# Europeiska unionens L 379/2006

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 379 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 49 årgången28 december 2006 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 379

Svensk utgåva

Lagstiftning

49 årgången28 december 2006

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 1997/2006 av den 19 december 2006 om ändring av förordning (EEG) nr 2092/91 om ekologisk produktion av jordbruksprodukter och uppgifter därom på jordbruksprodukter och livsmedel (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1998/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på stöd av mindre betydelse | 5 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1999/2006 av den 20 december 2006 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa sadlar med ursprung i Folkrepubliken Kina | 11 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 2000/2006 av den 20 december 2006 om ändring av förordning (EG) nr 1870/2005 med anledning av Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen | 37 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 2001/2006 av den 21 december 2006 om anpassning av förordning (EG) nr 2295/2003 – om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1907/90 om vissa handelsnormer för ägg – med anledning av Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen | 39 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 2002/2006 av den 21 december 2006 om ändring av förordning (EG) nr 795/2004 om tillämpningsföreskrifter för det system med samlat gårdsstöd som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare | 47 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 2003/2006 av den 21 december 2006 om tillämpningsföreskrifter för finansieringen av utgifter avseende den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter genom Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) | 49 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 2004/2006 av den 22 december 2006 om ändring av förordning (EG) nr 2273/93 om fastställande av interventionsorter för spannmål och om anpassning av den förordningen med anledning av Bulgariens och Rumäniens anslutning | 54 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 2005/2006 av den 22 december 2006 om införande av preliminära antidumpningstullar på import av polyesterstapelfibrer av polyestrar (PSF) med ursprung i Malaysia och Taiwan | 65 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 2006/2006 av den 22 december 2006 om ändring av förordning (EG) nr 950/2006 till att även omfatta en årlig tullkvot för import av sockerprodukter med ursprung i Kroatien | 95 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 2007/2006 av den 22 december 2006 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 när det gäller import och transitering av vissa mellanprodukter från kategori 3-material avsedda för tekniska ändamål i medicintekniska produkter, produkter för in vitro-diagnostik och i laboratoriereagenser samt om ändring av den förordningen (
  1
  ) | 98 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 2008/2006 av den 22 december 2006 om fastställande för år 2007 av tillämpningsföreskrifter för tullkvoter för baby beef-produkter med ursprung i Kroatien, Bosnien och Hercegovina, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Serbien, Montenegro och Kosovo | 105 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 2009/2006 av den 27 december 2006 om exportbidrag för mjölk och mjölkprodukter | 117 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 2010/2006 av den 27 december 2006 om fastställande av den kvantitet som finns tillgänglig för första halvåret 2007 av vissa produkter inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter inom ramen för de kvoter som öppnats av gemenskapen för vilka det endast krävs importlicens | 121 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

Sida

*

Rådets förordning (EG) nr 1997/2006 av den 19 december 2006 om ändring av förordning (EEG) nr 2092/91 om ekologisk produktion av jordbruksprodukter och uppgifter därom på jordbruksprodukter och livsmedel (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1998/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på stöd av mindre betydelse

5

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1999/2006 av den 20 december 2006 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa sadlar med ursprung i Folkrepubliken Kina

11

*

Kommissionens förordning (EG) nr 2000/2006 av den 20 december 2006 om ändring av förordning (EG) nr 1870/2005 med anledning av Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen

37

*

Kommissionens förordning (EG) nr 2001/2006 av den 21 december 2006 om anpassning av förordning (EG) nr 2295/2003 – om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1907/90 om vissa handelsnormer för ägg – med anledning av Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen

39

*

Kommissionens förordning (EG) nr 2002/2006 av den 21 december 2006 om ändring av förordning (EG) nr 795/2004 om tillämpningsföreskrifter för det system med samlat gårdsstöd som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare

47

*

Kommissionens förordning (EG) nr 2003/2006 av den 21 december 2006 om tillämpningsföreskrifter för finansieringen av utgifter avseende den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter genom Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ)

49

*

Kommissionens förordning (EG) nr 2004/2006 av den 22 december 2006 om ändring av förordning (EG) nr 2273/93 om fastställande av interventionsorter för spannmål och om anpassning av den förordningen med anledning av Bulgariens och Rumäniens anslutning

54

*

Kommissionens förordning (EG) nr 2005/2006 av den 22 december 2006 om införande av preliminära antidumpningstullar på import av polyesterstapelfibrer av polyestrar (PSF) med ursprung i Malaysia och Taiwan

65

*

Kommissionens förordning (EG) nr 2006/2006 av den 22 december 2006 om ändring av förordning (EG) nr 950/2006 till att även omfatta en årlig tullkvot för import av sockerprodukter med ursprung i Kroatien

95

*

Kommissionens förordning (EG) nr 2007/2006 av den 22 december 2006 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 när det gäller import och transitering av vissa mellanprodukter från kategori 3-material avsedda för tekniska ändamål i medicintekniska produkter, produkter för in vitro-diagnostik och i laboratoriereagenser samt om ändring av den förordningen (
  1
  )

1

98

*

Kommissionens förordning (EG) nr 2008/2006 av den 22 december 2006 om fastställande för år 2007 av tillämpningsföreskrifter för tullkvoter för baby beef-produkter med ursprung i Kroatien, Bosnien och Hercegovina, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Serbien, Montenegro och Kosovo

105

Kommissionens förordning (EG) nr 2009/2006 av den 27 december 2006 om exportbidrag för mjölk och mjölkprodukter

117

Kommissionens förordning (EG) nr 2010/2006 av den 27 december 2006 om fastställande av den kvantitet som finns tillgänglig för första halvåret 2007 av vissa produkter inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter inom ramen för de kvoter som öppnats av gemenskapen för vilka det endast krävs importlicens

121

| | | II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Rådet |
| | * | Rådets beslut av den 21 december 2006 om genomförande av artikel 2.3 i förordning (EG) nr 2580/2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism | 123 |
| | | Kommissionen |
| | * | Kommissionens beslut av den 22 december 2006 om att inte införa dimetenamid i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG och om återkallande av godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller detta ämne
  [delgivet med nr K(2006) 6895]

   (
  1
  ) | 125 |
| | * | Kommissionens beslut av den 22 december 2006 om att inte införa fosalon i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG och om återkallande av godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller detta ämne
  [delgivet med nr K(2006) 6897]

   (
  1
  ) | 127 |

II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Rådet

*

Rådets beslut av den 21 december 2006 om genomförande av artikel 2.3 i förordning (EG) nr 2580/2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism

123

Kommissionen

*

Kommissionens beslut av den 22 december 2006 om att inte införa dimetenamid i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG och om återkallande av godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller detta ämne
  [delgivet med nr K(2006) 6895]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2006) 6895]

1

125

*

Kommissionens beslut av den 22 december 2006 om att inte införa fosalon i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG och om återkallande av godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller detta ämne
  [delgivet med nr K(2006) 6897]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2006) 6897]

1

127

| | | Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen |
| --- | --- | --- |
| | * | Rådets gemensamma ståndpunkt 2006/1011/GUSP av den 21 december 2006 om genomförande av gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP om tillämpning av särskilda åtgärder i syfte att bekämpa terrorism | 129 |

Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen

*

Rådets gemensamma ståndpunkt 2006/1011/GUSP av den 21 december 2006 om genomförande av gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP om tillämpning av särskilda åtgärder i syfte att bekämpa terrorism

129

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

| 28.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 379/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 379/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 1997/2006

av den 19 december 2006

om ändring av förordning (EEG) nr 2092/91 om ekologisk produktion av jordbruksprodukter och uppgifter därom på jordbruksprodukter och livsmedel

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 37,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1), och

av följande skäl:

| (1) | Det är nödvändigt att komma vidare med genomförandet av den europeiska handlingsplanen för ekologiska livsmedel och ekologiskt jordbruk på grundval av konkreta åtgärder för förenkling och övergripande enhetlighet. |
| --- | --- |

(1)

Det är nödvändigt att komma vidare med genomförandet av den europeiska handlingsplanen för ekologiska livsmedel och ekologiskt jordbruk på grundval av konkreta åtgärder för förenkling och övergripande enhetlighet.

| (2) | Ekologiska produkter som har importerats till gemenskapen bör tillåtas att släppas ut på gemenskapens marknad märkta med en hänvisning till ekologiskt jordbruk, om de har producerats i enlighet med produktionsregler och kontrollsystem som överensstämmer eller är likvärdiga med dem som fastställs i gemenskapens lagstiftning. |
| --- | --- |

(2)

Ekologiska produkter som har importerats till gemenskapen bör tillåtas att släppas ut på gemenskapens marknad märkta med en hänvisning till ekologiskt jordbruk, om de har producerats i enlighet med produktionsregler och kontrollsystem som överensstämmer eller är likvärdiga med dem som fastställs i gemenskapens lagstiftning.

| (3) | Tredjeländer vars produktionsstandarder och kontrollsystem är likvärdiga med dem som tillämpas i gemenskapen bör erkännas, och en förteckning över de länderna bör offentliggöras. Kontrollorgan eller kontrollmyndigheter som har behörighet att genomföra kontroller i länder som inte finns med i förteckningen över erkända tredjeländer bör också erkännas och föras in i en förteckning. Tredjelandsaktörer som producerar helt och hållet enligt gemenskapens regler bör få möjlighet att underställa sin verksamhet de kontrollorgan och kontrollmyndigheter som har erkänts av kommissionen för detta ändamål. |
| --- | --- |

(3)

Tredjeländer vars produktionsstandarder och kontrollsystem är likvärdiga med dem som tillämpas i gemenskapen bör erkännas, och en förteckning över de länderna bör offentliggöras. Kontrollorgan eller kontrollmyndigheter som har behörighet att genomföra kontroller i länder som inte finns med i förteckningen över erkända tredjeländer bör också erkännas och föras in i en förteckning. Tredjelandsaktörer som producerar helt och hållet enligt gemenskapens regler bör få möjlighet att underställa sin verksamhet de kontrollorgan och kontrollmyndigheter som har erkänts av kommissionen för detta ändamål.

| (4) | Enligt rådets förordning (EEG) nr 2092/91 av den 24 juni 1991 om ekologisk produktion av jordbruksprodukter och uppgifter därom på jordbruksprodukter och livsmedel (2) har medlemsstaterna fram till och med den 31 december 2006 möjlighet att bevilja tillstånd till importörer för att släppa ut enskilda produkter på gemenskapens marknad på vissa villkor. Den bör ändras så att det importsystemet kan ersättas med ett system som är tillämpligt efter den dagen. |
| --- | --- |

(4)

Enligt rådets förordning (EEG) nr 2092/91 av den 24 juni 1991 om ekologisk produktion av jordbruksprodukter och uppgifter därom på jordbruksprodukter och livsmedel (2) har medlemsstaterna fram till och med den 31 december 2006 möjlighet att bevilja tillstånd till importörer för att släppa ut enskilda produkter på gemenskapens marknad på vissa villkor. Den bör ändras så att det importsystemet kan ersättas med ett system som är tillämpligt efter den dagen.

| (5) | För att inte skapa störningar i den internationella handeln är det nödvändigt att förlänga medlemsstaternas möjlighet att fortsätta att från fall till fall bevilja importörer tillstånd att släppa ut produkter på gemenskapens marknad till dess att de åtgärder har införts som är nödvändiga för att det nya importsystemet skall fungera, i synnerhet när det gäller erkännandet av kontrollorgan och kontrollmyndigheter som skall vara behöriga att genomföra kontroller i länder som inte finns med i förteckningen över erkända tredjeländer. |
| --- | --- |

(5)

För att inte skapa störningar i den internationella handeln är det nödvändigt att förlänga medlemsstaternas möjlighet att fortsätta att från fall till fall bevilja importörer tillstånd att släppa ut produkter på gemenskapens marknad till dess att de åtgärder har införts som är nödvändiga för att det nya importsystemet skall fungera, i synnerhet när det gäller erkännandet av kontrollorgan och kontrollmyndigheter som skall vara behöriga att genomföra kontroller i länder som inte finns med i förteckningen över erkända tredjeländer.

| (6) | Förordning (EEG) nr 2092/91 bör ändras i enlighet därmed. |
| --- | --- |

(6)

Förordning (EEG) nr 2092/91 bör ändras i enlighet därmed.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EEG) nr 2092/91 skall ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 10.1 b skall ersättas med följande:






  ”b) | har underkastats det kontrollsystem som avses i artikel 9 eller har importerats i överensstämmelse med artikel 11;
  om det rör sig om produkter som importeras i enlighet med artikel 11.6 skall dock genomförandet av kontrollsystemet vara förenligt med krav som är likvärdiga med kraven i artikel 9 och särskilt punkt 4 i den artikeln.” |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 10.1 b skall ersättas med följande:

”b)

har underkastats det kontrollsystem som avses i artikel 9 eller har importerats i överensstämmelse med artikel 11;

om det rör sig om produkter som importeras i enlighet med artikel 11.6 skall dock genomförandet av kontrollsystemet vara förenligt med krav som är likvärdiga med kraven i artikel 9 och särskilt punkt 4 i den artikeln.”

| 2. | Artikel 11 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 11
  1.   En produkt som importeras från ett tredjeland får släppas ut på gemenskapens marknad märkt som en produkt med uppgifter som hänvisar till den ekologiska produktionsmetoden förutsatt att






  a) | produkten uppfyller bestämmelserna i artiklarna 5 och 6 i denna förordning, |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 11 skall ersättas med följande:

”Artikel 11

1.   En produkt som importeras från ett tredjeland får släppas ut på gemenskapens marknad märkt som en produkt med uppgifter som hänvisar till den ekologiska produktionsmetoden förutsatt att

a)

produkten uppfyller bestämmelserna i artiklarna 5 och 6 i denna förordning,

| b) | alla aktörer, inklusive exportörerna, har öppnat sin verksamhet för ett kontrollorgan eller en kontrollmyndighet som har erkänts i enlighet med punkt 2, och |
| --- | --- |

b)

alla aktörer, inklusive exportörerna, har öppnat sin verksamhet för ett kontrollorgan eller en kontrollmyndighet som har erkänts i enlighet med punkt 2, och

| c) | de berörda aktörerna när som helst, till importörerna eller de nationella myndigheterna, kan lämna dokumentation som möjliggör identifiering av vilken aktör som genomförde den senaste åtgärden och den typ eller det sortiment av produkter han kontrollerar, samt möjliggör kontroll av att den aktören uppfyller leden a och b, samt giltighetsperioden. |
| --- | --- |

c)

de berörda aktörerna när som helst, till importörerna eller de nationella myndigheterna, kan lämna dokumentation som möjliggör identifiering av vilken aktör som genomförde den senaste åtgärden och den typ eller det sortiment av produkter han kontrollerar, samt möjliggör kontroll av att den aktören uppfyller leden a och b, samt giltighetsperioden.

