| Sz. | Kompetenciák | Vizsgaelemek | Kategória I-II |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1.1.1 | hajózás az európai belvízi utakon, beleértve a zsilipeket és hajólifteket az ügynökkel kötött hajózási megállapodások szerint; | I |
| 2 | 1.1.3 | a vízi jármű üzemeltetése gazdasági és ökológiai szempontjainak figyelembevétele annak érdekében, hogy a vízi járművet hatékonyan és a környezetet tiszteletben tartva használják; | II |
| 3 | 1.1.4 | a műszaki szerkezeteknek és a vízi utak profiljainak figyelembevétele, illetve óvintézkedések alkalmazása; | I |
| 4 | 1.2.1 | a vízi jármű biztonságához szükséges személyzeti feltételek biztosítása az alkalmazandó szabályoknak megfelelően; | I |
| 5 | 1.3.3 | a vízi járműre történő biztonságos beszállás biztosítása; | II |
| 6 | 2.1.1 | a belvízi hajóépítés és felépítés elveinek figyelembevétele; | II |
| 7 | 2.1.2 | a vízi járművek építési módszereinek és a vízben való viselkedésüknek megkülönböztetése, különösen a stabilitás és a szilárdság tekintetében; | II |
| 8 | 2.1.3 | a vízi jármű szerkezeti részeinek megértése, a károk elhárítása és elemzése; | II |
| 9 | 2.1.4 | a vízi jármű vízzáró integritásának védelmére szolgáló intézkedés meghozatala; | I |
| 10 | 2.2.1 | a vízi jármű felszerelése funkcióinak megértése; | II |
| 11 | 2.2.2 | a rakomány és az utasok szállítására vonatkozó különleges előírások figyelembevétele; | I |
| 12 | 3.1.1 | a rakományok szállítására vonatkozó nemzeti, európai és nemzetközi szabályozások, kódexek és szabványok megértése; | II |
| 13 | 3.1.2 | rakományelrendezési terv megalkotása, beleértve a rakományok berakodására és a ballasztrendszerekre vonatkozó ismereteket, a hajótest feszültségének elfogadható határértékek között tartása érdekében; | I |
| 14 | 3.1.3. | a berakodási és kirakodási eljárások irányítása a biztonságos szállításra tekintettel; | I |
| 15 | 3.1.4 | a különböző áruknak és azok jellemzőinek megkülönböztetése annak érdekében, hogy figyelemmel kísérjék és biztosítsák az áruk biztonságos berakodását a rakományelrendezési tervben meghatározottak szerint; | II |
| 16 | 3.2.1 | a rakományoknak és a rakományműveleteknek a hosszanti úszáshelyzetre és a stabilitásra gyakorolt hatásának figyelembevétele; | I |
| 17 | 3.2.2 | a vízi jármű tényleges tonnatartalmának ellenőrzése, stabilitási és hosszanti úszáshelyzeti rajzok és feszültségszámítási berendezések használata, beleértve az ADB-t (Automatic Data-Base, automatikus adatbázis) is a rakományelrendezési terv ellenőrzésére; | I |
| 18 | 3.3.1 | az utasok szállítására vonatkozó nemzeti, európai és nemzetközi szabályozások, kódexek és szabványok megértése; | II |
| 19 | 3.3.2 | a (biztonsági) riadótervben rögzített biztonsági gyakorlatok megszervezése és figyelemmel kísérése annak érdekében, hogy biztosítsák a biztonságos viselkedést a lehetséges veszélyhelyzetekben; | II |
| 20 | 3.3.3 | kommunikáció az utasokkal a vészhelyzetek során; | I |
| 21 | 3.3.4 | az utasok elől elzárt területekre vonatkozó fedélzeti kockázatelemzés meghatározása és figyelemmel kísérése, valamint hatékony fedélzeti védelmi rendszer összeállítása az illetéktelen belépés megakadályozása érdekében; | II |
| 22 | 3.3.5 | az utasok által adott jelentések elemzése (azaz előre nem látható események, becsületsértés, vandalizmus), hogy azokra megfelelően reagáljanak; | II |
| 23. | 4.4.1 | a fedélzeten lévő elektromos és elektronikus eszközök esetleges károsodásának megakadályozása; | II |
| 24 | 4.5.3 | a műszaki és belső dokumentációk értékelése; | II |
| 25 | 5.1.1 | a személyzet tagjai biztonságos viselkedésének biztosítása az anyagok és adalékanyagok felhasználása tekintetében; | II |
| 26 | 5.1.2 | munkautasítások meghatározása, figyelemmel kísérése és biztosítása annak érdekében, hogy a személyzet tagjai képesek legyenek önállóan elvégezni a karbantartási és javítási munkálatokat; | II |
| 27 | 5.1.3 | egészségüggyel és környezetvédelemmel kapcsolatos anyagok és eszközök beszerzése és ellenőrzése; | II |
| 28 | 5.1.4 | annak biztosítása, hogy a sodronyokat és köteleket a gyártó előírásainak és rendeltetésüknek megfelelően használják; | II |
| 29 | 6.3.2 | nemzeti, európai és nemzetközi szociális jogszabályok alkalmazása; | II |
| 30 | 6.3.3 | az alkohol- és kábítószer-fogyasztásra vonatkozó szigorú tilalom betartatása, a szabályok megsértése esetén megfelelő módon történő reagálás, felelősségvállalás és a nem megfelelő viselkedés következményeinek elmagyarázása; | II |
| 31 | 6.3.4 | a fedélzeten az étkeztetésnek és az ételek elkészítésének megszervezése; | II |
| 32 | 7.1.1 | a nemzeti és nemzetközi jogszabályok alkalmazása és megfelelő intézkedések meghozatala az egészségvédelem és a balesetek megelőzése érdekében; | II |
| 33 | 7.1.2 | a vízi jármű bizonyítványa, illetve a vízi járművel és annak működésével kapcsolatos más dokumentumok érvényességének ellenőrzése és figyelemmel kísérése; | I |
| 34 | 7.1.3 | a biztonsági előírások betartása minden munkafolyamat során a vonatkozó biztonsági intézkedések alkalmazásával a balesetek elkerülése érdekében; | I |
| 35 | 7.1.4 | a zárt terek tisztításához szükséges összes biztonsági intézkedés ellenőrzése és figyelemmel kísérése, mielőtt a személyzet kinyitná, belépne és megkezdené a zárt terek tisztítását; | II |
| 36 | 7.2.5 | az életmentő felszereléseknek és a személyi védőfelszerelések helyes alkalmazásának ellenőrzése; | II |
| 37 | 7.3.1 | különböző típusú vészhelyzetekre vonatkozó mentési tervek készítésének kezdeményezése; | II |
| 38 | 7.4.1 | óvintézkedések meghozatala a környezetszennyezés megelőzése érdekében, és a vonatkozó felszerelések használata; | II |
| 39 | 7.4.2 | környezetvédelmi jogszabályok alkalmazása; | II |
| 40 | 7.4.3 | a felszerelések és az anyagok gazdaságos és környezetbarát módon történő felhasználása. | II |

Sz.

Kompetenciák

Vizsgaelemek

Kategória I-II

1

1.1.1

hajózás az európai belvízi utakon, beleértve a zsilipeket és hajólifteket az ügynökkel kötött hajózási megállapodások szerint;

I

2

1.1.3

a vízi jármű üzemeltetése gazdasági és ökológiai szempontjainak figyelembevétele annak érdekében, hogy a vízi járművet hatékonyan és a környezetet tiszteletben tartva használják;

II

3

1.1.4

a műszaki szerkezeteknek és a vízi utak profiljainak figyelembevétele, illetve óvintézkedések alkalmazása;

I

4

1.2.1

a vízi jármű biztonságához szükséges személyzeti feltételek biztosítása az alkalmazandó szabályoknak megfelelően;

I

5

1.3.3

a vízi járműre történő biztonságos beszállás biztosítása;

II

6

2.1.1

a belvízi hajóépítés és felépítés elveinek figyelembevétele;

II

7

2.1.2

a vízi járművek építési módszereinek és a vízben való viselkedésüknek megkülönböztetése, különösen a stabilitás és a szilárdság tekintetében;

II

8

2.1.3

a vízi jármű szerkezeti részeinek megértése, a károk elhárítása és elemzése;

II

9

2.1.4

a vízi jármű vízzáró integritásának védelmére szolgáló intézkedés meghozatala;

I

10

2.2.1

a vízi jármű felszerelése funkcióinak megértése;

II

11

2.2.2

a rakomány és az utasok szállítására vonatkozó különleges előírások figyelembevétele;

I

12

3.1.1

a rakományok szállítására vonatkozó nemzeti, európai és nemzetközi szabályozások, kódexek és szabványok megértése;

II

13

3.1.2

rakományelrendezési terv megalkotása, beleértve a rakományok berakodására és a ballasztrendszerekre vonatkozó ismereteket, a hajótest feszültségének elfogadható határértékek között tartása érdekében;

I

14

3.1.3.

a berakodási és kirakodási eljárások irányítása a biztonságos szállításra tekintettel;

I

15

3.1.4

a különböző áruknak és azok jellemzőinek megkülönböztetése annak érdekében, hogy figyelemmel kísérjék és biztosítsák az áruk biztonságos berakodását a rakományelrendezési tervben meghatározottak szerint;

II

16

3.2.1

a rakományoknak és a rakományműveleteknek a hosszanti úszáshelyzetre és a stabilitásra gyakorolt hatásának figyelembevétele;

I

17

3.2.2

a vízi jármű tényleges tonnatartalmának ellenőrzése, stabilitási és hosszanti úszáshelyzeti rajzok és feszültségszámítási berendezések használata, beleértve az ADB-t (Automatic Data-Base, automatikus adatbázis) is a rakományelrendezési terv ellenőrzésére;

I

18

3.3.1

az utasok szállítására vonatkozó nemzeti, európai és nemzetközi szabályozások, kódexek és szabványok megértése;

II

19

3.3.2

a (biztonsági) riadótervben rögzített biztonsági gyakorlatok megszervezése és figyelemmel kísérése annak érdekében, hogy biztosítsák a biztonságos viselkedést a lehetséges veszélyhelyzetekben;

II

20

3.3.3

kommunikáció az utasokkal a vészhelyzetek során;

I

21

3.3.4

az utasok elől elzárt területekre vonatkozó fedélzeti kockázatelemzés meghatározása és figyelemmel kísérése, valamint hatékony fedélzeti védelmi rendszer összeállítása az illetéktelen belépés megakadályozása érdekében;

II

22

3.3.5

az utasok által adott jelentések elemzése (azaz előre nem látható események, becsületsértés, vandalizmus), hogy azokra megfelelően reagáljanak;

II

23.

4.4.1

a fedélzeten lévő elektromos és elektronikus eszközök esetleges károsodásának megakadályozása;

II

24

4.5.3

a műszaki és belső dokumentációk értékelése;

II

25

5.1.1

a személyzet tagjai biztonságos viselkedésének biztosítása az anyagok és adalékanyagok felhasználása tekintetében;

II

26

5.1.2

munkautasítások meghatározása, figyelemmel kísérése és biztosítása annak érdekében, hogy a személyzet tagjai képesek legyenek önállóan elvégezni a karbantartási és javítási munkálatokat;

II

27

5.1.3

egészségüggyel és környezetvédelemmel kapcsolatos anyagok és eszközök beszerzése és ellenőrzése;

II

28

5.1.4

annak biztosítása, hogy a sodronyokat és köteleket a gyártó előírásainak és rendeltetésüknek megfelelően használják;

II

29

6.3.2

nemzeti, európai és nemzetközi szociális jogszabályok alkalmazása;

II

30

6.3.3

az alkohol- és kábítószer-fogyasztásra vonatkozó szigorú tilalom betartatása, a szabályok megsértése esetén megfelelő módon történő reagálás, felelősségvállalás és a nem megfelelő viselkedés következményeinek elmagyarázása;

II

31

6.3.4

a fedélzeten az étkeztetésnek és az ételek elkészítésének megszervezése;

II

32

7.1.1

a nemzeti és nemzetközi jogszabályok alkalmazása és megfelelő intézkedések meghozatala az egészségvédelem és a balesetek megelőzése érdekében;

II

33

7.1.2

a vízi jármű bizonyítványa, illetve a vízi járművel és annak működésével kapcsolatos más dokumentumok érvényességének ellenőrzése és figyelemmel kísérése;

I

34

7.1.3

a biztonsági előírások betartása minden munkafolyamat során a vonatkozó biztonsági intézkedések alkalmazásával a balesetek elkerülése érdekében;

I

35

7.1.4

a zárt terek tisztításához szükséges összes biztonsági intézkedés ellenőrzése és figyelemmel kísérése, mielőtt a személyzet kinyitná, belépne és megkezdené a zárt terek tisztítását;

II

36

7.2.5

az életmentő felszereléseknek és a személyi védőfelszerelések helyes alkalmazásának ellenőrzése;

II

37

7.3.1

különböző típusú vészhelyzetekre vonatkozó mentési tervek készítésének kezdeményezése;

II

38

7.4.1

óvintézkedések meghozatala a környezetszennyezés megelőzése érdekében, és a vonatkozó felszerelések használata;

II

39

7.4.2

környezetvédelmi jogszabályok alkalmazása;

II

40

7.4.3

a felszerelések és az anyagok gazdaságos és környezetbarát módon történő felhasználása.

II

2. függelék

A vizsga utazásmegvalósításra vonatkozó részének tartalma

A vizsga ezen részében felsorolt összes elemet értékelni kell. A vizsgázónak minden egyes elemnél a maximális 10 pontból legalább 7 pontot el kell érne.

| Sz. | Kompetenciák | Vizsgaelemek |
| --- | --- | --- |
| 1 | 1.1.1 | Hajózás és a vízi járművel való manőverezés a helyzetnek és a hajózási jogszabályok előírásainak megfelelően (az aktuális sebesség és irány, a víz mélységének és a megrakodott állapotban való merülésnek ellenőrzése, a hajógerinc alatti biztonságos távolság, a forgalom sűrűsége, a más vízi járművekkel való kölcsönhatás stb. függvényében); |
| 2 | 1.1.4 | A belvízi vízi jármű kikötése és az azzal való elindulás a helyes és megfelelő módon, a jogszabályi és/vagy biztonsági előírásoknak megfelelően; |
| 3 | 1.1.5 | A navigációs segédeszközök újrabeállítása vagy alaphelyzetbe állítása szükség esetén; |
| 4 | 1.1.5 | A navigációs segédeszközök által szolgáltatott, a hajózás szempontjából releváns összes információ összegyűjtése és felhasználása a vízi jármű kezeléséhez; |
| 5 | 1.1.6 | A szükséges eszközök bekapcsolása a kormányállásban (navigációs segédeszközök, mint például a belvízi AIS, a belvízi ECDIS), és azok beállítása; |
| 6 | 2.2.2 | Annak ellenőrzése, hogy a vízi jármű az előírásoknak megfelelően készen áll-e az utazásra, és hogy a rakomány és egyéb tárgyak a szabályozásoknak megfelelően biztonságosan rögzítve vannak-e; |
| 7 | 4.2.2 | A hajózás során megfelelő reagálás a meghibásodásokra (amelyeket adott esetben szimulálni kell) (pl. a hűtővíz hőmérsékletének emelkedése, a motorolajnyomás csökkenése, a főgép(ek) meghibásodása, a kormánylap meghibásodása, a rádiós kommunikáció zavara, a rádiótelefon-készülék meghibásodása, más vízi járművek nem egyértelmű manőverezése), döntés a következő lépésekről, illetve a karbantartási munkákkal kapcsolatos megfelelő intézkedések megszervezése vagy megtétele a biztonságos hajózás biztosítása érdekében; |
| 8 | 5.1.2 | A vízi jármű olyan módon történő kezelése, hogy előre számoljanak a baleset lehetőségével, illetve elkerüljék a szükségtelen elhasználódást és kopást; a rendelkezésre álló jelzőrendszerek gyakori ellenőrzése; |
| 9 | 6.1.1 | Speciális kommunikáció létesítése a személyzet tagjaival (fedélzeti kommunikáció) a különböző manőverekkel kapcsolatban, valamint a személyzet megbeszéléseinek részeként (pl. eligazítások), vagy olyan személyekkel, akikkel együttműködésre van szükség (minden rádiós kommunikációs hálózat használatával); |
| 10 | 6.2.2 | Kommunikáció az érintett személyekkel (a fedélzeten) és más szereplőkkel (szektorforgalmi központ, más vízi járművek stb.) ezen tevékenységek során a szabályoknak megfelelően (hálózatok, vízi utak a megtett útvonal mentén): rádiótelefon, telefon használata; |
| 11 | 7.3.3 | Vészhelyzet kezelése (amelyet adott esetben szimulálni kell – például ember a vízben, műszaki meghibásodásból eredő incidens, tűz a fedélzeten, veszélyes anyagok kiömlése, lékesedés) azonnali és körültekintő mentési és/vagy kárelhárítási manőverek vagy intézkedések útján. Az érintett személyek és az illetékes hatóságok értesítése és tájékoztatása vészhelyzet esetén; |
| 12 | 7.3.4 | Kommunikáció az érintett személyekkel üzemzavarok esetén (a fedélzeten) és más résztvevőkkel (rádiótelefon, telefon használata) a problémák megoldása érdekében. |

Sz.

Kompetenciák

Vizsgaelemek

1

1.1.1

Hajózás és a vízi járművel való manőverezés a helyzetnek és a hajózási jogszabályok előírásainak megfelelően (az aktuális sebesség és irány, a víz mélységének és a megrakodott állapotban való merülésnek ellenőrzése, a hajógerinc alatti biztonságos távolság, a forgalom sűrűsége, a más vízi járművekkel való kölcsönhatás stb. függvényében);

2

1.1.4

A belvízi vízi jármű kikötése és az azzal való elindulás a helyes és megfelelő módon, a jogszabályi és/vagy biztonsági előírásoknak megfelelően;

3

1.1.5

A navigációs segédeszközök újrabeállítása vagy alaphelyzetbe állítása szükség esetén;

4

1.1.5

A navigációs segédeszközök által szolgáltatott, a hajózás szempontjából releváns összes információ összegyűjtése és felhasználása a vízi jármű kezeléséhez;

5

1.1.6

A szükséges eszközök bekapcsolása a kormányállásban (navigációs segédeszközök, mint például a belvízi AIS, a belvízi ECDIS), és azok beállítása;

6

2.2.2

Annak ellenőrzése, hogy a vízi jármű az előírásoknak megfelelően készen áll-e az utazásra, és hogy a rakomány és egyéb tárgyak a szabályozásoknak megfelelően biztonságosan rögzítve vannak-e;

7

4.2.2

A hajózás során megfelelő reagálás a meghibásodásokra (amelyeket adott esetben szimulálni kell) (pl. a hűtővíz hőmérsékletének emelkedése, a motorolajnyomás csökkenése, a főgép(ek) meghibásodása, a kormánylap meghibásodása, a rádiós kommunikáció zavara, a rádiótelefon-készülék meghibásodása, más vízi járművek nem egyértelmű manőverezése), döntés a következő lépésekről, illetve a karbantartási munkákkal kapcsolatos megfelelő intézkedések megszervezése vagy megtétele a biztonságos hajózás biztosítása érdekében;

8

5.1.2

A vízi jármű olyan módon történő kezelése, hogy előre számoljanak a baleset lehetőségével, illetve elkerüljék a szükségtelen elhasználódást és kopást; a rendelkezésre álló jelzőrendszerek gyakori ellenőrzése;

9

6.1.1

Speciális kommunikáció létesítése a személyzet tagjaival (fedélzeti kommunikáció) a különböző manőverekkel kapcsolatban, valamint a személyzet megbeszéléseinek részeként (pl. eligazítások), vagy olyan személyekkel, akikkel együttműködésre van szükség (minden rádiós kommunikációs hálózat használatával);

10

6.2.2

Kommunikáció az érintett személyekkel (a fedélzeten) és más szereplőkkel (szektorforgalmi központ, más vízi járművek stb.) ezen tevékenységek során a szabályoknak megfelelően (hálózatok, vízi utak a megtett útvonal mentén): rádiótelefon, telefon használata;

11

7.3.3

Vészhelyzet kezelése (amelyet adott esetben szimulálni kell – például ember a vízben, műszaki meghibásodásból eredő incidens, tűz a fedélzeten, veszélyes anyagok kiömlése, lékesedés) azonnali és körültekintő mentési és/vagy kárelhárítási manőverek vagy intézkedések útján. Az érintett személyek és az illetékes hatóságok értesítése és tájékoztatása vészhelyzet esetén;

12

7.3.4

Kommunikáció az érintett személyekkel üzemzavarok esetén (a fedélzeten) és más résztvevőkkel (rádiótelefon, telefon használata) a problémák megoldása érdekében.

2.   A gyakorlati vizsgához használt vízi járművekre vonatkozó műszaki követelmények

2.

A gyakorlati vizsgához használt vízi járművekre vonatkozó műszaki követelmények

A gyakorlati vizsgához használt vízi járművet az (EU) 2017/2397 irányelv 2. cikke szabályozza.

V.   A HAJÓVEZETŐ KÉPESÍTÉSI BIZONYÍTVÁNY MEGSZERZÉSÉHEZ SZÜKSÉGES GYAKORLATI VIZSGA KERETÉBEN VÉGZETT, FELÜGYELETTEL KAPCSOLATOS KIEGÉSZÍTŐ MODULRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

Olyan vizsgázók, akik nem teljesítettek valamely üzemeltetési szintre vonatkozó alkalmassági követelményeken alapuló jóváhagyott képzési programot, és nem teljesítettek valamely közigazgatási hatóság által végzett kompetenciafelmérést sem, amelynek célja az üzemeltetési szintre vonatkozó alkalmassági követelményeknek való megfelelőség, kötelesek teljesíteni ezt a modult.

A hajóvezető képesítési bizonyítvány megszerzéséhez szükséges gyakorlati vizsga követelményein túl az alábbi követelményeknek is meg kell felelni.

1.   Speciális kompetenciák és vizsgaszituációk

Speciális kompetenciák és vizsgaszituációk

A vizsgáztatók szabadon dönthetnek az egyes vizsgaelemek tartalmáról. A vizsgáztatóknak végre kell hajtatniuk a 25 darab I. kategóriájú elemből legalább 20 elemet.

A vizsgáztatóknak végre kell hajtatniuk a 12 darab II. kategóriájú elemből legalább 8 elemet.

A vizsgázók legfeljebb 10 pontot érhetnek el minden elem esetén.

Az I. kategória esetén a vizsgázóknak minden egyes elemnél 10 pontból legalább 7 pontot el kell érniük. A II. kategória esetén a vizsgázóknak legalább 40 pont összpontszámot el kell érniük.

| Sz. | Kompetenciák | Vizsgaelemek | Kategória I-II |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 0.1.1 | a fedélzeten rendelkezésre álló anyagok, például csörlők, bakok, kötelek és sodronyok használata a vonatkozó munkabiztonsági intézkedések figyelembevételével, beleértve az egyéni védőeszközök és mentőeszközök használatát; | I |
| 2 | 0.1.2 | tolt bárkák kötelékeinek felcsatolása és lecsatolása a szükséges berendezések és anyagok felhasználásával; | I |
| 3 | 0.1.2 | a fedélzeten rendelkezésre álló felszereléseknek és anyagoknak a felcsatolási műveletekhez való felhasználása, a vonatkozó munkabiztonsági intézkedések figyelembevételével, beleértve az egyéni védőeszközök és mentőeszközök használatát; | I |
| 4 | 0.1.3 | horgonyzási manőverek bemutatása; | I |
| 5 | 0.1.3 | a fedélzeten rendelkezésre álló felszereléseknek és anyagoknak a horgonyzási műveletekhez való felhasználása, a vonatkozó munkabiztonsági intézkedések figyelembevételével, beleértve az egyéni védőeszközök és mentőeszközök használatát; | I |
| 6 | 0.1.4 | a vízi jármű vízzáróságának biztosítása; | I |
| 7 | 0.1.4 | az ellenőrzőlista szerinti munkák elvégzése a fedélzeten és a lakóterekben, mint például a nyílások és rakterek vízszigetelése és biztosítása; | I |
| 8 | 0.1.5 | az alkalmazandó eljárásoknak a fedélzeti személyzet tagja számára történő elmagyarázása és bemutatása a zsilipeken, gátak mellett és hidak alatt történő áthaladás során; | II |
| 9 | 0.1.6 | a vízi jármű nappali és éjszakai jelölési rendszerének, jeleinek és hangjelzéseinek kezelése és karbantartása; | I |
| 10 | 0.3.3 | a berakodott vagy kirakodott rakomány mennyiségének meghatározására szolgáló módszerek használata; | II |
| 11 | 0.3.3 | a folyékony rakomány mennyiségének kiszámítása a szondák vagy tartálytáblázatok, illetve mindkettő segítségével; | II |
| 12 | 0.4.1 | a gépházban lévő gépek üzemeltetése és irányítása az eljárásokat követve; | I |
| 13 | 0.4.1 | a fenékvíz- és ballasztrendszer biztonságos működésének, üzemeltetésének és karbantartásának elmagyarázása, beleértve a következőket: az átszivattyúzási műveletekkel kapcsolatos incidensek bejelentése, illetve képesség a tartályokban lévő folyadékszintek helyes mérésére és jelentésére; | II |
| 14 | 0.4.1 | a motorok üzemeltetést követő leállítási műveleteinek előkészítése és végrehajtása; | I |
| 15 | 0.4.1 | a fenékvíz-, a ballaszt- és a rakományszivattyúzó rendszerek üzemeltetése; | I |
| 16 | 0.4.1 | hidraulikus és pneumatikus rendszerek használata; | I |
| 17 | 0.4.2 | kapcsolótábla használata; | I |
| 18 | 0.4.2 | partiáram-ellátás használata; | I |
| 19 | 0.4.3 | biztonságos munkavégzési eljárások alkalmazása a motorok és berendezések karbantartása vagy javítása során; | I |
| 20 | 0.4.5 | a szivattyúk, csővezetékrendszerek, fenékvíz- és ballasztrendszerek karbantartása és gondos kezelése; | II |
| 21 | 0.5.1 | az összes lakóterület és a kormányállás megtisztítása, valamint a háztartásnak a higiéniai szabályok betartásával történő megfelelő vezetése, beleértve a saját lakóhelyiségért való felelősségvállalást; | II |
| 22 | 0.5.1 | a gépháznak és a motoroknak a megfelelő tisztítószerekkel történő megtisztítása; | I |
| 23 | 0.5.1 | a vízi jármű külső részeinek, a hajótestnek és a fedélzetnek a megfelelő sorrendben, a megfelelő anyagok használatával történő megtisztítása és konzerválása a környezetvédelmi szabályok szerint; | II |
| 24 | 0.5.1 | a vízi jármű gondos kezelése és a háztartási hulladéknak a környezetvédelmi szabályok szerint történő ártalmatlanítása; | II |
| 25 | 0.5.2 | az összes műszaki berendezés műszaki utasításoknak megfelelő gondos kezelése és karbantartása, valamint a karbantartási programok (beleértve a digitálisakat is) alkalmazása; | I |
| 26 | 0.5.3 | a kötelek és sodronyok biztonságos használata és tárolása a biztonságos munkavégzési gyakorlatok és szabályok szerint; | II |
| 27 | 0.5.4 | sodronyok és kötelek fonása, csomók alkalmazása azok rendeltetése szerint, továbbá a sodronyok és kötelek karbantartása; | I |
| 28 | 0.6.1 | a szükséges műszaki és hajózási kifejezések, valamint a szabványosított kommunikációs kifejezésekben előforduló, szociális szempontokkal kapcsolatos kifejezések használata; | I |
| 29 | 0.7.1 | a fedélzeten előforduló kockázatokkal kapcsolatos veszélyhelyzetek megelőzése; | I |
| 30 | 0.7.1 | olyan tevékenységek megakadályozása, amelyek kockázatot jelenthetnek a személyzetre vagy a vízi járműre nézve; | I |
| 31 | 0.7.2 | egyéni védőeszközök használata; | I |
| 32 | 0.7.3 | az úszástudás mentési műveletek céljára történő alkalmazása; | II |
| 33 | 0.7.3 | mentőfelszerelések használata mentési műveletek esetén, valamint az áldozatok mentése és szállítása; | II |
| 34 | 0.7.4 | a menekülési útvonalak szabadon tartása; | II |
| 35 | 0.7.5 | vészhelyzeti kommunikációs és riasztórendszerek és berendezések használata; | I |
| 36 | 0.7.6, 0.7.7 | a különböző tűzoltási módszerek alkalmazása, valamint az oltókészülékek és az állandó berendezések használata; | I |
| 37 | 0.7.8 | orvosi elsősegély nyújtása. | I |

Sz.

Kompetenciák

Vizsgaelemek

Kategória I-II

1

0.1.1

a fedélzeten rendelkezésre álló anyagok, például csörlők, bakok, kötelek és sodronyok használata a vonatkozó munkabiztonsági intézkedések figyelembevételével, beleértve az egyéni védőeszközök és mentőeszközök használatát;

I

2

0.1.2

tolt bárkák kötelékeinek felcsatolása és lecsatolása a szükséges berendezések és anyagok felhasználásával;

I

3

0.1.2

a fedélzeten rendelkezésre álló felszereléseknek és anyagoknak a felcsatolási műveletekhez való felhasználása, a vonatkozó munkabiztonsági intézkedések figyelembevételével, beleértve az egyéni védőeszközök és mentőeszközök használatát;

I

4

0.1.3

horgonyzási manőverek bemutatása;

I

5

0.1.3

a fedélzeten rendelkezésre álló felszereléseknek és anyagoknak a horgonyzási műveletekhez való felhasználása, a vonatkozó munkabiztonsági intézkedések figyelembevételével, beleértve az egyéni védőeszközök és mentőeszközök használatát;

I

6

0.1.4

a vízi jármű vízzáróságának biztosítása;

I

7

0.1.4

az ellenőrzőlista szerinti munkák elvégzése a fedélzeten és a lakóterekben, mint például a nyílások és rakterek vízszigetelése és biztosítása;

I

8

0.1.5

az alkalmazandó eljárásoknak a fedélzeti személyzet tagja számára történő elmagyarázása és bemutatása a zsilipeken, gátak mellett és hidak alatt történő áthaladás során;

II

9

0.1.6

a vízi jármű nappali és éjszakai jelölési rendszerének, jeleinek és hangjelzéseinek kezelése és karbantartása;

I

10

0.3.3

a berakodott vagy kirakodott rakomány mennyiségének meghatározására szolgáló módszerek használata;

II

11

0.3.3

a folyékony rakomány mennyiségének kiszámítása a szondák vagy tartálytáblázatok, illetve mindkettő segítségével;

II

12

0.4.1

a gépházban lévő gépek üzemeltetése és irányítása az eljárásokat követve;

I

13

0.4.1

a fenékvíz- és ballasztrendszer biztonságos működésének, üzemeltetésének és karbantartásának elmagyarázása, beleértve a következőket: az átszivattyúzási műveletekkel kapcsolatos incidensek bejelentése, illetve képesség a tartályokban lévő folyadékszintek helyes mérésére és jelentésére;

II

14

0.4.1

a motorok üzemeltetést követő leállítási műveleteinek előkészítése és végrehajtása;

I

15

0.4.1

a fenékvíz-, a ballaszt- és a rakományszivattyúzó rendszerek üzemeltetése;

I

16

0.4.1

hidraulikus és pneumatikus rendszerek használata;

I

17

0.4.2

kapcsolótábla használata;

I

18

0.4.2

partiáram-ellátás használata;

I

19

0.4.3

biztonságos munkavégzési eljárások alkalmazása a motorok és berendezések karbantartása vagy javítása során;

I

20

0.4.5

a szivattyúk, csővezetékrendszerek, fenékvíz- és ballasztrendszerek karbantartása és gondos kezelése;

II

21

0.5.1

az összes lakóterület és a kormányállás megtisztítása, valamint a háztartásnak a higiéniai szabályok betartásával történő megfelelő vezetése, beleértve a saját lakóhelyiségért való felelősségvállalást;

II

22

0.5.1

a gépháznak és a motoroknak a megfelelő tisztítószerekkel történő megtisztítása;

I

23

0.5.1

a vízi jármű külső részeinek, a hajótestnek és a fedélzetnek a megfelelő sorrendben, a megfelelő anyagok használatával történő megtisztítása és konzerválása a környezetvédelmi szabályok szerint;

II

24

0.5.1

a vízi jármű gondos kezelése és a háztartási hulladéknak a környezetvédelmi szabályok szerint történő ártalmatlanítása;

II

25

0.5.2

az összes műszaki berendezés műszaki utasításoknak megfelelő gondos kezelése és karbantartása, valamint a karbantartási programok (beleértve a digitálisakat is) alkalmazása;

I

26

0.5.3

a kötelek és sodronyok biztonságos használata és tárolása a biztonságos munkavégzési gyakorlatok és szabályok szerint;

II

27

0.5.4

sodronyok és kötelek fonása, csomók alkalmazása azok rendeltetése szerint, továbbá a sodronyok és kötelek karbantartása;

I

28

0.6.1

a szükséges műszaki és hajózási kifejezések, valamint a szabványosított kommunikációs kifejezésekben előforduló, szociális szempontokkal kapcsolatos kifejezések használata;

I

29

0.7.1

a fedélzeten előforduló kockázatokkal kapcsolatos veszélyhelyzetek megelőzése;

I

30

0.7.1

olyan tevékenységek megakadályozása, amelyek kockázatot jelenthetnek a személyzetre vagy a vízi járműre nézve;

I

31

0.7.2

egyéni védőeszközök használata;

I

32

0.7.3

az úszástudás mentési műveletek céljára történő alkalmazása;

II

33

0.7.3

mentőfelszerelések használata mentési műveletek esetén, valamint az áldozatok mentése és szállítása;

II

34

0.7.4

a menekülési útvonalak szabadon tartása;

II

35

0.7.5

vészhelyzeti kommunikációs és riasztórendszerek és berendezések használata;

I

36

0.7.6, 0.7.7

a különböző tűzoltási módszerek alkalmazása, valamint az oltókészülékek és az állandó berendezések használata;

I

37

0.7.8

orvosi elsősegély nyújtása.

I

2.   A gyakorlati vizsgához használt vízi járművet az (EU) 2017/2397 irányelv 2. cikke szabályozza.

2.

A gyakorlati vizsgához használt vízi járművet az (EU) 2017/2397 irányelv 2. cikke szabályozza.

A gyakorlati vizsgának helyet adó vízi járműre vonatkozó minimumkövetelmények

---

(1)  A belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelményeket meghatározó európai szabványok (European Standards laying down Technical Requirements for Inland Navigation vessels) elérhetők itt: https://www.cesni.eu.

1

---

III. MELLÉKLET

A SZIMULÁTOROK JÓVÁHAGYÁSÁRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

I.   A BELVÍZI HAJÓZÁSBAN A HAJÓKEZELŐ ÉS RADARSZIMULÁTOROKRA VONATKOZÓ MŰSZAKI ÉS FUNKCIONÁLIS KÖVETELMÉNYEK

| Sz. | Tétel | Műszaki követelmény minőségi szintje | Vizsgálati eljárás | Hajókezelő szimulátor | Radarszimulátor |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Belvízi hajózási radarberendezés | Legalább egy olyan belvízi hajózási radarberendezést kell telepíteni a szimulátorra, amely ugyanazokkal a funkciókkal rendelkezik, mint egy ES-TRIN szerinti típusjóváhagyott belvízi hajózási radarberendezés. | Ellenőrizni kell, hogy a berendezés ugyanazokkal a funkciókkal rendelkezik-e, mint egy típusjóváhagyott belvízi hajózási radarberendezés. | x | x |
| 2. | Kommunikációs rendszer | A szimulátort olyan kommunikációs rendszerrel kell felszerelni, amely a következőkből áll:






  — | egy alternatív belső telefonkapcsolat és |

Sz.

Tétel

Műszaki követelmény minőségi szintje

Vizsgálati eljárás

Hajókezelő szimulátor

Radarszimulátor

1.

Belvízi hajózási radarberendezés

Legalább egy olyan belvízi hajózási radarberendezést kell telepíteni a szimulátorra, amely ugyanazokkal a funkciókkal rendelkezik, mint egy ES-TRIN szerinti típusjóváhagyott belvízi hajózási radarberendezés.

Ellenőrizni kell, hogy a berendezés ugyanazokkal a funkciókkal rendelkezik-e, mint egy típusjóváhagyott belvízi hajózási radarberendezés.

x

x

2.

Kommunikációs rendszer

A szimulátort olyan kommunikációs rendszerrel kell felszerelni, amely a következőkből áll:

—

egy alternatív belső telefonkapcsolat és

| — | két független belvízi rádiókommunikációs rendszer. |
| --- | --- |

—

két független belvízi rádiókommunikációs rendszer.

Ellenőrizni kell, hogy a szimulátor fel van-e szerelve kommunikációs rendszerekkel.

x

x

3.

Belvízi ECDIS

Legalább egy belvízi ECDIS rendszert kell telepíteni a szimulátorra.

Ellenőrizni kell, hogy a berendezés ugyanazokkal a funkciókkal rendelkezik-e, mint egy belvízi ECDIS.

x

4.

Gyakorlóterület

A gyakorlóterület legalább egy reprezentatív folyót tartalmaz oldalágakkal vagy csatornákkal és kikötőkkel.

A terület szemrevételezéses vizsgálata.

x

x

5.

Hangjelzők

Hangjelzések adhatók lábpedálok vagy gombok használatával.

Ellenőrizni kell, hogy a lábpedálok vagy gombok megfelelően működnek-e.

x

x

6.

Éjszakai navigációs fények panele

Az éjszakai navigációs fények panele telepítve van a szimulátorra.

Ellenőrizni kell, hogy az éjszakai navigációs fények panele megfelelően működik-e.

x

x

7.

Vízi járművek matematikai modelljei

Legalább három reprezentatív vízijármű-típus matematikai modellje különböző propulziós módszerekkel és rakodási feltételekkel, beleértve egy kis vízi járművet, amely lehet vontatóhajó, egy közepes méretű vízi járművet (pl. 86 m hosszú) és egy nagy vízi járművet (pl. 110 vagy 135 m hosszú).

Ellenőrizni kell, hogy a három kötelező modell rendelkezésre áll-e.

x

8.

Vízi járművek matematikai modelljei

Legalább egy reprezentatív vízijármű-típus (pl. 86 m hosszú) matematikai modellje.

Ellenőrizni kell, hogy a kötelező modell rendelkezésre áll-e.

x

9

A rendelkezésre álló cél vízi járművek száma (1)

A szimulátornak legalább az Európai Közlekedési Miniszterek Konferenciájának (European Conference of Ministers of Transport, CEMT) 5 osztályába tartozó cél vízi járművet kell tartalmaznia.

Ellenőrizni kell, hogy az előírt számú és változatú cél vízi jármű rendelkezésre áll-e.

x

x

10.

Kezelőállomás

A kezelőnek képesnek kell lennie kommunikálni minden nagyon magas frekvenciájú (VHF) csatornán. A kezelőnek képesnek kell lennie az összes csatorna használatának figyelemmel kísérésére.

Ellenőrizni kell, hogy a kezelő képes-e kommunikálni minden nagyon magas frekvenciájú (VHF) csatornán, és képes-e az összes csatorna használatának figyelemmel kísérésére.

x

x

11.

Különböző gyakorlatok

Lehetőséget kell biztosítani, hogy különböző gyakorlatokat lehessen létrehozni, menteni és végrehajtani, amelyeknek végrehajtás közben módosíthatóknak kell lenniük.

Különböző műveleteket kell végrehajtani.

x

x

12.

A gyakorlatok elkülöníthetősége

Egynél több vizsgázó vizsgáztatása során a vizsgázók által végrehajtott gyakorlatok nem zavarhatják a többi vizsgázó vizsgáztatását.

A gyakorlatot minden vizsgázó számára újra le kell játszani.

x

x

13.

A vízi jármű hídjának funkciói és elrendezése

A kormányállás részt úgy kell megtervezni, hogy alkalmas legyen a radar segítségével történő, egy személy által végrehajtott hajózásra az ES-TRIN 2017/1 szabványban meghatározottak szerint.

Ellenőrizni kell, hogy a híd elrendezése és a berendezés funkciói megfelelnek-e a belvízi vízi járművekre vonatkozó alkalmazandó műszaki követelményeknek. Ellenőrizni kell, hogy a kormányállás alkalmas-e az egy személy által végzett kormányzásra.

x

x

14.

Kormányvezérlő-állás (híd/fülke)

A kormányvezérlő-állások formájukat és méretüket tekintve megfelelnek a belvízi járművek fedélzetén találhatóknak.

Szemrevételezés.

x

x

15.

Kezelőállomás

| 1. | Ki kell alakítani egy külön helyiséget, ahol a kezelő(k) és a vizsgáztató(k) leülhet(nek), és ahol a vizsgáztatónak látnia kell a vizsgázó által látott radarképet. |
| --- | --- |

1.

Ki kell alakítani egy külön helyiséget, ahol a kezelő(k) és a vizsgáztató(k) leülhet(nek), és ahol a vizsgáztatónak látnia kell a vizsgázó által látott radarképet.

| 2. | A kormányállásnak és a kezelőhelyiségnek el kell különülniük egymástól. Annyira hangszigeteltnek kell lenniük, amennyire csak lehetséges. |
| --- | --- |

2.

A kormányállásnak és a kezelőhelyiségnek el kell különülniük egymástól. Annyira hangszigeteltnek kell lenniük, amennyire csak lehetséges.

| 3. | A kezelőnek képesnek kell lennie egyidejűleg legalább két VHF csatorna kezelésére. |
| --- | --- |

3.

A kezelőnek képesnek kell lennie egyidejűleg legalább két VHF csatorna kezelésére.

| 4. | A kezelőnek egyértelműen képesnek kell lennie meghatározni, hogy a vizsgázó melyik rádiókommunikációs csatornát használja. |
| --- | --- |

4.

A kezelőnek egyértelműen képesnek kell lennie meghatározni, hogy a vizsgázó melyik rádiókommunikációs csatornát használja.

A kezelőállomás szemrevételezése és funkcionalitás ellenőrzés.

x

x

16.

Előzetes/utólagos eligazító állomás

Lehetőség a visszajátszásra egy kezelőállomáson vagy egy eligazító állomáson.

Az értékelési tevékenységeket figyelemmel kell kísérni.

x

x

Saját vízi jármű (2)

17.

Szabadságfokok

A szimulátornak képesnek kell lennie a mozgást hat szabadságfokkal megjeleníteni.

A szimulátorban megvalósított szabadságfokokat a megjelenítő rendszer megtekintésével vagy műszerekkel lehet értékelni. Ezért a következő manővereket kis vízi járművek használatával hajtják végre, amelyek általában jellegzetesebben és gyorsabban mozognak, mint a nagyobbak.

| — | Ha előre nézve a horizont kilendül a görbék mentén történő hajózás során, akkor a billenés mozgástípus valósul meg. |
| --- | --- |

—

Ha előre nézve a horizont kilendül a görbék mentén történő hajózás során, akkor a billenés mozgástípus valósul meg.

| — | Ha a vízi jármű eleje erős hosszanti gyorsulások esetén megemelkedik vagy lefelé mozdul, akkor a bukdácsolás mozgástípus valósul meg. |
| --- | --- |

—

Ha a vízi jármű eleje erős hosszanti gyorsulások esetén megemelkedik vagy lefelé mozdul, akkor a bukdácsolás mozgástípus valósul meg.

| — | Ha a visszhangos mélységmérő kijelzője megváltozik állandó vízmélységnél nagyobb sebességgel haladva, akkor a ringatózás mozgástípus valósul meg. Ennek a vizsgának részét képezi a szívóhatás modellezése. |
| --- | --- |

—

Ha a visszhangos mélységmérő kijelzője megváltozik állandó vízmélységnél nagyobb sebességgel haladva, akkor a ringatózás mozgástípus valósul meg. Ennek a vizsgának részét képezi a szívóhatás modellezése.

x

18.

Szabadságfokok

A szimulátornak képesnek kell lennie a mozgást három szabadságfokkal szimulálni.

A szimulátorban megvalósított szabadságfokokat értékelni kell.

x

19.

Propulziós rendszer

A propulziós rendszer minden összetevőjének szimulációja valósághűen történik és minden releváns hatást figyelembe vesz.

A propulziós rendszert gyorsulási és megállási manőverek útján kell vizsgálni, amelyek során megfigyelhető a motor teljesítménye (a gázadásra adott reakció) és a vízi jármű teljesítménye (a maximális sebesség és idő szempontjából).

x

x

20.

Vezérlőberendezések

A vezérlőberendezés valósághűen működik a kormány fordulási sebessége tekintetében, és figyelembe veszi a legfontosabb hatásokat.

A vezérlőberendezések szimulációja minőségének tesztelésére különböző vizsgálatokat lehet végezni. Korlátozások vannak megadva abban az esetben, ha az állapotváltozók protokollja nélkül nem lehet értékelni a viselkedést.

| — | Reakció: A vezérlőegységet előre és hátra irányuló mozgásban használják. Megfigyelik, hogy a vízi jármű irányának változtatását kezdeményezik-e. |
| --- | --- |

—

Reakció: A vezérlőegységet előre és hátra irányuló mozgásban használják. Megfigyelik, hogy a vízi jármű irányának változtatását kezdeményezik-e.

| — | Kormány fordulási sebessége: A vezérlőegységet használják, és a fordulási sebesség a kijelzőn látható. Megmérhető, hogy a sebesség valószerű-e. |
| --- | --- |

—

Kormány fordulási sebessége: A vezérlőegységet használják, és a fordulási sebesség a kijelzőn látható. Megmérhető, hogy a sebesség valószerű-e.

x

x

21.

Sekély víz hatások

A sekély vízmélységnek a teljesítményigényre és a manőverezés közben tapasztalható viselkedésre gyakorolt hatását megfelelő minőségben modellezik.

Kétféle típusú vizsgálat javasolt, amelyek lehetővé teszik a sekély víz hatásának figyelembevétele minőségének megítélését:

Egyenesen előre haladás: különböző vízmélységeknél megmérik az elért maximális sebességet, standardizálják a mélyvízi sebességgel, és ábrázolják a merülés-vízmélység hányados paraméterhez képest (T/h). A modellvizsgálatokból származó meglévő adatokkal való összehasonlítás tájékoztatást nyújt a sekély víz hatásának a szimulációban történő ábrázolása minőségéről.

Fordulókör: a vízi járművel állandó teljesítménnyel és 20°-os kormányszöggel laterális, nem korlátozott vízen hajózva a sebesség, a sodródási szög, az egy helyben forduló vízi jármű fordulási szögsebességére és fordulókörének átmérőjére vonatkozó értékek rögzíthetők fokozatosan csökkenő vízmélység mellett.

Ezt az értéket a T/h hányadossal szemben ábrázolva lehetővé válik annak meghatározása, hogy a sodródási szög, a fordulási szögsebesség, a sebesség és az átmérő hogyan változik a vízmélységtől függően.

x

22.

Az áramlás hatása

Legalább két áramlásmérő pont van a vízi járművön, hogy az aktuális fordulási nyomaték kiszámítható legyen.

Vizsgálatok megtervezésére kerül sor a teljesítményjellemző meglétének és a szimulációban való figyelembevételének ellenőrzésére:

| — | A propulzió nélküli saját vízi járművet már meglévő áramlással rendelkező folyóba helyezik. Megfigyelik, hogy a vízi járművet az áramlat elviszi-e. Ezenkívül ellenőrzik, hogy felgyorsul-e az aktuális sebességig. Ha az áramlás a folyó irányát követi, akkor tovább vizsgálják, hogy a vízi jármű enyhén elfordul-e. |
| --- | --- |

—

A propulzió nélküli saját vízi járművet már meglévő áramlással rendelkező folyóba helyezik. Megfigyelik, hogy a vízi járművet az áramlat elviszi-e. Ezenkívül ellenőrzik, hogy felgyorsul-e az aktuális sebességig. Ha az áramlás a folyó irányát követi, akkor tovább vizsgálják, hogy a vízi jármű enyhén elfordul-e.

| — | Az áramlással rendelkező folyóból nyíló kikötőbejárattal végzett próba megmutatja, hogy a szimulátor mennyire reálisan számítja ki az inhomogén áramlás által generált fordulási nyomatékot. |
| --- | --- |

—

Az áramlással rendelkező folyóból nyíló kikötőbejárattal végzett próba megmutatja, hogy a szimulátor mennyire reálisan számítja ki az inhomogén áramlás által generált fordulási nyomatékot.

x

x

23.

A szél hatása

A szél erőket ébreszt a vízszintes síkban a tényleges szélsebességtől és iránytól függően. A szél fordulási és billenési nyomatékot is generál.

A szélhatás minőségének ellenőrzésére különböző vizsgálatokat lehet végezni. Ahhoz, hogy ezeket a hatásokat könnyen felismerhessük, viszonylag nagy szélsebességet kell választani.

Végezze el a vizsgálatokat a következőképpen: végezzen vizsgálatot mind szembeszélben, mind oldalszélben két különböző szélsebességgel egy olyan területen, ahol nem érvényesül más hatás, csak a szél. Indítsa el a szelet, és figyelje meg a viselkedést. Állítsa le a szelet, és figyelje meg ismét a viselkedést. Kezdjen egy nem mozgó vízi járművel.

x

24.

Parthatás

Az oldalirányú erő és a fordulási nyomaték a parttól mért távolságtól és a sebességtől függően változik.

A szimulátor parthatásának ellenőrzéséhez olyan gyakorlóterületre van szükség, amelynek az egyik oldalán töltés vagy fal található. A következő vizsgálatokat kell elvégezni:

| — | A vízi jármű a fal mentén párhuzamosan halad. Ellenőrizni kell, hogy ez hatással van-e az egyenes mozgásra, és a vízi járművet vonzza-e a fal, vagy az orr elfordul-e attól. |
| --- | --- |

—

A vízi jármű a fal mentén párhuzamosan halad. Ellenőrizni kell, hogy ez hatással van-e az egyenes mozgásra, és a vízi járművet vonzza-e a fal, vagy az orr elfordul-e attól.

| — | A parttól vagy a faltól való távolságot és a vízi jármű sebességét változtatni kell, és meg kell figyelni, hogy a hatások hogyan változnak. |
| --- | --- |

—

A parttól vagy a faltól való távolságot és a vízi jármű sebességét változtatni kell, és meg kell figyelni, hogy a hatások hogyan változnak.

x

25.

Vízi jármű kölcsönhatása vízi járművel

A vízi járművek kölcsönhatásba lépnek egymással, és reális hatások kiszámítására kerül sor.

A vízi járműnek vízi járművel való kölcsönhatása teljeskörű ellenőrzéséhez egy gyakorlatot kell indítani két saját vízi járművel a szimulátoron laterális, nem korlátozott vízen. Ha ez nem lehetséges, akkor a vizsgálatot úgy is el lehet végezni, hogy egy közlekedésben részt vevő vízi járművel helyettesítik a másik vízi járművet. Az eredmények jó értékelhetőségéhez a vízi járműveknek párhuzamos pályákon kell indulniuk viszonylag kis oldaltávolsággal.

| — | Mind előzés, mind találkozás esetében ellenőrzésre kerül, hogy a saját vízi jármű milyen mértékben mutat vonzást és elfordulást. |
| --- | --- |

—

Mind előzés, mind találkozás esetében ellenőrzésre kerül, hogy a saját vízi jármű milyen mértékben mutat vonzást és elfordulást.

| — | A vízmélységet csökkentik. Ellenőrizni kell, hogy a kölcsönhatások mértéke fokozódik-e. |
| --- | --- |

—

A vízmélységet csökkentik. Ellenőrizni kell, hogy a kölcsönhatások mértéke fokozódik-e.

| — | A vízi járművek közötti távolságot növelni kell annak megállapítása érdekében, hogy a hatások mérséklődnek-e. |
| --- | --- |

—

A vízi járművek közötti távolságot növelni kell annak megállapítása érdekében, hogy a hatások mérséklődnek-e.

| — | A másik vízi jármű sebességét növelni kell. Ellenőrizni kell az elhaladó vízi jármű hatás és a találkozási sebesség közötti funkcionális kapcsolatot. |
| --- | --- |

—

A másik vízi jármű sebességét növelni kell. Ellenőrizni kell az elhaladó vízi jármű hatás és a találkozási sebesség közötti funkcionális kapcsolatot.

x

26.

„Guggolás” (squat)

Mind a dinamikus süllyedés, mind a hosszanti úszáshelyzet modellezése a sebesség, a vízmélység és a merülés függvényében történik.

Ezt a funkciót legjobban laterális, nem korlátozott vízzel és állandó vízmélységgel rendelkező területen lehet tesztelni.

| — | Próbaüzemnek kell megmutatnia, hogy a „guggolás” (squat) funkciót visszhangos mélységmérőkkel lehet-e ellenőrizni. |
| --- | --- |

—

Próbaüzemnek kell megmutatnia, hogy a „guggolás” (squat) funkciót visszhangos mélységmérőkkel lehet-e ellenőrizni.

| — | A hajógerinc és a mederfenék között az orr és a tat alatt mérhető távolság különböző értékei megmutatják, hogy a vízi jármű állásszöge eltér-e a vízszintestől. |
| --- | --- |

—

A hajógerinc és a mederfenék között az orr és a tat alatt mérhető távolság különböző értékei megmutatják, hogy a vízi jármű állásszöge eltér-e a vízszintestől.

| — | Növekvő sebesség mellett ellenőrzik a „guggolás” (a hajógerinc és a mederfenék között az orr és a tat alatt mérhető távolság értéke álló helyzetben és mozgás közben) és a vízi jármű sebessége közötti funkcionális kapcsolatot. |
| --- | --- |

—

Növekvő sebesség mellett ellenőrzik a „guggolás” (a hajógerinc és a mederfenék között az orr és a tat alatt mérhető távolság értéke álló helyzetben és mozgás közben) és a vízi jármű sebessége közötti funkcionális kapcsolatot.

| — | Megvizsgálják, hogy a guggolás mértéke növekszik-e állandó sebesség, de csökkenő vízmélység mellett. |
| --- | --- |

—

Megvizsgálják, hogy a guggolás mértéke növekszik-e állandó sebesség, de csökkenő vízmélység mellett.

x

27.

Csatornahatás

Az aktuális visszaáramlás figyelembevétele. A visszaáramlás nem egyenesen arányos a vízi jármű sebességével.

A visszaáramlás egy fizikai hatás, amelyet a szimulátorban a vízi járműre ható ellenállásként hoznak be. Ennek teszteléséhez egy vízi járművet egy keskeny csatornába helyeznek, amelyben a vízi jármű állandó teljesítménnyel halad. Ekkor megmérik a sebességet. Növelik a teljesítményt és megmérik a sebességet. A vizsgálatot megismétlik nyílt vízen, ugyanolyan állandó teljesítményt (mindkét szintűt) alkalmazva. A várt hatás:

| — | A keskeny csatornában a sebesség kisebb, mint nyílt vízen ugyanazon teljesítménybeállításnál. |
| --- | --- |

—

A keskeny csatornában a sebesség kisebb, mint nyílt vízen ugyanazon teljesítménybeállításnál.

| — | Nagyobb beállított teljesítménynél a sebességkülönbség nagyobb, mint alacsonyabb beállított teljesítménynél. |
| --- | --- |

—

Nagyobb beállított teljesítménynél a sebességkülönbség nagyobb, mint alacsonyabb beállított teljesítménynél.

x

28.

Zsiliphatás

Zsilipben a vízi jármű ugyanazokat a hatásokat tapasztalja, mint egy csatornában. A zsilip további hatást is kivált a zsilipbe behajózó, nagy blokkolási tényezővel rendelkező vízi jármű vízkiszorítása okozta áramlás következtében (a dugattyúhatás).

A csatornahatás vizsgálata mutatja a visszaáramlást. Ezt a vizsgálatot nem kell megismételni. A dugattyúhatás a következőképpen mutatható be:

| — | A vízi járművet vigye be zsilipbe viszonylag nagy sebességgel. A vízi járműnek a zsilipbe való belépés után további ellenállást kell tapasztalnia (lelassulás). A propulzió leállításakor a hátrafelé ható erőknek még mindig jelen kell lenniük, és a vízi járműnek enyhén meg kell hátrálnia. |
| --- | --- |

—

A vízi járművet vigye be zsilipbe viszonylag nagy sebességgel. A vízi járműnek a zsilipbe való belépés után további ellenállást kell tapasztalnia (lelassulás). A propulzió leállításakor a hátrafelé ható erőknek még mindig jelen kell lenniük, és a vízi járműnek enyhén meg kell hátrálnia.

| — | Induljon a zsilipben, állítsa a propulziót egy rögzített beállításra. A vízi jármű elhagyja a zsilipet, és a dugattyúhatás miatt ellenállást tapasztal. A zsilipből való kilépés után (a vízi jármű teljesen kiért a zsilipből) az ellenállásnak meg kell szűnnie, amit a sebesség hirtelen megugrása jelez. |
| --- | --- |

—

Induljon a zsilipben, állítsa a propulziót egy rögzített beállításra. A vízi jármű elhagyja a zsilipet, és a dugattyúhatás miatt ellenállást tapasztal. A zsilipből való kilépés után (a vízi jármű teljesen kiért a zsilipből) az ellenállásnak meg kell szűnnie, amit a sebesség hirtelen megugrása jelez.

x

29.

Megfeneklés

A megfeneklés lelassítja a vízi járművet, amit egy hallható hangjelenség jelez, de nem vezet minden esetben a vízi jármű megállásához. A megfeneklésről értesítést kap a kezelő.

A megfeneklés vizsgálatához olyan gyakorlóterület szükséges, amely egyenletes, enyhén emelkedő fenékkel rendelkezik. Itt a megfelelő mélységinformációknak magában a szimulátorban való meglétét vizsgálják, nem pedig a vizualizációs rendszerben való megjelenítést.

Vízparton történő megfenekléskor meg kell vizsgálni, hogy a vízi jármű tényleg megáll-e, és ha igen, akkor hirtelen áll meg, vagy lelassul.

Megfeneklés során ellenőrizni kell a vízi jármű vízszintes síkjának változását a vizualizációs rendszerrel.

Rendkívül sekély vízben lapos mederfenék fölött haladva meg kell vizsgálni, hogy a vízi jármű megfeneklik-e a „guggolás” hatására, miközben a sebességet folyamatosan növelik.

Minden megfeneklés esetén ellenőrizni kell, hogy ezt az eseményt hangjelenség kíséri-e.

x

30.

Megfeneklés

Vízi jármű partnak ütközése Vízi jármű ütközése vízi járművel Vízi jármű hídnak ütközése

A szimulációban a megfeneklésről, a vízi jármű partnak ütközéséről, a vízi jármű vízi járművel történő ütközéséről, illetve a vízi jármű hídnak ütközéséről értesül a vizsgázó és a kezelő.

Szemrevételezés

x

31.

Vízi jármű partnak ütközése

A szimulációban a vízi jármű partnak ütközéséről legalább egy hangjelenség értesít. A szimuláció lelassítja a vízi járművet. Az ütközés kiszámítása a vízi jármű kétdimenziós alakjának felhasználásával történik.

A vízi jármű partnak ütközését kizárólag olyan gyakorlóterületeken lehet vizsgálni, ahol a parton különböző tárgyak találhatók.

A különböző tárgyaknak nekihajózva vizsgálható, hogy a szimulátor képes-e ezeket észlelni és reagálni rájuk.

Különböző tárgyak esetében meg kell vizsgálni, hogy vannak-e bizonyos típusok, amelyeknél nem következik be ütközési reakció.

Az ütközés hangja vizsgálható a szimulátor hangrendszerével, ha van ilyen.

Az ütközés megfigyelése a vizualizációs rendszerben megmutatja, hogy az ütközés hirtelen történik-e, vagy egy gyűrődőzóna szimulálására is sor kerül.

A lapos szögben, kis sebességgel történő ütközés megmutathatja, hogy rugalmas nyomás kiszámítására is sor kerül-e.

x

32.

Vízi jármű ütközése vízi járművel

A szimulációban a vízi jármű vízi járművel való ütközéséről legalább egy hangjelenség értesít. A szimuláció lelassítja a vízi járművet. Az ütközés kiszámítása a vízi jármű kétdimenziós alakjának felhasználásával történik.

Azzal az előfeltétellel, hogy a saját vízi jármű számára nem jelent különbséget, hogy a másik vízi jármű, amellyel ütközik, egy másik saját vízi jármű vagy egy közlekedésben részt vevő vízi jármű, különböző ütközéseket lehet végrehajtani.

Ellenőrizni kell, hogy milyen reakció következik be a szimulátoron a saját vízi jármű más vízi járművel történő ütközése során, és hogy észlelhető-e hangjelenség.

Az oktatóállomáson kellő nagyítással ellenőrizni kell, hogy a vízi jármű körvonalai felhasználásra kerülnek-e az ütközés érzékeléséhez.

Vizsgálni kell, hogy az ütközés pontosan abban a pillanatban történik-e, amikor a körvonalak egymással érintkezésbe kerülnek.

Ellenőrizni kell, hogy az ütközés észlelése pontosan történik-e az eltérő formájú különböző vízi járművek esetében is.

x

33.

Vízi jármű hídnak ütközése

A vízi jármű hídnak ütközésének észlelése statikus magasságértékkel történik (amely leengedett kormányállásnak és leeresztett árbócnak felel meg). A szimulációban az ütközésekről legalább egy hangjelenség értesít. A szimuláció lelassítja a vízi járművet.

Ennek az eredménynek a megvizsgálásához egy hídnak kell lennie a gyakorlóterületen, és a belvízi elektronikus hajózási térképet kell használni.

Ellenőrizni kell, hogy a híd alatt nem megfelelő távolsággal való áthaladás során bekövetkezik-e ütközés, és mi annak eredménye a további szimuláció szempontjából.

Ellenőrizni kell, hogy a biztonságos áthaladás lehetséges-e a vízszint megfelelő csökkentésével vagy a merülés növelésével. Ezt a vizualizációs rendszerben is ellenőrizni kell.

Különböző futtatások szükségesek a hajón lévő ütközési pont ellenőrzéséhez, ha csak egy van. Ebben az esetben az is megkereshető, hogy a híd a középvonalban okoz-e ütközést vagy a külső határokon.

x

34.

Emelhető kormányállás

Az ütközési magasságnak és a szemmagasságnak a híd helyzetéhez igazíthatónak kell lennie. Az emelhető kormányállás folyamatos mozgásának lehetségesnek kell lennie.

Ezen teljesítményjellemző vizsgálatának előfeltétele egy tipikus belvízi vízi jármű, pl. egy 110 m hosszú vízi jármű rendelkezésre állása.

Ennek a funkciónak az alapvető elérhetősége ellenőrizhető a híd helyzetének megváltoztatására szolgáló működtető eszköz jelenlétével.

A funkció tesztelhető a hídon, és ellenőrizni kell, hogy ki lehet-e választani tetszőleges pozíciókat, illetve hogy a mozgás hirtelen, vagy pedig reális sebességgel történik.

Egy másik saját vízi járművet a közelben elhelyezve meg lehet vizsgálni, hogy ez a funkcionalitás más vízi járművek számára is rendelkezésre áll-e a vizualizációs rendszerben.

Megfigyelhető, hogy a navigációs fények és a nappali jelzések is a második saját vízi jármű emelhető kormányállása mozgásának megfelelően mozognak-e a vizualizációs rendszerben.

x

35.

Kötelek

A vizualizációs rendszernek meg kell jelenítenie mind a vízi jármű, mind a kötél dinamikáját (pl. lazaság, rugalmasság, súly és szakadás, valamint a bakokhoz való csatlakozás).

A rakparti fallal rendelkező gyakorlóterületen vizsgálni kell a kötéllel való kikötést.

A kötél használata során ellenőrizni kell, hogy a kötél az egyes kikötőbakokhoz kapcsolódik-e.

A kötél szakadását úgy kell megvizsgálni, hogy megpróbálják megállítani a teljes sebességgel haladó vízi járművet a kötéllel.

A kötél lazaságát az erő és a távolság csökkentésével kell ellenőrizni.

x

36.

Horgonyok

A horgonyokat ki lehet dobni és be lehet húzni. Figyelembe kell venni a víz mélységét és a lánc dinamikáját.

Korlátozott vízmélységű gyakorlóterületen egy vagy több horgonnyal rendelkező saját vízi járművel a horgonyfunkció megvizsgálható. Észszerű, ha változó sebességű állandó áramlat áll rendelkezésre.

A horgony ledobása és behúzása csak akkor lehetséges, ha megfelelő működtető elemek állnak rendelkezésre. Azt is ellenőrizni kell, hogy vannak-e olyan műszerek, amelyek jelzik a lánc hosszát.

Ellenőrizni kell, hogy a sebesség a ledobás és a behúzás során eltérő-e. Emellett ellenőrizni kell, hogy megfelelő hang hallható-e.

A vízmélység változásával ellenőrizni kell, hogy a vízmélység befolyásolja-e a horgonyfunkciót.

Alacsony áramlási sebességnél meg kell vizsgálni, hogy a vízi jármű oszcillál-e és megáll-e a lehorgonyzás után.

Az áramlás folyamatos növelése mellett meg kell vizsgálni, hogy a horgony megtartja-e a vízi járművet.

Ha egyetlen horgony nem tart, akkor ellenőrizni kell, hogy a vízi jármű két horgonnyal megáll-e, ha két horgonyt használnak.

x

37.

Vontatás (két vízi jármű közötti művelet)

A vontatás során mind a vízi jármű, mind a kötél dinamikáját figyelembe kell venni.

A vontatási funkció ellenőrzésére szolgáló gyakorlóterület nyílt tengeri terület lehet. A vontató vagy vontatott saját vízi jármű mellett egy másik vízi jármű (saját vízi jármű vagy egy közlekedésben részt vevő vízi jármű) szükséges.

A vontatás alapvető feltétele vizsgálható a saját vízi jármű és a másik vízi jármű közötti vontatókötél kifeszítésével.

Ha ez nem lehetséges, ellenőrizni kell, hogy adott-e legalább egy alternatív módszer egy virtuális vontatóhajóból származó erő meghatározására.

Ellenőrizni kell, hogy a vontatási segédként használt másik vízi jármű fel tudja-e gyorsítani a vontatott saját vízi járművet, és oldalirányú húzással el tud-e indítani egy elfordulást.

Ellenőrizni kell, hogy a vontató saját vízi jármű megfelelő manőverekkel tudja-e mozgatni a másik vízi járművet és meg tudja-e állítani azt, továbbá hogy a másik vízi járművet is el lehet-e forgatni egy oldalirányú húzással.

x

Közlekedésben részt vevő vízi jármű

38.

A közlekedésben részt vevő vízi járművek mennyisége

Legalább tíz közlekedésben részt vevő vízi járműnek kell rendelkezésre állnia.

A vizsgálatnak meg kell mutatnia, hogy a szükséges mennyiség beilleszthető-e a gyakorlatba.

x

x

39.

A közlekedésben részt vevő vízi járművek irányítása

A közlekedésben részt vevő vízi járművek a haladási irány és a sebesség megváltoztatásával reális módon követik az útvonalakat.

Az ellenőrzési funkciók elérhetőségét egy új gyakorlat létrehozásával kell ellenőrizni, beleértve a közlekedésben részt vevő vízi járműveket is.

x

x

40.

A mozgások viselkedése

Észszerűen zökkenőmentes mozgási viselkedés.

A közlekedésben részt vevő vízi járművek irányítására vonatkozó vizsgálati eljárást kell alkalmazni.

x

x

41.

A szél hatása

A közlekedésben részt vevő vízi jármű egy adott szélre reagálva sodródási szög tanúsításával reagál.

Ha a gyakorlat során szelet alkalmaznak, annak sodródási szöget kell kiváltania a közlekedésben részt vevő vízi járművön, amely a szél sebességétől és irányától függően változik.

x

42.

Az áramlás hatása

A közlekedésben részt vevő vízi jármű egy adott áramlásra reagálva sodródási szög tanúsításával reagál.

Ha a gyakorlat során áramlást alkalmaznak, annak sodródási szöget kell kiváltania a közlekedésben részt vevő vízi járművön, amely az áramlás sebességétől és irányától függően változik.

x

x

43.

Képszakasz és -méret

A vizualizációs rendszer lehetővé teszi a teljes horizonton való körbetekintést (360 fok). A teljes vízszintes látómező egy legalább 210 fokos rögzített nézet, valamint a horizont további részét mutató kapcsolható nézet(ek) útján érhető el. A függőleges nézet lehetővé teszi a kilátást lefelé egészen a vízig, illetve felfelé az ég felé, ahogyan azt a kormányállásból a szokásos kormányzási helyről látni lehetne.

A működő szimulátor szemrevételezése.

x

44.

Felbontás képsebesség szerint

A felbontás eléri az emberi szem felbontását. A képsebesség (ideális esetben > 50 fps, legalább realisztikus, folyamatos kép megjelenítése) nem okozza a kép ugrálását.

A felbontást szemrevételezéssel kell ellenőrizni.

x

45.

További részletezettség és megjelenítési minőség

A megjelenítési rendszer részletezettsége meghaladja az egyszerűsített ábrázolás szintjét. Jó áttekintést mutat a hajózási területről minden körülmények között.

A megjelenített modellt szemrevételezéssel kell ellenőrizni.

x

46.

Vízfelület

A vízi jármű által keltett hullámok a vízi jármű sebességétől függenek. A rendszer a vízmélységet is figyelembe veszi. A szél által keltett hullámok megfelelnek a széliránynak és -sebességnek.

Szemrevételezéssel azt kell tapasztalni, hogy a vízi jármű által keltett hullámok a vízi jármű sebességétől függően változnak, és a szél által keltett hullámok a szél irányától és sebességétől függően változnak.

x

47.