2.   Kommissionen skall, i enlighet med förfarandet i artikel 14.2, erkänna de kontrollorgan och kontrollmyndigheter som avses i punkt 1 b, inklusive kontrollorgan och kontrollmyndigheter som avses i artikel 9, som är behöriga att utföra kontroller och utfärda sådan dokumentation som avses i punkt 1 c i tredjeländer, och upprätta en förteckning över dessa kontrollorgan och kontrollmyndigheter.

Kontrollorganen skall vara godkända enligt relevant Europastandard EN 45011 eller ISO-guide 65 ”Allmänna krav vid certifiering av produkter” som är den senaste version som meddelats genom offentliggörande i C-serien av Europeiska unionens officiella tidning. Kontrollorganen skall genomgå regelbundna utvärderingar på platsen, övervakning och flerårig omprövning av sin verksamhet genom ackrediteringsorganet.

När kommissionen granskar ansökningar om erkännande skall den uppmana kontrollorganet eller kontrollmyndigheten att lämna all nödvändig information. Kommissionen får även ge experter i uppdrag att på platsen granska produktionsreglerna och den kontrollverksamhet som berörda kontrollorgan eller kontrollmyndighet bedriver i tredjelandet.

De erkända kontrollorganen eller kontrollmyndigheterna skall lämna de utvärderingsrapporter som utfärdats av ackrediteringsorganet eller, i förekommande fall, den behöriga myndigheten vid den regelbundna utvärderingen på platsen, övervakningen och fleråriga omprövningen av deras verksamhet.

På grundval av utvärderingsrapporterna skall kommissionen med bistånd av medlemsstaterna säkerställa en lämplig tillsyn av de erkända kontrollorganen och kontrollmyndigheterna genom regelbunden omprövning av deras erkännande. Tillsynens natur skall bestämmas utifrån en bedömning av risken för att det skall förekomma oegentligheter eller överträdelser av bestämmelserna i denna förordning.

3.   En produkt som importeras från ett tredjeland får även släppas ut på gemenskapens marknad märkt som en produkt med uppgifter som hänvisar till den ekologiska produktionsmetoden förutsatt att

| a) | produkten har framställts i enlighet med produktionsstandarder som är likvärdiga med de produktionsregler som fastställs i artiklarna 5 och 6 för ekologisk produktion i gemenskapen, |
| --- | --- |

a)

produkten har framställts i enlighet med produktionsstandarder som är likvärdiga med de produktionsregler som fastställs i artiklarna 5 och 6 för ekologisk produktion i gemenskapen,

| b) | aktörerna har omfattats av kontrollåtgärder som är likvärdiga med dem som avses i artiklarna 8 och 9 och sådana åtgärder har tillämpats stadigvarande och effektivt, |
| --- | --- |

b)

aktörerna har omfattats av kontrollåtgärder som är likvärdiga med dem som avses i artiklarna 8 och 9 och sådana åtgärder har tillämpats stadigvarande och effektivt,

| c) | aktörerna i tredjeländer i samtliga produktions-, berednings- och distributionsled har öppnat sin verksamhet för ett kontrollsystem som erkänts i enlighet med punkt 4 eller ett kontrollorgan eller en kontrollmyndighet som erkänts i enlighet med punkt 5, och |
| --- | --- |

c)

aktörerna i tredjeländer i samtliga produktions-, berednings- och distributionsled har öppnat sin verksamhet för ett kontrollsystem som erkänts i enlighet med punkt 4 eller ett kontrollorgan eller en kontrollmyndighet som erkänts i enlighet med punkt 5, och

| d) | produkten omfattas av ett kontrollintyg som utfärdats av de behöriga myndigheterna eller kontrollorganen eller kontrollmyndigheterna i ett tredjeland som erkänts i enlighet med punkt 4 eller ett kontrollorgan eller en kontrollmyndighet som erkänts i enlighet med punkt 5, och som bekräftar att produkten uppfyller de villkor som fastställs i denna punkt. Originalet av intyget skall åtfölja varorna till den förste mottagarens lokaler. Därefter skall importören hålla intyget tillgängligt för kontrollorganet och, i förekommande fall, kontrollmyndigheten i minst två år. |
| --- | --- |

d)

produkten omfattas av ett kontrollintyg som utfärdats av de behöriga myndigheterna eller kontrollorganen eller kontrollmyndigheterna i ett tredjeland som erkänts i enlighet med punkt 4 eller ett kontrollorgan eller en kontrollmyndighet som erkänts i enlighet med punkt 5, och som bekräftar att produkten uppfyller de villkor som fastställs i denna punkt. Originalet av intyget skall åtfölja varorna till den förste mottagarens lokaler. Därefter skall importören hålla intyget tillgängligt för kontrollorganet och, i förekommande fall, kontrollmyndigheten i minst två år.

4.   Kommissionen får i enlighet med det förfarande som avses i artikel 14.2 erkänna de tredjeländer vars produktionssystem följer regler som är likvärdiga med dem som fastställs i artiklarna 5 och 6 och vars kontrollsystem är likvärdiga med dem som fastställs i artiklarna 8 och 9, och får upprätta en förteckning över de länderna. Vid bedömningen av likvärdigheten skall hänsyn tas till riktlinjerna i Codex Alimentarius, CAC/GL 32.

När kommissionen granskar ansökningar om erkännande skall den uppmana tredjelandet att lämna all nödvändig information. Kommissionen får ge experter i uppdrag att på platsen granska det berörda tredjelandets produktionsregler och kontrollsystem.

Senast den 31 mars varje år skall de erkända tredjeländerna sända en kortfattad årsrapport till kommissionen om genomförandet och efterlevnaden av deras kontrollsystem.

På grundval av informationen i dessa årsrapporter skall kommissionen med bistånd av medlemsstaterna säkerställa en lämplig tillsyn av de erkända tredjeländerna genom regelbunden omprövning av deras erkännande. Tillsynens natur skall bestämmas utifrån en bedömning av risken för att det skall förekomma oegentligheter eller överträdelser av bestämmelserna i denna förordning.

5.   När det gäller import som inte skett enligt punkt 1 och inte skett från ett tredjeland som har erkänts enligt punkt 4, får kommissionen, i enlighet med förfarandet i artikel 14.2, erkänna kontrollorgan och kontrollmyndigheter, inklusive kontrollorgan och kontrollmyndigheter som avses i artikel 9, som är behöriga att utföra kontroller och utfärda sådana intyg i tredjeländer som avses i punkt 3, och upprätta en förteckning över dessa kontrollorgan och kontrollmyndigheter. Vid bedömningen av likvärdigheten skall hänsyn tas till riktlinjerna i Codex Alimentarius, CAC/GL 32.

Kommissionen skall granska alla ansökningar om erkännande från ett kontrollorgan eller en kontrollmyndighet i ett tredjeland.

När kommissionen granskar ansökningar om erkännande skall den uppmana kontrollorganet eller kontrollmyndigheten att lämna all nödvändig information. Kontrollorganet eller kontrollmyndigheten skall genomgå regelbundna utvärderingar på platsen, övervakning och flerårig omprövning av sin verksamhet genom ett ackrediteringsorgan eller, i förekommande fall, genom en behörig myndighet. Kommissionen får ge experter i uppdrag att på platsen granska produktionsreglerna och den kontrollverksamhet som berörda kontrollorgan eller kontrollmyndigheter bedriver i tredjelandet.

De erkända kontrollorganen eller kontrollmyndigheterna skall lämna de utvärderingsrapporter som utfärdats av ackrediteringsorganet eller, i förekommande fall, den behöriga myndigheten vid den regelbundna utvärderingen på platsen, övervakningen och fleråriga omprövningen av deras verksamhet.

På grundval av dessa utvärderingsrapporter skall kommissionen med bistånd av medlemsstaterna säkerställa en lämplig tillsyn av erkända kontrollorgan och kontrollmyndigheter genom regelbunden omprövning av deras erkännande. Tillsynens natur skall bestämmas utifrån en bedömning av risken för att det skall förekomma oegentligheter eller överträdelser av bestämmelserna i eller följer av denna förordning.

6.   Under en period med början den 1 januari 2007 och som upphör tolv månader efter offentliggörandet av den första förteckningen över kontrollorgan och kontrollmyndigheter som har erkänts enligt punkt 5 får den behöriga myndigheten i en medlemsstat tillåta att importörer i den medlemsstat där importören har anmält sin verksamhet i enlighet med artikel 8.1 saluför produkter som är importerade från tredjeländer som inte finns med i den förteckning som avses i punkt 4, under förutsättning att importören kan styrka att de villkor som avses i leden a och b i punkt 3 är uppfyllda. Om de villkoren inte längre uppfylls skall tillståndet omedelbart dras in. Tillstånden skall löpa ut senast 24 månader efter offentliggörandet av den första förteckningen över kontrollorgan och kontrollmyndigheter som har erkänts enligt punkt 5. Den importerade produkten skall omfattas av ett kontrollintyg som har utfärdats av den myndighet eller det organ som har godkänts för att utfärda kontrollintyget av den behöriga myndigheten i den medlemsstat som beviljar tillståndet. Originalet av intyget skall åtfölja varorna till den förste mottagarens lokaler; därefter skall importören hålla intyget tillgängligt för kontrollorganet och, i förekommande fall, kontrollmyndigheten i minst två år.

Varje medlemsstat skall informera de andra medlemsstaterna och kommissionen om varje sådant tillstånd som beviljats enligt denna punkt, och lämna information om de aktuella produktionstandarderna och kontrollsystemen.

På begäran av en medlemsstat eller på kommissionens initiativ skall ett tillstånd som har beviljats enligt denna punkt granskas av den kommitté som avses i artikel 14. Om det av denna granskning framgår att de villkor som avses i leden a och b i punkt 3 i denna artikel inte är uppfyllda, skall kommissionen begära att den medlemsstat som beviljade tillståndet drar tillbaka det.

Alla tillstånd att saluföra produkter som är importerade från ett tredjeland som före den 31 december 2006 beviljats en importör av respektive medlemsstats behöriga myndighet enligt denna punkt skall upphöra den 31 december 2007.

7.   Kommissionen skall i enlighet med förfarandet i artikel 14.2 anta närmare bestämmelser för tillämpningen av denna artikel, i synnerhet avseende:

| a) | de kriterier och förfaranden som skall följas när det gäller erkännande av tredjeländer och kontrollorgan och kontrollmyndigheter, inklusive offentliggörandet av förteckningar över erkända tredjeländer och kontrollorgan och kontrollmyndigheter, |
| --- | --- |

a)

de kriterier och förfaranden som skall följas när det gäller erkännande av tredjeländer och kontrollorgan och kontrollmyndigheter, inklusive offentliggörandet av förteckningar över erkända tredjeländer och kontrollorgan och kontrollmyndigheter,

| b) | den dokumentation som avses i punkt 1 och det intyg som avses i punkterna 3 d och 6 i denna artikel, med beaktande av fördelarna med elektronisk certifiering, inklusive det förstärkta skyddet mot bedrägerier.” |
| --- | --- |

b)

den dokumentation som avses i punkt 1 och det intyg som avses i punkterna 3 d och 6 i denna artikel, med beaktande av fördelarna med elektronisk certifiering, inklusive det förstärkta skyddet mot bedrägerier.”

| 3. | Andra stycket i artikel 16.3 skall utgå. |
| --- | --- |

3.

Andra stycket i artikel 16.3 skall utgå.

| 4. | Punkt C i bilaga III skall ändras på följande sätt:






  a) | I första stycket skall andra strecksatsen ersättas med följande:






  ”— | förste mottagare: fysisk eller juridisk person enligt artikel 11.3 d och 11.6 som mottar varor för vidare beredning eller utsläppande på gemenskapens marknad.” |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Punkt C i bilaga III skall ändras på följande sätt:

a)

I första stycket skall andra strecksatsen ersättas med följande:

”—

förste mottagare: fysisk eller juridisk person enligt artikel 11.3 d och 11.6 som mottar varor för vidare beredning eller utsläppande på gemenskapens marknad.”

| b) | I punkt 5 skall första stycket ersättas med följande:
  ”Kontrollorganet eller kontrollmyndigheten skall kontrollera den lagerbokföring och den ekonomiska bokföring som avses i avdelning C punkt 2 samt det kontrollintyg som avses i artikel 11.3 d eller 11.6 och den dokumentation som avses i artikel 11.1.”. |
| --- | --- |

b)

I punkt 5 skall första stycket ersättas med följande:

”Kontrollorganet eller kontrollmyndigheten skall kontrollera den lagerbokföring och den ekonomiska bokföring som avses i avdelning C punkt 2 samt det kontrollintyg som avses i artikel 11.3 d eller 11.6 och den dokumentation som avses i artikel 11.1.”.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den 1 januari 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 december 2006

På rådets vägnar

J. KORKEAOJA

Ordförande

---

(1)  Yttrandet avgivet av den 28 september 2006 (ännu inte offentliggjort i EUT).