Nap, hold, égitestek

A nap és a hold 24 órás időszakot követ. A helyzetek nem felelnek meg pontosan a szimuláció helyének és időpontjának. Az éjszakai égbolt véletlenszerűen elhelyezett csillagokból állhat.

A szemrevételezésnek meg kell mutatnia, hogy a nap, a hold és az égitestek helyzete módosítható-e nappali, éjszakai és szürkületi helyzetekben

x

48.

Időjárás

Álló, magas szintű felhőrétegek megjelenítésére kerül sor. Ezen kívül hulló eső, pára és köd is megjeleníthető.

Szemrevételezéssel a szükséges szintű részletezettség tapasztalható.

x

49.

Környezeti zajok

A motorzajok szimulációja valósághűen történik.

A motor zajait csendes időjárási és tengeri körülmények között kell vizsgálni, az összes motorfordulatszámhoz tartozó zaj megfigyelésével. Meg kell határozni, hogy a motorhang hallható-e, illetve a hangerő és a hangzás megfelelő-e.

x

x

50.

Külső zajforrások (pl. motorzajok, figyelmeztető hangjelzések és horgony).

Az egyes hangjelzések lejátszása valósághű módon történik, de a helyzetüket akusztikusan nem lehet meghatározni.

Első lépésként az álló saját vízi jármű kormányállásában minden rendelkezésre álló hangjelzést egymás után aktiválni kell. Meg kell állapítani, hogy a hangjelzések valósághűek-e a hangzás és a hangerőszintek tekintetében. Második lépésben ugyanezeket a hangjelzéseket aktiválni kell egy másik vízi járművön, miközben a vízi jármű távolságát módosítják. Meg kell állapítani, hogy a helyes jelzés hangzik-e fel, és hogy a hangerőszintek helyesek-e.

A vízi jármű kormányállásában minden működtethető kiegészítő elektromos egységet (pl. horgony) egyenként aktiválni kell. Ellenőrizni kell, hogy a működésük akusztikusan hallható-e.

x

51.

Külső zaj (hangjelzések)

A cél vízi jármű hangjelzéseinek hallhatónak kell lenniük.

Gyakorlat során a cél vízi járműről hangjelzést kell adni.

x

52.

Belső akusztikus információk

A hídon lévő készülékek hangjelzései reálisan hangzanak, de a szimulátor konzolján található hangszórók játsszák le azokat.

A kormányállásban megtalálható minden készülék minden hangjelzését egymás után aktiválni kell. Ellenőrizni kell, hogy a jeleket maguk a készülékek vagy a szimulátor hangszórói bocsátják ki, és mennyire hangzanak élethűen.

x

53.

Zajok hallgatása

A kezelő képes a vízi jármű kormányállásából származó minden zajt meghallgatni.

Egy szimuláció keretén belül meg kell vizsgálni, hogy a vízi jármű kormányállásából származó hangok tisztán és érthetően kerülnek-e átvitelre, és hogy a hangerő szintje állítható-e.

x

54.

Hangrögzítés

A vízi jármű kormányállásából származó hangok a szimulációval egyidejűleg rögzítésre kerülnek.

Egy gyakorlatot hajtanak végre rádiós kommunikációval és hangokkal. A visszajátszás során megfelelően hallható hangfelvételt kell tapasztalni, amely szinkronban van a szimuláció visszajátszásával.

x

55.

Radarmegfelelőség

A vízszintes irányszög pontosságának meg kell felelnie az EN 302 194 európai műszaki előírásnak (ETSI). A függőlegesen korlátozott nyílásszöggel kapcsolatos hatások azonosíthatók pl. hidak alatt történő áthaladáskor.

„Függőleges” megfelelőség: híd alatti áthaladás szimulációja, figyelembe véve a következőket:

| — | az antenna vízfelszín feletti magassága az aktuális merülésnél, |
| --- | --- |

—

az antenna vízfelszín feletti magassága az aktuális merülésnél,

| — | a sugárzási szög a radar főnyalábjának és a vízi jármű hosszanti úszáshelyzetének megfelelően, |
| --- | --- |

—

a sugárzási szög a radar főnyalábjának és a vízi jármű hosszanti úszáshelyzetének megfelelően,

| — | a híd magassága a híd alsó széle és a vízfelület között mérve. |
| --- | --- |

—

a híd magassága a híd alsó széle és a vízfelület között mérve.

x

x

56.

Felbontás

A radarszimulációnak valósághű radarképet kell létrehoznia.

A radarszimulációnak meg kell felelnie az ETSI EN 302 194 [1] követelményeinek.

A megfelelő felbontást 1200 m távolságban kell bemutatni: két, egymástól 30 m azimutális távolságban lévő tárgyat két különálló objektumként kell azonosítani.

Két objektumot, amelyek ugyanabban az irányban 1200 m távolságban, egymástól pedig 15 m távolságban vannak, két különböző tárgyként kell azonosítani.

x

x

57.

Saját vagy más vízi jármű által okozott kitakarás

A kitakarás megfelel a trigonometrikus kapcsolatoknak, de nem veszi figyelembe a vízi jármű dinamikus helyzetének változásait.

A saját vízi jármű által okozott kitakarást egy bója megközelítésével kell vizsgálni, és meg kell határozni a távolságot, amikor a bóját eltakarja a vízi jármű orra. Ennek a távolságnak reálisnak kell lennie.

A más vízi jármű által okozott kitakarást két vízi jármű azonos irányba történő elhelyezésével kell vizsgálni. Amikor egy kisebb vízi járművet egy nagyobb vízi jármű mögé helyeznek, a kisebb vízi jármű nem jelenhet meg a radar kijelzőjén.

x

x

58.

Vízfelszínről és esőről visszaverődő zavarjelek („clutter”)

A szűrők beállítása és hatásuk megfelel a valódi jóváhagyott eszközök nagyságrendjének.

Az értékelés a szűrők bekapcsolásával és beállításával történik.

x

x

59.

Hamis visszaverődések

Hamis visszaverődések keletkeznek. Emellett a többszörös visszaverődések gyakorisága valósághűen változik a távolsággal.

Több vízi járművel végzett gyakorlat során hamis visszaverődéseknek kell látszaniuk. A vizsgálat során a megfigyelőnek interferenciát és többszörös visszaverődéseket kell keresnie.

x

x

60.

Vízmélység

A fenéktopográfia részletes leírását batimetriás kontúrok és szondák útján vagy más formában, nagy felbontásban kell ábrázolni, amennyiben az adatok rendelkezésre állnak.

A vizsgálandó területen áthajózva ellenőrizni kell, hogy a visszhangos mélységmérő reális értékeket mutat-e.

x

61.

Áramlás

Az áramlás tetszőlegesen meghatározható legalább 2 dimenziós vektormezőkkel, nagy felbontásban, a vízi jármű méretéhez és a területhez igazítva.

Az áramlás hatását úgy kell vizsgálni, hogy a saját vízi járművet sodródni kell hagyni a folyón. A vízi járműnek életszerű módon kell mozognia az áramlással.

x

x

62.

Árapály

Az árapályadatokat durva térbeli vagy időbeli felbontásban, vagy mindkettőben kell megadni.

Az árapálynak a lebegő tárgyakra gyakorolt hatása értékelhető egy olyan, lehetőleg kis méretű lebegő tárgy szimulálásával, amelyre semmilyen meghajtás vagy más erő (pl. szél vagy kötelek révén) nem hat. A napszak megváltoztatásával ellenőrizhető, hogy az árapályáramlás és a vízszint időfüggő és valósághű-e. A vízszint közvetlenül látható a visszhangos mélységmérőn, és egy teljes napra nézve felvétel készíthető róla, hogy összehasonlítható legyen a mért vagy számított adatokkal.

x

63.

Szél

Ingadozások és szélvektormezők határozhatók meg, és lehetővé teszik a helyi módosítást.

Ha a fedélzeten szélmérő van „felszerelve”, a hídon lévő műszernek mutatnia kell a relatív szélsebességet és szélirányt. Meg kell vizsgálni a különböző szélmezők hatását a vízi jármű dinamikájára.

x

64.

Álló tárgyak 2D/3D modelljei

A tárgyak 2D-s ábrázolással való helyettesítése csak a nagyon távoli és nem felismert tárgyak esetében engedélyezett.

Amíg a vízi jármű az ellenőrizendő szimulációs területen mozog, meg kell figyelni a rögzített tárgyakat. Megállapítható, mely távolságban és milyen módon csökken a részletesség szintje, és hogy 2D modellek használatára kerül-e sor.

x

65.

Álló tárgyak részletességi szintje

A tárgyak kellő részletességi szinttel, valósághűen vannak ábrázolva, bár az alakokban és felületekben egyszerűsítések felismerhetők.

A vizsgálandó gyakorlóterületet be kell tölteni és egy saját vízi járművet kell beállítani. Először meg kell vizsgálni, hogy minden hajózási szempontból fontos tárgy azonosítása megtörtént-e. A tájnak első pillantásra reálisnak kell lennie.

x

66.

Mozgatható tárgyak nappali/éjszakai modelljei

Sötétségben bármely tárgy megvilágítható. A hajózási szempontból fontos fényforrások előre meghatározott jellemzőkkel képesek fényt kibocsátani.

A vizsgálandó gyakorlóterületet be kell tölteni és egy saját vízi járművet kell beállítani. A szimuláció időpontját éjfélre kell állítani. Meg kell vizsgálni, hogy minden hajózási szempontból fontos tárgy úgy van-e kivilágítva a szimulációban, mint a valóságban.

Továbbá meg kell vizsgálni, hogy más tárgyak ki vannak-e világítva. Ha a szimulátorszoftver rendelkezik ezzel a funkcióval, az oktató bekapcsolja és kikapcsolja a kívánt elemek világítását.

x

67.

Mozgatható tárgyak 2D/3D modelljei

Kétdimenziós tárgyak használatára csak a háttérben (nagy távolságra) kerül sor, ahol alig látszanak. Egyébként 3D modelleket kell használni.

A vizsgálandó gyakorlóterületet be kell tölteni és egy saját vízi járművet kell kiválasztani. A gyakorlóterületet teljesen be kell hajózni; ugyanakkor a rendelkezésre álló mozgatható tárgyakat használni kell, meg kell figyelni és értékelni kell annak megállapítása érdekében, hogy a megfigyelő felé forduló felületük lapos-e.

x

68.

Részletezettségi szint

Fokozott részletezettségi szint esetén valósághű tárgyak szerepelnek, bár a formák és felületek egyszerűsített módon jelennek meg.

Egy saját vízi jármű halad egy tetszőlegesen kiválasztott működési területen. Értékelhető mozgó tárgyakat kell használni. Ezek megjelenésének életszerűnek kell lennie.

x

69.

A fények és nappali jelzések beállítása

A megjelenített fények és jelzések külön-külön kapcsolhatók, azaz az összes fényt és jelzést külön tárolják az adatbázisban, és a valódi vízi járműre vonatkozó követelmények szerint, valamint a használt vízi járműre vonatkozó szabályoknak megfelelően helyezik el.

Egy közlekedésben részt vevő vízi jármű közvetlen közelében saját vízi járművet használnak bármelyik gyakorlóterületen. Amennyire lehetséges, a kezelő mindenféle nappali jelzést és közlekedési fényt állít be a közlekedésben részt vevő vízi jármű fedélzetén. Ha a szimulátor lehetővé teszi, a közlekedésben részt vevő vízi jármű helyett egy második saját vízi járművet kell használni. A második saját vízi járművön szintén mindenféle fényjelet és nappali jelzést kell beállítani. Az első vízi jármű kormányvezérlő-állásában ellenőrizni kell, hogy mely fényjelek és nappali jelzések láthatók mindkét másik vízi járművön.

x

70.

Nappali/éjszakai modellek

A fényforrások bizonyos jellemzők szerint villoghatnak.

Egy saját vízi jármű hajózik egy működési területen. A szimulációs időpont 24:00 óra. Minden értékelhető mozgó tárgyat használni kell. Amennyire lehetséges, a kezelő bekapcsolja a tárgyakra felszerelt összes rendelkezésre álló fényforrást szemrevételezés céljából.

x

71.

Radarvisszaverő-képesség

A radarképen lévő visszhangnak életszerűnek és a látószögtől függőnek kell lennie.

Ellenőrizni kell, hogy a visszatükröző tárgyak valósághű visszhangot mutatnak-e.

x

x

72.

A hullámok és a csapadék okozta visszatükröződések

A rendszer tárolja a tipikus hullámmintákhoz tartozó tengeri állapot visszhangokat, a tengeri állapotszintek tartományára is kiterjedően. A csapadékok okozta visszaverődések megjelenítése valósághűen történik.

A tengeri állapot visszhangokat különböző hullámmagasságok és -irányok beállításával kell vizsgálni. A csapadékok okozta visszaverődéseket ellenőrizni kell.

x

x

73.

Hullámok

A tenger állapotát és a hullámok irányát be lehet állítani; a vízi jármű valósághűen mozog.

Meg kell vizsgálni, hogy a vízi jármű mozgása a tenger állapotának megfelelően változik-e. A hullámok irányának és magasságának láthatónak kell lennie.

x

74.

Csapadék

Minden időjárási körülmény (korlátozott látási viszonyok, csapadék, a villámlás és a felhőképződés kivételével) rendelkezésre áll, összefüggő képet eredményezve.

Szemrevételezéssel ellenőrizni kell, hogy a látási viszonyok korlátozása megvalósítható-e.

x

75.

Térkép-megjelenítés

A belvízi ECDIS rendszernek információs módban meg kell felelnie az Európai Unió vagy a Rajnai Hajózási Központi Bizottság által közzétett legutóbbi szabvány követelményeinek (a Bizottság 909/2013/EU végrehajtási rendelete vagy a CCNR Belvízi ECDIS kiadványának 2.3-as vagy frissített kiadása).

Ellenőrizni kell, hogy az ECDIS szoftver tanúsítása megtörtént-e, és a rendszer belvízi elektronikus hajózási térképet használ-e.

x

76.

Mértékegységek

A szimulátor az európai belvízi hajózásban alkalmazott mértékegységeket használja (km, km/h).

A megjelenített mértékegységeket ki kell értékelni.

x

x

77.

Nyelvi beállítások

A vizsga nyelvét és/vagy az angol nyelvet kell alkalmazni.

A műszerek nyelvét ellenőrizni kell.

x

x

78.

A gyakorlatok mennyisége

Lehetőséget kell biztosítani, hogy különböző gyakorlatokat lehessen létrehozni, menteni és futtatni, amelyeknek futás közben módosíthatóknak kell lenniük.

Különböző műveleteket kell végrehajtani.

x

x

79.

Saját vízi járművek mennyisége

Minden egyes hídhoz egy másik vízi járművet lehet betölteni.

Különböző gyakorlatok bemutatása több híddal (adott esetben).

x

80.

Adatok tárolása

Minden olyan szimulációs értéket tárolni kell, amely szükséges a szimuláció visszajátszásához, beleértve a vizsgázó teljesítményéről készült videofelvételt és hangfelvételt is.

Elindítanak egy szimulációt, és elvégzik az adattárolást. A szimulációt újra betöltik és felülvizsgálják annak megállapítása érdekében, hogy az összes releváns adat rendelkezésre áll-e a rögzített szimulációs futtatásból.

x

x

81.

A megjelenített vizsga tárolása

Lehetőséget kell biztosítani a visszajátszásra a kezelőhelyiségben vagy egy eligazító állomáson. A rádiós kommunikációnak hangrögzíthetőnek kell lennie.

A gyakorlatot vissza kell játszani.

x

x

II.   A HAJÓKEZELŐ SZIMULÁTOROK ÉS A RADARSZIMULÁTOROK JÓVÁHAGYÁSÁNAK ADMINISZTRATÍV ELJÁRÁSÁRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

I.   Az (EU) 2017/2397 irányelv 17. cikke (3) bekezdésének a) és b) pontjában említett vizsgákban használt szimulátorok jóváhagyási eljárása

| 1. | A kompetenciák értékelésére szimulátorokat használó szervezetnek jóváhagyási kérelmet kell benyújtani a tagállam illetékes hatóságához,






  a) | meghatározva, hogy melyik kompetenciaértékeléshez kívánja engedélyeztetni a szimulátort, azaz a hajóvezetői képesítő bizonyítvány megszerzésére irányuló gyakorlati vizsgához (hajókezelő szimulátor), vagy a radar segítségével történő hajózásra érvényes különleges engedély megszerzésére irányuló gyakorlati vizsgához (radarszimulátor), vagy mindkettőhöz; |
| --- | --- | --- |

1.

A kompetenciák értékelésére szimulátorokat használó szervezetnek jóváhagyási kérelmet kell benyújtani a tagállam illetékes hatóságához,

a)

meghatározva, hogy melyik kompetenciaértékeléshez kívánja engedélyeztetni a szimulátort, azaz a hajóvezetői képesítő bizonyítvány megszerzésére irányuló gyakorlati vizsgához (hajókezelő szimulátor), vagy a radar segítségével történő hajózásra érvényes különleges engedély megszerzésére irányuló gyakorlati vizsgához (radarszimulátor), vagy mindkettőhöz;

| b) | jelezve, hogy a szimulátor biztosítja a szimulátorokra vonatkozó szabványban vagy szabványokban említett minimális technikai és funkcionális követelményeknek való megfelelést. |
| --- | --- |

b)

jelezve, hogy a szimulátor biztosítja a szimulátorokra vonatkozó szabványban vagy szabványokban említett minimális technikai és funkcionális követelményeknek való megfelelést.

| 2. | Az illetékes hatóságnak gondoskodnia kell arról, hogy a szimulátorokra vonatkozó szabványban megadott minimális technikai és funkcionális követelményeket az egyes elemek vizsgálati eljárásának megfelelően ellenőrizzék. E feladat elvégzéséhez az illetékes hatóság a képzési programot végző szervtől független szakértőket vesz igénybe. A szakértők minden egyes tétel esetén dokumentálják a megfelelőségi ellenőrzését. Ha a vizsgálati eljárások megerősítik a követelmények teljesülését, az illetékes hatóság jóváhagyja a szimulátort. A jóváhagyásban meg kell határozni, hogy a szimulátort melyik konkrét kompetenciaértékeléshez engedélyezik. |
| --- | --- |

2.

Az illetékes hatóságnak gondoskodnia kell arról, hogy a szimulátorokra vonatkozó szabványban megadott minimális technikai és funkcionális követelményeket az egyes elemek vizsgálati eljárásának megfelelően ellenőrizzék. E feladat elvégzéséhez az illetékes hatóság a képzési programot végző szervtől független szakértőket vesz igénybe. A szakértők minden egyes tétel esetén dokumentálják a megfelelőségi ellenőrzését. Ha a vizsgálati eljárások megerősítik a követelmények teljesülését, az illetékes hatóság jóváhagyja a szimulátort. A jóváhagyásban meg kell határozni, hogy a szimulátort melyik konkrét kompetenciaértékeléshez engedélyezik.

II.   Értesítés a jóváhagyásról és minőségi szabványok rendszeréről

| 1. | A szimulátorok jóváhagyására illetékes hatóságnak értesítenie kell a szimulátor jóváhagyásáról az Európai Bizottságot és minden érintett nemzetközi szervezetet, megjelölve legalább az alábbiakat:






  a) | a szimulátort melyik kompetenciaértékeléshez engedélyezték, azaz a hajóvezetői képesítő bizonyítvány megszerzésére irányuló gyakorlati vizsgához (hajókezelő szimulátor), vagy a radar segítségével történő hajózásra érvényes különleges engedély megszerzésére irányuló gyakorlati vizsgához (radarszimulátor), vagy mindkettőhöz; |
| --- | --- | --- |

1.

A szimulátorok jóváhagyására illetékes hatóságnak értesítenie kell a szimulátor jóváhagyásáról az Európai Bizottságot és minden érintett nemzetközi szervezetet, megjelölve legalább az alábbiakat:

a)

a szimulátort melyik kompetenciaértékeléshez engedélyezték, azaz a hajóvezetői képesítő bizonyítvány megszerzésére irányuló gyakorlati vizsgához (hajókezelő szimulátor), vagy a radar segítségével történő hajózásra érvényes különleges engedély megszerzésére irányuló gyakorlati vizsgához (radarszimulátor), vagy mindkettőhöz;

| b) | a szimulátor üzemeltetőjének neve; |
| --- | --- |

b)

a szimulátor üzemeltetőjének neve;

| c) | a képzési program neve (adott esetben); |
| --- | --- |

c)

a képzési program neve (adott esetben);

| d) | a képesítő bizonyítványokat kiadó szerv, a különleges engedélyek vagy gyakorlati vizsga bizonyítványok; |
| --- | --- |

d)

a képesítő bizonyítványokat kiadó szerv, a különleges engedélyek vagy gyakorlati vizsga bizonyítványok;

| e) | a szimulátor jóváhagyása hatálybalépésének, visszavonásának vagy felfüggesztésének dátuma. |
| --- | --- |

e)

a szimulátor jóváhagyása hatálybalépésének, visszavonásának vagy felfüggesztésének dátuma.

| 2. | Az (EU) 2017/2397 irányelv 27. cikkében említett minőségértékelési és minőségbiztosítási rendszer céljára az illetékes hatóságok megőrzik az I.1. szakasz a) pontjában meghatározott kérelmeket és az I.2. szakaszban meghatározott dokumentációt. |
| --- | --- |

2.

Az (EU) 2017/2397 irányelv 27. cikkében említett minőségértékelési és minőségbiztosítási rendszer céljára az illetékes hatóságok megőrzik az I.1. szakasz a) pontjában meghatározott kérelmeket és az I.2. szakaszban meghatározott dokumentációt.

---

(1)  A cél vízi járművet teljes mértékben a szimulátor irányítja, és mozgása sokkal egyszerűbb lehet, mint egy saját vízi járműé.

(2)  A saját vízi jármű olyan objektum a szimulátorban, amelyet teljes egészében ember irányít, és amely vizuálisan megjeleníti a szituációt.

---

IV. MELLÉKLET

AZ EGÉSZSÉGI ALKALMASSÁGRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

EGÉSZSÉGI ALKALMASSÁGI KRITÉRIUMOK ORVOSI KEZELÉSRE SZORULÓ ÁLLAPOTOK ESETÉBEN (ÁLTALÁNOS ALKALMASSÁG, LÁTÁS ÉS HALLÁS)

Bevezetés

A vizsgáló orvosnak szem előtt kell tartania, hogy nem lehet olyan átfogó listát készíteni az alkalmassági feltételekről, amelyek az összes lehetséges körülményt, illetve azok megjelenési módjának és prognózisának összes változatát tartalmazzák. A táblázatban elfogadott megközelítés alapjául szolgáló elveket gyakran ki lehet terjeszteni olyan állapotra is, amelyre a táblázat nem tér ki. Orvosi kezelésre szoruló állapotok fennállása esetén az alkalmasságra vonatkozó döntések a gondos klinikai vizsgálattól és elemzéstől függnek, és a következő pontokat kell figyelembe venni, amikor alkalmasságra vonatkozó döntést hoznak:

| • | A fizikai és pszichológiai alkalmasságból álló egészségi alkalmasság azt jelenti, hogy a személy nem szenved olyan betegségben vagy fogyatékosságban, amelynek eredményeképpen a belvízi jármű fedélzetén szolgáló személy nem képes a következők bármelyikére:






  a) | a vízi jármű működtetéséhez szükséges feladatok végrehajtása, |
| --- | --- | --- |

•

A fizikai és pszichológiai alkalmasságból álló egészségi alkalmasság azt jelenti, hogy a személy nem szenved olyan betegségben vagy fogyatékosságban, amelynek eredményeképpen a belvízi jármű fedélzetén szolgáló személy nem képes a következők bármelyikére:

a)

a vízi jármű működtetéséhez szükséges feladatok végrehajtása,

| b) | a rábízott feladatok bármikor történő végrehajtása, |
| --- | --- |

b)

a rábízott feladatok bármikor történő végrehajtása,

| c) | a környezet helyesen történő érzékelése. |
| --- | --- |

c)

a környezet helyesen történő érzékelése.

| • | A felsorolt orvosi kezelésre szoruló állapotok gyakori példák azokra, amelyek miatt a személyzet tagjai alkalmatlannak minősülhetnek. A lista felhasználható arra is, hogy meghatározzák az alkalmasságra vonatkozó megfelelő korlátozásokat. A megadott feltételek csak útmutatást adhatnak az orvosoknak, és nem helyettesíthetik a megalapozott orvosi megítélést. |
| --- | --- |

•

A felsorolt orvosi kezelésre szoruló állapotok gyakori példák azokra, amelyek miatt a személyzet tagjai alkalmatlannak minősülhetnek. A lista felhasználható arra is, hogy meghatározzák az alkalmasságra vonatkozó megfelelő korlátozásokat. A megadott feltételek csak útmutatást adhatnak az orvosoknak, és nem helyettesíthetik a megalapozott orvosi megítélést.

| • | A belvízi utakon végzett munkára és folytatott életvitelre gyakorolt hatások nagymértékben eltérőek lehetnek, az egyes állapotok természetes előtörténetétől és a kezelés terjedelmétől függően. Az alkalmassá nyilvánításhoz az állapotról rendelkezésre álló tudást és az állapotnak az adott egyénnél tapasztalható jellemzőre vonatkozó értékelést kell felhasználni. |
| --- | --- |

•

A belvízi utakon végzett munkára és folytatott életvitelre gyakorolt hatások nagymértékben eltérőek lehetnek, az egyes állapotok természetes előtörténetétől és a kezelés terjedelmétől függően. Az alkalmassá nyilvánításhoz az állapotról rendelkezésre álló tudást és az állapotnak az adott egyénnél tapasztalható jellemzőre vonatkozó értékelést kell felhasználni.

| • | Amennyiben az egészségi alkalmasság nem bizonyítható teljes mértékben, a hajózás egyenértékű biztonságosságának feltétele mellett mérséklési intézkedések és korlátozások határozhatók meg. A mérséklési intézkedések és korlátozások listája felvételre kerül a jelen szöveghez tartozó megjegyzések közé. Szükség esetén ezen mérséklési intézkedésekre és korlátozásokra hivatkozások történnek az egészségügyi alkalmassági kritériumok leírásaiban. |
| --- | --- |

•

Amennyiben az egészségi alkalmasság nem bizonyítható teljes mértékben, a hajózás egyenértékű biztonságosságának feltétele mellett mérséklési intézkedések és korlátozások határozhatók meg. A mérséklési intézkedések és korlátozások listája felvételre kerül a jelen szöveghez tartozó megjegyzések közé. Szükség esetén ezen mérséklési intézkedésekre és korlátozásokra hivatkozások történnek az egészségügyi alkalmassági kritériumok leírásaiban.

A táblázat szerkezete a következő:

1. oszlop: A betegségek WHO szerinti nemzetközi osztályozása, 10. revízió (ICD-10, magyar rövidítése BNO-10). A felsorolt kódok az elemzés és különösen az adatok nemzetközi összeállításának segédeszközét képezik.

2. oszlop: Az állapot vagy állapotcsoport hétköznapi neve, rövid megjegyzéssel annak a belvízi utakon végzett munkára való jelentőségéről.

3. oszlop: Azon egészségügyi alkalmassági kritériumok, amelyek a következő döntés meghozatalához vezetnek: alkalmatlanság.

4. oszlop: Azon egészségügyi alkalmassági kritériumok, amelyek a következő döntés meghozatalához vezetnek: képes arra, hogy bármikor végrehajtsa a rábízott feladatokat.

Két függeléke van:

1. függelék A H 0059 diagnosztikai kód alatt meghatározott látásra vonatkozó feltételek

2. függelék A H 68-95 diagnosztikai kód alatt meghatározott hallásra vonatkozó feltételek.

| BNO 10


  diagnosztikai kódok | Állapot



  Feltételek indoklása | A rábízott feladatok bármikor történő végrehajtására való alkalmatlanság







  — | várhatóan ideiglenes (T) |
| --- | --- | --- | --- |

BNO 10

diagnosztikai kódok

Állapot

Feltételek indoklása

A rábízott feladatok bármikor történő végrehajtására való alkalmatlanság

—

várhatóan ideiglenes (T)

| — | várhatóan végleges (P) |
| --- | --- |

—

várhatóan végleges (P)

Képes arra, hogy bármikor végrehajtsa a rábízott feladatokat

A 00–B99

FERTŐZÉSEK

A 00 – 09

Emésztőrendszeri fertőzés

Átadás másoknak, ismétlődés

T – Ha a parton észlelték (aktuális tünetek vagy várakozás hordozói státuszra vonatkozó vizsgálati eredményekre), vagy megerősített hordozói státusz, amíg a kiküszöbölés bizonyított

Nincsenek a biztonságos munkavégzést érintő tünetek

A 15–16

Pulmonális tuberkulózis

Átadás másoknak, ismétlődés

T – Pozitív szűrővizsgálat vagy klinikai előzmény, amíg ki nem vizsgálják.

Ha fertőzött, amíg a kezelés stabilizálódott és a fertőzőképesség hiányát megerősítették

P – Visszaesés vagy súlyos maradványkárosodás

A kezeléssorozat sikeres befejezése

A 50–64

Szexuális úton terjedő fertőzések

Akut károsodás, ismétlődés

T – Ha a parton észlelték: amíg a diagnózist megerősítették, a kezelést kezdeményezték és a kezeléssorozat sikeresen befejeződött.

P – Nem kezelhető késői szövődmények

Nincsenek a biztonságos munkavégzést érintő tünetek

B 15

Hepatitisz A

Élelmiszer- vagy vízszennyezéssel átvihető

T – Amíg a sárgaság megszűnt, vagy a testmozgásra való képesség helyreállt

Nincsenek a biztonságos munkavégzést érintő tünetek

B 16–19

Hepatitisz B.

Vérrel vagy más testfolyadékkal érintkezve átvihető. Végleges májkárosodás és májrák lehetősége

T – Amíg a sárgaság megszűnt, vagy a testmozgásra való képesség helyreállt

P – Végleges májkárosodás a biztonságos munkavégzést befolyásoló tünetekkel vagy szövődmények valószínűségével

Nincsenek a biztonságos munkavégzést érintő tünetek. Alkalmas, legfeljebb két év időkorlátozással

Hepatitisz C Vérrel vagy más testfolyadékkal érintkezve átvihető. Végleges májkárosodás lehetősége

T – Amíg a sárgaság megszűnt, vagy a testmozgásra való képesség helyreállt

P – Végleges májkárosodás a biztonságos munkavégzést befolyásoló tünetekkel vagy szövődmények valószínűségével

Nincsenek a biztonságos munkavégzést érintő tünetek

B 20–24

HIV+

Vérrel vagy más testfolyadékkal érintkezve átvihető. Előrehaladás HIV-hez kapcsolódó betegségek vagy AIDS felé

T – Az állapottal kapcsolatos megfelelő tudatosság és a kezelési ajánlások teljeskörű betartása

P – Nem visszafordítható HIV-hez kapcsolódó betegségek. A gyógyszerek folytatódó károsító hatása

Nincsenek a biztonságos munkavégzést érintő tünetek. Alkalmas, legfeljebb két év időkorlátozással

A 00–B 99

nincs külön felsorolva

Egyéb fertőzés

Személyes egészségkárosodás, mások megfertőzése

T – Súlyos fertőzés és az átvitel komoly kockázata esetén

P – Ha az ismétlődő károsodás vagy a fertőzés ismétlődésének valószínűsége továbbra is fennáll

Nincsenek a biztonságos munkavégzést érintő tünetek

C00–48

RÁKOK

C 00–48

Rosszindulatú daganatok – beleértve a limfómát, a leukémiát és a kapcsolódó állapotokat

Ismétlődés – különösen akut szövődmények, pl. vérzés okozta károsodás

T – Amíg kivizsgálták, kezelték és a progzózist meghatározták

P – Folytatódó állapotromlás a biztonságos munkavégzést befolyásoló tünetekkel vagy az ismétlődés magas valószínűségével

Nincsenek a biztonságos munkavégzést érintő tünetek

Egy specialista által elvégzett hivatalos értékeléssel kell megerősíteni

D 50–89

VÉRREL KAPCSOLATOS RENDELLENESSÉGEK

D 50 –59

Vérszegénység/haemoglobin- opathiák

Testmozgásra való képesség csökkenése. Epizodikus vörösvérsejt-rendellenességek

T – Amíg a hemoglobin normális vagy stabil

P – Súlyos ismétlődő vagy folyamatos vérszegénység vagy vörösvérsejtbontásból eredő romló tünetek, amelyek nem kezelhetők

Nincsenek a biztonságos munkavégzést érintő tünetek

D 73

Lépeltávolítás

(műtéti előzmények)

Bizonyos fertőzésekre való fokozott fogékonyság

T – Amíg a klinikai kezelés befejeződött és a testmozgásra való képesség helyreállt

Nincsenek a biztonságos munkavégzést érintő tünetek

D 50 –89

nincs külön felsorolva

A vér és a vérképző szervek egyéb betegségei

Változatos – a rendellenes vérzés megismétlődése, és esetleg a testmozgásra való képesség csökkenése vagy a fertőzésekkel szembeni alacsony ellenálló képesség

T – Miközben kivizsgálás alatt áll

P – Krónikus véralvadási zavarok

Eseti értékelés

E 00–90

ENDOKRIN ÉS METABOLIKUS

E 10

Cukorbetegség

– inzulinhasználó

Alacsony vércukorszint okozta akut károsodás. Szövődmények a vércukorszint feletti ellenőrzés elvesztése miatt.

Látásproblémák, neurológiai és szívproblémák megnövekedett valószínűsége

| 1. | az ellenőrzés alatt tartás képessége; |
| --- | --- |

1.

az ellenőrzés alatt tartás képessége;

| 2. | a kezelési előírásoknak való megfelelés, vagy |
| --- | --- |

2.

a kezelési előírásoknak való megfelelés, vagy

| 3. | az alacsony vércukorszintre való odafigyelés |
| --- | --- |

3.

az alacsony vércukorszintre való odafigyelés

P – Ha rosszul kezelt vagy nem tartja be a kezelést. Alacsony vércukorszint előzmény előfordulása vagy az alacsony vércukorszintre való oda nem figyelés.

A cukorbetegség súlyosbodása szövődmények következtében

Eseti értékelés, legfeljebb 5 év időkorlátozással. Ha bizonyított a megfelelő ellenőrzés alatt tartás, a kezelési ajánlásoknak való teljeskörű megfelelés és az alacsony vércukorszintre való megfelelő odafigyelés.

A 04*** korlátozás feltüntethető

E 11–14

Cukorbetegség – nem inzulinnal kezelt.

Más gyógyszeres kezelés

Állapotromlás miatt inzulinhasználatra való áttérés, látásproblémák, neurológiai és szívproblémák megnövekedett valószínűsége

| 1. | az ellenőrzés alatt tartás képessége, |
| --- | --- |

1.

az ellenőrzés alatt tartás képessége,

| 2. | a kezelési előírásoknak való megfelelés, vagy |
| --- | --- |

2.

a kezelési előírásoknak való megfelelés, vagy

| 3. | az alacsony vércukorszintre való odafigyelés |
| --- | --- |

3.

az alacsony vércukorszintre való odafigyelés

Ha stabilizálták, és szövődmények hiányában nincs súlyosbodás: alkalmas, legfeljebb 5 év időkorlátozással

Cukorbetegség – nem inzulinos; kizárólag étrenddel kezelt

Állapotromlás miatt inzulinhasználatra való áttérés, látásproblémák, neurológiai és szívproblémák megnövekedett valószínűsége

| 1. | az ellenőrzés alatt tartás képessége, |
| --- | --- |

1.

az ellenőrzés alatt tartás képessége,

| 2. | a kezelési előírásoknak való megfelelés, vagy |
| --- | --- |

2.

a kezelési előírásoknak való megfelelés, vagy

| 3. | az alacsony vércukorszintre való odafigyelés |
| --- | --- |

3.

az alacsony vércukorszintre való odafigyelés

Ha stabilizálták, és szövődmények hiányában nincs súlyosbodás: alkalmas, legfeljebb 5 év időkorlátozással

E 65–68

Elhízás/rendellenes testsúly– magas vagy alacsony

Önmagának okozott baleset, csökkent mozgásképesség, a rutinszerű és vészhelyzeti feladatok elvégzésére való képesség csökkenése.

Cukorbetegség, artériás betegség és ízületi gyulladás megnövekedett valószínűsége

T – Ha a biztonság szempontjából kritikus feladatok nem hajthatók végre, a képesség vagy a gyakorlati teszten elért teljesítmény gyenge, a testtömeg-index (BMI) ≥ 40 (3. elhízási szint)

P – A biztonság szempontjából kritikus feladatok nem hajthatók végre; a képesség vagy a gyakorlati teszten elért teljesítmény gyenge, és nem sikerül javulást elérni

Képes arra, hogy teljesítse a rábízott, biztonság szempontjából kritikus feladatokhoz szükséges rutinszerű és vészhelyzeti képességeket.

A 07*** és/vagy 09*** korlátozás feltüntethető

E 00–90

nincs külön felsorolva

Egyéb endokrin és metabolikus betegségek (pajzsmirigy, mellékvese, beleértve az Addison-kórt, agyalapi mirigy, petefészek, herék)

Ismétlődés vagy szövődmények valószínűsége

T – Amíg kivizsgálták, a megfelelő ellenőrzés alatt tartást elérték és a kezelést betartja. Egy évig a kezdeti diagnózis vagy visszaesés után, amelyben rendszeres felülvizsgálat történt

P – Ha az állapotromlás folytatódik, a gyógyszerek gyakori beállítása szükséges vagy súlyosabb szövődmények megnövekedett valószínűsége áll fenn

Eseti értékelés: ha a gyógyszerezés stabil és az állapotok megfigyelése ritkán történik, nincs károsodás és a szövődmények nagyon alacsony valószínűsége áll fenn

F 00–99

MENTÁLIS, KOGNITÍV ÉS VISELKEDÉSI ZAVAROK

F10

Alkohollal való visszaélés (függőség)

Ismétlődés, balesetek, kiszámíthatatlan viselkedés/biztonsági teljesítmény

T – Amíg kivizsgálták, a megfelelő ellenőrzés alatt tartást elérték és a kezelést betartja. Egy évig a kezdeti diagnózis vagy visszaesés után, amelyben rendszeres felülvizsgálat történt

P – Ha tartósan fennáll vagy társbetegség is fennáll, valószínűleg előrehalad majd vagy ismétlődik a munka során

Egymást követő három évben: alkalmas, legfeljebb egy év időkorlátozással, 04*** és 05*** korlátozással. Ezt követően:

alkalmas, legfeljebb három éves időszakra, 04*** és 05*** korlátozással.

Ezt követően: alkalmas korlátozás nélkül, kettő, három és öt év egymást követő időszakra, visszaesés nélkül és társbetegség nélkül, ha az egyes időszakok végén végzett vérvizsgálat nem mutat problémákat

F 11–19

Kábítószer-függőség/ tartós anyaghasználat, magában foglalja mind a tiltott kábítószer-használatot, mind a receptre felírt gyógyszerektől való függőséget

Ismétlődés, balesetek, kiszámíthatatlan viselkedés/biztonsági teljesítmény

T – Amíg kivizsgálták, a megfelelő ellenőrzés alatt tartást elérték és a kezelést betartja. Egy évig a kezdeti diagnózis vagy visszaesés után, amelyben rendszeres felülvizsgálat történt

P – Ha tartósan fennáll vagy társbetegség is fennáll, valószínűleg előrehalad majd vagy ismétlődik a munka során

Egymást követő három évben: alkalmas, legfeljebb egy év időkorlátozással, 04*** és 05*** korlátozással. Ezt követően:

alkalmas, legfeljebb három éves időszakra, 04*** és 05*** korlátozással.

Ezt követően: alkalmas korlátozás nélkül, kettő, három és öt év egymást követő időszakra, visszaesés nélkül és társbetegség nélkül, ha az egyes időszakok végén végzett vérvizsgálat nem mutat problémákat

F 20-31

Pszichózis(akut)

–akár szervi, akár skizofrén vagy a BNO-ban felsorolt egyéb kategóriák.

Bipoláris (mániás depressziós zavarok) Ismétlődés, amely az észlelés/felismerés megváltozásához, balesetekhez, kiszámíthatatlan és nem biztonságos viselkedéshez vezet

Provokáló tényezők hatására bekövetkezett egyszeri epizód után:

T – Amíg kivizsgálták, a megfelelő ellenőrzés alatt tartást elérték és a kezelést betartja. Három hónapig a kezdeti diagnózis után

Ha a fedélzeti személyzet tagjának van betegségtudata, betartja a kezelést, és nem szenved mellékhatásoktól a gyógyszeres kezelés következtében: alkalmas, 04*** korlátozással. A 05*** korlátozás feltüntethető.

Alkalmas korlátozás nélkül: egy évvel az epizód után, feltéve, hogy a provokáló tényezők mindig elkerülhetők és el is fogja kerülni azokat

Időkorlátozás: először két év, hat hónap. Ezt követően öt év, egy év

Provokáló tényezők nélkül bekövetkezett egyszeri epizód után, illetve provokáló tényezők hatására vagy azok nélkül bekövetkezett több mint egy epizód után:

T – Amíg kivizsgálták, a megfelelő ellenőrzés alatt tartást elérték és a kezelést betartja. Két évig az utolsó epizódot követően.

P – Egynél több epizód vagy az ismétlődés továbbra is fennálló valószínűsége. A korlátozásokkal vagy anélkül való alkalmasság feltételei nem teljesülnek

Ha nem fordult elő visszaesés és nem volt gyógyszerhasználat két éven keresztül: alkalmas, ha egy specialista orvos megállapította, hogy az egyértelműen azonosítható ok átmeneti, és a visszaesés nagyon valószínűtlen

F 32–38

Hangulati/érzelmi zavarok. Súlyos szorongásos állapot, depresszió vagy bármely más mentális zavar, amely valószínűleg rontja a teljesítménytIsmétlődés, csökkent teljesítmény, különösen vészhelyzet esetén

T – Miközben akut, kivizsgálás alatt áll, vagy ha romló tünetek vagy a gyógyszer mellékhatásai tapasztalhatók.

P – Tartósan fennálló vagy ismétlődő romló tünetek

A teljes felgyógyulás és az egyedi eset teljeskörű mérlegelése után. Alkalmas minősítés tüntethető fel a hangulati zavar jellemzőitől és súlyosságától függően.

Időkorlátozás: először két év, hat hónap. A 04*** és/vagy 07*** korlátozás feltüntethető. Ezt követően öt év, egy év

Hangulati/érzelmi zavarok.

Szorongás/depresszió kisebb vagy reaktív tünetei. Ismétlődés, csökkent teljesítmény, különösen vészhelyzet esetén

T – Amíg tünetmentes lesz gyógyszerekre nem szorul

P – Tartósan fennálló vagy ismétlődő romló tünetek

Ha a romló tünetektől és a gyógyszer súlyosbodó mellékhatásaitól mentes. A 04*** és/vagy 07*** korlátozás feltüntethető.

F 00–99

nincs külön felsorolva

Egyéb rendellenességek

például a személyiség, a figyelem (ADHD), a fejlődés (pl. autizmus) rendellenességei. A teljesítmény és a megbízhatóság csökkenése, és a kapcsolatokra gyakorolt hatás tapasztalható

P – Ha úgy ítélik meg, hogy a biztonság szempontjából kritikus következményekkel jár

Nincsenek várható káros hatások a munka során.

Az előző szolgálati időszakokban bekövetkezett incidensek.

A 04*** és/vagy 07*** korlátozás feltüntethető

G 00–99

IDEGRENDSZERI BETEGSÉG

G 40–41

Egyetlen roham

A vízi járműben, másokban és önmagában okozott kár a rohamokból eredően

Egyetlen roham

T – Miközben kivizsgálás alatt áll és a rohamot követően egy évig

Egy évvel a roham után és stabil gyógyszeres kezelés alatt:

alkalmas, 04*** korlátozással

Alkalmas korlátozások nélkül: Egy évvel a roham után és egy évvel a kezelés befejeződése után

Epilepszia – provokáló tényezők nélkül (több roham) A vízi járműben, másokban és önmagában okozott kár a rohamokból eredően

T – Miközben kivizsgálás alatt áll és az utolsó rohamot követően két évig

P – Ismétlődő rohamok, gyógyszeres kezeléssel nincs ellenőrzés alatt tartva

Gyógyszerek nélkül vagy stabil gyógyszeres kezelés alatt, azt megfelelően betartva:

alkalmas, 04*** korlátozással

Alkalmas korlátozások nélkül, ha rohammentes és gyógyszeres kezelésre nem szorul legalább tíz éve

Epilepszia – alkohol, gyógyszer, fejsérülés által provokált

(több roham)

A vízi járműben, másokban és önmagában okozott kár a rohamokból eredően

T – Miközben kivizsgálás alatt áll és az utolsó rohamot követően két évig

P – Ismétlődő rohamok, gyógyszeres kezeléssel nincs ellenőrzés alatt tartva

Gyógyszerek nélkül vagy stabil gyógyszeres kezelés alatt, azt megfelelően betartva:

alkalmas, 04*** korlátozással

Alkalmas korlátozások nélkül, ha rohammentes és gyógyszeres kezelésre nem szorul legalább öt éve

G 43

Migrén (gyakori rohamok, amelyek cselekvésképtelenséget okoznak) Cselekvésképtelenséget okozó ismétlődések valószínűsége

P – Gyakori rohamok, amelyek cselekvésképtelenséget okoznak

Nincsenek várható cselekvésképtelenséget okozó káros hatások a munka során. Nem voltak incidensek az előző szolgálati időszakokban

G 47

Alvási apnoé

Kimerültség és elalvási epizódok munka közben

T – Amíg a kezelést megkezdik és három hónapon keresztül sikeres

P – Ha a kezelés sikertelen vagy nem tartja be

T – Amíg a kezelés bizonyíthatóan sikeres három hónapon keresztül. A megfelelés hathavonta történő értékelése.

A 05*** korlátozás feltüntethető

Narkolepszia

Kimerültség és elalvási epizódok munka közben

T – Amíg kezeléssel ellenőrzés alatt tartva legalább két éven keresztül

P – Ha a kezelés sikertelen vagy nem tartja be

Ha specialista megerősíti a kezeléssel való teljes ellenőrzés alatt tartást legalább két éven keresztül: alkalmas, 04*** korlátozással

G 00–99

nincs külön felsorolva

Egyéb szervi idegrendszeri betegség

például sclerosis multiplex, Parkinson-kór. Ismétlődés/előrehaladás. Az izomerő, az egyensúly, a koordináció és a mozgási képesség korlátozottsága

T – Amíg kivizsgálták, a megfelelő ellenőrzés alatt tartást elérték és a kezelést betartja

P – Ha a korlátozottságok hatással vannak a biztonságos munkavégzésre, vagy nem felel meg a fizikai képességekre vonatkozó követelményeknek

Eseti értékelés a munkaköri és vészhelyzeti követelmények alapján, neurológiai-pszichiátriai specialisták által adott tanács szerint

R 55

Ájulás és más tudatzavarok Sérülést vagy az ellenőrzés elvesztését okozó ismétlődés

T – Amíg kivizsgálják az ok meghatározása és bármely mögöttes állapot ellenőrzés alatt tartásának bizonyítása érdekében.

Az esemény:

a) Egyszerű ájulás/idiopátiás szinkópa

Image 1

Eseti értékelés. A 04*** korlátozás feltüntethető

b) Nem egyszerű ájulás/idiopátiás szinkópa. Megmagyarázhatatlan zavar: nem ismétlődő, és bármiféle észlelhető keringési, metabolikus vagy neurológiai ok nélkül bekövetkező

T – Négy hét

Eseti értékelés. A 04*** korlátozás feltüntethető.

c) Zavar: ismétlődő, vagy lehetséges mögöttes keringési, metabolikus vagy neurológiai ok miatt bekövetkező

T – Lehetséges mögöttes ok miatt, ami nem azonosított vagy nem kezelhető: az esemény után hat hónapon keresztül, ha nincs ismétlődés

T – Lehetséges mögöttes ok miatt vagy megtalált és kezelt ok miatt, a sikeres kezelést követő egy hónapon keresztül

Image 2

d) Tudatzavar rohamra utaló jellemzőkkel. Go to G 40–41

P – A fentiek mindegyike esetében, ha a teljes kivizsgálás és megfelelő kezelés ellenére továbbra is ismétlődő incidensek következnek be

T 90

Koponyán belüli műtét/sérülés, beleértve az érrendellenességek kezelését és az agykárosodást okozó súlyos fejsérülést. A hajóban, másokban és önmagában okozott kár a rohamokból eredően. A kognitív, érzékszervi vagy motoros funkciók elégtelenségei. A mögöttes állapot ismétlődése vagy szövődményei

T – Egy évig vagy hosszabb ideig, amíg a roham valószínűsége alacsony* lesz, specialistától beszerzett vélemény alapján

P – Folytatódó állapotromlás a mögöttes állapotból vagy sérülésből adódóan, vagy ismétlődő rohamok

Legalább egy év elteltével, ha a roham valószínűsége alacsony*, és nincs állapotromlás a mögöttes állapotból vagy sérülésből adódóan: alkalmas, 04*** korlátozással

Alkalmas korlátozások nélkül, ha nincs állapotromlás a mögöttes állapotból vagy sérülésből adódóan, és nem szed epilepszia elleni gyógyszereket. Roham valószínűsége nagyon alacsony*

H00-99

A SZEM ÉS A FÜL BETEGSÉGEI

H00-59

Szembetegségek: előrehaladó vagy ismétlődő (például glaukóma, makulopátia, diabetikus retinopátia, retinitis pigmentosa, keratoconus, diplopia, blefarospasmus, uveitis, szaruhártyafekély, retinaleválás)

A látásra előírt feltételek teljesítésére való jövőbeni képtelenség, az ismétlődés veszélye

T – A látásra vonatkozó feltételek (lásd az 1. függeléket) teljesítésére való ideiglenes képtelenség, és a későbbi romlásnak vagy az állapotromlás ismételt előfordulásának alacsony valószínűsége a kezelést vagy gyógyulást követően

T – A látásra vonatkozó feltételek (lásd az 1. függeléket) teljesítésére való képtelenség, és a későbbi romlásnak vagy az állapotromlás ismételt előfordulásának megnövekedett valószínűsége

Az ismétlődés nagyon alacsony valószínűsége. Olyan szintre való előrehaladás, ahol a látási feltételek nem teljesülnek a bizonyítvány érvényességi időtartama alatt, nagyon valószínűtlen

H65-67

Fülgyulladás – külső fül vagy középfül

Ismétlődés, fertőzés forrásaként kockázat az élelmiszert kezelőknél, a hallásvédelem használatában jelentkező problémák

T – Ha vannak a biztonságos munkavégzést érintő tünetek

P – Ha krónikus folyás tapasztalható a fülből az élelmiszert kezelőknél

Hatékony kezelés és az ismétlődés nulla valószínűsége

H68-95

Fülbetegségek:

előrehaladó (pl. otosclerosis)

T – A hallásra vonatkozó feltételek (lásd a 2. függeléket) teljesítésére való ideiglenes képtelenség, és a későbbi romlásnak vagy az állapotromlás ismételt előfordulásának alacsony valószínűsége a kezelést vagy gyógyulást követően

T – A hallásra vonatkozó feltételek (lásd a 2. függeléket) teljesítésére való képtelenség, és a későbbi romlásnak vagy az állapotromlás ismételt előfordulásának megnövekedett valószínűsége

Nagyon alacsony ismétlődési arány *. Olyan szintre való előrehaladás, ahol a hallási feltételek nem teljesülnek a bizonyítvány érvényességi időtartama alatt, nagyon valószínűtlen

H81

Meniere-betegség és a krónikus vagy ismétlődő, cselekvésképtelenséget okozó egyensúlyzavar egyéb formái

A mozgásképesség elvesztését és hányingert okozó egyensúlyhiány

T – Akut fázis alatt

P – Gyakori rohamok, amelyek cselekvésképtelenséget okoznak

Alacsony valószínűséggel* várhatók káros hatások a munka során

I00-99

SZÍV- ÉS ÉRRENDSZER

I 05-08

I 34-39

A szív veleszületett betegsége és a billentyűk betegsége (beleértve ezen állapotok sebészeti kezelését is).

Korábban nem vizsgált szívzörejekElőrehaladás valószínűsége, a testmozgás korlátozásai

T – Amíg kivizsgálták, és ha szükséges, sikeresen kezelték

P – Ha a testmozgásra való képesség korlátozott, vagy cselekvésképtelenségi epizódok előfordulnak, vagy ha antikoagulánsokat szed, vagy ha károsító esemény bekövetkezésének valószínűsége tartósan magas

Eseti értékelés kardiológiai tanács alapján

I 10-15

Magas vérnyomás

Ischaemiás szívbetegség, szem- és vesekárosodás és stroke megnövekedett valószínűsége. Akut magas vérnyomásos epizód lehetősége

T – Normális esetben ha > 160 szisztolés vagy > 100 diasztolés mm Hg, amíg kivizsgálták, és ha szükséges, sikeresen kezelték

P – Ha tartósan > 160 szisztolés vagy > 100 diasztolés mm Hg kezeléssel vagy anélkül

Ha kezelik, és mentes az állapot vagy a gyógyszer káros hatásaitól

I 20–25

Szívvel kapcsolatos esemény, vagyis miokardiális infarktus, korábbi miokardiális infarktus EKG-bizonyítéka, vagy újonnan felismert balszár blokk, angina, szívleállás, koszorúér-áthidalás, koszorúér-angioplasztikaCselekvőképesség hirtelen elvesztése, testmozgás korlátozása. Problémák az ismétlődő szívvel kapcsolatos események munkahelyen történő kezelésével

T – A kezdeti kivizsgálás és kezelés után három hónapon keresztül, illetve hosszabb ideig, ha a tünetek nem szűntek meg, és ha a patológiás eredmények az ismétlődés megnövekedett valószínűségét mutatják

P – Ha a bizonyítvány kiadásának feltételei nem teljesülnek, és az ismétlődés valószínűségének további csökkentése nem valószínű

Nagyon alacsony ismétlődési arány*, és teljes mértékben betartja a kockázatcsökkentési ajánlásokat, és nincs releváns társbetegség, először hat hónapra érvényes bizonyítvány kiadása, majd éves bizonyítvány.

Alacsony ismétlődési arány*:

alkalmas, 04*** korlátozással

Alkalmas, egy év időkorlátozással

I 44–49

Szívritmuszavarok és ingerületvezetési hibák (beleértve a szívritmus-szabályozókkal és a beültetett kardioverter defibrillátorokkal (ICD) élőket) Az ismétlődésből eredő károsodás valószínűsége, hirtelen képességvesztés, testmozgás korlátozása A szívritmus-szabályozó/ICD működését az erős elektromos mezők befolyásolhatják

T – Amíg kivizsgálták, kezelték és a kezelés megfelelőségét megerősítették

P – Ha cselekvésképtelenséget okozó tünetek állnak fenn, vagy az ismétlődésből eredő károsodás rendkívül magas valószínűsége áll fenn, beleértve az ICD implantátumot

Alacsony ismétlődési arány*: alkalmas, 04*** korlátozással

Alkalmas, egy év időkorlátozással

I 61–69

G 46

Ischaemiás szív-érrendszeri betegség (stroke vagy átmeneti ischaemiás roham)

Az ismétlődés megnövekedett valószínűsége, cselekvőképesség hirtelen elvesztése, a mozgási képesség korlátozása. Fennáll más keringési betegség kialakulásának kockázata, ami a cselekvőképesség hirtelen elvesztését okozhatja

T – Amíg kivizsgálták, a megfelelő ellenőrzés alatt tartást elérték és a kezelést betartja. Három hónapig a kezdeti diagnózis után

P – Ha a hátramaradó tünetek zavarják a feladatok teljesítését, vagy az ismétlődés rendkívül magas valószínűsége áll fenn

A feladatok elvégzésére való alkalmasság eseti vizsgálata; a 04*** korlátozás feltüntetésére kerül sor.

Az értékelésnek magában kell foglalnia a jövőbeli szívvel kapcsolatos események valószínűségét. Képes arra, hogy teljesítse a rábízott, biztonság szempontjából kritikus feladatokhoz szükséges rutinszerű és vészhelyzeti képességeket. Alkalmas, egy év időkorlátozással

I 73

Arteriális – claudicatio Fennáll más keringési betegség kialakulásának kockázata, ami a cselekvőképesség hirtelen elvesztését okozhatja. Testmozgásra való képesség korlátai

T – Amíg értékelik

P – Ha nem képes feladatait ellátni

Alkalmas 04*** korlátozással, feltéve, hogy a tünetek jelentéktelenek, és nem befolyásolják hátrányosan a lényeges feladatok ellátását, vagy ha sebészeti beavatkozással vagy más kezeléssel orvosolják azokat. A jövőbeli szívvel kapcsolatos események valószínűségének felmérése. Alkalmas, egy év időkorlátozással

183

Visszerek Sérülés esetén vérzés lehetősége, bőrelváltozások és fekélyek lehetősége

T – Amíg kezelték, ha képességeket rontó tünetek tapasztalhatók. Műtét után legfeljebb egy hónapon keresztül

Nincsenek képességeket rontó tünetek vagy szövődmények

I 80.2–3

Mélyvénás trombózis/tüdőembólia Ismétlődés és súlyos tüdőembólia valószínűsége.

A véralvadásgátló kezelés miatt kialakuló vérzés valószínűsége

T – Amíg kivizsgálták és kezelték, és általában véralvadásgátlók rövid távú használata esetén

P – Fontolja meg, hogy ismétlődő események várhatók-e, vagy véralvadásgátlók állandó használata szükséges-e

Alkalmasnak tekinthető a munkára, ha véralvadásgátlókkal stabilizálva a sérülés valószínűsége alacsony, és rendszeresen ellenőrzik a véralvadási szintet

I 00–99

nincs külön felsorolva

Egyéb szívbetegség, például kardiomiopátia, perikarditis, szívelégtelenség

Az ismétlődés valószínűsége, cselekvőképesség hirtelen elvesztése, a testmozgás korlátozása

T – Amíg kivizsgálták, kezelték és a kezelés megfelelőségét megerősítették

P – Ha képességeket rontó tünetek állnak fenn, vagy az ismétlődésből eredő károsodás valószínűsége áll fenn

Eseti értékelés specialisták jelentései alapján

J 00–99

LÉGZŐRENDSZER

J 02–04

J 30–39

Orr, torok és szinusz állapotai
  Képességeket rontó az egyén számára.

A fertőzés átvitele az élelmiszerre/személyzet más tagjaira bizonyos körülmények között

T – Amíg már nincsenek a biztonságos munkavégzést érintő tünetek

P – Ha képességeket rontó és ismétlődő

A kezelés befejezésekor, ha ismétlődésre hajlamosító tényezők nincsenek

J 40–44

Krónikus hörghurut és/vagy tüdőtágulás
  Testmozgásra való képesség csökkenése és képességeket rontó tünetek

T – Ha akut epizód

P – Súlyos ismétlődések esetén, vagy ha az általános alkalmassági követelmények nem teljesülnek, vagy ha képességeket rontó légszomj áll fenn

Fontolja meg a vészhelyzetek kezelésére való alkalmasságot. Képes arra, hogy teljesítse a rábízott, biztonság szempontjából kritikus feladatokhoz szükséges rutinszerű és vészhelyzeti képességeket.

Alkalmas, egy év időkorlátozással

J 45–46

Asztma (részletes értékelés az összes új belépő esetében specialistától kapott tájékoztatással) Súlyos légszomj előre nem látható epizódjai

T – Amíg az epizódot megoldották, az okot kivizsgálták (beleértve a foglalkozással való bármely kapcsolatot) és hatékony kezelési rendszert vezettek be

20 év alatti személyeknél, akik kórházba kerültek vagy orális szteroidot használtak az elmúlt három évben

P – Ha gyors lefolyású, életveszélyes asztmás roham előrelátható valószínűséggel bekövetkezik a munka során; vagy a kórtörténetében kontrollálatlan asztma található, azaz több kórházi felvétel szerepel a kórelőzményekben

Alkalmas a szolgálatra felnőttkori asztma** előfordulása esetén, ha azt inhalálókkal megfelelően ellenőrzés alatt tartják, és az utóbbi két évben kórházi felvétel vagy orális szteroidot igénylő epizódok nem történtek, illetve nem volt testmozgás kiváltotta, rendszeres kezelést igénylő asztma a kórtörténetben.

J 93

Légmell (spontán vagy traumás)

Akut károsodás az ismétlődésből eredően

T – A kezdeti epizód után általában 12 hónapon keresztül

P – Ismétlődő epizódok után, hacsak nem végeztek pleurectomiát vagy pleurodesist

Általában az epizód után 12 hónapon keresztül vagy rövidebb időtartamra, a specialista által javasoltak szerint

K 00–99

EMÉSZTŐRENDSZER

K 01–06

Szájhigiénia
  Fogfájásból származó akut fájdalom.

Ismétlődő száj- és ínyfertőzések

T – Amíg már nincsenek a biztonságos munkavégzést érintő tünetek

Ha a fogak és a fogínyek (fogatlan személye esetén egyedül a fogínyek és a jó állapotban lévő, jól illeszkedő fogpótlások) megfelelőnek tűnnek. Nincs komplex fogpótlás; vagy ha az elmúlt évben fogászati ellenőrzés történt, az utánkövetés megtörtént, és azóta nem volt probléma

K 25–28

Gyomorfekély
  Ismétlődés fájdalommal, vérzéssel vagy perforációval

T – Amíg meggyógyítják vagy kezelik műtéttel vagy a heliobaktériumok ellenőrzés alatt tartásával, és normál étrenden van három hónapon keresztül

P – Ha a fekély továbbra is fennáll a műtét és a gyógyszeres kezelés ellenére

Amikor meggyógyítják és normál étrenden van három hónapon keresztül

K 40–41

Sérv – nyaki és combi
  Megfojtás valószínűsége

T – Amíg kivizsgálták annak megerősítése érdekében, hogy a megfojtás valószínűsége nem áll fenn, és ha szükséges, kezelték

Amikor kielégítően kezelték, vagy amikor a sebész arról számol be, hogy a megfojtás valószínűsége nem áll fenn

K 42–43

Sérv – köldök, ventrális
  A hasfal instabilitása lehajoláskor és emeléskor

Eseti értékelés a tünetek vagy a károsodás súlyosságától függően.

Vegye figyelembe a rendszeres, egész testet igénybe vevő nehéz fizikai erőfeszítések következményeit

Eseti értékelés a tünetek vagy a károsodás súlyosságától függően.

Vegye figyelembe a rendszeres, egész testet igénybe vevő nehéz fizikai erőfeszítések következményeit

K 44

Sérv – diafragmatikus (hiány)

A gyomortartalom és a savának visszafolyása (reflux), ami gyomorégést okoz stb.

Eseti értékelés a fekvő helyzetben jelentkező tünetek súlyossága és az általuk okozott alvászavarok alapján

Eseti értékelés a fekvő helyzetben jelentkező tünetek súlyossága és az általuk okozott alvászavarok alapján

K 50,

51,57,58, 90

Nem fertőző enteritis, colitis, Crohn-betegség, divertikulitisz stb. Képességcsökkenés és fájdalom

T – Amíg kivizsgálták és kezelték P – Ha súlyos vagy ismétlődő

Eseti értékelés specialista által végzett felméréssel. Az ismétlődés alacsony valószínűsége

K 60

I 84

Anális feltételek: aranyér, repedések, fisztulák Valószínűség fájdalmat okozó és a tevékenységet korlátozó epizód bekövetkezésére

T – Ha vannak a biztonságos munkavégzést érintő tünetek

P – Fontolja meg, ha nem kezelhető, vagy ismétlődő

Eseti értékelés

K 70, 72

Májzsugorodás

Májelégtelenség. Nyelőcső-visszerek vérzése

T – Amíg teljesen kivizsgálják.

P – Ha súlyos vagy ascites vagy oesophagealis varices által komplikált

Eseti értékelés specialisták értékelése alapján.

Alkalmas, egy év időkorlátozással.

K 80–83

Epeúti betegség

Epekövek, sárgaság, májelégtelenség okozta epegörcs

T – Epegörcs, amíg véglegesen nem kezelték P – Előrehaladott májbetegség, ismétlődő vagy tartós képességeket rontó tünetek

Eseti értékelés specialista által végzett felméréssel. Hirtelen fellépő epegörcs nem valószínű

K 85–86

Hasnyálmirigy-gyulladás
  Ismétlődés valószínűsége

T – Amíg megoldották

P – Ha ismétlődő vagy alkohollal kapcsolatos, kivéve, ha az absztinenciát megerősítették

Eseti értékelés specialisták jelentései alapján

Y 83

Sztóma (ileosztóma, kolosztóma)
  Képességromlás, ha nem lehet ellenőrzés alatt tartani – zsákra van szükség stb. Lehetséges problémák hosszabb vészhelyzet esetén

T – Amíg kivizsgálták, a megfelelő ellenőrzés alatt tartást elérték és a kezelést betartja.

P – Rosszul kezelt

Eseti értékelés

N 00–99

Húgy- és ivarszervi állapotok

N 00, N 17

Akut vesegyulladás
  Veseelégtelenség, magas vérnyomás

P – Amíg megoldották

Eseti értékelés, ha maradványhatások tapasztalhatók

N 03–05,

N 18–19

Szubakut vagy krónikus vesegyulladás vagy nefrózis
  Veseelégtelenség, magas vérnyomás

T – Amíg kivizsgálják

Eseti értékelés specialista által a vesefunkció és a szövődmények valószínűsége alapján

N 20–23

Vesekő vagy húgyúti kövesség

Vesegörcsből eredő fájdalom

T – Amíg kivizsgálták annak megerősítése érdekében, hogy nem áll fenn a biztonságos munkavégzést érintő tünetek bekövetkezésének valószínűsége

P – Ismétlődő kőképződés súlyos eseteiben

Eseti értékelés

N 33, N40

Prosztatamegnagyobbodás/húgyúti elzáródás
  A vizelet akut visszatartása

T – Amíg kivizsgálták és kezelték P – Ha nem gyógyítható

Eseti értékelés

N 70–98

Nőgyógyászati állapotok – Súlyos hüvelyi vérzés, súlyos menstruációs fájdalom, endometriózis, nemi szervek előreesése vagy más Fájdalomból vagy vérzésből eredő képességcsökkenés

T – Ha képességcsökkenés áll fenn vagy az ok megállapításához és orvoslásához kivizsgálás szükséges

Eseti értékelés, ha az állapot valószínűleg az utazások során történő kezelést igényel, vagy befolyásolja a munkaképességet

R 31, 80, 81,

82

Fehérjevizelés, véres vizelet, cukortartalmú vizelet, vagy egyéb húgyúti rendellenesség Vesebetegségre vagy más betegségekre utaló jel

T– Ha a kezdeti megállapítások klinikailag jelentősek

P– Súlyos és nem gyógyítható mögöttes ok – pl. vesefunkció romlása

Súlyos mögöttes állapot nagyon alacsony valószínűsége

Z 90.5

Veseeltávolítás vagy egy nem működő vese
  A folyadékszabályozás korlátozottsága szélsőséges körülmények között, ha a megmaradó vese nem teljesen működőképes

P – A megmaradó vese bármilyen funkciócsökkenése a fedélzeti személyzet új tagja esetében. A megmaradó vese jelentős funkciózavara a fedélzeti személyzet már szolgáló tagja esetében

A megmaradó vesének teljes mértékben működőképesnek kell lennie, és nem lehet előrehaladó betegségre hajlamos, a vese kivizsgálása és specialista jelentése alapján

O 00–99

VÁRANDÓSSÁG

O 00–99

Várandósság
  Szövődmények, késői szakaszban a mozgási képesség korlátozottsága. Az anyát és a gyermeket érő ártalom lehetősége idő előtti, munka közben történő szülés esetén

T – A döntésnek összhangban kell lennie a nemzeti jogszabályokkal

A terhesség magas szintű megfigyelést igénylő rendellenessége

Nem komplikált terhesség, amely nem jár képességeket rontó hatásokkal: A döntéseknek összhangban kell lennie a nemzeti gyakorlattal és jogszabályokkal

L00–99

BŐR

L 00–08

Bőrfertőzések
  Ismétlődés, átvitel másokra

T – Ha vannak a biztonságos munkavégzést érintő tünetek P – Fontolja meg a fedélzeti személyzet ismétlődő problémákkal küzdő tagjai esetén

A fertőzés jellege és súlyossága alapján

L10–99

Egyéb bőrbetegségek, például. ekcéma, bőrgyulladás, pikkelysömör Ismétlődés, néha foglalkozási ok

T – Ha vannak a biztonságos munkavégzést érintő tünetek

Eseti döntés, megfelelő korlátozással, ha hő vagy a munkahelyen előforduló anyagok hatására súlyosbodik

M00–99

IZOM-CSONTRENDSZERI BETEGSÉGEK

M 10–23

Porckopás, más ízületi betegségek és az azt követő ízületkicserélés A szokásos vagy vészhelyzeti feladatokat érintő fájdalom és mozgási képesség korlátozottság. Fertőzés vagy kificamodás lehetősége és az ízületprotézisek korlátozott élettartama

T – A funkció teljes visszanyerése és ennek egy specialista által készített hivatalos értékeléssel történő megerősítése szükséges a munkába való visszatérés előtt a csípő- vagy térdízület kicserélése után

P – Előrehaladott és súlyos esetekben

Eseti értékelés. Képes teljes mértékben megfelelni a rutinszerű és vészhelyzeti feladatok követelményeinek, és nagyon alacsony valószínűséggel következik be olyan mértékű állapotromlás, amelynek következtében a feladatait nem lenne képes elvégezni

M 24.4

Ismétlődő instabilitás a váll- vagy térdízületekben

A mozgási képesség hirtelen korlátozása, fájdalommal

T – Amíg az ízület működése és stabilitása megfelelően helyreállt

Alkalmankénti instabilitás eseti vizsgálata

M 54.5

Hátfájás

A szokásos vagy vészhelyzeti feladatokat érintő fájdalom és mozgási képesség korlátozottság. Képességromlás súlyosbodása

T – Akut szakaszban

P – Ha ismétlődő vagy cselekvésképtelenséget okozó

Eseti értékelés

Y 83.4

Z 97.1

Művégtag

A szokásos vagy vészhelyzeti feladatokat érintő mozgási képesség korlátozottság

P – Ha lényeges feladatok nem hajthatók végre

Ha a rutinszerű és vészhelyzeti feladatok elvégezhetők, konkrét nem alapvető tevékenységekre vonatkozó korlátozások megengedettek.