1

(2)  EGT L 198, 22.7.1991, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 780/2006 (EUT L 137, 25.5.2006, s. 9).

2

---

| 28.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 379/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 379/5

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1998/2006

av den 15 december 2006

om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på stöd av mindre betydelse

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 994/98 av den 7 maj 1998 om tillämpningen av artiklarna 92 och 93 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen på vissa slag av övergripande statligt stöd (1), särskilt artikel 2,

efter att ha offentliggjort ett utkast till denna förordning (2),

efter att ha hört rådgivande kommittén för statligt stöd, och

av följande skäl:

| (1) | Genom förordning (EG) nr 994/98 bemyndigas kommissionen att i en förordning fastställa ett tröskelvärde under vilket stödåtgärder inte anses uppfylla samtliga kriterier i artikel 87.1 i fördraget och därför inte omfattas av anmälningsförfarandet enligt artikel 88.3 i fördraget. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 994/98 bemyndigas kommissionen att i en förordning fastställa ett tröskelvärde under vilket stödåtgärder inte anses uppfylla samtliga kriterier i artikel 87.1 i fördraget och därför inte omfattas av anmälningsförfarandet enligt artikel 88.3 i fördraget.

| (2) | Kommissionen har tillämpat artiklarna 87 och 88 i fördraget och har framför allt i ett stort antal beslut förtydligat begreppet stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget. Kommissionen har också redogjort för sin politik när det gäller ett tak för stöd av mindre betydelse under vilket artikel 87.1 inte anses vara tillämplig, först i sitt meddelande om försumbart stöd (3) och sedan i kommissionens förordning (EG) nr 69/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse (4). Mot bakgrund av erfarenheterna från tillämpningen av den förordningen och med hänsyn till inflationsutvecklingen och bruttonationalproduktens utveckling i gemenskapen till och med 2006 och den förväntade utvecklingen under den här förordningens giltighetsperiod, bör man se över några av de villkor som fastställs i förordning (EG) nr 69/2001 och ersätta den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har tillämpat artiklarna 87 och 88 i fördraget och har framför allt i ett stort antal beslut förtydligat begreppet stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget. Kommissionen har också redogjort för sin politik när det gäller ett tak för stöd av mindre betydelse under vilket artikel 87.1 inte anses vara tillämplig, först i sitt meddelande om försumbart stöd (3) och sedan i kommissionens förordning (EG) nr 69/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse (4). Mot bakgrund av erfarenheterna från tillämpningen av den förordningen och med hänsyn till inflationsutvecklingen och bruttonationalproduktens utveckling i gemenskapen till och med 2006 och den förväntade utvecklingen under den här förordningens giltighetsperiod, bör man se över några av de villkor som fastställs i förordning (EG) nr 69/2001 och ersätta den förordningen.

| (3) | Mot bakgrund av de särskilda regler som gäller för jordbruks-, fiske- och vattenbrukssektorn och risken för att lägre stödbelopp än de som fastställs i denna förordning uppfyller kriterierna i artikel 87.1 i fördraget, bör förordningen inte gälla de sektorerna. Med tanke på transportsektorns utveckling, särskilt omstruktureringen av transportverksamheter efter det att de avreglerats, är det inte längre lämpligt att utesluta transportsektorn från tillämpningsområdet för förordningen om stöd av mindre betydelse. Denna förordnings tillämpningsområde bör därför utvidgas till att omfatta hela transportsektorn. Det allmänna taket för stöd av mindre betydelse bör dock anpassas med hänsyn till att företag med verksamhet inom vägtransporter och passagerartransporter ofta är små företag. Av samma skäl och också med tanke på den överkapacitet som finns inom sektorn och de transportpolitiska målen när det gäller trafikstockningar och godstransporter, bör inköp av vägtransportfordon, som görs av företag som utför godstransporter på väg för andras räkning, inte omfattas av denna förordning. Detta påverkar inte kommissionens positiva inställning till statligt stöd till renare och mer miljövänliga fordon i andra gemenskapsrättsakter än denna förordning. Med hänsyn till rådets förordning (EG) nr 1407/2002 av den 23 juli 2002 om statligt stöd till kolindustrin (5), bör den här förordningen inte gälla kolsektorn. |
| --- | --- |

(3)

Mot bakgrund av de särskilda regler som gäller för jordbruks-, fiske- och vattenbrukssektorn och risken för att lägre stödbelopp än de som fastställs i denna förordning uppfyller kriterierna i artikel 87.1 i fördraget, bör förordningen inte gälla de sektorerna. Med tanke på transportsektorns utveckling, särskilt omstruktureringen av transportverksamheter efter det att de avreglerats, är det inte längre lämpligt att utesluta transportsektorn från tillämpningsområdet för förordningen om stöd av mindre betydelse. Denna förordnings tillämpningsområde bör därför utvidgas till att omfatta hela transportsektorn. Det allmänna taket för stöd av mindre betydelse bör dock anpassas med hänsyn till att företag med verksamhet inom vägtransporter och passagerartransporter ofta är små företag. Av samma skäl och också med tanke på den överkapacitet som finns inom sektorn och de transportpolitiska målen när det gäller trafikstockningar och godstransporter, bör inköp av vägtransportfordon, som görs av företag som utför godstransporter på väg för andras räkning, inte omfattas av denna förordning. Detta påverkar inte kommissionens positiva inställning till statligt stöd till renare och mer miljövänliga fordon i andra gemenskapsrättsakter än denna förordning. Med hänsyn till rådets förordning (EG) nr 1407/2002 av den 23 juli 2002 om statligt stöd till kolindustrin (5), bör den här förordningen inte gälla kolsektorn.

| (4) | Med tanke på likheterna mellan bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter och av andra produkter, bör denna förordning även gälla bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter under förutsättning att vissa villkor är uppfyllda. Varken uppgifter som måste utföras på gården för att förbereda en produkt för försäljning i första ledet, till exempel skörd, slåtter eller tröskning av spannmål, packning av ägg osv., eller försäljning i första ledet till återförsäljare och förädlare skall i detta sammanhang anses som bearbetning eller saluföring. Från och med den dag då denna förordning träder i kraft skall stöd som ges till företag verksamma inom bearbetning eller saluföring av jordbruksprodukter inte längre omfattas av kommissionens förordning (EG) nr 1860/2004 av den 6 oktober 2004 om tillämpning av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse inom jordbruks- och fiskerisektorn (6). Förordning (EG) nr 1860/2004 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Med tanke på likheterna mellan bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter och av andra produkter, bör denna förordning även gälla bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter under förutsättning att vissa villkor är uppfyllda. Varken uppgifter som måste utföras på gården för att förbereda en produkt för försäljning i första ledet, till exempel skörd, slåtter eller tröskning av spannmål, packning av ägg osv., eller försäljning i första ledet till återförsäljare och förädlare skall i detta sammanhang anses som bearbetning eller saluföring. Från och med den dag då denna förordning träder i kraft skall stöd som ges till företag verksamma inom bearbetning eller saluföring av jordbruksprodukter inte längre omfattas av kommissionens förordning (EG) nr 1860/2004 av den 6 oktober 2004 om tillämpning av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse inom jordbruks- och fiskerisektorn (6). Förordning (EG) nr 1860/2004 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | Europeiska gemenskapernas domstol har slagit fast att så snart gemenskapen har lagstiftat om en gemensam organisation av marknaden för en viss jordbrukssektor, är medlemsstaterna skyldiga att avstå från att vidta åtgärder som kan undergräva den eller skapa undantag till den. Därför bör den här förordningen inte gälla stöd vars storlek fastställs på grundval av priset på eller mängden av produkter som köps eller släpps ut på marknaden. Den bör inte heller gälla stöd av mindre betydelse som skall delas med primärproducenter. |
| --- | --- |

(5)

Europeiska gemenskapernas domstol har slagit fast att så snart gemenskapen har lagstiftat om en gemensam organisation av marknaden för en viss jordbrukssektor, är medlemsstaterna skyldiga att avstå från att vidta åtgärder som kan undergräva den eller skapa undantag till den. Därför bör den här förordningen inte gälla stöd vars storlek fastställs på grundval av priset på eller mängden av produkter som köps eller släpps ut på marknaden. Den bör inte heller gälla stöd av mindre betydelse som skall delas med primärproducenter.

| (6) | Denna förordning bör inte gälla exportstöd av mindre betydelse och inte heller stöd av mindre betydelse som gynnar inhemska produkter på bekostnad av importerade produkter. Förordningen bör framför allt inte gälla stöd till att skapa och driva ett distributionsnät i andra länder. Bidrag till kostnaderna för att delta i handelsmässor eller för undersökningar eller konsulttjänster som behövs för att lansera en ny produkt eller en befintlig produkt på en ny marknad utgör normalt inte exportstöd. |
| --- | --- |

(6)

Denna förordning bör inte gälla exportstöd av mindre betydelse och inte heller stöd av mindre betydelse som gynnar inhemska produkter på bekostnad av importerade produkter. Förordningen bör framför allt inte gälla stöd till att skapa och driva ett distributionsnät i andra länder. Bidrag till kostnaderna för att delta i handelsmässor eller för undersökningar eller konsulttjänster som behövs för att lansera en ny produkt eller en befintlig produkt på en ny marknad utgör normalt inte exportstöd.

| (7) | Denna förordning bör inte gälla företag i svårigheter i den mening som avses i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd för undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (7), eftersom det är svårt att fastställa bruttobidragsekvivalenten för stöd som ges till sådana företag. |
| --- | --- |

(7)

Denna förordning bör inte gälla företag i svårigheter i den mening som avses i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd för undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (7), eftersom det är svårt att fastställa bruttobidragsekvivalenten för stöd som ges till sådana företag.

| (8) | Enligt kommissionens erfarenhet kan man fastslå att stöd som inte överstiger ett tak på 200 000 euro under en period på tre år inte påverkar handeln mellan medlemsstaterna och inte snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen och därför inte omfattas av artikel 87.1 i fördraget. För företag med verksamhet inom vägtransportsektorn bör detta tak vara 100 000 euro. |
| --- | --- |

(8)

Enligt kommissionens erfarenhet kan man fastslå att stöd som inte överstiger ett tak på 200 000 euro under en period på tre år inte påverkar handeln mellan medlemsstaterna och inte snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen och därför inte omfattas av artikel 87.1 i fördraget. För företag med verksamhet inom vägtransportsektorn bör detta tak vara 100 000 euro.

| (9) | De år som skall beaktas i detta sammanhang är de beskattningsår som företaget använder för beskattningsändamål i den berörda medlemsstaten. Treårsperioden bör vara rörlig, vilket innebär att det totala belopp som företaget har fått i stöd av mindre betydelse under det berörda beskattningsåret och under de två föregående beskattningsåren skall fastställas varje gång ett nytt stöd av mindre betydelse beviljas. I detta sammanhang bör stöd som beviljas av en medlemsstat beaktas, även om stödet helt eller delvis finansieras med medel som härrör från gemenskapen. Det bör inte vara möjligt att dela upp stöd som överskrider taket för stöd av mindre betydelse i mindre delar för att varje del skall omfattas av denna förordning. |
| --- | --- |

(9)

De år som skall beaktas i detta sammanhang är de beskattningsår som företaget använder för beskattningsändamål i den berörda medlemsstaten. Treårsperioden bör vara rörlig, vilket innebär att det totala belopp som företaget har fått i stöd av mindre betydelse under det berörda beskattningsåret och under de två föregående beskattningsåren skall fastställas varje gång ett nytt stöd av mindre betydelse beviljas. I detta sammanhang bör stöd som beviljas av en medlemsstat beaktas, även om stödet helt eller delvis finansieras med medel som härrör från gemenskapen. Det bör inte vara möjligt att dela upp stöd som överskrider taket för stöd av mindre betydelse i mindre delar för att varje del skall omfattas av denna förordning.

| (10) | I enlighet med de principer som reglerar stöd som omfattas av artikel 87.1 i fördraget, bör stöd av mindre betydelse anses ha beviljats vid den tidpunkt då företaget får laglig rätt till stödet enligt tillämplig nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

(10)

I enlighet med de principer som reglerar stöd som omfattas av artikel 87.1 i fördraget, bör stöd av mindre betydelse anses ha beviljats vid den tidpunkt då företaget får laglig rätt till stödet enligt tillämplig nationell lagstiftning.

| (11) | För att hindra att de högsta tillåtna stödnivåer som fastställs i olika gemenskapsrättsakter kringgås, bör stöd av mindre betydelse inte kumuleras med statligt stöd för samma stödberättigande kostnader, om sådan kumulering leder till en högre stödnivå än den som gäller i varje enskilt fall genom en gruppundantagsförordning eller ett beslut som antagits av kommissionen. |
| --- | --- |

(11)

För att hindra att de högsta tillåtna stödnivåer som fastställs i olika gemenskapsrättsakter kringgås, bör stöd av mindre betydelse inte kumuleras med statligt stöd för samma stödberättigande kostnader, om sådan kumulering leder till en högre stödnivå än den som gäller i varje enskilt fall genom en gruppundantagsförordning eller ett beslut som antagits av kommissionen.