A 03*** korlátozás feltüntethető

ÁLTALÁNOS

R 47, F 80

Beszédrendellenességek A kommunikációs képesség korlátozottsága

P – Nem összeegyeztethető a rutinszerű és vészhelyzeti feladatok biztonságos vagy hatékony végrehajtásával

Nincs lényeges romlás a lényeges beszédkommunikációban

T 78

Z 88

Allergiák (allergiás bőrgyulladás és asztma kivételével) Az
  ismétlődés és a válaszreakció fokozódó súlyosságának valószínűsége.

A feladatok elvégzésére való csökkent képesség

T – Amíg már nincsenek a biztonságos munkavégzést érintő tünetek

P – Ha életet veszélyeztető válaszreakció észszerűen előrelátható

Ha a válaszreakció nem életet veszélyeztető, hanem képességeket rontó, és a hatások teljes mértékben ellenőrzés alatt tarthatók hosszú távú nem szteroid öngyógyszerezéssel vagy életmód-

változtatásokkal, amelyek a munkahelyen megvalósíthatók és nem járnak a biztonság szempontjából kritikus hátrányos hatásokkal

Z 94

Szervátültetések – vese, szív, tüdő, máj (művégtagok,

vagyis ízületek, végtagok, lencsék, hallókészülékek, szívbillentyűk stb. esetén lásd az adott állapotra vonatkozó szakaszt) A kilökődés lehetősége. Gyógyszerek mellékhatásai

T – Amíg a műtét és a kilökődés elleni SSgyógyszerek hatásai stabilak lesznek

P – Eseti értékelés és megerősítés egy specialista által elvégzett hivatalos értékeléssel

Eseti értékelés specialista tanácsával.

Alkalmas, egy év időkorlátozással

Besorolás állapot szerint

Előrehaladó állapotok, amelyek jelenleg a feltételek határértékein belül vannak, pl.

Huntington-kór (beleértve a családi előzményeket), keratoconus

T – Amíg kivizsgálták és kezelték, ha indikált

P – Ha a káros előrehaladás valószínű

Eseti értékelés specialista tanácsával. Az ilyen feltételek elfogadhatók, ha káros előrehaladás bekövetkezése nem valószínű a következő orvosi vizsgálat előtt

Besorolás állapot szerint

Kifejezetten nem felsorolt állapotok

T – Amíg kivizsgálták és kezelték, ha indikált

P – Ha végleges képességcsökkenéssel jár

Iránymutatásként használja a kapcsolódó állapotokkal való analógiát. Fontolja meg a hirtelen cselekvésképtelenség, az ismétlődés vagy előrehaladás fokozott valószínűségét, illetve a szokásos és vészhelyzeti feladatok végrehajtásának korlátozottságát. Ha kétségei merülnek fel, kérjen tanácsot, vagy fontolja meg a korlátozást és a döntőbizottság elé utalást

1.függelék

A H 0059 diagnosztikai kód alatt meghatározott látásra vonatkozó feltételek

Minimális látási feltételek:

1.   Nappali látásélesség:

Mindkét szem együttes látásélessége vagy a jobb látású szem látásélessége korrekcióval vagy anélkül 0,8-nál nagyobb vagy azzal egyenlő. Monokuláris látás elfogadható.

A nyilvánvaló kettős látás (mozgékonyság), amelyet nem lehet korrigálni, nem fogadható el. Monokuláris látás esetén: a jó szem normális mozgékonysága.

A 01*** korlátozás feltüntethető.

2.   Látás hajnalban és szürkületkor:

Vizsgálni kell zöldhályog, retinarendellenességek vagy a közeg átlátszatlansága esetén (pl. szürkehályog). Kontrasztérzékenység 0,032 cd/m2-nél vakító fény hiányában; 1:2,7 vagy annál jobb vizsgálati eredmény a mezoteszttel vizsgálva.

3.   Látómező:

A vízszintes látómezőnek legalább 120 fokosnak kell lennie. A kiterjesztésnek legalább 50 foknak kell lennie balra és jobbra és 20 foknak felfelé és lefelé. A látómező középpontjától számított 20°-os sugarú tartományon belül a látás nem lehet terhelt.

Legalább az egyik szemnek meg kell felelnie a látásélesség szabványának, és a látómezejében nem lehetnek patológiás szigetszerű látótérkiesések. Szemorvos által végzett hivatalos vizsgálat kötelező, ha a kezdeti vizsgálat során bármilyen rendellenességet észlelnek, illetve zöldhályog vagy retinadisztrófia esetén.

4.   A fedélzeti személyzet hajózási feladatokat ellátó tagjainak színérzékelése:

A színérzékelés megfelelőnek tekinthető, ha a jelölt az Ishihara 24 lemezes kiadású tesztet legfeljebb két hibával teljesíti. Ha a jelölt nem teljesíti ezt a tesztet, az említett jóváhagyott alternatív vizsgálatok egyikét kell elvégezni. Kétség esetén anomaloszkópos vizsgálatot kell végezni. Az anomális hányadosnak 0,7 és 1,4 között kell lennie, és ezáltal normális trikromáciát kell mutatnia.

Az Ishihara lemezek jóváhagyott alternatív tesztjei:

| a) | Velhagen/Broschmann (eredmény legfeljebb két hibával); |
| --- | --- |

a)

Velhagen/Broschmann (eredmény legfeljebb két hibával);

| b) | Kuchenbecker-Broschmann (legfeljebb két hiba); |
| --- | --- |

b)

Kuchenbecker-Broschmann (legfeljebb két hiba);

| c) | HRR (minimális eredmény: „enyhe”); |
| --- | --- |

c)

HRR (minimális eredmény: „enyhe”);

| d) | TMC (minimális eredmény: „másodfokú”); |
| --- | --- |

d)

TMC (minimális eredmény: „másodfokú”);

| e) | Holmes Wright B (eredmény legfeljebb 8 hibával a kicsinél); |
| --- | --- |

e)

Holmes Wright B (eredmény legfeljebb 8 hibával a kicsinél);

| f) | Farnsworth Panel D 15 teszt (minimális eredmény: legfeljebb egy diametrikus keresztezés a színek elrendezésének diagramjában); |
| --- | --- |

f)

Farnsworth Panel D 15 teszt (minimális eredmény: legfeljebb egy diametrikus keresztezés a színek elrendezésének diagramjában);

| g) | Colour Assessment and Diagnosis (CAD) teszt (eredmény legfeljebb négy CAD egységgel). |
| --- | --- |

g)

Colour Assessment and Diagnosis (CAD) teszt (eredmény legfeljebb négy CAD egységgel).

A Tanács 96/50/EK (1) irányelvének megfelelően kibocsátott hajóvezetői bizonyítványok jogosultjai, akiknek a színérzékelésére vonatkozó anomális hányados 0,7 és 3,0 között van, alkalmasnak tekintendők, ha bizonyítványukat 2004. április 1. előtt adták ki.

Szűrőüveg használata a színérzékelés optikai korrekciójához – például színezett kontaktlencsék és szemüvegek használata – nem megengedett.

2.függelék

A H 68-95 diagnosztikai kód alatt meghatározott hallásra vonatkozó feltételek

Minimális hallási feltételek

A hallás megfelelőnek tekintendő, ha a halláscsökkenés átlagos értéke mindkét fülön, hallókészülékkel vagy anélkül nem haladja meg a 40 dB-t az 500, 1000, 2000 és 3000 Hz frekvenciákon. Ha a 40 dB értéket túllépik, a hallást akkor is megfelelőnek kell tekinteni, ha egy ISO 8253-1:2010 szabványnak megfelelő vagy azzal egyenértékű audiométerrel végzett hallásvizsgálaton a jelölt megfelel.

A 02*** korlátozás feltüntethető.

A táblázathoz és a függelékekhez fűzött megjegyzések:

A táblázathoz és a függelékekhez fűzött megjegyzések:

- Ismétlődési arányok:

- Ismétlődési arányok:

Ahol a „nagyon alacsony” és „alacsony” kifejezéseket használják az ismétlődés fokozott valószínűségére. Ezek lényegében klinikai megítélések, de bizonyos állapotok esetében kvantitatív bizonyítékok állnak rendelkezésre az ismétlődés valószínűségére vonatkozóan. Ahol ilyen rendelkezésre áll – pl. rohamok és szívvel kapcsolatos események esetében –, ez további vizsgálatok szükségességére utalhat abból a célból, hogy meghatározzák az ismétlődés fokozott valószínűségét az egyén esetében. Kvantitatív ismétlődési szintek megközelítőleg:

nagyon alacsony: ismétlődési arány kevesebb, mint 2 % évente;

alacsony: ismétlődési arány 2–5 % évente.

** Felnőttkori asztma:

** Felnőttkori asztma:

Az asztma fennállhat gyermekkortól kezdve, vagy kezdődhet 16 éves kor fölött. Az asztma felnőttkorban történő kialakulásának számos belső és külső oka van. A késői belépő felnőtteknél, akiknél az előzményekben előfordult felnőttkorban kialakuló asztma, meg kell vizsgálni a specifikus allergének, köztük a foglalkozási asztmát okozó allergének szerepét. A kevésbé specifikus kiváltó okokat – mint a hideg, a testmozgás és a légúti fertőzés – szintén figyelembe kell venni. Mindegyik befolyásolhatja a belvizeken végzett munkára való alkalmasságot.

Enyhe időszakos asztma – enyhe zihálással jellemzett, ritkán előforduló epizódok, amelyek kéthetente egynél ritkábban fordulnak elő, és könnyedén és gyorsan enyhülnek béta-agonista inhalátor használatával.

Enyhe asztma: zihálással jellemzett gyakori epizódok, amelyek béta-agonista inhalátor alkalmazását, vagy kortikoszteroid inhalátor bevezetését igénylik. A rendszeresen inhalált szteroidok (vagy szteroid/hosszú hatású béta-agonisták) szedése hatékonyan kiküszöbölheti a tüneteket és a béta-agonista kezelés szükségességét.

Testmozgás kiváltotta asztma: zihálással és légszomjjal jellemzett epizódok, amelyeket – különösen hidegben végzett – testmozgás vált ki. Az epizódok hatékonyan kezelhetők inhalált szteroidokkal (vagy szteroid/hosszú hatású béta-agonistával) vagy más szájon át szedett gyógyszerekkel.

Mérsékelt asztma: zihálással jellemzett gyakori epizódok az inhalált szteroid (vagy szteroid/hosszú hatású béta-agonista) kezelés rendszeres alkalmazása ellenére, amely gyakori béta-agonista inhalátoros kezelés folyamatos használatát, illetve más gyógyszerek hozzáadását igényli, alkalmanként szájon át szedett szteroidok alkalmazása szükséges.

Súlyos asztma: zihálással és légszomjjal jellemzett gyakori epizódok, gyakori kórházi kezelés, szájon át szedett szteroid kezelés gyakori alkalmazása.

***Mérséklési intézkedések és korlátozások

***Mérséklési intézkedések és korlátozások

01 Látáskorrekció (szemüveg vagy kontaktlencsék vagy mindkettő) szükséges

02 Hallókészülék szükséges

03 Művégtag szükséges

04 Egyedüli szolgálat nem lehetséges a kormányállásban

05 Csak nappali világosságban

06 Hajózási feladatok nem engedélyezettek

07 Egy vízi járműre korlátozva, neve: ...

08 Korlátozott terület, neve: ...

09 Korlátozott feladat, neve: ...

A mérséklési intézkedések és korlátozások egymással kombinálhatók. Szükség esetén kombinálásuk kötelező.

---

(1)  A Tanács 96/50/EK irányelve (1996. július 23.) a Közösségen belüli belvízi árufuvarozásra és személyszállításra vonatkozó nemzeti hajóvezetői bizonyítvány megszerzési feltételeinek összehangolásáról, HL L 235., 1996.9.17., 31. o.

1

---

HATÁROZATOK

| 2020.1.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 6/101 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.1.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 6/101

---

A TANÁCS (EU) 2020/13 HATÁROZATA

(2019. december 19.)

az afrikai, karibi és csendes-óceáni országokkal és régiókkal kötendő gazdasági partnerségi megállapodások uniós hatáskörbe tartozó vonatkozásairól folytatandó tárgyalásra vonatkozó tárgyalási irányelvek módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 90. cikkére, 100. cikke (2) bekezdésére, 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, valamint 209. cikkére, összefüggésben 218. cikke (3) és (4) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

mivel:

| (1) | 2002. június 17-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy gazdasági partnerségi megállapodások megkötésére irányuló tárgyalásokat folytasson az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) országokkal és régiókkal, és irányelveket fogadott el az említett tárgyalásokra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

2002. június 17-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy gazdasági partnerségi megállapodások megkötésére irányuló tárgyalásokat folytasson az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) országokkal és régiókkal, és irányelveket fogadott el az említett tárgyalásokra vonatkozóan.

| (2) | Az AKCS-országokkal és -régiókkal kötött gazdasági partnerségi megállapodások ezen megállapodásokra vonatkozó időszakonkénti felülvizsgálati záradékokat tartalmaznak. |
| --- | --- |

(2)

Az AKCS-országokkal és -régiókkal kötött gazdasági partnerségi megállapodások ezen megállapodásokra vonatkozó időszakonkénti felülvizsgálati záradékokat tartalmaznak.

| (3) | A kereskedelem globális fejlődésével párhuzamosan a tárgyalási irányelvek módosítása szükséges annak érdekében, hogy pontosabb keretbe foglalhatók legyenek az új tárgyalások az Unió közelmúltbeli szakpolitikai kezdeményezéseinek és prioritásainak fényében, |
| --- | --- |

(3)

A kereskedelem globális fejlődésével párhuzamosan a tárgyalási irányelvek módosítása szükséges annak érdekében, hogy pontosabb keretbe foglalhatók legyenek az új tárgyalások az Unió közelmúltbeli szakpolitikai kezdeményezéseinek és prioritásainak fényében,

| (4) | A gazdasági partnerségi megállapodások az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött, legutóbbi módosítás szerinti partnerségi megállapodásban (1) (Cotonoui Partnerségi Megállapodás), illetve hatálybalépését követően az annak helyébe lépő megállapodásban meghatározottak szerint az egyrészről az Unió és tagállamai, másrészről az AKCS-országok közötti átfogó kapcsolatok részét képezik. A Cotonoui Partnerségi Megállapodás 34. cikkének (1) bekezdése értelmében a felek közötti gazdasági és kereskedelmi együttműködés célja az AKCS-államok zökkenőmentes és fokozatos integrálása a világgazdaságba, kellő tekintettel politikai választásukra és fejlesztési prioritásaikra, előmozdítva ezáltal a fenntartható fejlődést, és hozzájárulva a szegénység felszámolásához az AKCS-országokban. Ezzel összefüggésben a gazdasági partnerségi megállapodások a Cotonoui Partnerségi Megállapodás 36. cikkének (2) bekezdésében említettek szerint fejlesztési eszköznek tekinthetők. A tárgyalások során ezért különösen figyelembe kell venni a felek eltérő fejlettségi szintje mellett az AKCS-országok sajátos gazdasági, társadalmi és környezeti korlátait is, továbbá az említett országok arra irányuló képességét, hogy gazdaságaikat a liberalizációs folyamathoz igazítsák, |
| --- | --- |

(4)

A gazdasági partnerségi megállapodások az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött, legutóbbi módosítás szerinti partnerségi megállapodásban (1) (Cotonoui Partnerségi Megállapodás), illetve hatálybalépését követően az annak helyébe lépő megállapodásban meghatározottak szerint az egyrészről az Unió és tagállamai, másrészről az AKCS-országok közötti átfogó kapcsolatok részét képezik. A Cotonoui Partnerségi Megállapodás 34. cikkének (1) bekezdése értelmében a felek közötti gazdasági és kereskedelmi együttműködés célja az AKCS-államok zökkenőmentes és fokozatos integrálása a világgazdaságba, kellő tekintettel politikai választásukra és fejlesztési prioritásaikra, előmozdítva ezáltal a fenntartható fejlődést, és hozzájárulva a szegénység felszámolásához az AKCS-országokban. Ezzel összefüggésben a gazdasági partnerségi megállapodások a Cotonoui Partnerségi Megállapodás 36. cikkének (2) bekezdésében említettek szerint fejlesztési eszköznek tekinthetők. A tárgyalások során ezért különösen figyelembe kell venni a felek eltérő fejlettségi szintje mellett az AKCS-országok sajátos gazdasági, társadalmi és környezeti korlátait is, továbbá az említett országok arra irányuló képességét, hogy gazdaságaikat a liberalizációs folyamathoz igazítsák,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Bizottságnak címzett, az afrikai, karibi és csendes-óceáni országokkal és régiókkal kötendő gazdasági partnerségi megállapodások uniós hatáskörbe tartozó vonatkozásairól folytatandó tárgyalásra vonatkozó tárgyalási irányelvek a függelékben foglaltak szerint módosulnak.

2. cikk

A tárgyalásokat az AKCS-munkacsoporttal konzultálva kell lefolytatni. Az egyes kereskedelemmel kapcsolatos kérdésekbe be kell vonni a Kereskedelempolitikai Bizottságot.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2019. december 19-én.

a Tanács részéről

az elnök

K. MIKKONEN

---

(1)  
  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

1

---

KIEGÉSZÍTÉS

Az afrikai, karibi és csendes-óceáni országokkal és régiókkal kötendő gazdasági partnerségi megállapodásokra vonatkozó tárgyalási irányelvek

1.   Preambulum

A Cotonoui Megállapodásra (1), illetve alkalmazásának kezdőnapját követően az annak helyébe lépő megállapodásra történő általános hivatkozáson kívül külön hivatkozás történik egyebek között a következőkre:

| — | a felek elkötelezettsége az AKCS-államok gazdasági, kulturális és társadalmi fejlődésének előmozdítása és felgyorsítása mellett a békéhez, a jóléthez, a biztonsághoz és a fenntartható fejlődéshez való hozzájárulás, valamint stabil és demokratikus politikai környezet előmozdítása céljából, |
| --- | --- |

—

a felek elkötelezettsége az AKCS-államok gazdasági, kulturális és társadalmi fejlődésének előmozdítása és felgyorsítása mellett a békéhez, a jóléthez, a biztonsághoz és a fenntartható fejlődéshez való hozzájárulás, valamint stabil és demokratikus politikai környezet előmozdítása céljából,

| — | a felek elkötelezettsége a következők mellett: az AKCS–EU partnerség kiemelkedő fontosságú elemét képező emberi jogok – többek között alapvető munkavállalói jogok –, demokratikus elvek és jogállamiság tiszteletben tartása, az AKCS–EU partnerség alapvető elemét képező jó kormányzás, ideértve a korrupció elleni küzdelmet is, |
| --- | --- |

—

a felek elkötelezettsége a következők mellett: az AKCS–EU partnerség kiemelkedő fontosságú elemét képező emberi jogok – többek között alapvető munkavállalói jogok –, demokratikus elvek és jogállamiság tiszteletben tartása, az AKCS–EU partnerség alapvető elemét képező jó kormányzás, ideértve a korrupció elleni küzdelmet is,

| — | a felek elkötelezettsége olyan nemzetközileg elfogadott elvek és szabályok mellett, amelyek célja egy kölcsönösen támogató kapcsolat elősegítése a kereskedelem és a fenntartható fejlődés között, beleértve a következők támogatását: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend (2030-ig tartó időszakra szóló menetrend) és annak fenntartható fejlődési céljai, nemzetközi munkaügyi megállapodások és normák, többek között a teljes körű és produktív foglalkoztatás, valamint a mindenkinek biztosítandó tisztességes munka, továbbá az olyan nemzetközi éghajlati megállapodások, mint például a Párizsi Megállapodás és az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye, |
| --- | --- |

—

a felek elkötelezettsége olyan nemzetközileg elfogadott elvek és szabályok mellett, amelyek célja egy kölcsönösen támogató kapcsolat elősegítése a kereskedelem és a fenntartható fejlődés között, beleértve a következők támogatását: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend (2030-ig tartó időszakra szóló menetrend) és annak fenntartható fejlődési céljai, nemzetközi munkaügyi megállapodások és normák, többek között a teljes körű és produktív foglalkoztatás, valamint a mindenkinek biztosítandó tisztességes munka, továbbá az olyan nemzetközi éghajlati megállapodások, mint például a Párizsi Megállapodás és az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye,

| — | a feleknek a következők melletti elkötelezettsége: a partnerség központi eleme a szegénység csökkentésére és felszámolására irányuló célkitűzés, összhangban az AKCS-országok fenntartható fejlődésére és a világgazdaságba történő fokozatos integrációjára irányuló erőfeszítésekkel; következésképpen az AKCS–EU gazdasági és kereskedelmi együttműködésnek az AKCS-országokban meglévő regionális integrációs kezdeményezések alapján történő kiépítése, |
| --- | --- |

—

a feleknek a következők melletti elkötelezettsége: a partnerség központi eleme a szegénység csökkentésére és felszámolására irányuló célkitűzés, összhangban az AKCS-országok fenntartható fejlődésére és a világgazdaságba történő fokozatos integrációjára irányuló erőfeszítésekkel; következésképpen az AKCS–EU gazdasági és kereskedelmi együttműködésnek az AKCS-országokban meglévő regionális integrációs kezdeményezések alapján történő kiépítése,

| — | az AKCS–EU gazdasági és kereskedelmi együttműködés célja az AKCS-államok világgazdaságba való zökkenőmentes és fokozatos integrálásának előmozdítása, kellő tekintettel politikai döntéseikre és fejlesztési prioritásaikra, és különösen saját szegénységcsökkentési stratégiáikra, előmozdítva ezáltal fenntartható fejlődésüket és hozzájárulva a szegénység felszámolásához az AKCS-országokban, |
| --- | --- |

—

az AKCS–EU gazdasági és kereskedelmi együttműködés célja az AKCS-államok világgazdaságba való zökkenőmentes és fokozatos integrálásának előmozdítása, kellő tekintettel politikai döntéseikre és fejlesztési prioritásaikra, és különösen saját szegénységcsökkentési stratégiáikra, előmozdítva ezáltal fenntartható fejlődésüket és hozzájárulva a szegénység felszámolásához az AKCS-országokban,

| — | a felek elkötelezettsége amellett, hogy támogassák a regionális integrációs folyamatot az AKCS-államok csoportja körében, és hogy ösztönözzék a regionális integrációt mint az AKCS-országok világgazdaságba történő integrációjának kulcsfontosságú eszközét, |
| --- | --- |

—

a felek elkötelezettsége amellett, hogy támogassák a regionális integrációs folyamatot az AKCS-államok csoportja körében, és hogy ösztönözzék a regionális integrációt mint az AKCS-országok világgazdaságba történő integrációjának kulcsfontosságú eszközét,

| — | a felek elkötelezettsége a gazdasági, kereskedelmi és beruházási együttműködés megerősítése mellett, valamint az egymás közötti új kereskedelmi és beruházási dinamika kialakítása iránt, az AKCS-országok liberalizált világgazdasági viszonyokra való áttérésének megkönnyítése, továbbá a magánszektor – különösen a mikro, kis- és középvállalkozások (mkkv-k) – fejlődésének elősegítése érdekében, |
| --- | --- |

—

a felek elkötelezettsége a gazdasági, kereskedelmi és beruházási együttműködés megerősítése mellett, valamint az egymás közötti új kereskedelmi és beruházási dinamika kialakítása iránt, az AKCS-országok liberalizált világgazdasági viszonyokra való áttérésének megkönnyítése, továbbá a magánszektor – különösen a mikro, kis- és középvállalkozások (mkkv-k) – fejlődésének elősegítése érdekében,

| — | a felek elkötelezettsége amellett, hogy figyelembe vegyék az AKCS-országok és -régiók eltérő igényeit és fejlettségi szintjét, |
| --- | --- |

—

a felek elkötelezettsége amellett, hogy figyelembe vegyék az AKCS-országok és -régiók eltérő igényeit és fejlettségi szintjét,

| — | a felek elkötelezettsége amellett, hogy tiszteletben tartsák a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) keretében vállalt kötelezettségeiket, és hogy előmozdítsák a WTO célkitűzéseit, |
| --- | --- |

—

a felek elkötelezettsége amellett, hogy tiszteletben tartsák a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) keretében vállalt kötelezettségeiket, és hogy előmozdítsák a WTO célkitűzéseit,

| — | a felek azon közös célkitűzése, hogy adott esetben elmélyítsék együttműködésüket és intenzívebbé tegyék a kapacitásépítést a fenntartható kereskedelem és beruházások szempontjából releváns valamennyi területen, valamint hogy fokozatosan és kölcsönös alapon liberalizálják az áruk és szolgáltatások kereskedelmét a WTO szabályaival összhangban, figyelembe véve az AKCS-országok fejlettségi szintjét, valamint gazdasági, társadalmi és környezeti korlátaikat, |
| --- | --- |

—

a felek azon közös célkitűzése, hogy adott esetben elmélyítsék együttműködésüket és intenzívebbé tegyék a kapacitásépítést a fenntartható kereskedelem és beruházások szempontjából releváns valamennyi területen, valamint hogy fokozatosan és kölcsönös alapon liberalizálják az áruk és szolgáltatások kereskedelmét a WTO szabályaival összhangban, figyelembe véve az AKCS-országok fejlettségi szintjét, valamint gazdasági, társadalmi és környezeti korlátaikat,

| — | a felek elkötelezettsége annak biztosítása mellett, hogy a Cotonoui Megállapodás, illetve az annak helyébe lépő megállapodás keretében tett erőfeszítések, valamint a gazdasági partnerségi megállapodások (GPM-ek) keretében tett erőfeszítések kölcsönösen erősítsék egymást, |
| --- | --- |

—

a felek elkötelezettsége annak biztosítása mellett, hogy a Cotonoui Megállapodás, illetve az annak helyébe lépő megállapodás keretében tett erőfeszítések, valamint a gazdasági partnerségi megállapodások (GPM-ek) keretében tett erőfeszítések kölcsönösen erősítsék egymást,

| — | a felek ahhoz fűződő jogai, hogy a nemzetközi kötelezettségekkel összhangban szabályozzák a közérdeket szolgáló gazdasági tevékenységeket olyan legitim közpolitikai célkitűzések megvalósítása érdekében, mint például a közegészség, a szociális szolgáltatások, a közoktatás, a biztonság, a környezet, a közerkölcs, a szociális, illetve fogyasztóvédelem, valamint a magánélet és a személyes adatok védelme és előmozdítása, továbbá a kulturális sokszínűség előmozdítása és védelme. |
| --- | --- |

—

a felek ahhoz fűződő jogai, hogy a nemzetközi kötelezettségekkel összhangban szabályozzák a közérdeket szolgáló gazdasági tevékenységeket olyan legitim közpolitikai célkitűzések megvalósítása érdekében, mint például a közegészség, a szociális szolgáltatások, a közoktatás, a biztonság, a környezet, a közerkölcs, a szociális, illetve fogyasztóvédelem, valamint a magánélet és a személyes adatok védelme és előmozdítása, továbbá a kulturális sokszínűség előmozdítása és védelme.

2.   A GPM-ek jellege és hatálya

A tárgyalások célja GPM-ek megkötése egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok és régiók között. A GPM-ek célja az AKCS-államok világgazdaságba való zökkenőmentes és fokozatos integrálásának előmozdítása, kellő tekintettel politikai döntéseikre és fejlesztési prioritásaikra, előmozdítva ezáltal fenntartható fejlődésüket és hozzájárulva a szegénység felszámolásához az AKCS-országokban.

A Cotonoui Megállapodás 36. cikke (1) bekezdésének rendelkezéseivel, illetve alkalmazásának kezdőnapját követően a Cotonoui Megállapodás helyébe lépő megállapodás vonatkozó rendelkezésével összhangban a tárgyalások célja GPM-ek létrehozása, illetve adott esetben elmélyítése a Cotonoui Megállapodás 37. cikke (3) bekezdésének rendelkezéseivel, illetve alkalmazásának kezdőnapját követően a Cotonoui Megállapodás helyébe lépő megállapodás vonatkozó rendelkezésével összhangban meghatározott AKCS-alcsoportokkal, figyelembe véve az AKCS-régión belüli regionális integrációs folyamatokat.

A GPM-ek célja a felek közötti szorosabb gazdasági integráció előmozdítása, a közöttük lévő kereskedelmi akadályok fokozatos megszüntetésével, valamint az együttműködés fokozásával a kereskedelem szempontjából releváns valamennyi területen, a WTO rendelkezéseivel teljes összhangban.

A GPM-eknek a Cotonoui Megállapodásban foglalt célkitűzéseken és elveken kell alapulniuk, és különösen azok kiemelkedő fontosságú és alapvető elemein, továbbá a Cotonoui Megállapodás III. részének II. címében szereplő rendelkezéseken, illetve alkalmazásának kezdőnapját követően a Cotonoui Megállapodás helyébe lépő megállapodás vonatkozó rendelkezésein. A GPM-ekre irányuló tárgyalások során ezért figyelembe kell venni különösen a felek eltérő fejlettségi szintjét, valamint az AKCS-országok sajátos gazdasági, társadalmi és környezeti korlátait, továbbá azon képességüket, hogy gazdaságaik igazodjanak és alkalmazkodjanak a liberalizációs folyamathoz.

3.   Árukereskedelem

3.1.   Célkitűzés

A GPM-ek célja szabadkereskedelmi övezetek létrehozása a felek között, a Cotonoui Megállapodás, illetve az annak helyébe lépő megállapodás fejlesztési célkitűzései alapján, a WTO rendelkezéseivel összhangban. Ezért az alábbi piacra jutási feltételek csak e GPM-ek keretében állnak majd rendelkezésre. A GPM-ekre irányuló, árukereskedelemmel kapcsolatos jövőbeli tárgyalásokon az ilyen tárgyalások keretében már elfogadott vívmányokat kell alapul venni.

3.2.   Behozatali vámok

–   Az Európai Unióba irányuló behozatal

A GPM-eknek a jelenleg biztosított piacra jutási feltételekre kell épülniük és hatásukra e feltételeknek bővülniük kell. A vámok további lebontására vonatkozó konkrét rendelkezéseket a tárgyalások folyamán kell rögzíteni, figyelembe véve az AKCS-országok meglévő és potenciális exportérdekeit, valamint a kereskedelemliberalizációs intézkedéseknek különösen az AKCS-régión belüli regionális integrációra gyakorolt hatását.

–   Az AKCS-országokba irányuló behozatal

A fenntartható fejlődés regionális gazdasági integráció és megfelelő szakpolitikák révén történő előmozdításának elsődleges céljával a tárgyalásokon a következőkre kell törekedni: 1. az Európai Unióból származó behozatalra vonatkozó vámok eltörlése egy átmeneti időszak alatt, lényegében a kereskedelem egészének vonatkozásában, 2. a vámokkal azonos hatású összes díj eltörlése a GPM-ek alkalmazásának kezdőnapjától, valamint 3. a mennyiségi korlátozások és a velük azonos hatású intézkedések megszüntetése a GPM-ek alkalmazásának kezdőnapjától.

A vámok lebontásának ütemterve és az AKCS-országok kereskedelemliberalizációjának végső termékköre tükrözni fogja az AKCS-országok gazdasági, társadalmi és környezeti korlátait, valamint azon kapacitásukat, hogy gazdaságaikat a liberalizációs folyamathoz igazítsák. Ezért az érintett AKCS-országok sajátos korlátainak figyelembevétele érdekében a Cotonoui Megállapodás, illetve az annak helyébe lépő megállapodás, valamint a WTO-szabályok célkitűzéseivel összeegyeztethető átmeneti időszakot rugalmasan kell alkalmazni. Ugyanezt a rugalmasságot kell alkalmazni a termékkörrel és az AKCS-országok liberalizációs kötelezettségvállalásainak menetrendjével/ritmusával kapcsolatban.

A fentiek ellenére az AKCS-országok mindenkor legalább MFN-elbánást kell, hogy biztosítsanak az Európai Unió számára. Ez nem vonatkozik az AKCS-országok közötti vagy az AKCS-országok által más, nem jelentős kereskedő gazdaságnak minősülő fejlődő országok számára regionális megállapodások vagy a WTO-követelményekkel összeegyeztethető egyéb kereskedelmi rendelkezések keretében nyújtott engedményekre.

A tárgyalások során, továbbá az Európai Unió működéséről szóló szerződés 349. cikkének, valamint a Cotonoui Megállapodás, illetve alkalmazásának kezdőnapját követően az annak helyébe lépő megállapodás keretében elfogadott GPM-eknek a fényében figyelembe kell venni az Európai Unió legkülső régióinak sajátos érdekeit is. Ezzel összefüggésben a GPM-ekben mindenekelőtt különös intézkedések írhatók elő az ezekből a régiókból származó termékek javára, azzal a céllal, hogy rövid távon megvalósuljon a régiók közötti kereskedelembe való bekapcsolódásuk, a WTO-rendelkezésekkel összhangban. A tengerentúli társulási határozat (2) tükrében figyelembe kell venni a tengerentúli országok és területek érdekeit is.

Az AKCS-országoknak vállalniuk kell legalább azt, hogy az Európai Unió számára nyújtott elbánást automatikusan kiterjesztik az érintett GPM összes többi részes felére is, lehetőleg az Európai Uniót érintő kereskedelmi liberalizációt megelőzően.

Amennyiben a kereskedelmi liberalizáció következtében komoly nehézségek merülnek fel, az AKCS-országok az Európai Unióval történő konzultációt követően ideiglenesen felfüggeszthetik a liberalizációs ütemterv alkalmazását, és a WTO rendelkezéseivel teljes összhangban adott esetben átdolgozhatják vagy kiigazíthatják a szabadkereskedelmi övezet végső létrehozását célzó ütemezést.

Az AKCS-országok kereskedelmének liberalizálására irányuló tervek és ütemezés a GPM-ek részét kell, hogy képezzék. A GPM-eknek tartalmazniuk kell a megfelelő termékjegyzékeket és a vámlebontás ütemtervét. Ezeket a jegyzékeket és ütemterveket a tárgyalások során kell majd véglegesíteni.

–   Alapvámok

Az alapvámoknak, amelyekre a megállapodás szerinti csökkentéseket alkalmazni kell, az AKCS-országok által a GPM-ek aláírásának napján ténylegesen alkalmazott legnagyobb kedvezményes vámtételeknek kell lenniük. Ezeket a GPM-ekhez csatolt jegyzékben kell meghatározni.

3.3.   Általános rendelkezések

Exportvámok. A felek közötti kereskedelemben alkalmazott exportvámokat egy közösen megállapított – tíz évet meg nem haladó – ütemezés szerint kell megszüntetni.

A felek közötti kereskedelemben a kivitelre vagy a behozatalra alkalmazott mennyiségi korlátozásokat és az ezekkel azonos hatású intézkedéseket a GPM-ek alkalmazásának kezdőnapjától meg kell szüntetni.

Nemzeti elbánás és adóintézkedések. A GPM-eket olyan egységes, a nemzeti elbánásra vonatkozó rendelkezéssel kell kiegészíteni, amely biztosítja, hogy a felek termékei ne részesüljenek kevésbé előnyös elbánásban, mint a nemzeti származású hasonló termékek. A GPM-ek alkalmazásának kezdőnapjától kezdődően meg kell szüntetni valamennyi belső, már létező, hátrányosan megkülönböztető adóügyi intézkedést vagy gyakorlatot.

Adózás. A GPM-eknek a WTO-egyezmények idevágó cikkei alapján rendelkezéseket kell tartalmazniuk az adózással kapcsolatos kivételeket illetően.

Változó sebesség. Amennyiben az érintett AKCS-régiók integrációs célkitűzéseivel összeegyeztethető, a GPM-ekben változó sebességről kell rendelkezni a kereskedelmi liberalizáció tekintetében, figyelembe véve az érintett AKCS-országok fejlettségi szintjét, valamint a régión belüli integráció esetlegesen eltérő intenzitását, a régió belső integrációs folyamatával összhangban.

Élelmezésbiztonsági záradék. A GPM-eknek tartalmazniuk kell az élelmezésbiztonság elősegítését célzó, a WTO-szabályokkal összhangban lévő rendelkezéseket.

Védintézkedések. Védintézkedéseket a WTO vonatkozó rendelkezéseivel összhangban kell alkalmazni.

Dömpingellenes intézkedések. Amennyiben az egyik fél úgy találja, hogy egy másik fél a GATT rendelkezéseinek értelmében kárt okozó dömpinget vagy támogatást valósít meg, a GATT/WTO szabályaival és gyakorlataival összhangban megfelelő intézkedéseket hozhat e gyakorlattal szemben. Ezzel összefüggésben az Európai Uniónak különös figyelmet kell fordítania az érintett AKCS-országok sajátos gazdasági és társadalmi helyzetére.

Moratórium. A feleknek meg kell állapodniuk abban, hogy a regionális csoportosulás és az Európai Unió közötti GPM-ek alkalmazását követően egyik fél sem vezet be új vámokat, nem növeli a meglévő vámokat, továbbá nem vezet be új mennyiségi korlátozásokat, sem azokkal azonos hatású intézkedéseket. A feleknek a tárgyalások kezdetétől fogva figyelembe kell venniük ezt az elvet.

Átláthatóság. Mindkét félnek a másik rendelkezésére kell bocsátania vámtarifa-jegyzékét és annak minden későbbi módosítását.

Az áruk tarifális besorolása. A felek közötti kereskedelemben az áruk tarifális besorolására a harmonizált rendszert kell alkalmazni.

3.4.   Származási szabályok és igazgatási együttműködés

A származási szabályokról és az igazgatási együttműködésről folytatott tárgyalások során figyelembe kell venni az uniós származási szabályokkal kapcsolatos legfrissebb fejleményeket és az egyes GPM-ek alapján fennálló származási szabályokat. Ezzel összefüggésben az Európai Uniónak meg kell vizsgálnia az AKCS-állam(ok) által benyújtott, a származási szabályok megváltoztatására irányuló konkrét kérelmeket, amelyek célja a meglévő szabályok egyszerűsítése és az AKCS-országok jelenlegi piacra jutási lehetőségeinek javítása, figyelembe véve az egyes országokban fennálló helyzetet, valamint – különösen – az országok preferenciális kereskedelmi kapcsolatai vonatkozásában meglévő tapasztalatokat és e kapcsolatok struktúráját.

A GPM-ek révén a szerződő felek felhatalmazást kapnak majd arra, hogy megfelelő intézkedéseket hozzanak az igazgatási együttműködés hiánya vagy visszaélések esetén. A preferenciális behozatalokat érintő visszaélésekből fakadó vámveszteségek kérdését illetően horizontális tanácsi határozat alapján megfelelő intézkedéseket lehetne meghatározni.

3.5.   Vámok, a kereskedelmi eljárások egyszerűsítése, csalásellenes intézkedések és pénzügyi felelősség

A legmagasabb szintű nemzetközi normákra építve és a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló WTO-megállapodás rendelkezéseivel összhangban a tárgyalások során törekedni kell a behozatalhoz és a kivitelhez kapcsolódó valamennyi követelmény és eljárás egyszerűsítésére, különös tekintettel a vámeljárásokra, az importengedélyezésre, a vámérték-megállapításra, az árutovábbítási szabályokra és az előzetes áruvizsgálatra. A GPM-ekben szerepelnie kell majd egy a vámügyekben történő kölcsönös adminisztratív segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyvnek. A vámkedvezményekkel való visszaélés megelőzése érdekében tartalmazniuk kell továbbá egy csalás elleni záradékot.

4.   Szolgáltatáskereskedelem, beruházások és digitális kereskedelem

4.1.   Hatály

A GPM-ekben rendelkezni kell a szolgáltatáskereskedelem és a beruházások fokozatos és kölcsönös liberalizálásáról, amelynek célja, hogy olyan hasonló piaci hozzáférési lehetőségeket lehessen biztosítani, amelyek összhangban állnak a vonatkozó WTO-szabályozással, különösen a GATS-egyezmény V. cikkével, figyelembe véve az érintett AKCS-országok fejlettségi szintjét. A GPM-ek hatályának ki kell terjednie a szolgáltatásnyújtás minden módjára.

Az EUMSZ-ben foglaltaknak és különösen az általános érdekű szolgáltatásokról szóló 26. jegyzőkönyvnek megfelelően meg kell őrizni az uniós közszolgáltatások magas minőségét, figyelembe véve az EU által az e területen, így a GATS-ban vállalt kötelezettségeket is. E tárgyalásokból ki kell zárni a GATS I. cikkének (3) bekezdésében meghatározottak szerinti, az államhatalom gyakorlása során nyújtott szolgáltatásokat. A GPM-ekben újólag meg kell erősíteni a felek ahhoz fűződő jogait, hogy a nemzetközi kötelezettségekkel összhangban szabályozzák a közérdeket szolgáló gazdasági tevékenységeket.

Ezenkívül a GPM-ekben szerepelniük kell olyan szabályozási intézkedéseknek, amelyek a belső akadályok kezelését célozzák, többek között – adott esetben – a belföldi szabályozás területén. A GPM-ekben szerepelhetnek továbbá a beruházásokhoz kapcsolódó teljesítménykövetelményekre vonatkozó szabályozások.

A kereskedelem egyre terjedő digitalizációjával és a digitális kereskedelem erőteljes fejlődési dimenzióival összefüggésben a tárgyalásokon olyan szabályokról kell megállapodni, amelyek hatálya kiterjed a digitális kereskedelemre, így például az adatok határokon átívelő áramlására, nem tárgyalva ugyanakkor a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós szabályokról és nem érintve ezeket, továbbá az uniós jogszabályok sérelme nélkül. E szabályoknak arra kell irányulniuk, hogy a vállalkozások és a fogyasztók előnyére javuljanak a digitális kereskedelem feltételei, fokozódjon a mikro-, kis- és középvállalkozásoknak (mkkv-k) az ilyen kereskedelmi tevékenységekben való részvétele, továbbá hogy új lehetőségek nyíljanak az inkluzív és fenntartható növekedés és fejlődés előmozdításához. A GPM-ekben rendelkezni kell a digitális kereskedelem kapcsán felmerülő szabályozási kérdésekkel kapcsolatos megfelelő rugalmasságról, együttműködésről és párbeszédről.

A GPM-ekben rendelkezni kell arról, hogy az audiovizuális szolgáltatásokat a felek közötti egyedi, kulturális együttműködési és partnerségi megállapodások keretében külön szabályozzák. Ezeknek a megállapodásoknak biztosítaniuk kell majd az Európai Unió és tagállamai, valamint az AKCS-országok számára annak lehetőségét, hogy kulturális sokszínűségük fenntartása érdekében megőrizzék és fejlesszék saját kulturális és audiovizuális politikájuk kialakításához és megvalósításához szükséges kapacitásukat, az AKCS-országok kulturális értékeinek és identitásának elismerése, megőrzése és előmozdítása mellett, annak érdekében, hogy elősegítsék a kultúrák közötti párbeszédet ezen országok kulturális javai és szolgáltatásai piacra jutási lehetőségeinek javítása révén, a Cotonoui Megállapodás 27. cikkének rendelkezéseivel, illetve alkalmazásának kezdőnapját követően a Cotonoui Megállapodás helyébe lépő megállapodás vonatkozó rendelkezéseivel összhangban.

A feleknek meg kell majd állapodniuk abban, hogy a regionális csoportosulás és az Európai Unió közötti GPM-ek alkalmazását követően egyik fél sem vezet be új vagy a korábbiaknál hátrányosabb megkülönböztető intézkedéseket. A feleknek a tárgyalások kezdetétől fogva figyelembe kell venniük ezt az elvet.

A liberalizációs folyamatra aszimmetrikus módon kerül sor. Az AKCS-államoknak a GATS – különösen a fejlődő országok liberalizációs megállapodásokban való részvételére vonatkozó – rendelkezéseivel összhangban lehetőségük lesz bizonyos fokú rugalmasság alkalmazására általános értelemben vett fejlettségi szintjük, valamint a szektoraik és alszektoraik fejlettségének szintjétől függően.

Az Európai Unió esetében az átmeneti időszak nem haladhatja meg a 10 évet.

Az AKCS-felek tekintetében az AKCS-országok sajátos korlátainak figyelembevétele érdekében a Cotonoui Megállapodás, illetve az annak helyébe lépő megállapodás, valamint a WTO-szabályok célkitűzéseivel összeegyeztethető – ugyanakkor elviekben 15 évet meg nem haladó – átmeneti időszak rugalmas alkalmazására kerül majd sor.

A GPM-ekben részt vevő AKCS-országok vállalják, hogy legalább ugyanazokat a szabályokat alkalmazzák egymás viszonylatában, mint amelyeket az Európai Unió tekintetében alkalmaznak.

A GPM-ekkel meg kell majd erősíteni a Cotonoui Megállapodás, illetve alkalmazásának kezdőnapját követően az annak helyébe lépő megállapodás vonatkozó rendelkezései keretében tett, a szolgáltatásokhoz kötődő kötelezettségvállalásokat.

4.2.   Gyakorlati intézkedések

A tárgyalásokat el lehet halasztani, ha az AKCS-országoknál fellépő különleges gazdasági, szociális és környezeti kényszerítő körülmények azt indokolttá teszik. Ilyen esetben a felek rendszeresen értékelik a helyzetet a gazdasági partnerségi megállapodásra irányuló tárgyalások során. A felek biztosítják, hogy a tárgyalásokat előkészítő szakaszt aktívan felhasználják a tárgyalások előkészítésére, mindenekelőtt a szolgáltatások fejlesztésére irányuló megfelelő támogatás mobilizálásával, a Cotonoui Megállapodás vonatkozó rendelkezéseivel, különösen a megállapodás 41. cikkének (5) bekezdésével, illetve alkalmazásának kezdőnapját követően az annak helyébe lépő megállapodás vonatkozó rendelkezéseivel összhangban.

5.   Folyó fizetések és tőkemozgások

A GPM-ekkel meg kell erősíteni a Cotonoui Megállapodás II. mellékletének 12. cikke, illetve alkalmazásának kezdőnapját követően az annak helyébe lépő megállapodás vonatkozó rendelkezései keretében tett kötelezettségvállalásokat.

A GPM-ekben a megállapodások hatálya alá tartozó tranzakciókhoz kötődő folyó fizetések és tőkemozgások tekintetében teljes liberalizációra kell törekedni. A megállapodásoknak ezenkívül tartalmazniuk kell minden, a védintézkedésekről és külön szabályokról szóló rendelkezést is (pl. az Unió gazdasági és monetáris uniójával és a fizetési mérleggel kapcsolatban), melyeknek összhangban kell lenniük az EUMSZ-nek a tőke szabad mozgásáról szóló rendelkezéseivel.

6.   Kereskedelemmel kapcsolatos területek

6.1.   Általános kérdések

A GPM-ekben újólag meg kell erősíteni a Cotonoui Megállapodás és az annak helyébe lépő megállapodás keretében tett, a kereskedelemmel kapcsolatos területeket érintő kötelezettségvállalásokat (3), különös tekintettel a versenypolitikára, a szellemitulajdon-jogok védelmére (ideértve a földrajzi árujelzőket), a szabványosításra és tanúsításra, az állat- és növényegészségügyi intézkedésekre, a kereskedelem és a környezetvédelem kapcsolatára, a kereskedelmi és munkaügyi előírásokra, a fogyasztóvédelmi politikára és a fogyasztók egészségének védelmére. A GPM-ek e rendelkezéseit felül kell majd vizsgálni a soron következő multilaterális, plurilaterális, illetve kétoldalú kereskedelmi tárgyalások eredményeinek fényében.

6.2.   Egyes konkrét területek

A fentiek mellett az alábbiak vonatkoznak a következő területekre:

| | Beruházások.
  „A szegénység csökkentésére és felszámolására irányuló, a fenntartható fejlődéssel összhangban lévő célkitűzésnek” megfelelően (és tekintettel a Cotonoui Megállapodás 1., 29., 75–78. cikkére és II. mellékletére, illetve alkalmazásának kezdőnapját követően az annak helyébe lépő megállapodás vonatkozó rendelkezéseire) a felek megállapodnak abban, hogy olyan keretet hoznak létre, amely a beruházáskönnyítésre irányuló többoldalú kezdeményezések figyelembevétele mellett elősegíti, fokozza és ösztönzi a közöttük megvalósuló, kölcsönösen előnyös fenntartható beruházásokat. Ez a keret a megkülönböztetés tilalma, a nyitottság, az átláthatóság és a stabilitás elvén fog alapulni. A felek a beruházókra vonatkozó stabil és átlátható szabályozás segítségével elősegítik a vonzó és stabil beruházási környezet megteremtését, valamint igyekeznek hatékonyabbá tenni a pénzügyi kirekesztés felszámolását és a forráshoz jutást.
  Ha mindkét fél tárgyalási területként jelöli meg, illetve további ország- vagy régióspecifikus tárgyalási irányelvek függvényében napirendre kerülhetnek beruházásvédelmi rendelkezések is. Ezeknek összhangban kell lenniük a beruházásvédelemre – így többek között a beruházási viták rendezésére – vonatkozó megújult uniós megközelítéssel. Az ilyen rendelkezéseknek biztosítaniuk kell a beruházók és a beruházások erőteljes védelmét, ugyanakkor teljes mértékben meg kell őrizniük a felek azon jogát, hogy legitim szakpolitikai célok elérése érdekében szabályozást vezessenek be a területükön. Az esetleg sorra kerülő tárgyalások folyamán ezenkívül figyelembe kell venni a fenntartható fejlődésre és a felelős üzleti magatartásra vonatkozó, a beruházásvédelemmel kapcsolatos megreformált uniós megközelítésben is említett, nemzetközileg elismert releváns elveket és iránymutatásokat. |
| --- | --- |

Beruházások.
  „A szegénység csökkentésére és felszámolására irányuló, a fenntartható fejlődéssel összhangban lévő célkitűzésnek” megfelelően (és tekintettel a Cotonoui Megállapodás 1., 29., 75–78. cikkére és II. mellékletére, illetve alkalmazásának kezdőnapját követően az annak helyébe lépő megállapodás vonatkozó rendelkezéseire) a felek megállapodnak abban, hogy olyan keretet hoznak létre, amely a beruházáskönnyítésre irányuló többoldalú kezdeményezések figyelembevétele mellett elősegíti, fokozza és ösztönzi a közöttük megvalósuló, kölcsönösen előnyös fenntartható beruházásokat. Ez a keret a megkülönböztetés tilalma, a nyitottság, az átláthatóság és a stabilitás elvén fog alapulni. A felek a beruházókra vonatkozó stabil és átlátható szabályozás segítségével elősegítik a vonzó és stabil beruházási környezet megteremtését, valamint igyekeznek hatékonyabbá tenni a pénzügyi kirekesztés felszámolását és a forráshoz jutást.

Ha mindkét fél tárgyalási területként jelöli meg, illetve további ország- vagy régióspecifikus tárgyalási irányelvek függvényében napirendre kerülhetnek beruházásvédelmi rendelkezések is. Ezeknek összhangban kell lenniük a beruházásvédelemre – így többek között a beruházási viták rendezésére – vonatkozó megújult uniós megközelítéssel. Az ilyen rendelkezéseknek biztosítaniuk kell a beruházók és a beruházások erőteljes védelmét, ugyanakkor teljes mértékben meg kell őrizniük a felek azon jogát, hogy legitim szakpolitikai célok elérése érdekében szabályozást vezessenek be a területükön. Az esetleg sorra kerülő tárgyalások folyamán ezenkívül figyelembe kell venni a fenntartható fejlődésre és a felelős üzleti magatartásra vonatkozó, a beruházásvédelemmel kapcsolatos megreformált uniós megközelítésben is említett, nemzetközileg elismert releváns elveket és iránymutatásokat.

| | Közbeszerzés. A GPM-ek céljaként kell kitűzni, hogy minden kormányzati szinten biztosítsák a közbeszerzési szabályok és módszerek teljes átláthatóságát a közbeszerzésről szóló többoldalú megállapodás (WTO) elveinek megfelelően. Ezen túlmenően – a megkülönböztetés tilalmának elve alapján és fejlettségi szintjük figyelembevételével – a felek törekedhetnek közbeszerzési piacaik fokozatos liberalizálására is. |
| --- | --- |

Közbeszerzés. A GPM-ek céljaként kell kitűzni, hogy minden kormányzati szinten biztosítsák a közbeszerzési szabályok és módszerek teljes átláthatóságát a közbeszerzésről szóló többoldalú megállapodás (WTO) elveinek megfelelően. Ezen túlmenően – a megkülönböztetés tilalmának elve alapján és fejlettségi szintjük figyelembevételével – a felek törekedhetnek közbeszerzési piacaik fokozatos liberalizálására is.

| | Szabványok, műszaki előírások és megfelelőségértékelés. A GPM-eknek tartalmazniuk kell egy, a kereskedelem technikai akadályairól szóló átfogó fejezetet, amely a kereskedelem technikai akadályairól szóló WTO-megállapodásra épül, ám túl is mutat azon. E fejezet kidolgozása során a következőkre kell törekedni: a műszaki előírások összeegyeztethetőségének és konvergenciájának megteremtése nemzetközi szabványok alkalmazása segítségével, a vizsgálati és tanúsítási előírások egyszerűsítése a megfelelőségértékelés kockázatalapú megközelítésének alkalmazásával, továbbá az átláthatóság növelése. |
| --- | --- |

Szabványok, műszaki előírások és megfelelőségértékelés. A GPM-eknek tartalmazniuk kell egy, a kereskedelem technikai akadályairól szóló átfogó fejezetet, amely a kereskedelem technikai akadályairól szóló WTO-megállapodásra épül, ám túl is mutat azon. E fejezet kidolgozása során a következőkre kell törekedni: a műszaki előírások összeegyeztethetőségének és konvergenciájának megteremtése nemzetközi szabványok alkalmazása segítségével, a vizsgálati és tanúsítási előírások egyszerűsítése a megfelelőségértékelés kockázatalapú megközelítésének alkalmazásával, továbbá az átláthatóság növelése.

| | Állat- és növényegészségügyi szabványok. A közelmúltban megkötött uniós megállapodásokkal összhangban a GPM-eknek is tartalmazniuk kell egy az állat- és növényegészségügyi szabványokkal foglalkozó fejezetet. Az állat- és növényegészségügyi intézkedések alkalmazásáról szóló WTO-egyezmény elveire építve a tárgyalások során törekedni kell arra, hogy szó essen az olyan kérdésekről, mint a nemzetközi normák (a Nemzetközi Növényvédelmi Egyezmény, az Állategészségügyi Világszervezet által alkalmazott normák, a Codex) alkalmazása, az átláthatóság és a megkülönböztetésmentesség, az indokolatlan késedelem megelőzése, a harmonizáció, az egyenértékűség elismerése, a felek állategészségügyi és károsítóhelyzetének elismerése, a regionalizáció (zónákra való felosztás), az eljárások ellenőrzése, felügyelete és jóváhagyása, az elővigyázatosság elve, az ellenőrzések (auditok), a tanúsítás, az importellenőrzés, vészhelyzeti intézkedések, előzetes jegyzékbe vétel az állategészségügy területén, az EU egységes jogalanyként való elismerése, technikai együttműködés, jobb együttműködés az antimikrobiális rezisztencia és az állatjólét területén, valamint az állat- és növényegészségügyi szabványok területét illető intézkedésekhez kapcsolódó konkrét kereskedelmi problémák gyors kezelését célzó mechanizmus. E fejezetben a fentiek mellett hangsúlyt kell kapnia a felek között a szabványok változásakor esedékes információcserének, valamint a kísérő politikáknak, így a technikai együttműködésnek is. |
| --- | --- |

Állat- és növényegészségügyi szabványok. A közelmúltban megkötött uniós megállapodásokkal összhangban a GPM-eknek is tartalmazniuk kell egy az állat- és növényegészségügyi szabványokkal foglalkozó fejezetet. Az állat- és növényegészségügyi intézkedések alkalmazásáról szóló WTO-egyezmény elveire építve a tárgyalások során törekedni kell arra, hogy szó essen az olyan kérdésekről, mint a nemzetközi normák (a Nemzetközi Növényvédelmi Egyezmény, az Állategészségügyi Világszervezet által alkalmazott normák, a Codex) alkalmazása, az átláthatóság és a megkülönböztetésmentesség, az indokolatlan késedelem megelőzése, a harmonizáció, az egyenértékűség elismerése, a felek állategészségügyi és károsítóhelyzetének elismerése, a regionalizáció (zónákra való felosztás), az eljárások ellenőrzése, felügyelete és jóváhagyása, az elővigyázatosság elve, az ellenőrzések (auditok), a tanúsítás, az importellenőrzés, vészhelyzeti intézkedések, előzetes jegyzékbe vétel az állategészségügy területén, az EU egységes jogalanyként való elismerése, technikai együttműködés, jobb együttműködés az antimikrobiális rezisztencia és az állatjólét területén, valamint az állat- és növényegészségügyi szabványok területét illető intézkedésekhez kapcsolódó konkrét kereskedelmi problémák gyors kezelését célzó mechanizmus. E fejezetben a fentiek mellett hangsúlyt kell kapnia a felek között a szabványok változásakor esedékes információcserének, valamint a kísérő politikáknak, így a technikai együttműködésnek is.

| | Adatvédelem. A GPM-ek kidolgozása során célul kell kitűzni a magánélet és a személyes adatok magas szintű védelmének megfelelő jogi rendszerek és szakpolitikák segítségével történő biztosítását, többek között a független felügyeleti hatóságok általi jogérvényesítésen keresztül, amely a polgárok digitális gazdaságba vetett bizalmának központi tényezője, valamint a felek közötti kereskedelmi forgalom és végrehajtási együttműködés megkönnyítésének egyik kulcsfontosságú eleme. |
| --- | --- |

Adatvédelem. A GPM-ek kidolgozása során célul kell kitűzni a magánélet és a személyes adatok magas szintű védelmének megfelelő jogi rendszerek és szakpolitikák segítségével történő biztosítását, többek között a független felügyeleti hatóságok általi jogérvényesítésen keresztül, amely a polgárok digitális gazdaságba vetett bizalmának központi tényezője, valamint a felek közötti kereskedelmi forgalom és végrehajtási együttműködés megkönnyítésének egyik kulcsfontosságú eleme.

| | Szellemitulajdon-jogok. A szellemitulajdon-jogok területén a GPM-ekkel megfelelő, kiegyensúlyozott és hatékony védelmi szintet kell kialakítani, továbbá a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló WTO-megállapodásban (TRIPS-megállapodás) foglaltakon túl is rendelkezéseket kell biztosítaniuk a polgári, illetve a határokon történő jogérvényesítésre vonatkozóan, ideértve a földrajzi árujelzőket is. A GPM-ekben meg kell erősíteni a TRIPS-megállapodásban biztosított rugalmasságot. A GPM-ekben ki kell emelni a WTO miniszteri konferenciája által 2001. november 14-én elfogadott, a TRIPS-megállapodás és a közegészségügy kapcsolatáról szóló nyilatkozat jelentőségét. A GPM-ekben lefektetett jogok és kötelezettségek értelmezése és végrehajtása során a feleknek biztosítaniuk kell a dohai nyilatkozattal való összhangot. A feleknek többek között végre kell hajtaniuk a TRIPS-megállapodás 31a. cikkét, valamint az ahhoz kapcsolódó mellékletet és a melléklet függelékét, amelyek 2017. január 23-án léptek hatályba.
  A GPM-eknek közvetlen oltalmat és tényleges elismerést kell biztosítaniuk a megállapodás keretében elfogadott földrajzi jelzések (borok, szeszes italok, mezőgazdasági termékek és élelmiszerek) számára, a TRIPS-megállapodás 23. cikkében meghatározott védelmi szintre építve, többek között a földrajzi jelzésekre való utalással vagy azok bitorlásával szemben, valamint a megfelelő és hatékony jogérvényesítés, a „
  bona fide
  ” előzetes védjegyekkel való együttélés, a későbbi generikusság elleni védelem és az új földrajzi jelzések felvételének lehetőségéről való rendelkezések tekintetében. Foglalkozni kell az előzetesen meglévő egyedi – például a növényfajtákhoz, a védjegyekhez, a generikus vagy egyéb jogos előzetes felhasználáshoz kapcsolódó – jogokat érintő kérdésekkel, hogy a jelenleg fennálló konfliktusokat kölcsönösen kielégítő módon rendezni lehessen. |
| --- | --- |

Szellemitulajdon-jogok. A szellemitulajdon-jogok területén a GPM-ekkel megfelelő, kiegyensúlyozott és hatékony védelmi szintet kell kialakítani, továbbá a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló WTO-megállapodásban (TRIPS-megállapodás) foglaltakon túl is rendelkezéseket kell biztosítaniuk a polgári, illetve a határokon történő jogérvényesítésre vonatkozóan, ideértve a földrajzi árujelzőket is. A GPM-ekben meg kell erősíteni a TRIPS-megállapodásban biztosított rugalmasságot. A GPM-ekben ki kell emelni a WTO miniszteri konferenciája által 2001. november 14-én elfogadott, a TRIPS-megállapodás és a közegészségügy kapcsolatáról szóló nyilatkozat jelentőségét. A GPM-ekben lefektetett jogok és kötelezettségek értelmezése és végrehajtása során a feleknek biztosítaniuk kell a dohai nyilatkozattal való összhangot. A feleknek többek között végre kell hajtaniuk a TRIPS-megállapodás 31a. cikkét, valamint az ahhoz kapcsolódó mellékletet és a melléklet függelékét, amelyek 2017. január 23-án léptek hatályba.

A GPM-eknek közvetlen oltalmat és tényleges elismerést kell biztosítaniuk a megállapodás keretében elfogadott földrajzi jelzések (borok, szeszes italok, mezőgazdasági termékek és élelmiszerek) számára, a TRIPS-megállapodás 23. cikkében meghatározott védelmi szintre építve, többek között a földrajzi jelzésekre való utalással vagy azok bitorlásával szemben, valamint a megfelelő és hatékony jogérvényesítés, a „
  bona fide
  ” előzetes védjegyekkel való együttélés, a későbbi generikusság elleni védelem és az új földrajzi jelzések felvételének lehetőségéről való rendelkezések tekintetében. Foglalkozni kell az előzetesen meglévő egyedi – például a növényfajtákhoz, a védjegyekhez, a generikus vagy egyéb jogos előzetes felhasználáshoz kapcsolódó – jogokat érintő kérdésekkel, hogy a jelenleg fennálló konfliktusokat kölcsönösen kielégítő módon rendezni lehessen.

| | Kereskedelem és versenypolitika. A GPM-ekben a versenypolitikára, a támogatásokra és az állami tulajdonban lévő vállalatokra vonatkozó rendelkezések révén a verseny torzulásainak minimalizálására kell törekedni. E rendelkezések nem akadályozhatják a közszolgáltatások nyújtását. A rendelkezéseknek ugyanakkor biztosítaniuk kell a megfelelő rugalmasságot annak érdekében, hogy végrehajthatók legyenek a gazdasági fejlődés elősegítését vagy a szegénység csökkentését célzó intézkedések, illetve lehetséges legyen az olyan egyéb közpolitikai célok megvalósítása, mint az élelmezésbiztonság. |
| --- | --- |

Kereskedelem és versenypolitika. A GPM-ekben a versenypolitikára, a támogatásokra és az állami tulajdonban lévő vállalatokra vonatkozó rendelkezések révén a verseny torzulásainak minimalizálására kell törekedni. E rendelkezések nem akadályozhatják a közszolgáltatások nyújtását. A rendelkezéseknek ugyanakkor biztosítaniuk kell a megfelelő rugalmasságot annak érdekében, hogy végrehajthatók legyenek a gazdasági fejlődés elősegítését vagy a szegénység csökkentését célzó intézkedések, illetve lehetséges legyen az olyan egyéb közpolitikai célok megvalósítása, mint az élelmezésbiztonság.

| | Kereskedelem és fenntartható fejlődés. A GPM-eknek elő kell mozdítaniuk a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend végrehajtását, és meg kell felelniük a munkajogról – így többek között a nemi alapú megkülönböztetésmentességről – szóló releváns, nemzetközileg elfogadott elveknek és szabályoknak.
  A GPM-eknek ezért rendelkezéseket kell tartalmazniuk a következőkkel kapcsolatban: munkajog, a nemek közötti egyenlőség, a nők kereskedelemben való részvételi lehetőségeinek bővítése, továbbá a kereskedelemnek és a fenntartható fejlődésnek egyrészt a környezetvédelmi vonatkozásai – így a fenntartható halászat és akvakultúra, a biológiai sokféleség, az erdészet és az erdészeti termékek –, másrészt azoknak az éghajlatváltozáshoz kötődő vonatkozásai, különösen az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye, a Párizsi Megállapodás és az éghajlatváltozás hatásainak csökkentését célzó kezdeményezések, például a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetnél (IMO).
  A GPM-eknek olyan rendelkezéseket is tartalmazniuk kell, amelyek elősegítik az olyan releváns, nemzetközileg elismert elvek és szabályok betartását és hatékony végrehajtását, mint az alapvető munkaügyi normák, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) alapvető egyezményei, a többoldalú környezetvédelmi megállapodások, továbbá a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra, a munkaügyi ellenőrzésekre, a szociális párbeszédre, valamint a szociális és a munkavállalói védelemre vonatkozó előírások. A GPM-eknek tartalmazniuk kell valamennyi fél arra irányuló kötelezettségvállalását, hogy folyamatosan és kitartóan törekednek az ILO alapvető egyezményeinek megerősítésére.
  A GPM-ek révén a felek nemzetközi kötelezettségvállalásaival összhangban meg kell erősíteni a felek szabályozási jogát a munkaügyi és környezetvédelmi területeken, és ösztönözni kell a feleket magas fokú védelem kialakítására, többek között a környezetvédelmi szempontból legelőnyösebb lehetőségek figyelembevételével. A GPM-ekben ismételten hangsúlyozni kell az elővigyázatosság elvének tiszteletben tartását. A GPM-ekben rendelkezni kell arról, hogy a munkaügyi védelem és a környezetvédelem szintje nem csökkenthető a kereskedelem és a közvetlen külföldi tőkebefektetés ösztönzése céljából. E rendelkezéseknek arra vonatkozó kötelezettségvállalást is elő kell írniuk, hogy a felek nem térnek el a hazai munkaügyi és környezetvédelmi jogszabályaiktól, illetve nem mulasztják el érvényesíteni azokat.
  A GPM-ekkel elő kell segíteni, hogy a kereskedelem és a beruházások, így a közvetlen külföldi tőkebefektetések is nagyobb mértékben járuljanak hozzá a fenntartható fejlődéshez, mégpedig többek között olyan kérdések napirendre tűzésével, mint a környezet- és éghajlatbarát áruk és szolgáltatások kereskedelmének megkönnyítése, valamint az önkéntes alapon működő, fenntarthatóságot garantáló rendszerek és a vállalati társadalmi felelősségvállalás előmozdítása, tekintettel a nemzetközileg elismert eszközökre, továbbá ösztönözve a feleket a nemzetközi gyakorlatok – például az OECD-iránymutatások, az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek és ágazatspecifikus iránymutatások – alkalmazására.
  A GPM-eknek rendelkezéseket kell tartalmazniuk ezen rendelkezések hatékony végrehajtása és nyomon követése céljából, valamint a felek között felmerülő viták kezelését szolgáló mechanizmusra vonatkozóan. A GPM-eknek rendelkezniük kell a civil társadalmi szervezetek bevonásáról, így rendszeres konzultációkról és kommunikációs intézkedésekről. Az említett szervezeteknek nyomon kell követniük a teljes megállapodás végrehajtását, és tanácsadói szerepet kell betölteniük a felek felé. |
| --- | --- |

Kereskedelem és fenntartható fejlődés. A GPM-eknek elő kell mozdítaniuk a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend végrehajtását, és meg kell felelniük a munkajogról – így többek között a nemi alapú megkülönböztetésmentességről – szóló releváns, nemzetközileg elfogadott elveknek és szabályoknak.

A GPM-eknek ezért rendelkezéseket kell tartalmazniuk a következőkkel kapcsolatban: munkajog, a nemek közötti egyenlőség, a nők kereskedelemben való részvételi lehetőségeinek bővítése, továbbá a kereskedelemnek és a fenntartható fejlődésnek egyrészt a környezetvédelmi vonatkozásai – így a fenntartható halászat és akvakultúra, a biológiai sokféleség, az erdészet és az erdészeti termékek –, másrészt azoknak az éghajlatváltozáshoz kötődő vonatkozásai, különösen az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye, a Párizsi Megállapodás és az éghajlatváltozás hatásainak csökkentését célzó kezdeményezések, például a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetnél (IMO).