| (12) | För att säkerställa insyn, likabehandling och en korrekt tillämpning av taket för stöd av mindre betydelse bör medlemsstaterna använda samma beräkningsmetod. För att underlätta beräkningen och i enlighet med gällande praxis för tillämpningen av regeln om stöd av mindre betydelse bör de stödbelopp som inte har formen av kontantbidrag omvandlas till bruttobidragsekvivalenter. Vid beräkningen av bidragsekvivalenten för genomsynligt stöd som inte är bidrag eller för stöd som betalas ut i flera omgångar skall man använda de marknadsräntor som gällde när stödet beviljades. För att tillämpningen av reglerna för statligt stöd skall vara enhetlig, öppen och enkel bör i denna förordning begreppet marknadsräntor avse de referensräntor som regelbundet fastställs av kommissionen på grundval av objektiva kriterier och offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning eller på Internet. Det kan dock bli nödvändigt att lägga till ytterligare punkter utöver miniminivåerna beroende på vilka säkerheter som ställs eller den risk som är förbunden med stödmottagaren. |
| --- | --- |

(12)

För att säkerställa insyn, likabehandling och en korrekt tillämpning av taket för stöd av mindre betydelse bör medlemsstaterna använda samma beräkningsmetod. För att underlätta beräkningen och i enlighet med gällande praxis för tillämpningen av regeln om stöd av mindre betydelse bör de stödbelopp som inte har formen av kontantbidrag omvandlas till bruttobidragsekvivalenter. Vid beräkningen av bidragsekvivalenten för genomsynligt stöd som inte är bidrag eller för stöd som betalas ut i flera omgångar skall man använda de marknadsräntor som gällde när stödet beviljades. För att tillämpningen av reglerna för statligt stöd skall vara enhetlig, öppen och enkel bör i denna förordning begreppet marknadsräntor avse de referensräntor som regelbundet fastställs av kommissionen på grundval av objektiva kriterier och offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning eller på Internet. Det kan dock bli nödvändigt att lägga till ytterligare punkter utöver miniminivåerna beroende på vilka säkerheter som ställs eller den risk som är förbunden med stödmottagaren.

| (13) | Med hänsyn till behovet av insyn, likabehandling och effektiv kontroll bör denna förordning endast gälla genomsynligt stöd av mindre betydelse. Genomsynligt stöd är stöd för vilket det är möjligt att i förväg räkna ut den exakta bruttobidragsekvivalenten utan att behöva göra en riskbedömning. Sådana exakta beräkningar kan till exempel göras för bidrag, räntesubventioner och begränsade skattelättnader. Stöd i form av kapitaltillskott bör inte anses vara genomsynligt stöd av mindre betydelse, såvida inte det sammanlagda offentliga kapitaltillskottet ligger under taket för stöd av mindre betydelse. Stöd i form av riskkapitalåtgärder i den mening som avses i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd för att främja riskkapitalinvesteringar i små och medelstora företag (8) bör inte betraktas som genomsynligt stöd av mindre betydelse, såvida inte stödet till vart och ett av målföretagen ligger under taket för stöd av mindre betydelse. Stöd i form av lån bör behandlas som genomsynligt stöd av mindre betydelse om bruttobidragsekvivalenten beräknas på grundval av de marknadsräntor som gäller när stödet beviljas. |
| --- | --- |

(13)

Med hänsyn till behovet av insyn, likabehandling och effektiv kontroll bör denna förordning endast gälla genomsynligt stöd av mindre betydelse. Genomsynligt stöd är stöd för vilket det är möjligt att i förväg räkna ut den exakta bruttobidragsekvivalenten utan att behöva göra en riskbedömning. Sådana exakta beräkningar kan till exempel göras för bidrag, räntesubventioner och begränsade skattelättnader. Stöd i form av kapitaltillskott bör inte anses vara genomsynligt stöd av mindre betydelse, såvida inte det sammanlagda offentliga kapitaltillskottet ligger under taket för stöd av mindre betydelse. Stöd i form av riskkapitalåtgärder i den mening som avses i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd för att främja riskkapitalinvesteringar i små och medelstora företag (8) bör inte betraktas som genomsynligt stöd av mindre betydelse, såvida inte stödet till vart och ett av målföretagen ligger under taket för stöd av mindre betydelse. Stöd i form av lån bör behandlas som genomsynligt stöd av mindre betydelse om bruttobidragsekvivalenten beräknas på grundval av de marknadsräntor som gäller när stödet beviljas.

| (14) | Denna förordning utesluter inte möjligheten att en åtgärd som antagits av en medlemsstat kan anses inte utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget på någon annan grund än de som anges i denna förordning. Det kan till exempel gälla kapitaltillskott som har beslutats i enlighet med principen om en privat investerare. |
| --- | --- |

(14)

Denna förordning utesluter inte möjligheten att en åtgärd som antagits av en medlemsstat kan anses inte utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget på någon annan grund än de som anges i denna förordning. Det kan till exempel gälla kapitaltillskott som har beslutats i enlighet med principen om en privat investerare.

| (15) | Det är nödvändigt att klargöra rättsläget i fråga om garantiordningar som inte kan påverka handeln eller snedvrida konkurrensen och för vilka det finns tillräckliga uppgifter för att göra en tillförlitlig bedömning av eventuella konsekvenser. I den här förordningen bör därför det allmänna taket för stöd av mindre betydelse på 200 000 euro ersättas av ett särskilt tak för garantier som bygger på det sammanlagda individuella lån som garantin avser. Detta särskilda tak bör beräknas genom att fastställa det stödbelopp som ingår i garantiordningar som omfattar lån till förmån för livskraftiga företag. Den metod och de uppgifter som används för att beräkna det särskilda garantitaket bör utesluta företag i svårigheter i den mening som avses i gemenskapens riktlinjer om statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter. Det särskilda taket bör därför inte gälla stöd för särskilda ändamål som ges vid sidan av en garantiordning, stöd till företag i svårigheter eller till garantier som inte avser ett lån, till exempel garantier för egetkapitaltransaktioner. När det särskilda taket fastställs bör man utgå ifrån att en garantiordning på 1 500 000 euro kan anses ha en bruttobidragsekvivalent motsvarande det allmänna taket för stöd av mindre betydelse, om räntetaket (fallissemangsfrekvensen) är 13 %, dvs. det sämsta möjliga för garantiordningar i gemenskapen. Detta belopp bör sänkas till 750 000 euro för företag med verksamhet inom vägtransportsektorn. De särskilda taken bör endast omfatta garantier som täcker upp till 80 % av lånet. En metod som godkänns av kommissionen efter anmälan på grundval av en kommissionsförordning om statligt stöd, till exempel kommissionens förordning (EG) nr 1628/2006 av den 24 oktober 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på statligt regionalt investeringsstöd (9), kan också användas av medlemsstaterna för att bedöma bruttobidragsekvivalenten i en garanti, om den godkända metoden uttryckligen avser den typ av garantier och den typ av transaktioner som det är fråga om i samband med tillämpningen av denna förordning. |
| --- | --- |

(15)

Det är nödvändigt att klargöra rättsläget i fråga om garantiordningar som inte kan påverka handeln eller snedvrida konkurrensen och för vilka det finns tillräckliga uppgifter för att göra en tillförlitlig bedömning av eventuella konsekvenser. I den här förordningen bör därför det allmänna taket för stöd av mindre betydelse på 200 000 euro ersättas av ett särskilt tak för garantier som bygger på det sammanlagda individuella lån som garantin avser. Detta särskilda tak bör beräknas genom att fastställa det stödbelopp som ingår i garantiordningar som omfattar lån till förmån för livskraftiga företag. Den metod och de uppgifter som används för att beräkna det särskilda garantitaket bör utesluta företag i svårigheter i den mening som avses i gemenskapens riktlinjer om statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter. Det särskilda taket bör därför inte gälla stöd för särskilda ändamål som ges vid sidan av en garantiordning, stöd till företag i svårigheter eller till garantier som inte avser ett lån, till exempel garantier för egetkapitaltransaktioner. När det särskilda taket fastställs bör man utgå ifrån att en garantiordning på 1 500 000 euro kan anses ha en bruttobidragsekvivalent motsvarande det allmänna taket för stöd av mindre betydelse, om räntetaket (fallissemangsfrekvensen) är 13 %, dvs. det sämsta möjliga för garantiordningar i gemenskapen. Detta belopp bör sänkas till 750 000 euro för företag med verksamhet inom vägtransportsektorn. De särskilda taken bör endast omfatta garantier som täcker upp till 80 % av lånet. En metod som godkänns av kommissionen efter anmälan på grundval av en kommissionsförordning om statligt stöd, till exempel kommissionens förordning (EG) nr 1628/2006 av den 24 oktober 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på statligt regionalt investeringsstöd (9), kan också användas av medlemsstaterna för att bedöma bruttobidragsekvivalenten i en garanti, om den godkända metoden uttryckligen avser den typ av garantier och den typ av transaktioner som det är fråga om i samband med tillämpningen av denna förordning.

| (16) | Efter anmälan från en medlemsstat kan kommissionen undersöka om en stödåtgärd som inte är ett bidrag, ett lån, en garanti, ett kapitaltillskott eller en riskkapitalåtgärd leder till en bruttobidragsekvivalent som inte överskrider taket för stöd av mindre betydelse och därför skulle kunna omfattas av bestämmelserna i denna förordning. |
| --- | --- |

(16)

Efter anmälan från en medlemsstat kan kommissionen undersöka om en stödåtgärd som inte är ett bidrag, ett lån, en garanti, ett kapitaltillskott eller en riskkapitalåtgärd leder till en bruttobidragsekvivalent som inte överskrider taket för stöd av mindre betydelse och därför skulle kunna omfattas av bestämmelserna i denna förordning.

| (17) | Det är kommissionens skyldighet att se till att reglerna om statligt stöd efterlevs och särskilt att stöd som beviljas enligt reglerna om stöd av mindre betydelse uppfyller villkoren i de reglerna. I enlighet med den samarbetsprincip som fastställs i artikel 10 i fördraget bör medlemsstaterna underlätta utförandet av denna uppgift genom att inrätta det system som krävs för att säkerställa att det sammanlagda stöd av mindre betydelse som beviljas samma företag enligt regeln om stöd av mindre betydelse inte överstiger stödtaket på 200 000 euro under en period om tre beskattningsår. Därför bör medlemsstaterna, när de beviljar stöd av mindre betydelse, informera det berörda företaget om stödbeloppet och om att det är fråga om stöd av mindre betydelse genom att hänvisa till denna förordning. Dessutom bör den berörda medlemsstaten, innan den beviljar sådant stöd, få en redogörelse från företaget för annat stöd av mindre betydelse som företaget fått under det berörda beskattningsåret och de två föregående beskattningsåren. Medlemsstaten bör noggrant kontrollera att taket för stöd av mindre betydelse inte kommer att överskridas genom det nya stödet. Ett alternativt sätt att se till att taket iakttas är att upprätta ett centralt register. Om det är fråga om garantiordningar som inrättats av Europeiska investeringsfonden, så kan fonden själv göra upp en förteckning över stödmottagare och begära att medlemsstaterna informerar stödmottagarna om det stöd av mindre betydelse som de fått. |
| --- | --- |

(17)

Det är kommissionens skyldighet att se till att reglerna om statligt stöd efterlevs och särskilt att stöd som beviljas enligt reglerna om stöd av mindre betydelse uppfyller villkoren i de reglerna. I enlighet med den samarbetsprincip som fastställs i artikel 10 i fördraget bör medlemsstaterna underlätta utförandet av denna uppgift genom att inrätta det system som krävs för att säkerställa att det sammanlagda stöd av mindre betydelse som beviljas samma företag enligt regeln om stöd av mindre betydelse inte överstiger stödtaket på 200 000 euro under en period om tre beskattningsår. Därför bör medlemsstaterna, när de beviljar stöd av mindre betydelse, informera det berörda företaget om stödbeloppet och om att det är fråga om stöd av mindre betydelse genom att hänvisa till denna förordning. Dessutom bör den berörda medlemsstaten, innan den beviljar sådant stöd, få en redogörelse från företaget för annat stöd av mindre betydelse som företaget fått under det berörda beskattningsåret och de två föregående beskattningsåren. Medlemsstaten bör noggrant kontrollera att taket för stöd av mindre betydelse inte kommer att överskridas genom det nya stödet. Ett alternativt sätt att se till att taket iakttas är att upprätta ett centralt register. Om det är fråga om garantiordningar som inrättats av Europeiska investeringsfonden, så kan fonden själv göra upp en förteckning över stödmottagare och begära att medlemsstaterna informerar stödmottagarna om det stöd av mindre betydelse som de fått.

| (18) | Förordning (EG) nr 69/2001 upphör att gälla den 31 december 2006. Den här förordningen bör därför gälla från och med den 1 januari 2007. Mot bakgrund av att förordning (EG) nr 69/2001 inte gällde transportsektorn, som tidigare inte omfattats av stöd av mindre betydelse, och mot bakgrund av att endast ett mycket begränsat belopp i stöd av mindre betydelse är tillämpligt inom sektorn för bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter, samt under förutsättning att vissa villkor är uppfyllda, så bör denna förordning gälla stöd som redan innan den har trätt i kraft har beviljats företag verksamma inom transportsektorn och inom sektorn för bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter. Dessutom bör eventuellt individuellt stöd som beviljats i enlighet med förordning (EG) nr 69/2001 under den period då den förordningen var tillämplig inte påverkas av den här förordningen. |
| --- | --- |

(18)

Förordning (EG) nr 69/2001 upphör att gälla den 31 december 2006. Den här förordningen bör därför gälla från och med den 1 januari 2007. Mot bakgrund av att förordning (EG) nr 69/2001 inte gällde transportsektorn, som tidigare inte omfattats av stöd av mindre betydelse, och mot bakgrund av att endast ett mycket begränsat belopp i stöd av mindre betydelse är tillämpligt inom sektorn för bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter, samt under förutsättning att vissa villkor är uppfyllda, så bör denna förordning gälla stöd som redan innan den har trätt i kraft har beviljats företag verksamma inom transportsektorn och inom sektorn för bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter. Dessutom bör eventuellt individuellt stöd som beviljats i enlighet med förordning (EG) nr 69/2001 under den period då den förordningen var tillämplig inte påverkas av den här förordningen.

| (19) | Mot bakgrund av kommissionens erfarenhet på detta område, och särskilt med tanke på hur ofta det i allmänhet är nödvändigt att se över politiken för statligt stöd, bör tillämpningsperioden för denna förordning begränsas. Om denna förordnings giltighetstid skulle löpa ut utan att förlängas, bör medlemsstaterna få en anpassningsperiod på sex månader när det gäller stöd av mindre betydelse som omfattas av denna förordning. |
| --- | --- |

(19)

Mot bakgrund av kommissionens erfarenhet på detta område, och särskilt med tanke på hur ofta det i allmänhet är nödvändigt att se över politiken för statligt stöd, bör tillämpningsperioden för denna förordning begränsas. Om denna förordnings giltighetstid skulle löpa ut utan att förlängas, bör medlemsstaterna få en anpassningsperiod på sex månader när det gäller stöd av mindre betydelse som omfattas av denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tillämpningsområde

1.   Denna förordning gäller statligt stöd till företag inom alla sektorer med undantag för följande:

| a) | Stöd som beviljas företag med verksamhet inom fiske- och vattenbrukssektorn, som omfattas av rådets förordning (EG) nr 104/2000 (10). |
| --- | --- |

a)

Stöd som beviljas företag med verksamhet inom fiske- och vattenbrukssektorn, som omfattas av rådets förordning (EG) nr 104/2000 (10).

| b) | Stöd som beviljas företag med verksamhet inom primär produktion av de jordbruksprodukter som förtecknas i bilaga I till fördraget. |
| --- | --- |

b)

Stöd som beviljas företag med verksamhet inom primär produktion av de jordbruksprodukter som förtecknas i bilaga I till fördraget.

| c) | Stöd som beviljas företag med verksamhet inom bearbetning och saluföring av de jordbruksprodukter som förtecknas i bilaga I till fördraget,






  i) | om stödbeloppet fastställs på grundval av priset på eller mängden sådana produkter som köps från primärproducenter eller släpps ut på marknaden av de berörda företagen, och |
| --- | --- | --- |

c)

Stöd som beviljas företag med verksamhet inom bearbetning och saluföring av de jordbruksprodukter som förtecknas i bilaga I till fördraget,

i)

om stödbeloppet fastställs på grundval av priset på eller mängden sådana produkter som köps från primärproducenter eller släpps ut på marknaden av de berörda företagen, och

| ii) | om en förutsättning för stödet är att det helt eller delvis överförs till primärproducenter. |
| --- | --- |

ii)

om en förutsättning för stödet är att det helt eller delvis överförs till primärproducenter.

| d) | Stöd till exportverksamhet riktad mot tredjeland eller medlemsstater, dvs. stöd som är direkt knutet till exporterade volymer, till upprättandet eller driften av ett distributionsnät eller till andra löpande utgifter som har samband med exportverksamhet. |
| --- | --- |

d)

Stöd till exportverksamhet riktad mot tredjeland eller medlemsstater, dvs. stöd som är direkt knutet till exporterade volymer, till upprättandet eller driften av ett distributionsnät eller till andra löpande utgifter som har samband med exportverksamhet.

| e) | Stöd som gynnar användningen av inhemska varor på bekostnad av importerade varor. |
| --- | --- |

e)

Stöd som gynnar användningen av inhemska varor på bekostnad av importerade varor.

| f) | Stöd som beviljas företag verksamma inom kolsektorn enligt definitionen i förordning (EG) nr 1407/2002. |
| --- | --- |

f)

Stöd som beviljas företag verksamma inom kolsektorn enligt definitionen i förordning (EG) nr 1407/2002.

| g) | Stöd till inköp av vägtransportfordon som beviljas företag som utför godstransporter på väg för andras räkning. |
| --- | --- |

g)

Stöd till inköp av vägtransportfordon som beviljas företag som utför godstransporter på väg för andras räkning.

| h) | Stöd som beviljas företag i svårigheter. |
| --- | --- |

h)

Stöd som beviljas företag i svårigheter.

2.   I denna förordning avses med

a)   jordbruksprodukter: de produkter som förtecknas i bilaga I till EG-fördraget, med undantag för fiskeriprodukter,

b)   bearbetning av jordbruksprodukter: en process som en jordbruksprodukt genomgår där den produkt som blir resultatet av processen också är en jordbruksprodukt, med undantag för jordbruksverksamhet som är nödvändig för att förbereda en animalie- eller växtprodukt för försäljning i första ledet,

c)   saluföring av jordbruksprodukter: innehav och presentation i avsikt att sälja, bjuda ut till försäljning, leverera produkter eller andra former för att släppa ut produkter på marknaden, med undantag för primärproducentens försäljning i första ledet till återförsäljare och förädlare samt eventuellt förberedande av produkten för sådan försäljning. En primärproducents försäljning till slutkonsumenter skall betraktas som saluföring om den sker i separata lokaler avsedda för detta syfte.

Artikel 2

Stöd av mindre betydelse

1.   Stödåtgärder som uppfyller villkoren i punkterna 2 och 3 skall inte anses uppfylla samtliga kriterier i artikel 87.1 i fördraget och skall därför inte omfattas av anmälningsskyldigheten enligt artikel 88.3 i fördraget, om de uppfyller de villkor som anges i punkt 2–5 i den här artikeln.

2.   Det totala stöd av mindre betydelse som beviljas ett företag får inte överstiga 200 000 euro under en period om tre beskattningsår. Ett företag verksamt inom vägtransportsektorn får inte beviljas stöd av mindre betydelse som överstiger 100 000 euro under en period om tre beskattningsår. Dessa tak skall gälla oberoende av stödets form och det mål som eftersträvas och oavsett om det stöd som medlemsstaten beviljar helt eller delvis finansieras med medel som härrör från gemenskapen. Perioden skall fastställas på grundval av de beskattningsår som används av företaget i den berörda medlemsstaten.

Om ett sammanlagt stödbelopp som ges inom ramen för en stödåtgärd överskrider detta tak, omfattas stödet inte av denna förordning, inte ens den del av stödbeloppet som inte överskrider taket. I ett sådant fall kan man inte göra gällande att denna förordning skall tillämpas på stödåtgärden i fråga, varken vid den tidpunkt då stödet beviljas eller vid någon senare tidpunkt.

3.   Det stödtak som anges i punkt 2 skall uttryckas i form av ett kontantbidrag. Alla siffror som används skall avse bruttobelopp, dvs. belopp före eventuellt avdrag för skatt eller annan avgift. Om stöd beviljas i någon annan form än som bidrag, skall stödbeloppet vara lika med stödets bruttobidragsekvivalent.

Stöd som tilldelas i flera delutbetalningar skall diskonteras till värdet vid tidpunkten för beviljandet. Den ränta som skall användas för beräkningar av diskonterat värde och för att beräkna bruttobidragsekvivalenten skall vara den referensränta som gällde vid den tidpunkt då lånet beviljades.

4.   Denna förordning skall endast tillämpas på stöd för vilket det är möjligt att i förväg beräkna den exakta bruttobidragsekvivalenten utan att göra någon riskbedömning (genomsynligt stöd). Framför allt:

| a) | Stöd i form av lån skall behandlas som genomsynligt stöd av mindre betydelse om bruttobidragsekvivalenten beräknas på grundval av de marknadsräntor som gäller när stödet beviljas. |
| --- | --- |

a)

Stöd i form av lån skall behandlas som genomsynligt stöd av mindre betydelse om bruttobidragsekvivalenten beräknas på grundval av de marknadsräntor som gäller när stödet beviljas.

| b) | Stöd i form av kapitaltillskott skall inte anses vara genomsynligt stöd av mindre betydelse, såvida inte det sammanlagda offentliga kapitaltillskottet ligger under taket för stöd av mindre betydelse. |
| --- | --- |

b)

Stöd i form av kapitaltillskott skall inte anses vara genomsynligt stöd av mindre betydelse, såvida inte det sammanlagda offentliga kapitaltillskottet ligger under taket för stöd av mindre betydelse.

| c) | Stöd i form av riskkapitalåtgärder skall inte betraktas som genomsynligt stöd av mindre betydelse, såvida inte stödet till vart och ett av målföretagen ligger under taket för stöd av mindre betydelse. |
| --- | --- |

c)

Stöd i form av riskkapitalåtgärder skall inte betraktas som genomsynligt stöd av mindre betydelse, såvida inte stödet till vart och ett av målföretagen ligger under taket för stöd av mindre betydelse.

| d) | Individuellt stöd som ges inom ramen för en garantiordning till företag som inte är företag i svårigheter skall behandlas som genomsynligt stöd av mindre betydelse endast om det garanterade lånebeloppet inte överskrider 1 500 000 euro per företag. Individuellt stöd som beviljas inom ramen för en garantiordning till förmån för företag verksamma inom vägtransportsektorn skall behandlas som genomsynligt stöd av mindre betydelse endast om det garanterade lånebeloppet inte överskrider 750 000 euro per företag. Om den garanterade delen av lånet endast utgör en viss andel av detta tak skall garantins bruttobidragsekvivalent anses utgöra en lika stor andel av det tillämpliga tak som fastställs i artikel 2.2. Garantin skall inte omfatta mer än 80 % av lånet. Garantiordningar skall också anses vara genomsynliga om i) metoden för att beräkna garantiernas bruttobidragsekvivalent har godkänts efter anmälan till kommissionen enligt en annan förordning som kommissionen antagit inom området statligt stöd, och ii) den godkända metoden uttryckligen avser den typ av garantier och den typ av transaktioner som det är fråga om i samband med tillämpningen av denna förordning. |
| --- | --- |

d)

Individuellt stöd som ges inom ramen för en garantiordning till företag som inte är företag i svårigheter skall behandlas som genomsynligt stöd av mindre betydelse endast om det garanterade lånebeloppet inte överskrider 1 500 000 euro per företag. Individuellt stöd som beviljas inom ramen för en garantiordning till förmån för företag verksamma inom vägtransportsektorn skall behandlas som genomsynligt stöd av mindre betydelse endast om det garanterade lånebeloppet inte överskrider 750 000 euro per företag. Om den garanterade delen av lånet endast utgör en viss andel av detta tak skall garantins bruttobidragsekvivalent anses utgöra en lika stor andel av det tillämpliga tak som fastställs i artikel 2.2. Garantin skall inte omfatta mer än 80 % av lånet. Garantiordningar skall också anses vara genomsynliga om i) metoden för att beräkna garantiernas bruttobidragsekvivalent har godkänts efter anmälan till kommissionen enligt en annan förordning som kommissionen antagit inom området statligt stöd, och ii) den godkända metoden uttryckligen avser den typ av garantier och den typ av transaktioner som det är fråga om i samband med tillämpningen av denna förordning.

5.   Stöd av mindre betydelse skall inte kumuleras med statligt stöd för samma stödberättigande kostnader, om sådan kumulering leder till en högre stödnivå än den som gäller i varje enskilt fall genom en gruppundantagsförordning eller ett beslut som antagits av kommissionen.

Artikel 3

Kontroll

1.   Om en medlemsstat har för avsikt att bevilja ett företag stöd av mindre betydelse, skall medlemsstaten skriftligen informera företaget om det planerade stödbeloppet (uttryckt som bruttobidragsekvivalent) och om stödets karaktär av stöd av mindre betydelse genom att uttryckligen hänvisa till denna förordning med angivande av förordningens titel och en hänvisning till offentliggörandet av den i Europeiska unionens officiella tidning. Om stöd av mindre betydelse ges till olika företag enligt en viss stödordning och företagen beviljas olika stödbelopp, kan den berörda medlemsstaten uppfylla denna skyldighet genom att informera företagen om ett fast belopp som motsvarar det högsta stödbelopp som kan beviljas enligt stödordningen. I sådana fall skall det fasta beloppet användas för att fastställa om det tak som anges i artikel 2.2 har nåtts. Innan medlemsstaten beviljar stödet skall den från det berörda företaget få en skriftlig redogörelse eller en redogörelse i elektronisk form för allt annat stöd av mindre betydelse som företaget fått under de två föregående beskattningsåren och det innevarande beskattningsåret.

Medlemsstaten skall bevilja det nya stödet av mindre betydelse först efter att ha kontrollerat att detta inte medför att det totala belopp som företaget erhåller i stöd av mindre betydelse under det innevarande beskattningsåret och de två föregående beskattningsåren i den medlemsstaten överskrider det stödtak som fastställs i artikel 2.2.

2.   Om en medlemsstat har upprättat ett centralt register över stöd av mindre betydelse som innehåller fullständiga uppgifter om samtliga stöd av mindre betydelse som beviljats av myndigheter i medlemsstaten, skall punkt 1 första stycket inte längre gälla från den tidpunkt då registret omfattar en treårsperiod.

Om en medlemsstat inom ramen för en garantiordning beviljar stöd i form av en garanti som finansieras från EU:s budget genom Europeiska investeringsfonden skall punkt 1 första stycket i denna artikel upphöra att gälla.