A GPM-eknek olyan rendelkezéseket is tartalmazniuk kell, amelyek elősegítik az olyan releváns, nemzetközileg elismert elvek és szabályok betartását és hatékony végrehajtását, mint az alapvető munkaügyi normák, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) alapvető egyezményei, a többoldalú környezetvédelmi megállapodások, továbbá a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra, a munkaügyi ellenőrzésekre, a szociális párbeszédre, valamint a szociális és a munkavállalói védelemre vonatkozó előírások. A GPM-eknek tartalmazniuk kell valamennyi fél arra irányuló kötelezettségvállalását, hogy folyamatosan és kitartóan törekednek az ILO alapvető egyezményeinek megerősítésére.

A GPM-ek révén a felek nemzetközi kötelezettségvállalásaival összhangban meg kell erősíteni a felek szabályozási jogát a munkaügyi és környezetvédelmi területeken, és ösztönözni kell a feleket magas fokú védelem kialakítására, többek között a környezetvédelmi szempontból legelőnyösebb lehetőségek figyelembevételével. A GPM-ekben ismételten hangsúlyozni kell az elővigyázatosság elvének tiszteletben tartását. A GPM-ekben rendelkezni kell arról, hogy a munkaügyi védelem és a környezetvédelem szintje nem csökkenthető a kereskedelem és a közvetlen külföldi tőkebefektetés ösztönzése céljából. E rendelkezéseknek arra vonatkozó kötelezettségvállalást is elő kell írniuk, hogy a felek nem térnek el a hazai munkaügyi és környezetvédelmi jogszabályaiktól, illetve nem mulasztják el érvényesíteni azokat.

A GPM-ekkel elő kell segíteni, hogy a kereskedelem és a beruházások, így a közvetlen külföldi tőkebefektetések is nagyobb mértékben járuljanak hozzá a fenntartható fejlődéshez, mégpedig többek között olyan kérdések napirendre tűzésével, mint a környezet- és éghajlatbarát áruk és szolgáltatások kereskedelmének megkönnyítése, valamint az önkéntes alapon működő, fenntarthatóságot garantáló rendszerek és a vállalati társadalmi felelősségvállalás előmozdítása, tekintettel a nemzetközileg elismert eszközökre, továbbá ösztönözve a feleket a nemzetközi gyakorlatok – például az OECD-iránymutatások, az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek és ágazatspecifikus iránymutatások – alkalmazására.

A GPM-eknek rendelkezéseket kell tartalmazniuk ezen rendelkezések hatékony végrehajtása és nyomon követése céljából, valamint a felek között felmerülő viták kezelését szolgáló mechanizmusra vonatkozóan. A GPM-eknek rendelkezniük kell a civil társadalmi szervezetek bevonásáról, így rendszeres konzultációkról és kommunikációs intézkedésekről. Az említett szervezeteknek nyomon kell követniük a teljes megállapodás végrehajtását, és tanácsadói szerepet kell betölteniük a felek felé.

| | Mezőgazdasági párbeszéd. Mivel a mezőgazdasági ágazat jelentős tényező az AKCS-országok társadalmi-gazdasági fejlődése és élelmiszerbiztonsága szempontjából, a GPM-ekkel mezőgazdasági párbeszédet is elő kell irányozni (mezőgazdasági partnerség), amelynek keretében olyan kérdések kerülhetnek napirendre, mint a mezőgazdasági áruk (főként az élelmiszerbiztonság szempontjából fontos áruk) és a regionális értékláncok, az új technológiák alkalmazása, a kereskedelmi eljárások egyszerűsítése, a piacra jutás, a felelős befektetések, valamint az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodást és ezen hatások enyhítését, a biológiai sokféleséget és a fenntartható élelmiszer-rendszereket megfelelőképpen szem előtt tartó kutatási és innovációs tevékenység. |
| --- | --- |

Mezőgazdasági párbeszéd. Mivel a mezőgazdasági ágazat jelentős tényező az AKCS-országok társadalmi-gazdasági fejlődése és élelmiszerbiztonsága szempontjából, a GPM-ekkel mezőgazdasági párbeszédet is elő kell irányozni (mezőgazdasági partnerség), amelynek keretében olyan kérdések kerülhetnek napirendre, mint a mezőgazdasági áruk (főként az élelmiszerbiztonság szempontjából fontos áruk) és a regionális értékláncok, az új technológiák alkalmazása, a kereskedelmi eljárások egyszerűsítése, a piacra jutás, a felelős befektetések, valamint az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodást és ezen hatások enyhítését, a biológiai sokféleséget és a fenntartható élelmiszer-rendszereket megfelelőképpen szem előtt tartó kutatási és innovációs tevékenység.

6.3.   Végrehajtás

E rendelkezések végrehajtását a GPM tanácsnak (lásd alább a 8. pontot) kell nyomon követnie, amelynek munkáját tapasztalt szakértőkből álló végrehajtási vegyes bizottság segíti. A végrehajtási vegyes bizottságnak rendszeresen, legalább évente egy alkalommal össze kell ülnie. A bizottságnak éves jelentéseket kell készítenie, amelyekben értékeli a megtett előrelépést és ajánlásokat fogalmaz meg a további eredményeket célzó intézkedésekre, így például fejlesztési együttműködés biztosítására vonatkozóan, a Cotonoui Megállapodás rendelkezéseivel, illetve alkalmazásának kezdőnapját követően az annak helyébe lépő megállapodás vonatkozó rendelkezéseivel összhangban. Amennyiben szükséges, fontolóra lehet venni külön albizottságok létrehozását is a kereskedelemmel kapcsolatos egyes területeken.

7.   Kiegészítő jelleg

A GPM-eknek és az AKCS-partnerek fejlesztési stratégiáinak kölcsönösen támogatniuk kell egymást. A GPM-ek céljai elérésének megkönnyítése érdekében az AKCS-országok vállalják különösen, hogy a megállapodásokat teljes mértékben beépítik fejlesztési stratégiáikba, az EU pedig hasonlóan jár el a fejlesztési együttműködési stratégiáinak keretén belül. Ez magában foglalná a magánszféra – és különösen a mikro-, kis- és középvállalkozások (mkkv-k) – fejlesztésének támogatását, annak nemi dimenziójában is, valamint annak hangsúlyozását, hogy a nyomon követés és a végrehajtás szempontjából fontos a nemek szerinti bontású adatok gyűjtése. A felek vállalják, hogy megfelelő forrásokat különítenek el erre a célra a nemzeti és regionális indikatív programokon belül a Cotonoui Megállapodás rendelkezéseivel, illetve alkalmazásának kezdőnapját követően az annak helyébe lépő megállapodás vonatkozó rendelkezéseivel összhangban.

8.   Intézményi keret

Minden egyes GPM-hez egy GPM vegyes tanácsot hoznak létre, amely a következő feladatokat látja el:

| — | biztosítja a GPM megfelelő működését, |
| --- | --- |

—

biztosítja a GPM megfelelő működését,

| — | tanulmányozza a felek közötti gazdasági és kereskedelmi együttműködés fejlődését, |
| --- | --- |

—

tanulmányozza a felek közötti gazdasági és kereskedelmi együttműködés fejlődését,

| — | azonosítja a megfelelő módszereket a GPM hatálya alá tartozó területeken – mindenekelőtt a GPM fejlesztési célkitűzéseinek megvalósításával kapcsolatban – esetlegesen felmerülő problémák megelőzésére, |
| --- | --- |

—

azonosítja a megfelelő módszereket a GPM hatálya alá tartozó területeken – mindenekelőtt a GPM fejlesztési célkitűzéseinek megvalósításával kapcsolatban – esetlegesen felmerülő problémák megelőzésére,

| — | véleménycserét tesz lehetővé és ajánlásokat tesz a gazdasági és kereskedelmi együttműködéssel kapcsolatos bármely, közös érdeklődésre számot tartó kérdésben, ideértve a GPM megfelelő végrehajtását szolgáló jövőbeli intézkedéseket is, és különösen annak szükségességéről, hogy a fejlesztési együttműködésre a Cotonoui Megállapodás rendelkezéseivel, illetve alkalmazásának kezdőnapját követően az annak helyébe lépő megállapodás vonatkozó rendelkezéseivel összhangban kerüljön sor. |
| --- | --- |

—

véleménycserét tesz lehetővé és ajánlásokat tesz a gazdasági és kereskedelmi együttműködéssel kapcsolatos bármely, közös érdeklődésre számot tartó kérdésben, ideértve a GPM megfelelő végrehajtását szolgáló jövőbeli intézkedéseket is, és különösen annak szükségességéről, hogy a fejlesztési együttműködésre a Cotonoui Megállapodás rendelkezéseivel, illetve alkalmazásának kezdőnapját követően az annak helyébe lépő megállapodás vonatkozó rendelkezéseivel összhangban kerüljön sor.

A GPM vegyes tanács összetételéről, üléseinek gyakoriságáról, napirendjéről és helyszínéről a felek közötti konzultáció útján kell megállapodni.

A GPM vegyes tanácsnak hatáskörrel kell rendelkeznie arra, hogy döntéseket hozzon a GPM hatálya alá tartozó valamennyi kérdésben. A GPM vegyes tanács jelentést tesz a Cotonoui Megállapodás 15. cikkével, illetve alkalmazásának kezdőnapját követően az annak helyébe lépő megállapodás vonatkozó rendelkezéseivel összhangban létrehozott Miniszterek Tanácsának az AKCS-államok csoportjának egészét és az Európai Uniót egyaránt érintő közös érdekű ügyekről.

A GPM-ekben rendelkezni kell a civil társadalommal folytatott rendszeres konzultációról és kommunikációról.

9.   Kivételekre vonatkozó záradék

A GPM-eknek egy a kivételekkel kapcsolatos, a megállapodások vonatkozó részeire alkalmazandó egységes záradékot kell tartalmazniuk, amely lehetővé teszi például a közrend, az emberi, állati vagy növényi élet vagy egészség védelmét, a kimerülő természeti erőforrások megőrzését stb., feltéve, hogy ezeket az intézkedéseket a WTO szabályaival összhangban alkalmazzák.

10.   Záró rendelkezések

A GPM-eknek tartalmazniuk kell a következőket:

| — | egy a vitarendezésről szóló fejezet és egy nemteljesítési záradék, köztük a Cotonoui Megállapodás 96. és 97. cikkének, illetve alkalmazásának kezdőnapját követően az annak helyébe lépő megállapodás vonatkozó rendelkezéseinek megfelelő rendelkezések. A kereskedelemmel, illetve a kereskedelemmel kapcsolatos kérdésekkel összefüggő vitarendezési eljárásról szóló rendelkezések nem érintik a felek WTO-szabályok, különösen pedig a vitarendezés szabályairól és eljárásairól szóló egyetértés szerinti jogait és kötelezettségeit, |
| --- | --- |

—

egy a vitarendezésről szóló fejezet és egy nemteljesítési záradék, köztük a Cotonoui Megállapodás 96. és 97. cikkének, illetve alkalmazásának kezdőnapját követően az annak helyébe lépő megállapodás vonatkozó rendelkezéseinek megfelelő rendelkezések. A kereskedelemmel, illetve a kereskedelemmel kapcsolatos kérdésekkel összefüggő vitarendezési eljárásról szóló rendelkezések nem érintik a felek WTO-szabályok, különösen pedig a vitarendezés szabályairól és eljárásairól szóló egyetértés szerinti jogait és kötelezettségeit,

| — | a jövőbeli fejleményekre vonatkozó záradék, amely arról rendelkezik, hogy a gazdasági partnerségi megállapodásokat – különösen csatlakozás révén – ki lehet terjeszteni vagy össze lehet vonni, a regionális integráció terén elért haladással összhangban, |
| --- | --- |

—

a jövőbeli fejleményekre vonatkozó záradék, amely arról rendelkezik, hogy a gazdasági partnerségi megállapodásokat – különösen csatlakozás révén – ki lehet terjeszteni vagy össze lehet vonni, a regionális integráció terén elért haladással összhangban,

| — | a megállapodások hatálybalépésére, (korlátlan) időhatályára, megszüntetésükre, a felmondáshoz szükséges értesítésre és a területi hatályra vonatkozó záradék. |
| --- | --- |

—

a megállapodások hatálybalépésére, (korlátlan) időhatályára, megszüntetésükre, a felmondáshoz szükséges értesítésre és a területi hatályra vonatkozó záradék.

A GPM-ek alkalmazásában az AKCS-országok részéről a „felek” a regionális csoportosulás vagy annak tagállamai, illetve a regionális csoportosulás és annak tagállamai, hatáskörüknek megfelelően. A GPM-ek a felek területén működő bármely állami, regionális vagy helyi hatóság által hozott intézkedésre is alkalmazandók.

11.   A tárgyalások felépítése és megszervezése

A Cotonoui Megállapodás vonatkozó rendelkezéseivel, illetve alkalmazásának kezdőnapját követően az annak helyébe lépő megállapodás vonatkozó rendelkezéseivel összhangban a tárgyalások időszakát az AKCS-országok köz- és magánszektorában történő kapacitásépítésre is fel kell használni azzal a céllal, hogy e szereplők fokozhassák a megfelelő regionális és többoldalú kereskedelmi stratégiák és szakpolitikák meghatározására és végrehajtására irányuló képességeiket. Ennek részét kell képeznie a versenyképesség növelésére, a regionális szervezetek megerősítésére, valamint a regionális kereskedelemi integrációs kezdeményezések támogatására irányuló – adott esetben költségvetési kiigazítással és költségvetési reformmal párosuló – intézkedéseknek, valamint az infrastruktúra modernizálására és a beruházások ösztönzésére szolgáló intézkedéseknek. Ezeket az intézkedéseket a GPM-tárgyalásokon részt vevő regionális csoportosulás és az Európai Unió nyomon követi, adott esetben regionális szinten. Az említett regionális csoportosulásnak többek között az Európai Unió és az AKCS-országok közötti nemzeti és regionális programozási párbeszéd keretében mérlegelendő javaslatokat kell tenniük.

Megfelelő mechanizmusokat kell létrehozni annak érdekében, hogy az EU-ban és az AKCS-országokban működő nem állami szereplőket tájékoztassák a tárgyalások tartalmáról és konzultáljanak velük arról, továbbá hogy biztosítani lehessen az EU és az AKCS-országok között folyamatban lévő párbeszédekkel való koordinációt.

Ezeket az irányelveket legalább tízévenként felül kell vizsgálni, és adott esetben módosítani kell.

---

(1)  Az AKCS–EU partnerségi megállapodás a 2005. június 25-én Luxembourgban aláírt megállapodással (HL L 209., 2005.8.11., 27. o.) és a 2010. június 22-én Ouagadougouban aláírt megállapodással (HL L 287., 2010.11.4., 3. o.) módosult.

(2)  A Tanács 2013/755/EU határozata (2013. november 25.) az Európai Unió és a tengerentúli országok és területek társulásáról („tengerentúli társulási határozat”) (HL L 344., 2013.12.19., 1. o.).

(3)  A Cotonoui Megállapodás 45–51. cikke és 78. cikke, illetve alkalmazásának kezdőnapját követően az annak helyébe lépő megállapodás vonatkozó rendelkezései.

---

| 2020.1.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 6/112 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.1.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 6/112

---

A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAI TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐINEK (EU) 2020/14 HATÁROZATA

(2019. december 19.)

az Európai Bizottságnak az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok és régiók közötti gazdasági partnerségi megállapodások tagállami hatáskörbe tartozó rendelkezéseiről a tagállamok nevében folytatandó tárgyalásokra való felhatalmazásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TAGÁLLAMAI KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐI,

mivel:

| (1) | 2002. június 17-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy gazdasági partnerségi megállapodások megkötésére irányuló tárgyalásokat folytasson az afrikai, karibi és csendes-óceáni(AKCS) országokkal és régiókkal, és irányelveket fogadott el az említett tárgyalásokra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

2002. június 17-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy gazdasági partnerségi megállapodások megkötésére irányuló tárgyalásokat folytasson az afrikai, karibi és csendes-óceáni(AKCS) országokkal és régiókkal, és irányelveket fogadott el az említett tárgyalásokra vonatkozóan.

| (2) | A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a módosított tárgyalási irányelvek alapján a tagállamok nevében tárgyalásokat folytasson az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok és régiók közötti gazdasági partnerségi megállapodások tagállami hatáskörbe tartozó rendelkezéseiről, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a módosított tárgyalási irányelvek alapján a tagállamok nevében tárgyalásokat folytasson az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok és régiók közötti gazdasági partnerségi megállapodások tagállami hatáskörbe tartozó rendelkezéseiről,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A tagállamok kormányainak képviselői felhatalmazzák az Európai Bizottságot, hogy a tagállamok nevében tárgyalásokat folytasson az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok és régiók közötti gazdasági partnerségi megállapodásoknak a tagállami hatáskörbe tartozó rendelkezéseiről.

(2)   A tárgyalásokat adott esetben az (EU) 2020/13 tanácsi határozat (1) függelékében foglalt tárgyalási irányelvek alapján kell lefolytatni.

2. cikk

Az 1. cikk nem érinti a tagállamok azon jövőbeli határozatait, amelyek a hatáskörükbe tartozó kérdések vonatkozásában képviselőik kijelölésével kapcsolatosak.

3. cikk

A tárgyalásokat az AKCS-munkacsoporttal konzultálva kell lefolytatni. Az egyes kereskedelemmel kapcsolatos kérdésekbe be kell vonni a Kereskedelempolitikai Bizottságot.

4. cikk

Ennek a határozatnak a Bizottság címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2019. december 19-én.

a tagállamok kormányainak képviselői részéről

az elnök

K. MIKKONEN

---

(1)  A Tanács (EU) 2020/13 határozata (2019. december 19.) az az afrikai, karibi és csendes-óceáni országokkal és régiókkal kötendő gazdasági partnerségi megállapodások uniós hatáskörbe tartozó vonatkozásairól folytatandó tárgyalásokra vonatkozó tárgyalási irányelvek módosításáról (lásd e Hivatalos Lap 101. oldalát).

1

---

| 2020.1.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 6/114 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.1.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 6/114

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/15 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2020. január 9.)

az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosításáról

(az értesítés a C(2020) 122. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a belső piac megvalósításának céljával a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állategészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1989. december 11-i 89/662/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az egyes élőállatok és állati termékek Unión belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állategészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek termelésére, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állategészségügyi szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 16-i 2002/99/EK tanácsi irányelvre (3) és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2014/709/EU bizottsági végrehajtási határozat (4) járványügyi intézkedéseket ír elő az afrikai sertéspestissel kapcsolatban egyes olyan tagállamokban (a továbbiakban: az érintett tagállamok), ahol házi sertések vagy vadon élő sertések esetében a betegség előfordulásának eseteit igazolták. A végrehajtási határozat mellékletének I–IV. része a szóban forgó betegséggel összefüggő járványügyi helyzetből adódó kockázatok szintje alapján megkülönböztetve jelöli ki és sorolja fel az érintett tagállamok bizonyos területeit. A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosítására több alkalommal is sor került annak érdekében, hogy a melléklet tükrözze az afrikai sertéspestissel kapcsolatos uniós járványügyi helyzet alakulását. A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletét legutóbb az (EU) 2019/2169 bizottsági végrehajtási határozat (5) módosította a lengyelországi és szlovákiai járványügyi helyzetnek házisertések tekintetében történt változását, továbbá az afrikai sertéspestis vadon élő sertésekben való előfordulásának Lengyelországban, Litvániában és Magyarországon észlelt további eseteit követően. |
| --- | --- |

(1)

A 2014/709/EU bizottsági végrehajtási határozat (4) járványügyi intézkedéseket ír elő az afrikai sertéspestissel kapcsolatban egyes olyan tagállamokban (a továbbiakban: az érintett tagállamok), ahol házi sertések vagy vadon élő sertések esetében a betegség előfordulásának eseteit igazolták. A végrehajtási határozat mellékletének I–IV. része a szóban forgó betegséggel összefüggő járványügyi helyzetből adódó kockázatok szintje alapján megkülönböztetve jelöli ki és sorolja fel az érintett tagállamok bizonyos területeit. A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosítására több alkalommal is sor került annak érdekében, hogy a melléklet tükrözze az afrikai sertéspestissel kapcsolatos uniós járványügyi helyzet alakulását. A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletét legutóbb az (EU) 2019/2169 bizottsági végrehajtási határozat (5) módosította a lengyelországi és szlovákiai járványügyi helyzetnek házisertések tekintetében történt változását, továbbá az afrikai sertéspestis vadon élő sertésekben való előfordulásának Lengyelországban, Litvániában és Magyarországon észlelt további eseteit követően.

| (2) | Az (EU) 2019/2169 végrehajtási határozat elfogadásának időpontja óta Lengyelországban és Magyarországon fény derült az afrikai sertéspestis vadon élő sertésekben, valamint Bulgáriában a házisertésekben való előfordulásának további eseteire. Figyelemmel a jelenlegi uniós járványügyi helyzetre, e három tagállamban újraértékelték és aktualizálták a regionalizációt. Ezenkívül a meglévő kockázatkezelési intézkedéseket szintén újraértékelték és aktualizálták. Ezeket a változásokat a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének is tükröznie kell. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2019/2169 végrehajtási határozat elfogadásának időpontja óta Lengyelországban és Magyarországon fény derült az afrikai sertéspestis vadon élő sertésekben, valamint Bulgáriában a házisertésekben való előfordulásának további eseteire. Figyelemmel a jelenlegi uniós járványügyi helyzetre, e három tagállamban újraértékelték és aktualizálták a regionalizációt. Ezenkívül a meglévő kockázatkezelési intézkedéseket szintén újraértékelték és aktualizálták. Ezeket a változásokat a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének is tükröznie kell.

| (3) | 2019 decemberének végén két esetben az afrikai sertéspestis vadon élő sertésekben való előfordulását észlelték Lengyelország żarski és lipski járásaiban, olyan területeken, amelyek jelenleg a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének I. részében vannak felsorolva. Az afrikai sertéspestis vadon élő sertésekben való előfordulásának ezen esetei a kockázati szint emelkedését jelentik, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően Lengyelország afrikai sertéspestis által érintett e területeit a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének nem az I., hanem a II. részében kell feltüntetni. |
| --- | --- |

(3)

2019 decemberének végén két esetben az afrikai sertéspestis vadon élő sertésekben való előfordulását észlelték Lengyelország żarski és lipski járásaiban, olyan területeken, amelyek jelenleg a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének I. részében vannak felsorolva. Az afrikai sertéspestis vadon élő sertésekben való előfordulásának ezen esetei a kockázati szint emelkedését jelentik, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően Lengyelország afrikai sertéspestis által érintett e területeit a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének nem az I., hanem a II. részében kell feltüntetni.

| (4) | Továbbá 2019 decemberének végén több esetben az afrikai sertéspestis vadon élő sertésekben való előfordulását észlelték Lengyelország grójecki, kraśnicki és niżański járásában is, olyan területeken, amelyek jelenleg a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének II. részében vannak felsorolva, de olyan területek közvetlen közelében találhatók, amelyek az említett melléklet I. részében vannak felsorolva. Az afrikai sertéspestis vadon élő sertésekben való előfordulásának ezen esetei a kockázati szint emelkedését jelentik, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően Lengyelországnak ezen, a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének I. részében felsorolt, az említett határozat mellékletének II. részében felsorolt területek közvetlen közelében elhelyezkedő, az afrikai sertéspestis előfordulásának e legutóbbi esetei által érintett területeit az említett határozat mellékletének nem az I., hanem a II. részében kell feltüntetni. |
| --- | --- |

(4)

Továbbá 2019 decemberének végén több esetben az afrikai sertéspestis vadon élő sertésekben való előfordulását észlelték Lengyelország grójecki, kraśnicki és niżański járásában is, olyan területeken, amelyek jelenleg a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének II. részében vannak felsorolva, de olyan területek közvetlen közelében találhatók, amelyek az említett melléklet I. részében vannak felsorolva. Az afrikai sertéspestis vadon élő sertésekben való előfordulásának ezen esetei a kockázati szint emelkedését jelentik, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően Lengyelországnak ezen, a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének I. részében felsorolt, az említett határozat mellékletének II. részében felsorolt területek közvetlen közelében elhelyezkedő, az afrikai sertéspestis előfordulásának e legutóbbi esetei által érintett területeit az említett határozat mellékletének nem az I., hanem a II. részében kell feltüntetni.

| (5) | 2019 decemberének végén több esetben az afrikai sertéspestis vadon élő sertésekben való előfordulását észlelték Magyarország Békés, Jász-Nagykun-Szolnok és Hajdú-Bihar megyéjében is, olyan területeken, amelyek jelenleg a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének II. részében vannak felsorolva, de olyan területek közvetlen közelében találhatók, amelyek az említett melléklet I. részében vannak felsorolva. Az afrikai sertéspestis vadon élő sertésekben való előfordulásának ezen esetei a kockázati szint emelkedését jelentik, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően Magyarországnak ezen, a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének I. részében felsorolt, az említett határozat mellékletének II. részében felsorolt területek közvetlen közelében elhelyezkedő, az afrikai sertéspestis előfordulásának e legutóbbi esetei által érintett területeit az említett határozat mellékletének nem az I., hanem a II. részében kell feltüntetni. |
| --- | --- |

(5)

2019 decemberének végén több esetben az afrikai sertéspestis vadon élő sertésekben való előfordulását észlelték Magyarország Békés, Jász-Nagykun-Szolnok és Hajdú-Bihar megyéjében is, olyan területeken, amelyek jelenleg a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének II. részében vannak felsorolva, de olyan területek közvetlen közelében találhatók, amelyek az említett melléklet I. részében vannak felsorolva. Az afrikai sertéspestis vadon élő sertésekben való előfordulásának ezen esetei a kockázati szint emelkedését jelentik, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően Magyarországnak ezen, a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének I. részében felsorolt, az említett határozat mellékletének II. részében felsorolt területek közvetlen közelében elhelyezkedő, az afrikai sertéspestis előfordulásának e legutóbbi esetei által érintett területeit az említett határozat mellékletének nem az I., hanem a II. részében kell feltüntetni.

| (6) | 2020 januárjában egy esetben afrikaisertéspestis-kitörést észleltek házi sertésekben a bulgáriai Shumen megyében, egy olyan területen, amely jelenleg a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének II. részében van felsorolva. Az afrikai sertéspestis házisertésekben való előfordulásának ez az esete a kockázati szint emelkedését jelenti, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően Bulgáriának az afrikai sertéspestis által érintett e területét a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének nem a II., hanem a III. részében kell feltüntetni. Mivel a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének III. része azokat a területeket sorolja fel, ahol a járványügyi helyzet még alakulóban van és igen dinamikusan változik, az említett részben felsorolt területek bármilyen módosításakor – így ebben az esetben is – különös figyelmet kell fordítani a környező területekre gyakorolt hatásra. |
| --- | --- |

(6)

2020 januárjában egy esetben afrikaisertéspestis-kitörést észleltek házi sertésekben a bulgáriai Shumen megyében, egy olyan területen, amely jelenleg a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének II. részében van felsorolva. Az afrikai sertéspestis házisertésekben való előfordulásának ez az esete a kockázati szint emelkedését jelenti, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően Bulgáriának az afrikai sertéspestis által érintett e területét a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének nem a II., hanem a III. részében kell feltüntetni. Mivel a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének III. része azokat a területeket sorolja fel, ahol a járványügyi helyzet még alakulóban van és igen dinamikusan változik, az említett részben felsorolt területek bármilyen módosításakor – így ebben az esetben is – különös figyelmet kell fordítani a környező területekre gyakorolt hatásra.

| (7) | Az afrikai sertéspestis Unión belüli járványügyi helyzetének alakulása terén bekövetkezett közelmúltbeli fejlemények figyelembevétele, valamint a betegség terjedésével kapcsolatos kockázatok elleni proaktív küzdelem érdekében Lengyelország, Magyarország és Bulgária esetében új, megfelelő méretű magas kockázatú területeket kell kijelölni, és azokat fel kell venni a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének I., II. és III. részében szereplő jegyzékekbe. A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(7)

Az afrikai sertéspestis Unión belüli járványügyi helyzetének alakulása terén bekövetkezett közelmúltbeli fejlemények figyelembevétele, valamint a betegség terjedésével kapcsolatos kockázatok elleni proaktív küzdelem érdekében Lengyelország, Magyarország és Bulgária esetében új, megfelelő méretű magas kockázatú területeket kell kijelölni, és azokat fel kell venni a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének I., II. és III. részében szereplő jegyzékekbe. A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (8) | Tekintettel az afrikai sertéspestis terjedésével kapcsolatos uniós járványügyi helyzet sürgősségére, fontos, hogy a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének az e határozattal való módosítása a lehető leghamarabb hatályba lépjen. |
| --- | --- |

(8)

Tekintettel az afrikai sertéspestis terjedésével kapcsolatos uniós járványügyi helyzet sürgősségére, fontos, hogy a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének az e határozattal való módosítása a lehető leghamarabb hatályba lépjen.

| (9) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének helyébe e határozat mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2020. január 9-én.

a Bizottság részéről

Sztella KIRIAKÍDISZ

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 395., 1989.12.30., 13. o.

1

(2)  
  HL L 224., 1990.8.18., 29. o.

2

(3)  
  HL L 18., 2003.1.23., 11. o.

3

(4)  A Bizottság 2014/709/EU végrehajtási határozata (2014. október 9.) az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről és a 2014/178/EU végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2014.10.11., 63. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2019/2169 végrehajtási határozata (2019. december 17.) az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosításáról (HL L 328., 2019.12.18., 97. o.).

5

---

MELLÉKLET

A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének helyébe a következő szöveg lép:

„MELLÉKLET

I. RÉSZ

1.   Belgium

Belgiumban a következő területek:

| in Luxembourg province:





  the area is delimited clockwise by: |
| --- |

in Luxembourg province:

the area is delimited clockwise by:

| Frontière avec la France, |
| --- |

Frontière avec la France,

| Rue Mersinhat, |
| --- |

Rue Mersinhat,

| La N818jusque son intersection avec la N83, |
| --- |

La N818jusque son intersection avec la N83,

| La N83 jusque son intersection avec la N884, |
| --- |

La N83 jusque son intersection avec la N884,

| La N884 jusque son intersection avec la N824, |
| --- |

La N884 jusque son intersection avec la N824,

| La N824 jusque son intersection avec Le Routeux, |
| --- |

La N824 jusque son intersection avec Le Routeux,

| Le Routeux, |
| --- |

Le Routeux,

| Rue d’Orgéo, |
| --- |

Rue d’Orgéo,

| Rue de la Vierre, |
| --- |

Rue de la Vierre,

| Rue du Bout-d’en-Bas, |
| --- |

Rue du Bout-d’en-Bas,

| Rue Sous l’Eglise, |
| --- |

Rue Sous l’Eglise,

| Rue Notre-Dame, |
| --- |

Rue Notre-Dame,

| Rue du Centre, |
| --- |

Rue du Centre,

| La N845 jusque son intersection avec la N85, |
| --- |

La N845 jusque son intersection avec la N85,

| La N85 jusque son intersection avec la N40, |
| --- |

La N85 jusque son intersection avec la N40,

| La N40 jusque son intersection avec la N802, |
| --- |

La N40 jusque son intersection avec la N802,

| La N802 jusque son intersection avec la N825, |
| --- |

La N802 jusque son intersection avec la N825,

| La N825 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- |

La N825 jusque son intersection avec la E25-E411,

| La E25-E411jusque son intersection avec la N40, |
| --- |

La E25-E411jusque son intersection avec la N40,

| N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle, |
| --- |

N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle,

| Rue du Tombois, |
| --- |

Rue du Tombois,

| Rue Du Pierroy, |
| --- |

Rue Du Pierroy,

| Rue Saint-Orban, |
| --- |

Rue Saint-Orban,

| Rue Saint-Aubain, |
| --- |

Rue Saint-Aubain,

| Rue des Cottages, |
| --- |

Rue des Cottages,

| Rue de Relune, |
| --- |

Rue de Relune,

| Rue de Rulune, |
| --- |

Rue de Rulune,

| Route de l’Ermitage, |
| --- |

Route de l’Ermitage,

| N87: Route de Habay, |
| --- |

N87: Route de Habay,

| Chemin des Ecoliers, |
| --- |

Chemin des Ecoliers,

| Le Routy, |
| --- |

Le Routy,

| Rue Burgknapp, |
| --- |

Rue Burgknapp,

| Rue de la Halte, |
| --- |

Rue de la Halte,

| Rue du Centre, |
| --- |

Rue du Centre,

| Rue de l’Eglise, |
| --- |

Rue de l’Eglise,

| Rue du Marquisat, |
| --- |

Rue du Marquisat,

| Rue de la Carrière, |
| --- |

Rue de la Carrière,

| Rue de la Lorraine, |
| --- |

Rue de la Lorraine,

| Rue du Beynert, |
| --- |

Rue du Beynert,

| Millewée, |
| --- |

Millewée,

| Rue du Tram, |
| --- |

Rue du Tram,

| Millewée, |
| --- |

Millewée,

| N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg, |
| --- |

N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg,

| Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg, |
| --- |

Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg,

| Frontière avec la France, |
| --- |

Frontière avec la France,

| La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy, |
| --- |

La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy,

| La N871 jusque son intersection avec la N88, |
| --- |

La N871 jusque son intersection avec la N88,

| La N88 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- |

La N88 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N811, |
| --- |

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N811,

| La N811 jusque son intersection avec la N88, |
| --- |

La N811 jusque son intersection avec la N88,

| La N88 jusque son intersection avecla N883 au niveau d’Aubange, |
| --- |

La N88 jusque son intersection avecla N883 au niveau d’Aubange,

| La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d’Aubange, |
| --- |

La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d’Aubange,

| La N81 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- |

La N81 jusque son intersection avec la E25-E411,

| La E25-E411 jusque son intersection avec la N40, |
| --- |

La E25-E411 jusque son intersection avec la N40,

| La N40 jusque son intersection avec la rue du Fet, |
| --- |

La N40 jusque son intersection avec la rue du Fet,

| Rue du Fet, |
| --- |

Rue du Fet,

| Rue de l’Accord jusque son intersection avec la rue de la Gaume, |
| --- |

Rue de l’Accord jusque son intersection avec la rue de la Gaume,

| Rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue des Bruyères, |
| --- |

Rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue des Bruyères,

| Rue des Bruyères, |
| --- |

Rue des Bruyères,

| Rue de Neufchâteau, |
| --- |

Rue de Neufchâteau,

| Rue de la Motte, |
| --- |

Rue de la Motte,

| La N894 jusque son intersection avec laN85, |
| --- |

La N894 jusque son intersection avec laN85,

| La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
| --- |

La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France.