I sådana fall skall följande kontrollsystem tillämpas:

| a) | På grundval av uppgifter som finansiella intermediärer skall lämna till Europeiska investeringsfonden skall denna årligen upprätta en förteckning över stödmottagare och över den bruttobidragsekvivalent som var och en av dem har fått. Europeiska investeringsfonden skall sända dessa uppgifter till den berörda medlemsstaten och till kommissionen. |
| --- | --- |

a)

På grundval av uppgifter som finansiella intermediärer skall lämna till Europeiska investeringsfonden skall denna årligen upprätta en förteckning över stödmottagare och över den bruttobidragsekvivalent som var och en av dem har fått. Europeiska investeringsfonden skall sända dessa uppgifter till den berörda medlemsstaten och till kommissionen.

| b) | Den berörda medlemsstaten skall vidarebefordra uppgifterna till de slutliga stödmottagarna inom tre månader från mottagandet av uppgifterna från Europeiska investeringsfonden. |
| --- | --- |

b)

Den berörda medlemsstaten skall vidarebefordra uppgifterna till de slutliga stödmottagarna inom tre månader från mottagandet av uppgifterna från Europeiska investeringsfonden.

| c) | Den berörda medlemsstaten skall från varje stödmottagare erhålla ett intyg på att det sammanlagda stöd av mindre betydelse som stödmottagaren fått inte överskrider det stödtak som anges i artikel 2.2. Om stödet till en eller flera stödmottagare överskrider stödtaket skall den berörda medlemsstaten se till att den stödåtgärd som leder till att taket överskrids antingen anmäls till kommissionen eller återkrävs från stödmottagaren. |
| --- | --- |

c)

Den berörda medlemsstaten skall från varje stödmottagare erhålla ett intyg på att det sammanlagda stöd av mindre betydelse som stödmottagaren fått inte överskrider det stödtak som anges i artikel 2.2. Om stödet till en eller flera stödmottagare överskrider stödtaket skall den berörda medlemsstaten se till att den stödåtgärd som leder till att taket överskrids antingen anmäls till kommissionen eller återkrävs från stödmottagaren.

3.   Medlemsstaterna skall registrera och sammanställa alla uppgifter som rör tillämpningen av denna förordning. Registret skall innehålla alla uppgifter som krävs för att det skall vara möjligt att fastställa att villkoren i denna förordning har iakttagits. Uppgifter om individuellt stöd av mindre betydelse skall bevaras i tio år från den dag då stödet beviljades. Uppgifter om en stödordning för stöd av mindre betydelse skall bevaras i tio år från den dag då det sista individuella stödet beviljades enligt stödordningen. Den berörda medlemsstaten skall på skriftlig begäran från kommissionen inom tjugo arbetsdagar, eller inom den längre tidsfrist som anges i begäran, förse kommissionen med alla upplysningar den anser sig behöva för att bedöma om villkoren i denna förordning har följts, särskilt i fråga om det totala beloppet i form av stöd av mindre betydelse som ett företag har mottagit.

Artikel 4

Ändringar

Artikel 2 i förordning (EG) nr 1860/2004 skall ändras på följande sätt:

| a) | I punkt 1 skall orden ”bearbetning och saluföring” utgå. |
| --- | --- |

a)

I punkt 1 skall orden ”bearbetning och saluföring” utgå.

| b) | Punkt 3 skall utgå. |
| --- | --- |

b)

Punkt 3 skall utgå.

Artikel 5

Övergångsbestämmelser

1.   Denna förordning skall gälla stöd som har beviljats innan förordningen träder i kraft och ges till företag verksamma inom transportsektorn och företag verksamma inom bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter, om stödet uppfyller de villkor som fastställs i artiklarna 1 och 2. Stöd som inte uppfyller dessa villkor kommer att bedömas av kommissionen enligt de tillämpliga ramarna, riktlinjerna, meddelandena och tillkännagivandena.

2.   Stöd av mindre betydelse som beviljats mellan den 2 februari 2001 och den 30 juni 2007 och som uppfyller villkoren i förordning (EG) nr 69/2001 skall inte anses uppfylla samtliga kriterier i artikel 87.1 i fördraget och skall därför undantas från anmälningsskyldigheten enligt artikel 88.3 i fördraget.

3.   När denna förordning upphör att gälla kan stöd av mindre betydelse som uppfyller villkoren i förordningen genomföras på ett giltigt sätt under ytterligare en sexmånadersperiod.

Artikel 6

Ikraftträdande och giltighetstid

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den 1 januari 2007 till och med den 31 december 2013.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 december 2006.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 142, 14.5.1998, s. 1.

1

(2)  EUT C 137, 10.6.2006, s. 4.

2

(3)  EGT C 68, 6.3.1996, s. 9.

3

(4)  EGT L 10, 13.1.2001, s. 30.

4

(5)  EGT L 205, 2.8.2002, s. 1.

5

(6)  EUT L 325, 28.10.2004, s. 4.

6

(7)  EUT C 244, 1.10.2004, s. 2.

7

(8)  EUT C 194, 18.8.2006, s. 2.

8

(9)  EUT L 302, 1.11.2006, s. 29.

9

(10)  EGT L 17, 21.1.2000, s. 22.

10

---

| 28.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 379/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 379/11

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1999/2006

av den 20 december 2006

om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa sadlar med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 7, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Inledande

| (1) | Den 22 februari 2006 mottog kommissionen ett klagomål som ingivits i enlighet med artikel 5 i grundförordningen rörande vissa sadlar med ursprung i Kina av den europeiska sammanslutningen för sadeltillverkare (nedan kallad ”den klagande”) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall 99 %, av gemenskapens tillverkning av vissa sadlar. |
| --- | --- |

(1)

Den 22 februari 2006 mottog kommissionen ett klagomål som ingivits i enlighet med artikel 5 i grundförordningen rörande vissa sadlar med ursprung i Kina av den europeiska sammanslutningen för sadeltillverkare (nedan kallad ”den klagande”) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall 99 %, av gemenskapens tillverkning av vissa sadlar.

| (2) | Klagomålet innehöll bevisning om dumpning och därav följande väsentlig skada, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes. |
| --- | --- |

(2)

Klagomålet innehöll bevisning om dumpning och därav följande väsentlig skada, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes.

| (3) | Den 7 april 2006 inleddes förfarandet genom ett tillkännagivande om inledande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). |
| --- | --- |

(3)

Den 7 april 2006 inleddes förfarandet genom ett tillkännagivande om inledande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2).

2.   Parter som berörs av förfarandet

| (4) | Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkare i Kina, importörer, handlare, användare, leverantörer och intresseorganisationer som såvitt var känt berördes samt företrädare för Kina, de klagande gemenskapstillverkarna och andra gemenskapstillverkare som såvitt känt berördes av inledandet av förfarandet. Berörda parter gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angivits i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkare i Kina, importörer, handlare, användare, leverantörer och intresseorganisationer som såvitt var känt berördes samt företrädare för Kina, de klagande gemenskapstillverkarna och andra gemenskapstillverkare som såvitt känt berördes av inledandet av förfarandet. Berörda parter gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angivits i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.

| (5) | För att de exporterande tillverkare som så önskade skulle få möjlighet att ansöka om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat ”marknadsekonomisk status”) eller om individuell behandling, sände kommissionen ansökningsblanketter till de kinesiska exporterande tillverkare som såvitt känt var berörda. Tre exporterande grupper av tillverkare och en enskild exporterande tillverkare ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 i grundförordningen, eller om individuell behandling, om det i samband med undersökningen skulle konstateras att de inte uppfyllde villkoren för att beviljas marknadsekonomisk status. Det bör noteras att tre av dessa exporterande tillverkare bestod av två eller fler närstående företag som medverkade i tillverkningen eller försäljningen av sadlarna. |
| --- | --- |

(5)

För att de exporterande tillverkare som så önskade skulle få möjlighet att ansöka om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat ”marknadsekonomisk status”) eller om individuell behandling, sände kommissionen ansökningsblanketter till de kinesiska exporterande tillverkare som såvitt känt var berörda. Tre exporterande grupper av tillverkare och en enskild exporterande tillverkare ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 i grundförordningen, eller om individuell behandling, om det i samband med undersökningen skulle konstateras att de inte uppfyllde villkoren för att beviljas marknadsekonomisk status. Det bör noteras att tre av dessa exporterande tillverkare bestod av två eller fler närstående företag som medverkade i tillverkningen eller försäljningen av sadlarna.

| (6) | Eftersom det föreföll finnas ett stort antal exporterande tillverkare i Kina och importörer och tillverkare i gemenskapen angav kommissionen i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande kunde komma att tillämpas i undersökningen för fastställandet av dumpning och skada i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom det föreföll finnas ett stort antal exporterande tillverkare i Kina och importörer och tillverkare i gemenskapen angav kommissionen i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande kunde komma att tillämpas i undersökningen för fastställandet av dumpning och skada i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

| (7) | För att kommissionen skulle kunna besluta huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och, i så fall, göra ett urval, ombads alla exporterande tillverkare i Kina och importörer och tillverkare i gemenskapen att ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och lämna de grundläggande uppgifter om sin verksamhet avseende den berörda produkten under undersökningsperioden (1 januari 2005–31 december 2005) som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(7)

För att kommissionen skulle kunna besluta huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och, i så fall, göra ett urval, ombads alla exporterande tillverkare i Kina och importörer och tillverkare i gemenskapen att ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och lämna de grundläggande uppgifter om sin verksamhet avseende den berörda produkten under undersökningsperioden (1 januari 2005–31 december 2005) som angavs i tillkännagivandet om inledande.

| (8) | När det gäller de exporterande tillverkarna beslutades det att något stickprovsförfarande inte var nödvändigt, eftersom endast tre grupper av företag och ett enskilt företag samarbetade i undersökningen. |
| --- | --- |

(8)

När det gäller de exporterande tillverkarna beslutades det att något stickprovsförfarande inte var nödvändigt, eftersom endast tre grupper av företag och ett enskilt företag samarbetade i undersökningen.

| (9) | När det gäller tillverkare i gemenskapen gjordes i enlighet med artikel 17 i grundförordningen ett urval som byggde på den största representativa produktionsvolymen av sadlar i gemenskapen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. På grundval av de uppgifter som inkom från tillverkare i gemenskapen valde kommissionen ut fem företag i två olika medlemsstater. I fråga om produktionsvolym svarade de fem företag som ingick i urvalet för 86 % av gemenskapens totala produktion. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen samrådde kommissionen med de berörda parterna, som inte hade något att invända. De återstående tillverkarna i gemenskapen ombads dessutom att lämna vissa allmänna uppgifter för skadeanalysen. I enlighet med artikel 17 i grundförordningen gjordes också ett urval av importörer som byggde på den största representativa importvolymen av den berörda produkten till gemenskapen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. På grundval av de uppgifter som inkom från olika importörer och med hänsyn till att de uppgifter som lämnades var av skiftande kvalitet valdes två importörer i en medlemsstat ut att ingå i urvalet. Dessa två importörer svarade för 21 % av importen av den berörda produkten till gemenskapen. Med hänsyn till de få svar som inkom från användare beslutades att ett stickprovsförfarande bland användare inte var nödvändigt. |
| --- | --- |

(9)

När det gäller tillverkare i gemenskapen gjordes i enlighet med artikel 17 i grundförordningen ett urval som byggde på den största representativa produktionsvolymen av sadlar i gemenskapen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. På grundval av de uppgifter som inkom från tillverkare i gemenskapen valde kommissionen ut fem företag i två olika medlemsstater. I fråga om produktionsvolym svarade de fem företag som ingick i urvalet för 86 % av gemenskapens totala produktion. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen samrådde kommissionen med de berörda parterna, som inte hade något att invända. De återstående tillverkarna i gemenskapen ombads dessutom att lämna vissa allmänna uppgifter för skadeanalysen. I enlighet med artikel 17 i grundförordningen gjordes också ett urval av importörer som byggde på den största representativa importvolymen av den berörda produkten till gemenskapen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. På grundval av de uppgifter som inkom från olika importörer och med hänsyn till att de uppgifter som lämnades var av skiftande kvalitet valdes två importörer i en medlemsstat ut att ingå i urvalet. Dessa två importörer svarade för 21 % av importen av den berörda produkten till gemenskapen. Med hänsyn till de få svar som inkom från användare beslutades att ett stickprovsförfarande bland användare inte var nödvändigt.

| (10) | Frågeformulär sändes till alla parter som såvitt känt var berörda och till alla andra företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Svar inkom från fyra exporterande tillverkare i Kina och från en tillverkare i det jämförbara landet Brasilien. Fullständiga svar på frågeformuläret mottogs också från de fem tillverkare i gemenskapen som ingick i stickprovet. Fyra importörer svarade på frågeformuläret, men bara två samarbetade genom att lämna in ett fullständigt ifyllt frågeformulär. Även fyra användare av sadlar lämnade in ett fullständigt ifyllt frågeformulär. Dessutom inkom ett svar på frågeformuläret från en leverantör av råmaterial. |
| --- | --- |

(10)

Frågeformulär sändes till alla parter som såvitt känt var berörda och till alla andra företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Svar inkom från fyra exporterande tillverkare i Kina och från en tillverkare i det jämförbara landet Brasilien. Fullständiga svar på frågeformuläret mottogs också från de fem tillverkare i gemenskapen som ingick i stickprovet. Fyra importörer svarade på frågeformuläret, men bara två samarbetade genom att lämna in ett fullständigt ifyllt frågeformulär. Även fyra användare av sadlar lämnade in ett fullständigt ifyllt frågeformulär. Dessutom inkom ett svar på frågeformuläret från en leverantör av råmaterial.

| (11) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav följande skada och gemenskapens intresse och genomförde kontroller på plats hos följande företag:






  a) | Tillverkare i gemenskapen







  — | Selle Royal SpA, Pozzoleone, Italien, |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav följande skada och gemenskapens intresse och genomförde kontroller på plats hos följande företag:

a)

Tillverkare i gemenskapen

—

Selle Royal SpA, Pozzoleone, Italien,

| — | Selle Italia srl, Rossano Veneto, Italien, |
| --- | --- |

—

Selle Italia srl, Rossano Veneto, Italien,

| — | Bassano Selle srl, Riese Pio X, Italien, |
| --- | --- |

—

Bassano Selle srl, Riese Pio X, Italien,

| — | Selle SMP SAS, Casalserugo, Italien, |
| --- | --- |

—

Selle SMP SAS, Casalserugo, Italien,

| — | pph ABI sp.j., Nasielsk, Polen. |
| --- | --- |

—

pph ABI sp.j., Nasielsk, Polen.

| b) | Exporterande tillverkare i Kina







  — | Cionlli Group






  — | Cionlli Bicycle (Taicang) Co., Ltd, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Exporterande tillverkare i Kina

—

Cionlli Group

—

Cionlli Bicycle (Taicang) Co., Ltd,

| — | Shunde Hongli Bicycle Parts Co., Ltd, Shunde, |
| --- | --- |

—

Shunde Hongli Bicycle Parts Co., Ltd, Shunde,

| — | Safe Strong Bicycle Parts Shenzhen Co., Ltd, Shenzhen, |
| --- | --- |

—

Safe Strong Bicycle Parts Shenzhen Co., Ltd, Shenzhen,

| — | Cionlli Bicycle (Tianjin) Co., Ltd, Tianjin. |
| --- | --- |

—

Cionlli Bicycle (Tianjin) Co., Ltd, Tianjin.

| — | Giching Group






  — | Giching Bicycle Parts (Shenzhen) Co., Ltd, Shenzhen, |
| --- | --- | --- |

—

Giching Group

—

Giching Bicycle Parts (Shenzhen) Co., Ltd, Shenzhen,

| — | Velo Cycle (Kunshan) Co., Ltd, Kunshan. |
| --- | --- |

—

Velo Cycle (Kunshan) Co., Ltd, Kunshan.

| — | Justek Group






  — | Jiangyin Justek Vehicle Co., Ltd, Jiangyin, |
| --- | --- | --- |

—

Justek Group

—

Jiangyin Justek Vehicle Co., Ltd, Jiangyin,

| — | Jiangyin Justek Communication Equipment Co., Ltd, Jiangyin, |
| --- | --- |

—

Jiangyin Justek Communication Equipment Co., Ltd, Jiangyin,

| — | Tianjin Justek Vehicle Co., Ltd, Tianjin, |
| --- | --- |

—

Tianjin Justek Vehicle Co., Ltd, Tianjin,

| — | Viscount Vehicle (Shenzhen) Co., Ltd, Shenzhen. |
| --- | --- |

—

Viscount Vehicle (Shenzhen) Co., Ltd, Shenzhen.

| c) | Närstående företag i Kina och Taiwan







  — | Cionlli Bicycle (Tianjin) Co., Ltd, Tianjin, |
| --- | --- | --- |

c)

Närstående företag i Kina och Taiwan

—

Cionlli Bicycle (Tianjin) Co., Ltd, Tianjin,

| — | Cionlli Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Cionlli Industrial Co., Ltd.

| d) | Icke-närstående importör i gemenskapen







  — | Buechel GmbH, Fulda, Tyskland. |
| --- | --- | --- |

d)

Icke-närstående importör i gemenskapen

—

Buechel GmbH, Fulda, Tyskland.

| (12) | Eftersom det var nödvändigt att fastställa ett normalvärde för de exporterande tillverkare i Kina som eventuellt inte skulle komma att beviljas marknadsekonomisk status, utfördes ett kontrollbesök på plats hos nedanstående företag i syfte att fastställa normalvärdet på grundval av uppgifter från ett jämförbart land, i detta fall Brasilien.






  e) | Tillverkare i Brasilien







  — | Royal Ciclo Indústria de Componentes Ltda, Rio do Sul. |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Eftersom det var nödvändigt att fastställa ett normalvärde för de exporterande tillverkare i Kina som eventuellt inte skulle komma att beviljas marknadsekonomisk status, utfördes ett kontrollbesök på plats hos nedanstående företag i syfte att fastställa normalvärdet på grundval av uppgifter från ett jämförbart land, i detta fall Brasilien.

e)

Tillverkare i Brasilien

—

Royal Ciclo Indústria de Componentes Ltda, Rio do Sul.

3.   Undersökningsperiod

| (13) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 januari till och med den 31 december 2005 (nedan kallad ”undersökningsperioden” eller ”UP”). Undersökningen av hur de faktorer som är relevanta för bedömningen av skada hade utvecklats omfattade perioden från och med den 1 januari 2002 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”). |
| --- | --- |

(13)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 januari till och med den 31 december 2005 (nedan kallad ”undersökningsperioden” eller ”UP”). Undersökningen av hur de faktorer som är relevanta för bedömningen av skada hade utvecklats omfattade perioden från och med den 1 januari 2002 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”).

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Berörd produkt

| (14) | Den berörda produkten är vissa sadlar och väsentliga delar (stomme, stoppning och överklädnad) till sådana – avsedda för tvåhjuliga cyklar och andra cyklar (inbegripet trehjuliga transportcyklar), även med motor och med eller utan sidvagn, och för träningsredskap (även för hemmabruk) – med ursprung i Kina (nedan kallade ”den berörda produkten” eller ”sadlar”). Produkten deklareras vanligtvis enligt KN-nummer 8714 95 00, ex 8714 99 90 och ex 9506 91 10. |
| --- | --- |

(14)

Den berörda produkten är vissa sadlar och väsentliga delar (stomme, stoppning och överklädnad) till sådana – avsedda för tvåhjuliga cyklar och andra cyklar (inbegripet trehjuliga transportcyklar), även med motor och med eller utan sidvagn, och för träningsredskap (även för hemmabruk) – med ursprung i Kina (nedan kallade ”den berörda produkten” eller ”sadlar”). Produkten deklareras vanligtvis enligt KN-nummer 8714 95 00, ex 8714 99 90 och ex 9506 91 10.

| (15) | En sadel består vanligtvis av följande tre delar: En stomme eller bas på vilken sadeln är uppbyggd, i allmänhet tillverkad genom formsprutning av plast; stoppning som anbringas på stommen så att sadeln blir bekväm och som kan vara tillverkad av olika typer av cellplast eller annat material; överklädnad tillverkad av syntetiskt material eller naturläder som täcker stoppningen och stommens kanter, gör sadeln bekväm och ger den dess estetiska egenskaper. Utöver de tre ovannämnda delarna har en sadel i regel också en fästanordning av metall, t.ex. en klämma, och kan även vara utrustad med en stötdämpande mekanism bestående av fjädrar eller elast. |
| --- | --- |

(15)

En sadel består vanligtvis av följande tre delar: En stomme eller bas på vilken sadeln är uppbyggd, i allmänhet tillverkad genom formsprutning av plast; stoppning som anbringas på stommen så att sadeln blir bekväm och som kan vara tillverkad av olika typer av cellplast eller annat material; överklädnad tillverkad av syntetiskt material eller naturläder som täcker stoppningen och stommens kanter, gör sadeln bekväm och ger den dess estetiska egenskaper. Utöver de tre ovannämnda delarna har en sadel i regel också en fästanordning av metall, t.ex. en klämma, och kan även vara utrustad med en stötdämpande mekanism bestående av fjädrar eller elast.

| (16) | Den berörda produkten används på cyklar och liknande fordon och på stationära anordningar, t.ex. träningsredskap. Undersökningen har visat att de olika typerna av den berörda produkten, trots skillnader i fråga om form, material och tillverkningsprocess, alla har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och att de i princip används för samma ändamål. De anses därför i detta förfarande utgöra en och samma produkt. |
| --- | --- |

(16)

Den berörda produkten används på cyklar och liknande fordon och på stationära anordningar, t.ex. träningsredskap. Undersökningen har visat att de olika typerna av den berörda produkten, trots skillnader i fråga om form, material och tillverkningsprocess, alla har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och att de i princip används för samma ändamål. De anses därför i detta förfarande utgöra en och samma produkt.

2.   Likadan produkt

| (17) | Undersökningen har visat att de sadlar som gemenskapsindustrin tillverkar och säljer i gemenskapen, de sadlar som tillverkas och säljs på den kinesiska hemmamarknaden, de sadlar som importeras till gemenskapen från Kina och de sadlar som tillverkas och säljs i Brasilien har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområde. |
| --- | --- |

(17)

Undersökningen har visat att de sadlar som gemenskapsindustrin tillverkar och säljer i gemenskapen, de sadlar som tillverkas och säljs på den kinesiska hemmamarknaden, de sadlar som importeras till gemenskapen från Kina och de sadlar som tillverkas och säljs i Brasilien har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområde.

| (18) | Den preliminära slutsatsen drogs därför att de är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(18)

Den preliminära slutsatsen drogs därför att de är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   DUMPNING

1.   Marknadsekonomisk status

| (19) | I enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen skall normalvärdet vid antidumpningsundersökningar beträffande import med ursprung i Kina fastställas i enlighet med punkterna 1–6 i samma artikel när det gäller tillverkare som konstaterats uppfylla de kriterier som anges i artikel 2.7 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(19)

I enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen skall normalvärdet vid antidumpningsundersökningar beträffande import med ursprung i Kina fastställas i enlighet med punkterna 1–6 i samma artikel när det gäller tillverkare som konstaterats uppfylla de kriterier som anges i artikel 2.7 c i grundförordningen.

| (20) | Kriterierna för erhållande av marknadsekonomisk status är i korthet följande:






  1) | Företagens beslut om verksamhet och kostnader fattas som svar på marknadssignaler och utan något större statligt inflytande och kostnaderna för de viktigaste insatsvarorna återspeglar i stort sett marknadsvärden. |
| --- | --- | --- |

(20)

Kriterierna för erhållande av marknadsekonomisk status är i korthet följande:

1)

Företagens beslut om verksamhet och kostnader fattas som svar på marknadssignaler och utan något större statligt inflytande och kostnaderna för de viktigaste insatsvarorna återspeglar i stort sett marknadsvärden.

| 2) | Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och som tillämpas för alla ändamål. |
| --- | --- |

2)

Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och som tillämpas för alla ändamål.

| 3) | Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke marknadsekonomiska systemet. |
| --- | --- |

3)

Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke marknadsekonomiska systemet.

| 4) | Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar rättssäkerhet och stabila villkor. |
| --- | --- |

4)

Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar rättssäkerhet och stabila villkor.

| 5) | Valutaomräkning sker till marknadskurser. |
| --- | --- |

5)

Valutaomräkning sker till marknadskurser.

| (21) | Två grupper exporterande tillverkare och en enskild exporterande tillverkare ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 b i grundförordningen och lämnade inom tidsfristen in ansökningsblanketten för exporterande tillverkare som ansöker om sådan status. Kommissionen inhämtade alla uppgifter som ansågs nödvändiga och kontrollerade på plats hos dessa företag alla nödvändiga uppgifter som de lämnat i sin ansökan om marknadsekonomisk status. Undersökningen visade att marknadsekonomisk status kunde beviljas endast två grupper exporterande tillverkare, medan ansökan måste avslås för en grupp företag och för det enskilda företaget. |
| --- | --- |

(21)

Två grupper exporterande tillverkare och en enskild exporterande tillverkare ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 b i grundförordningen och lämnade inom tidsfristen in ansökningsblanketten för exporterande tillverkare som ansöker om sådan status. Kommissionen inhämtade alla uppgifter som ansågs nödvändiga och kontrollerade på plats hos dessa företag alla nödvändiga uppgifter som de lämnat i sin ansökan om marknadsekonomisk status. Undersökningen visade att marknadsekonomisk status kunde beviljas endast två grupper exporterande tillverkare, medan ansökan måste avslås för en grupp företag och för det enskilda företaget.

| (22) | För den enskilda exporterande tillverkaren visade undersökningen att företaget inte uppfyllde kraven enligt de ovannämnda kriterierna 1 och 3. Företaget kunde nämligen inte visa att dess beslut rörande verksamheten fattades som svar på marknadssignaler utan något större statligt inflytande, särskilt eftersom de kvantiteter som det säljer på hemmamarknaden och på exportmarknaden begränsas av dess bolagsordning, som inte kan ändras utan statligt godkännande. Företaget kunde inte heller visa att det inte förekom någon snedvridning till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet, och bland annat saknades skriftlig bevisning om förvärv av rättighet till nyttjande av mark. |
| --- | --- |

(22)

För den enskilda exporterande tillverkaren visade undersökningen att företaget inte uppfyllde kraven enligt de ovannämnda kriterierna 1 och 3. Företaget kunde nämligen inte visa att dess beslut rörande verksamheten fattades som svar på marknadssignaler utan något större statligt inflytande, särskilt eftersom de kvantiteter som det säljer på hemmamarknaden och på exportmarknaden begränsas av dess bolagsordning, som inte kan ändras utan statligt godkännande. Företaget kunde inte heller visa att det inte förekom någon snedvridning till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet, och bland annat saknades skriftlig bevisning om förvärv av rättighet till nyttjande av mark.