2.   Észtország

Észtországban a következő területek:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Magyarország

Magyarországon a következő területek:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950950, 950960, 950970, 951050, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150, 956160 és 956450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950950, 950960, 950970, 951050, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150, 956160 és 956450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe,

| — | Csongrád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Csongrád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900750, 901250, 901260, 901270, 901350, 901551, 901560, 901570, 902650, 902660, 902670, 902750, 903650, 903750, 903850, 903950, 903960, 904050, 904060, 904150, 904250, 904350, 904950, 904960, 905050, 905060, 905070, 905080, 905150, 905250 és 905260 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900750, 901250, 901260, 901270, 901350, 901551, 901560, 901570, 902650, 902660, 902670, 902750, 903650, 903750, 903850, 903950, 903960, 904050, 904060, 904150, 904250, 904350, 904950, 904960, 905050, 905060, 905070, 905080, 905150, 905250 és 905260 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye 251360, 251550, 251850, 251950, 252050, 252150, 252250, 252350, 252450, 252550, 252650, 252750, és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 251360, 251550, 251850, 251950, 252050, 252150, 252250, 252350, 252450, 252550, 252650, 252750, és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 552010, 552150, 552250, 552350, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 552010, 552150, 552250, 552350, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 571050, 571150, 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050,575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577250, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580050, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 571050, 571150, 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050,575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577250, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580050, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 855650 és 855660 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 855650 és 855660 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

4.   Lettország

Lettországban a következő területek:

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Kuldīgas novada Gudenieku pagasts, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku pagasts,

| — | Pāvilostas novads, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts,

| — | Grobiņas novads, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novads,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

5.   Litvánia

Litvániában a következő területek:

| — | Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo ir Vėžaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo ir Vėžaičių seniūnijos,

| — | Plungės rajono savivaldybės: Babrungo, Kulių, Nausodžio, Paukštakių, Platelių, Plungės miesto, Šateikių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybės: Babrungo, Kulių, Nausodžio, Paukštakių, Platelių, Plungės miesto, Šateikių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Lenkimų, Mosėdžio, Notėnų, Skuodo, Skuodo miesto, Šačių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Lenkimų, Mosėdžio, Notėnų, Skuodo, Skuodo miesto, Šačių seniūnijos.

6.   Lengyelország

Lengyelországban a következő területek:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim,

| gminy Janowiec Kościelny, Janowo i Kozłowo w powiecie nidzickim, |
| --- |

gminy Janowiec Kościelny, Janowo i Kozłowo w powiecie nidzickim,

| powiat działdowski, |
| --- |

powiat działdowski,

| gminy Łukta, Miłomłyn, Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Łukta, Miłomłyn, Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim,

| gminy Kisielice, Susz, Iława z miastem Iława, Lubawa z miastem Lubawa, w powiecie iławskim, |
| --- |

gminy Kisielice, Susz, Iława z miastem Iława, Lubawa z miastem Lubawa, w powiecie iławskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Kulesze Kościelne, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Kulesze Kościelne, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| powiat zambrowski, |
| --- |

powiat zambrowski,

| w województwie mazowieckim:





  powiat ostrołęcki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat ostrołęcki,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim,

| powiat miejski Płock, |
| --- |

powiat miejski Płock,

| powiat sierpecki, |
| --- |

powiat sierpecki,

| powiat żuromiński, |
| --- |

powiat żuromiński,

| gminy Andrzejewo, Brok, Małkinia Górna, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Zaręby Kościelne i Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Andrzejewo, Brok, Małkinia Górna, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Zaręby Kościelne i Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka w powiecie ostrowskim,

| gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim,

| powiat przasnyski, |
| --- |

powiat przasnyski,

| powiat makowski, |
| --- |

powiat makowski,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Kowala, Przytyk, Wierzbica, Wolanów, Zakrzew, część gminy Jedlińsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 i część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej od drogi nr 9 w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Kowala, Przytyk, Wierzbica, Wolanów, Zakrzew, część gminy Jedlińsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 i część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej od drogi nr 9 w powiecie radomskim,

| powiat miejski Radom, |
| --- |

powiat miejski Radom,

| powiat szydłowiecki, |
| --- |

powiat szydłowiecki,

| gminy Borkowice, Gielniów, Odrzywół, Przysucha, Rusinów, Wieniawa w powiecie przysuskim, |
| --- |

gminy Borkowice, Gielniów, Odrzywół, Przysucha, Rusinów, Wieniawa w powiecie przysuskim,

| gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim,

| powiat gostyniński, |
| --- |

powiat gostyniński,

| w województwie podkarpackim:





  gmina Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gmina Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim,

| gminy Laszki, Radymno z miastem Radymno, część gminy Wiązownica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 867 i gmina wiejska Jarosław w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Laszki, Radymno z miastem Radymno, część gminy Wiązownica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 867 i gmina wiejska Jarosław w powiecie jarosławskim,

| powiat tarnobrzeski, |
| --- |

powiat tarnobrzeski,

| gminy Przeworsk z miastem Przeworsk, Gać Jawornik Polski, Kańczuga, Tryńcza i Zarzecze w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Przeworsk z miastem Przeworsk, Gać Jawornik Polski, Kańczuga, Tryńcza i Zarzecze w powiecie przeworskim,

| powiat łańcucki, |
| --- |

powiat łańcucki,

| gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez droge nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez droge nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| powiat kolbuszowski, |
| --- |

powiat kolbuszowski,

| w województwie świętokrzyskim:





  gminy Lipnik, Opatów, Wojciechowice, Sadowie i część gminy Ożarów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gminy Lipnik, Opatów, Wojciechowice, Sadowie i część gminy Ożarów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim,

| powiat sandomierski, |
| --- |

powiat sandomierski,

| gmina Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim, |
| --- |

gmina Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim,

| gminy Brody i Mirzec w powiecie starachowickim, |
| --- |

gminy Brody i Mirzec w powiecie starachowickim,

| powiat ostrowiecki, |
| --- |

powiat ostrowiecki,

| w województwie łódzkim:





  gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i Nieborów w powiecie łowickim, |
| --- |

w województwie łódzkim:

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i Nieborów w powiecie łowickim,

| gminy Biała Rawska, Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim, |
| --- |

gminy Biała Rawska, Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim,

| powiat skierniewicki, |
| --- |

powiat skierniewicki,

| powiat miejski Skierniewice, |
| --- |

powiat miejski Skierniewice,

| gminy Drzewica i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
| --- |

gminy Drzewica i Poświętne w powiecie opoczyńskim,

| gminy Czerniewice, Inowłódz, Rzeczyca i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Czerniewice, Inowłódz, Rzeczyca i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim,

| w województwie pomorskim:





  powiat nowodworski, |
| --- |

w województwie pomorskim:

powiat nowodworski,

| gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim, |
| --- |

gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim,

| gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
| --- |

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim,

| powiat gdański, |
| --- |

powiat gdański,

| Miasto Gdańsk, |
| --- |

Miasto Gdańsk,

| powiat tczewski, |
| --- |

powiat tczewski,

| powiat kwidzyński, |
| --- |

powiat kwidzyński,

| w województwie lubuskim:





  gminy Szlichtyngowa i Wschowa w powiecie wschowskim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gminy Szlichtyngowa i Wschowa w powiecie wschowskim,

| miasto Gozdnica w powiecie żagańskim, |
| --- |

miasto Gozdnica w powiecie żagańskim,

| gminy Brody, Przewóz, Trzebiel, Tuplice, część gminy Lubsko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 287, miasto Łęknica w powiecie żarskim, |
| --- |

gminy Brody, Przewóz, Trzebiel, Tuplice, część gminy Lubsko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 287, miasto Łęknica w powiecie żarskim,

| gminy Bytnica, Krosno Odrzańskie, Maszewo i Gubin z miastem Gubin w powiecie krośnieńskim, |
| --- |

gminy Bytnica, Krosno Odrzańskie, Maszewo i Gubin z miastem Gubin w powiecie krośnieńskim,

| gminy Międzyrzecz, Pszczew, Trzciel w powiecie międzyrzeckim, |
| --- |

gminy Międzyrzecz, Pszczew, Trzciel w powiecie międzyrzeckim,

| gmina Lubrza, Łagów, Skąpe, część gminy Zbąszynek położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Szczaniec położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Świebodzin położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

gmina Lubrza, Łagów, Skąpe, część gminy Zbąszynek położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Szczaniec położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Świebodzin położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie świebodzińskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim,

| gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim, |
| --- |

gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim,

| gminy Pęcław, Jerzmanowa, część gminy wiejskiej Głogów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 i miasta Głogów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- |

gminy Pęcław, Jerzmanowa, część gminy wiejskiej Głogów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 i miasta Głogów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| gminy Chocianów, Grębocice, Radwanice, Przemków i część gminy Polkowice położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 331 w powiecie polkowickim, |
| --- |

gminy Chocianów, Grębocice, Radwanice, Przemków i część gminy Polkowice położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 331 w powiecie polkowickim,

| gmina Niechlów w powiecie górowskim. |
| --- |

gmina Niechlów w powiecie górowskim.

| w województwie wielkopolskim:





  powiat leszczyński, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

powiat leszczyński,

| powiat miejski Leszno, |
| --- |

powiat miejski Leszno,

| powiat nowotomyski, |
| --- |

powiat nowotomyski,

| gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i Kamieniec w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i Kamieniec w powiecie grodziskim,

| gminy Stęszew i Buk w powiecie poznańskim, |
| --- |

gminy Stęszew i Buk w powiecie poznańskim,

| powiat kościański. |
| --- |

powiat kościański.

7.   Románia

Romániában a következő területek:

| — | Județul Suceava. |
| --- | --- |

—

Județul Suceava.

8.   Szlovákia

Szlovákiában a következő területek:

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou,

| — | the whole district of Humenné, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné,

| — | the whole district of Snina, |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina,

| — | the whole district of Sobrance, |
| --- | --- |

—

the whole district of Sobrance,

| — | the whole district of Košice-mesto, |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice-mesto,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, Pusté Čemerné and Strážske, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, Pusté Čemerné and Strážske,

| — | in the district of Košice - okolie, the whole municipalities not included in Part II. |
| --- | --- |

—

in the district of Košice - okolie, the whole municipalities not included in Part II.

9.   Görögország

Görögországban a következő területek:

| — | in the regional unit of Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality),

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality),

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality),

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality),

| — | in the regional unit of Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality),

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality), |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality),

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality), |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality),

| — | in the regional unit of Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality),

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality),

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality),

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality),

| — | in the regional unit of Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality),

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality),

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality),

| — | in the regional unit of Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality),

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality),

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

II. RÉSZ

1.   Belgium

Belgiumban a következő területek:

| in Luxembourg province:





  the area is delimited clockwise by: |
| --- |

in Luxembourg province:

the area is delimited clockwise by:

| La frontière avec la France au niveau de Florenville, |
| --- |

La frontière avec la France au niveau de Florenville,

| La N85 jusque son intersection avec la N894au niveau de Florenville, |
| --- |

La N85 jusque son intersection avec la N894au niveau de Florenville,

| La N894 jusque son intersection avec larue de la Motte, |
| --- |

La N894 jusque son intersection avec larue de la Motte,

| La rue de la Motte jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau, |
| --- |

La rue de la Motte jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau,

| La rue de Neufchâteau, |
| --- |

La rue de Neufchâteau,

| La rue des Bruyères jusque son intersection avec la rue de la Gaume, |
| --- |

La rue des Bruyères jusque son intersection avec la rue de la Gaume,

| La rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue de l’Accord, |
| --- |

La rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue de l’Accord,

| La rue de l’Accord, |
| --- |

La rue de l’Accord,

| La rue du Fet, |
| --- |

La rue du Fet,

| La N40 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- |

La N40 jusque son intersection avec la E25-E411,

| La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler, |
| --- |

La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler,

| La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d’Aubange, |
| --- |

La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d’Aubange,

| La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d’Aubange, |
| --- |

La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d’Aubange,

| La N88 jusque son intersection avec la N811, |
| --- |

La N88 jusque son intersection avec la N811,

| La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- |

La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88, |
| --- |

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88,

| La N88 jusque son intersection avec la N871, |
| --- |

La N88 jusque son intersection avec la N871,

| La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy, |
| --- |

La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy,

| La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
| --- |

La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France.

2.   Bulgária

Bulgáriában a következő területek:

| — | the whole region of Haskovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo,

| — | the whole region of Yambol, |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol,

| — | the whole region of Sliven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven,

| — | the whole region of Stara Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora,

| — | the whole region of Gabrovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo,

| — | the whole region of Pernik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik,

| — | the whole region of Kyustendil, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil,

| — | the whole region of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv,

| — | the whole region of Pazardzhik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik,

| — | the whole region of Smolyan, |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan,

| — | the whole region of Burgas excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Dobrich excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Varna excluding the areas in Part III. |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna excluding the areas in Part III.

3.   Észtország

Észtországban a következő területek:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Magyarország

Magyarországon a következő területek:

| — | Békés megye 950850, 950860, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953510, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950850, 950860, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953510, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651100, 651200, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652100, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100,653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655400, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658310, 658401, 658402, 658403, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651100, 651200, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652100, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100,653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655400, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658310, 658401, 658402, 658403, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 901850, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901450, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902550, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550 és 904650, 904750, 904760, 904850, 904860, 905350, 905360, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 901850, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901450, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902550, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550 és 904650, 904750, 904760, 904850, 904860, 905350, 905360, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703350, 703360, 703370, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705150,705250, 705350, 705450, 705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703350, 703360, 703370, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705150,705250, 705350, 705450, 705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 7151850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 7151850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye: 252460, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350 és 253450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 252460, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350 és 253450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821,552360 és 552960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821,552360 és 552960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570950, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570950, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 853560, 853650, 854150, 854250, 854350, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855750, 855850, 855950, 855960, 856051, 856150, 856250, 856260, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250, 857550, 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 853560, 853650, 854150, 854250, 854350, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855750, 855850, 855950, 855960, 856051, 856150, 856250, 856260, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250, 857550, 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Lettország

Lettországban a következő területek:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novads, |
| --- | --- |

—

Aizputes novads,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novads, |
| --- | --- |

—

Durbes novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novads, |
| --- | --- |

—

Saldus novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novads, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

6.   Litvánia

Litvániában a következő területek:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Alovės, Butrimonių, Daugų, Nemunaičio, Pivašiūnų, Punios, Raitininkų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Alovės, Butrimonių, Daugų, Nemunaičio, Pivašiūnų, Punios, Raitininkų seniūnijos,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos ir Vilkijos seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, Užliedžių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1 ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos ir Vilkijos seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, Užliedžių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1 ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė: Degučių, Marijampolės, Mokolų, Liudvinavo ir Narto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Degučių, Marijampolės, Mokolų, Liudvinavo ir Narto seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Žlibinų ir Stalgėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Žlibinų ir Stalgėnų seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių ir Ylakių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių ir Ylakių seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

7.   Lengyelország

Lengyelországban a következő területek:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gminy Elbląg, Gronowo Elbląskie, Milejewo, Młynary, Markusy, Rychliki i Tolkmicko w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Elbląg, Gronowo Elbląskie, Milejewo, Młynary, Markusy, Rychliki i Tolkmicko w powiecie elbląskim,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| powiat gołdapski, |
| --- |

powiat gołdapski,

| gmina Wieliczki w powiecie oleckim, |
| --- |

gmina Wieliczki w powiecie oleckim,

| powiat piski, |
| --- |

powiat piski,

| gmina Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gmina Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie w powiecie bartoszyckim,

| gminy Biskupiec, Gietrzwałd, Jonkowo, Purda, Stawiguda, Świątki, Olsztynek i miasto Olsztyn oraz część gminy Barczewo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Biskupiec, Gietrzwałd, Jonkowo, Purda, Stawiguda, Świątki, Olsztynek i miasto Olsztyn oraz część gminy Barczewo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie olsztyńskim,

| gmina Miłakowo, część gminy Małdyty położona na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga i część gminy Morąg położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gmina Miłakowo, część gminy Małdyty położona na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga i część gminy Morąg położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga w powiecie ostródzkim,

| część gminy Ryn położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową łączącą miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim, |
| --- |

część gminy Ryn położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową łączącą miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim,

| gminy Braniewo i miasto Braniewo, Frombork, Lelkowo, Pieniężno, Płoskinia oraz część gminy Wilczęta położona na pólnoc od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim, |
| --- |

gminy Braniewo i miasto Braniewo, Frombork, Lelkowo, Pieniężno, Płoskinia oraz część gminy Wilczęta położona na pólnoc od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim,

| gmina Reszel, część gminy Kętrzyn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn, na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy oraz na zachód i na południe od zachodniej i południowej granicy miasta Kętrzyn, miasto Kętrzyn i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gmina Reszel, część gminy Kętrzyn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn, na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy oraz na zachód i na południe od zachodniej i południowej granicy miasta Kętrzyn, miasto Kętrzyn i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim,

| gmina Nidzica w powiecie nidzickim, |
| --- |

gmina Nidzica w powiecie nidzickim,

| gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| powiat mrągowski, |
| --- |

powiat mrągowski,

| gmina Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- |

gmina Zalewo w powiecie iławskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Rudka, Brańsk z miastem Brańsk, i część gminy Boćki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Rudka, Brańsk z miastem Brańsk, i część gminy Boćki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim,

| powiat grajewski, |
| --- |

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wiznaw powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wiznaw powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| gminy Dziadkowice, Grodzisk, Mielnik, Nurzec-Stacja i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Dziadkowice, Grodzisk, Mielnik, Nurzec-Stacja i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim,

| gminy Białowieża, Czyże, Narew, Narewka, Hajnówka z miastem Hajnówka i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gminy Białowieża, Czyże, Narew, Narewka, Hajnówka z miastem Hajnówka i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim,

| gminy Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim,

| powiat kolneński z miastem Kolno, |
| --- |

powiat kolneński z miastem Kolno,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady, Choroszcz i część gminy Poświętne położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 681 w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady, Choroszcz i część gminy Poświętne położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 681 w powiecie białostockim,

| powiat suwalski, |
| --- |

powiat suwalski,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok, |
| --- |

powiat miejski Białystok,

| w województwie mazowieckim:





  powiat siedlecki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat siedlecki,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Bielany, Ceranów, Kosów Lacki, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Bielany, Ceranów, Kosów Lacki, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| powiat węgrowski, |
| --- |

powiat węgrowski,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| gminy Grudusk, Opinogóra Górna, Gołymin-Ośrodek i część gminy Glinojeck położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie ciechanowskim, |
| --- |

gminy Grudusk, Opinogóra Górna, Gołymin-Ośrodek i część gminy Glinojeck położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie ciechanowskim,

| powiat sochaczewski, |
| --- |

powiat sochaczewski,

| gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim,

| gminy Garbatka – Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Garbatka – Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim,

| powiat lipski, |
| --- |

powiat lipski,

| gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, część gminy Jedlińsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 i część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez droge nr 9 w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, część gminy Jedlińsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 i część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez droge nr 9 w powiecie radomskim,

| gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| powiat płoński, |
| --- |

powiat płoński,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| powiat wołomiński, |
| --- |

powiat wołomiński,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły w powiecie garwolińskim,

| gmina Boguty – Pianki w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gmina Boguty – Pianki w powiecie ostrowskim,

| gminy Stupsk, Wiśniewo i część gminy Strzegowo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Stupsk, Wiśniewo i część gminy Strzegowo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie mławskim,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| powiat grójecki, |
| --- |

powiat grójecki,

| powiat grodziski, |
| --- |

powiat grodziski,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| gminy Białobrzegi, Promna, Radzanów, Stara Błotnica, Wyśmierzyce w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gminy Białobrzegi, Promna, Radzanów, Stara Błotnica, Wyśmierzyce w powiecie białobrzeskim,

| gminy Klwów i Potworów w powiecie przysuskim, |
| --- |

gminy Klwów i Potworów w powiecie przysuskim,

| powiat miejski Warszawa, |
| --- |

powiat miejski Warszawa,

| w województwie lubelskim:





  powiat bialski, |
| --- |

w województwie lubelskim:

powiat bialski,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gminy Aleksandrów, Biłgoraj z miastem Biłgoraj, Biszcza, Józefów, Księżpol, Łukowa, Obsza, Potok Górny i Tarnogród, część gminy Frampol położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74, część gminy Goraj położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835, część gminy Tereszpol położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 858, część gminy Turobin położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835 w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

gminy Aleksandrów, Biłgoraj z miastem Biłgoraj, Biszcza, Józefów, Księżpol, Łukowa, Obsza, Potok Górny i Tarnogród, część gminy Frampol położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74, część gminy Goraj położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835, część gminy Tereszpol położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 858, część gminy Turobin położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835 w powiecie biłgorajskim,

| powiat janowski, |
| --- |

powiat janowski,

| powiat puławski, |
| --- |

powiat puławski,

| powiat rycki, |
| --- |

powiat rycki,

| gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Bychawa, Jabłonna, Krzczonów, Garbów Strzyżewice, Wysokie, Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Konopnica, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Bychawa, Jabłonna, Krzczonów, Garbów Strzyżewice, Wysokie, Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Konopnica, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim,

| gminy Rybczewice i Piaski w powiecie świdnickim, |
| --- |

gminy Rybczewice i Piaski w powiecie świdnickim,

| gmina Fajsławice, część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Fajsławice, część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| powiat hrubieszowski, |
| --- |

powiat hrubieszowski,

| gminy Krynice, Rachanie, Tarnawatka, Łaszczów, Telatyn, Tyszowce i Ulhówek w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Krynice, Rachanie, Tarnawatka, Łaszczów, Telatyn, Tyszowce i Ulhówek w powiecie tomaszowskim,

| gminy Białopole, Chełm, Dorohusk, Dubienka, Kamień, Leśniowice, Ruda – Huta, Sawin, Wojsławice, Żmudź w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Białopole, Chełm, Dorohusk, Dubienka, Kamień, Leśniowice, Ruda – Huta, Sawin, Wojsławice, Żmudź w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gmina Adamów, Miączyn, Sitno, Komarów-Osada, Krasnobród, Łabunie, Zamość, Grabowiec, część gminy Zwierzyniec położona na południowy-wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 858 i część gminy Skierbieszów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Adamów, Miączyn, Sitno, Komarów-Osada, Krasnobród, Łabunie, Zamość, Grabowiec, część gminy Zwierzyniec położona na południowy-wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 858 i część gminy Skierbieszów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| powiat kraśnicki, |
| --- |

powiat kraśnicki,

| powiat opolski, |
| --- |

powiat opolski,

| gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Podedwórze, Sosnowica w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Podedwórze, Sosnowica w powiecie parczewskim,

| gminy Hanna, Stary Brus, Wola Uhruska, Wyryki, gmina wiejska Włodawa oraz część gminy Hańsk położona na wschód od linii wyznaczonej od drogi nr 819 w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Stary Brus, Wola Uhruska, Wyryki, gmina wiejska Włodawa oraz część gminy Hańsk położona na wschód od linii wyznaczonej od drogi nr 819 w powiecie włodawskim,

| gmina Komarówka Podlaska w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gmina Komarówka Podlaska w powiecie radzyńskim,

| w województwie podkarpackim:





  powiat stalowowolski, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

powiat stalowowolski,

| gminy Horyniec-Zdrój, Cieszanów, Oleszyce, Stary Dzików i Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

gminy Horyniec-Zdrój, Cieszanów, Oleszyce, Stary Dzików i Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim,

| gminy Adamówka i Sieniawa w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Adamówka i Sieniawa w powiecie przeworskim,

| część gminy Wiązownica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 867 w powiecie jarosławskim, |
| --- |

część gminy Wiązownica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 867 w powiecie jarosławskim,

| gmina Kamień, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez droge nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

gmina Kamień, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez droge nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| powiat leżajski, |
| --- |

powiat leżajski,

| powiat niżański, |
| --- |

powiat niżański,

| w województwie pomorskim:





  gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
| --- |

w województwie pomorskim:

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim,

| gmina Stare Pole w powiecie malborskim, |
| --- |

gmina Stare Pole w powiecie malborskim,

| w województwie świętokrzyskim:





  gmina Tarłów i część gminy Ożarów polożona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gmina Tarłów i część gminy Ożarów polożona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim,

| w województwie lubuskim:





  gmina Sława w powiecie wschowskim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gmina Sława w powiecie wschowskim,

| gminy Bobrowice i Dąbie w powiecie krośnieńskim, |
| --- |

gminy Bobrowice i Dąbie w powiecie krośnieńskim,

| powiay nowosolski, |
| --- |

powiay nowosolski,

| powiat zielonogórski, |
| --- |

powiat zielonogórski,

| powiat miejski Zielona Góra, |
| --- |

powiat miejski Zielona Góra,

| gmina Jasień, Lipniki Łużyckie, Żary, część gminy Lubsko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 287 i część gminy wiejskiej Żary położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie żarskim, |
| --- |

gmina Jasień, Lipniki Łużyckie, Żary, część gminy Lubsko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 287 i część gminy wiejskiej Żary położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie żarskim,

| gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Niegosławice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań i miasto Żagań w powiecie żagańskim, |
| --- |

gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Niegosławice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań i miasto Żagań w powiecie żagańskim,

| część gminy Zbąszynek położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Szczaniec położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Świebodzin położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

część gminy Zbąszynek położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Szczaniec położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Świebodzin położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie świebodzińskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gmina Kotla, Żukowice, część gminy wiejskiej Głogów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12, część miasta Głogów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gmina Kotla, Żukowice, część gminy wiejskiej Głogów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12, część miasta Głogów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| gmina Gaworzyce w powiecie polkowickim, |
| --- |

gmina Gaworzyce w powiecie polkowickim,

| w województwie wielkopolskim:





  powiat wolsztyński, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

powiat wolsztyński,

| gminy Rakoniewice i Wielichowo w powiecie grodziskim. |
| --- |

gminy Rakoniewice i Wielichowo w powiecie grodziskim.

8.   Szlovákia

Szlovákiában a következő területek:

| — | in the district of Košice – okolie, the whole municipalities of Ďurkov, Kalša, Košický Klečenov, Nový Salaš, Rákoš, Ruskov, Skároš, Slančík, Slanec, Slanská Huta, Slanské Nové Mesto, Svinica and Trstené pri Hornáde, |
| --- | --- |

—

in the district of Košice – okolie, the whole municipalities of Ďurkov, Kalša, Košický Klečenov, Nový Salaš, Rákoš, Ruskov, Skároš, Slančík, Slanec, Slanská Huta, Slanské Nové Mesto, Svinica and Trstené pri Hornáde,

| — | the whole district of Trebisov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Trebisov,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not already included in Part I. |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not already included in Part I.

9.   Románia

Romániában a következő területek:

| — | Judeţul Bistrița-Năsăud. |
| --- | --- |

—

Judeţul Bistrița-Năsăud.

III. RÉSZ

1.   Bulgária

Bulgáriában a következő területek:

| — | the whole region of Kardzhali, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali,

| — | the whole region of Blagoevgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad,

| — | the whole region of Montana, |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana,

| — | the whole region of Ruse, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse,

| — | the whole region of Razgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad,

| — | the whole region of Silistra, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra,

| — | the whole region of Pleven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven,

| — | the whole region of Vratza, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza,

| — | the whole region of Vidin, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin,

| — | the whole region of Targovishte, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte,

| — | the whole region of Lovech, |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech,

| — | the whole region of Sofia city, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city,

| — | the whole region of Sofia Province, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province,

| — | the whole region of Shumen, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen,

| — | in the region of Dobrich:






  — | the whole municipality of Tervel, |
| --- | --- | --- |

—

in the region of Dobrich:

—

the whole municipality of Tervel,

| — | in the region of Varna:






  — | the whole municipality of Dalgopol, |
| --- | --- | --- |

—

in the region of Varna:

—

the whole municipality of Dalgopol,

| — | the whole municipality of Provadiya, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Provadiya,

| — | the whole municipality of Valchi dol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Valchi dol,

| — | the whole municipality of Vetrino, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Vetrino,

| — | in the region of Veliko Tarnovo:






  — | the whole municipality of Svishtov, |
| --- | --- | --- |

—

in the region of Veliko Tarnovo:

—

the whole municipality of Svishtov,

| — | the whole municipality of Pavlikeni, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Pavlikeni,

| — | the whole municipality of Polski Trambesh, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Polski Trambesh,

| — | the whole municipality of Strajitsa, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Strajitsa,

| — | in Burgas region:






  — | the whole municipality of Burgas, |
| --- | --- | --- |

—

in Burgas region:

—

the whole municipality of Burgas,

| — | the whole municipality of Kameno, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kameno,

| — | the whole municipality of Malko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Malko Tarnovo,

| — | the whole municipality of Primorsko, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Primorsko,

| — | the whole municipality of Sozopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sozopol,

| — | the whole municipality of Sredets, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sredets,

| — | the whole municipality of Tsarevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tsarevo,

| — | the whole municipality of Sungurlare, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sungurlare,

| — | the whole municipality of Ruen, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruen,

| — | the whole municipality of Aytos. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Aytos.

2.   Litvánia

Litvániában a következő területek:

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Simno, Krokialaukio ir Miroslavo seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Simno, Krokialaukio ir Miroslavo seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Čekiškės, Ežerėlio, Kačerginės, Kulautuvos, Raudondvario, Ringaudų ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1, Užliedžių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1 ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Čekiškės, Ežerėlio, Kačerginės, Kulautuvos, Raudondvario, Ringaudų ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1, Užliedžių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1 ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kazlų Rudos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rudos savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė: Gudelių, Igliaukos, Sasnavos ir Šunskų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Gudelių, Igliaukos, Sasnavos ir Šunskų seniūnijos,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos.

3.   Lengyelország

Lengyelországban a következő területek:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  Gminy Bisztynek, Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

Gminy Bisztynek, Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim,

| gminy Srokowo, Barciany, część gminy Kętrzyn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Srokowo, Barciany, część gminy Kętrzyn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gmina Stare Juchy w powiecie ełckim, |
| --- |

gmina Stare Juchy w powiecie ełckim,

| część gminy Wilczęta położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim, |
| --- |

część gminy Wilczęta położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim,

| część gminy Morąg położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga, część gminy Małdyty położona na północny – wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga w powiecie ostródzkim, |
| --- |

część gminy Morąg położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga, część gminy Małdyty położona na północny – wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga w powiecie ostródzkim,

| gminy Godkowo i Pasłęk w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Godkowo i Pasłęk w powiecie elbląskim,

| gminy Kowale Oleckie, Olecko i Świętajno w powiecie oleckim, |
| --- |

gminy Kowale Oleckie, Olecko i Świętajno w powiecie oleckim,

| powiat węgorzewski, |
| --- |

powiat węgorzewski,

| gminy Kruklanki, Wydminy, Miłki, Giżycko z miastem Giżycko i część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Kruklanki, Wydminy, Miłki, Giżycko z miastem Giżycko i część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim,

| gminy Jeziorany, Kolno, Dywity, Dobre Miasto i część gminy Barczewo położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Jeziorany, Kolno, Dywity, Dobre Miasto i część gminy Barczewo położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie olsztyńskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Orla, Wyszki, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski i część gminy Boćki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Orla, Wyszki, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski i część gminy Boćki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim,

| gminy Łapy, Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, część gminy Poświętne położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 681 w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Łapy, Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, część gminy Poświętne położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 681 w powiecie białostockim,

| gminy Kleszczele, Czeremcha i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gminy Kleszczele, Czeremcha i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim,

| gminy Perlejewo, Drohiczyn i Milejczyce w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Perlejewo, Drohiczyn i Milejczyce w powiecie siemiatyckim,

| gmina Ciechanowiec w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gmina Ciechanowiec w powiecie wysokomazowieckim,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew i część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia dorzeki Wisły w powiecie garwolińskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew i część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia dorzeki Wisły w powiecie garwolińskim,

| powiat miński, |
| --- |

powiat miński,

| gminy Jabłonna Lacka, Sabnie i Sterdyń w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Jabłonna Lacka, Sabnie i Sterdyń w powiecie sokołowskim,

| gminy Ojrzeń, Sońsk, Regimin, Ciechanów z miastem Ciechanów i część gminy Glinojeck położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie ciechanowskim, |
| --- |

gminy Ojrzeń, Sońsk, Regimin, Ciechanów z miastem Ciechanów i część gminy Glinojeck położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie ciechanowskim,

| część gminy Strzegowo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie mławskim, |
| --- |

część gminy Strzegowo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie mławskim,

| gmina Nur w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gmina Nur w powiecie ostrowskim,

| gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim,

| gmina Stromiec w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gmina Stromiec w powiecie białobrzeskim,

| w województwie lubelskim:





  gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Susiec, Tomaszów Lubelski i miasto Tomaszów Lubelski w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Susiec, Tomaszów Lubelski i miasto Tomaszów Lubelski w powiecie tomaszowskim,

| gminy Wierzbica, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Wierzbica, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze w powiecie chełmskim,

| gminy Izbica, Gorzków, Rudnik, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17, część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Izbica, Gorzków, Rudnik, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17, część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| gmina Stary Zamość, Radecznica, Szczebrzeszyn, Sułów, Nielisz, część gminy Skierbieszów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843, część gminy Zwierzyniec położona na północny-zachód od linii wyznaczonej przez droge nr 858 powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Stary Zamość, Radecznica, Szczebrzeszyn, Sułów, Nielisz, część gminy Skierbieszów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843, część gminy Zwierzyniec położona na północny-zachód od linii wyznaczonej przez droge nr 858 powiecie zamojskim,

| część gminy Frampol położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74, część gminy Goraj położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835, część gminy Tereszpol położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 858, część gminy Turobin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835 w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

część gminy Frampol położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74, część gminy Goraj położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835, część gminy Tereszpol położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 858, część gminy Turobin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835 w powiecie biłgorajskim,

| gmina Urszulin i część gminy Hańsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez droge nr 819 w powiecie włodawskim, |
| --- |

gmina Urszulin i część gminy Hańsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez droge nr 819 w powiecie włodawskim,

| powiat łęczyński, |
| --- |

powiat łęczyński,

| gmina Trawniki w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Trawniki w powiecie świdnickim,

| gminy Adamów, Krzywda, Serokomla, Wojcieszków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów, Krzywda, Serokomla, Wojcieszków w powiecie łukowskim,

| gminy Milanów, Parczew, Siemień w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Milanów, Parczew, Siemień w powiecie parczewskim,

| gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski, Ułan-Majorat, Wohyń w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski, Ułan-Majorat, Wohyń w powiecie radzyńskim,

| powiat lubartowski, |
| --- |

powiat lubartowski,

| gminy Głusk, Jastków, Niemce i Wólka w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Głusk, Jastków, Niemce i Wólka w powiecie lubelskim,

| gminy Mełgiew i miasto Świdnik w powiecie świdnickim, |
| --- |

gminy Mełgiew i miasto Świdnik w powiecie świdnickim,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| w województwie podkarpackim:





  gmina Narol w powiecie lubaczowskim. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gmina Narol w powiecie lubaczowskim.

4.   Románia

Romániában a következő területek:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Judeţul Mehedinţi, |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Judeţul Olt, |
| --- | --- |

—

Judeţul Olt,

| — | Judeţul Dolj, |
| --- | --- |

—

Judeţul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin, |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Judeţului Maramureş. |
| --- | --- |

—

Judeţului Maramureş.

IV. RÉSZ

Olaszország

Olaszországban a következő területek:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---