| (23) | En grupp exporterande tillverkare redovisade dessutom inte sitt förhållande till en stor kund på hemmamarknaden, vare sig i svaret på blanketten för ansökan om marknadsekonomisk status eller i svaret på frågeformuläret om antidumpning. Förhållandet upptäcktes först efter det att uppgifter hade kontrollerats mot varandra på plats hos dessa exporterande tillverkare. Kommissionen har som fast praxis att fastställa huruvida grupper av närstående företag som helhet kan beviljas marknadsekonomisk status eller individuell behandling. För beviljande av marknadsekonomisk status eller individuell behandling för denna exportör skulle det ha krävts att det närstående företaget hade samarbetat till fullo i undersökningen, så att dess exakta verksamhet skulle kunna fastställas i fråga om den berörda produkten, uppfyllandet av kriterierna för marknadsekonomisk status och förhållandets inflytande på transaktionerna mellan de två företagen. Så var inte fallet, eftersom det närstående företaget inte samarbetade i undersökningen. Kommissionen kunde därför inte fastställa huruvida denna grupp företag skulle beviljas marknadsekonomisk status eller individuell behandling. Det bör noteras att denna fråga berörde en mycket stor del av exportörernas försäljning på hemmamarknaden. Detta avsiktliga underlåtande innebär också att det kan betvivlas huruvida övriga upplysningar och handlingar som lämnats till kommissionen är tillförlitliga. Med hänsyn till detta underlåtande och dess betydelse dels för granskningen av frågan om marknadsekonomisk status, dels för eventuella fastställanden av dumpning som skulle grundas på de uppgifter som lämnats av denna grupp exportörer, konstaterades att gruppen hade lämnat oriktiga och vilseledande uppgifter i den mening som avses i artikel 18 i grundförordningen. Företaget underrättades omedelbart om orsaken till att kommissionen inte avsåg att beakta de uppgifter som lämnats och gavs i enlighet med artikel 18.4 i grundförordningen tillfälle att lämna ytterligare förklaringar. De förklaringar som företaget lämnade var dock otillfredsställande och kunde varken övertyga kommissionen om att det inte lämnade vilseledande uppgifter eller skingra tvivlet kring tillförlitligheten hos övriga uppgifter som företaget hade lämnat. Denna grupp exporterande tillverkare som sådan betraktades som icke samarbetsvillig i undersökningen och dess ansökan om marknadsekonomisk status och individuell behandling avslogs. |
| --- | --- |

(23)

En grupp exporterande tillverkare redovisade dessutom inte sitt förhållande till en stor kund på hemmamarknaden, vare sig i svaret på blanketten för ansökan om marknadsekonomisk status eller i svaret på frågeformuläret om antidumpning. Förhållandet upptäcktes först efter det att uppgifter hade kontrollerats mot varandra på plats hos dessa exporterande tillverkare. Kommissionen har som fast praxis att fastställa huruvida grupper av närstående företag som helhet kan beviljas marknadsekonomisk status eller individuell behandling. För beviljande av marknadsekonomisk status eller individuell behandling för denna exportör skulle det ha krävts att det närstående företaget hade samarbetat till fullo i undersökningen, så att dess exakta verksamhet skulle kunna fastställas i fråga om den berörda produkten, uppfyllandet av kriterierna för marknadsekonomisk status och förhållandets inflytande på transaktionerna mellan de två företagen. Så var inte fallet, eftersom det närstående företaget inte samarbetade i undersökningen. Kommissionen kunde därför inte fastställa huruvida denna grupp företag skulle beviljas marknadsekonomisk status eller individuell behandling. Det bör noteras att denna fråga berörde en mycket stor del av exportörernas försäljning på hemmamarknaden. Detta avsiktliga underlåtande innebär också att det kan betvivlas huruvida övriga upplysningar och handlingar som lämnats till kommissionen är tillförlitliga. Med hänsyn till detta underlåtande och dess betydelse dels för granskningen av frågan om marknadsekonomisk status, dels för eventuella fastställanden av dumpning som skulle grundas på de uppgifter som lämnats av denna grupp exportörer, konstaterades att gruppen hade lämnat oriktiga och vilseledande uppgifter i den mening som avses i artikel 18 i grundförordningen. Företaget underrättades omedelbart om orsaken till att kommissionen inte avsåg att beakta de uppgifter som lämnats och gavs i enlighet med artikel 18.4 i grundförordningen tillfälle att lämna ytterligare förklaringar. De förklaringar som företaget lämnade var dock otillfredsställande och kunde varken övertyga kommissionen om att det inte lämnade vilseledande uppgifter eller skingra tvivlet kring tillförlitligheten hos övriga uppgifter som företaget hade lämnat. Denna grupp exporterande tillverkare som sådan betraktades som icke samarbetsvillig i undersökningen och dess ansökan om marknadsekonomisk status och individuell behandling avslogs.

| (24) | Berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter på ovanstående slutsatser. |
| --- | --- |

(24)

Berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter på ovanstående slutsatser.

| (25) | På grundval av detta beviljades följande två grupper exporterande tillverkare marknadsekonomisk status:






  — | Cionlli Bicycle (Taicang) Co. Ltd och närstående företag. |
| --- | --- | --- |

(25)

På grundval av detta beviljades följande två grupper exporterande tillverkare marknadsekonomisk status:

—

Cionlli Bicycle (Taicang) Co. Ltd och närstående företag.

| — | Giching Bicycle parts (Shenzhen) Co. Ltd och närstående företag. |
| --- | --- |

—

Giching Bicycle parts (Shenzhen) Co. Ltd och närstående företag.

2.   Individuell behandling

| (26) | Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen bör en landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av den artikeln, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterierna i artikel 9.5 i samma förordning. |
| --- | --- |

(26)

Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen bör en landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av den artikeln, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterierna i artikel 9.5 i samma förordning.

| (27) | Den exporterande tillverkare som inte kunde beviljas marknadsekonomisk status ansökte i andra hand om individuell behandling. Även företagets ansökan om individuell behandling avslogs, eftersom det inte uppfyllde kriteriet i artikel 9.5 b om att exportpriser och exportvolymer skall bestämmas fritt. |
| --- | --- |

(27)

Den exporterande tillverkare som inte kunde beviljas marknadsekonomisk status ansökte i andra hand om individuell behandling. Även företagets ansökan om individuell behandling avslogs, eftersom det inte uppfyllde kriteriet i artikel 9.5 b om att exportpriser och exportvolymer skall bestämmas fritt.

3.   Normalvärde

a)   Fastställande av normalvärde för de exporterande tillverkare som beviljats marknadsekonomisk status

| (28) | För att bestämma normalvärdet fastställde kommissionen först för varje berörd exporterande tillverkare om den sammanlagda sadelförsäljningen på hemmamarknaden var representativ i förhållande till den sammanlagda exportförsäljningen till gemenskapen. I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen ansågs försäljningen på hemmamarknaden vara representativ om den exporterande tillverkarens sammanlagda försäljningsvolym på denna marknad motsvarade minst 5 % av dess sammanlagda exportförsäljningsvolym till gemenskapen. |
| --- | --- |

(28)

För att bestämma normalvärdet fastställde kommissionen först för varje berörd exporterande tillverkare om den sammanlagda sadelförsäljningen på hemmamarknaden var representativ i förhållande till den sammanlagda exportförsäljningen till gemenskapen. I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen ansågs försäljningen på hemmamarknaden vara representativ om den exporterande tillverkarens sammanlagda försäljningsvolym på denna marknad motsvarade minst 5 % av dess sammanlagda exportförsäljningsvolym till gemenskapen.

| (29) | I de två grupper företag som beviljades marknadsekonomisk status ingick fem företag som tillverkar sadlar för export, varav tre också har försäljning på hemmamarknaden. Ytterligare ett företag hade försäljning på hemmamarknaden, men ingen export. |
| --- | --- |

(29)

I de två grupper företag som beviljades marknadsekonomisk status ingick fem företag som tillverkar sadlar för export, varav tre också har försäljning på hemmamarknaden. Ytterligare ett företag hade försäljning på hemmamarknaden, men ingen export.

| (30) | För de exporterande tillverkare som totalt sett befanns ha representativ försäljning på hemmamarknaden fastställde kommissionen därefter vilka sadeltyper som såldes på denna marknad och som var identiska eller direkt jämförbara med de sadeltyper som såldes på export till gemenskapen. |
| --- | --- |

(30)

För de exporterande tillverkare som totalt sett befanns ha representativ försäljning på hemmamarknaden fastställde kommissionen därefter vilka sadeltyper som såldes på denna marknad och som var identiska eller direkt jämförbara med de sadeltyper som såldes på export till gemenskapen.

| (31) | För var och en av dessa typer fastställdes huruvida försäljningen på hemmamarknaden var tillräckligt representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen av en viss typ på hemmamarknaden ansågs vara tillräckligt representativ om den sammanlagda försäljningsvolymen av denna typ på hemmamarknaden under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av den sammanlagda försäljningen av den jämförbara typ som exporterades till gemenskapen. |
| --- | --- |

(31)

För var och en av dessa typer fastställdes huruvida försäljningen på hemmamarknaden var tillräckligt representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen av en viss typ på hemmamarknaden ansågs vara tillräckligt representativ om den sammanlagda försäljningsvolymen av denna typ på hemmamarknaden under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av den sammanlagda försäljningen av den jämförbara typ som exporterades till gemenskapen.

| (32) | Kommissionen undersökte därefter för varje företag om försäljningen av varje typ av den berörda produkten som såldes i representativa kvantiteter på hemmamarknaden kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. För detta ändamål fastställdes andelen lönsam försäljning av den berörda typen till oberoende kunder på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen undersökte därefter för varje företag om försäljningen av varje typ av den berörda produkten som såldes i representativa kvantiteter på hemmamarknaden kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. För detta ändamål fastställdes andelen lönsam försäljning av den berörda typen till oberoende kunder på hemmamarknaden.

| (33) | I de fall där försäljningsvolymen av en viss sadeltyp, såld till ett nettopris som var lika högt som eller högre än dess tillverkningskostnad, utgjorde mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för denna typ, och det vägda genomsnittliga priset för denna typ var lika högt som eller högre än dess tillverkningskostnad, baserades normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden. Detta pris beräknades som ett vägt genomsnitt av priserna på all försäljning av denna typ på hemmamarknaden under undersökningsperioden, oavsett om försäljningen var lönsam eller inte. |
| --- | --- |

(33)

I de fall där försäljningsvolymen av en viss sadeltyp, såld till ett nettopris som var lika högt som eller högre än dess tillverkningskostnad, utgjorde mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för denna typ, och det vägda genomsnittliga priset för denna typ var lika högt som eller högre än dess tillverkningskostnad, baserades normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden. Detta pris beräknades som ett vägt genomsnitt av priserna på all försäljning av denna typ på hemmamarknaden under undersökningsperioden, oavsett om försäljningen var lönsam eller inte.

| (34) | I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av en viss sadeltyp utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för denna typ, eller i de fall då det vägda genomsnittliga priset för denna typ var lägre än dess tillverkningskostnad, baserades normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden, vilket beräknades som ett vägt genomsnitt av den lönsamma försäljningen för endast denna typ, förutsatt att denna försäljning utgjorde minst 10 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen. |
| --- | --- |

(34)

I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av en viss sadeltyp utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för denna typ, eller i de fall då det vägda genomsnittliga priset för denna typ var lägre än dess tillverkningskostnad, baserades normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden, vilket beräknades som ett vägt genomsnitt av den lönsamma försäljningen för endast denna typ, förutsatt att denna försäljning utgjorde minst 10 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen.

| (35) | I de fall där den lönsamma försäljningsvolymen för en sadeltyp utgjorde mindre än 10 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, ansågs försäljningen av denna typ inte ha skett i tillräckliga mängder för att det skulle vara lämpligt att fastställa normalvärdet på grundval av priset på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(35)

I de fall där den lönsamma försäljningsvolymen för en sadeltyp utgjorde mindre än 10 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, ansågs försäljningen av denna typ inte ha skett i tillräckliga mängder för att det skulle vara lämpligt att fastställa normalvärdet på grundval av priset på hemmamarknaden.

| (36) | I de fall där det inte var möjligt att använda priserna på hemmamarknaden för en viss typ som såldes av en exporterande tillverkare användes ett konstruerat normalvärde. |
| --- | --- |

(36)

I de fall där det inte var möjligt att använda priserna på hemmamarknaden för en viss typ som såldes av en exporterande tillverkare användes ett konstruerat normalvärde.

| (37) | I enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen konstruerades normalvärdet genom att man ovanpå varje exportörs tillverkningskostnader för de exporterade typerna, vid behov justerade, lade ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal. I samtliga fall fastställdes dessa kostnader och vinsten enligt de metoder som anges i artikel 2.6 i grundförordningen. För detta ändamål undersökte kommissionen om uppgifterna om dessa kostnader och om vinsten för var och en av de berörda exporterande tillverkarna på hemmamarknaden var tillförlitliga. |
| --- | --- |

(37)

I enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen konstruerades normalvärdet genom att man ovanpå varje exportörs tillverkningskostnader för de exporterade typerna, vid behov justerade, lade ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal. I samtliga fall fastställdes dessa kostnader och vinsten enligt de metoder som anges i artikel 2.6 i grundförordningen. För detta ändamål undersökte kommissionen om uppgifterna om dessa kostnader och om vinsten för var och en av de berörda exporterande tillverkarna på hemmamarknaden var tillförlitliga.

| (38) | De faktiska försäljnings- och administrationskostnaderna och de andra allmänna kostnaderna på hemmamarknaden bedömdes som tillförlitliga när det berörda företagets sammanlagda försäljning på den marknaden kunde anses som representativ i förhållande till volymen av exportförsäljningen till gemenskapen. Vinstmarginalen på hemmamarknaden fastställdes på grundval av försäljningen på hemmamarknaden av de typer som såldes vid normal handel. Vid denna beräkning användes den metod som anges ovan. |
| --- | --- |

(38)

De faktiska försäljnings- och administrationskostnaderna och de andra allmänna kostnaderna på hemmamarknaden bedömdes som tillförlitliga när det berörda företagets sammanlagda försäljning på den marknaden kunde anses som representativ i förhållande till volymen av exportförsäljningen till gemenskapen. Vinstmarginalen på hemmamarknaden fastställdes på grundval av försäljningen på hemmamarknaden av de typer som såldes vid normal handel. Vid denna beräkning användes den metod som anges ovan.

| (39) | För det tre företag som hade representativ försäljning på hemmamarknaden konstaterades att de flesta typer av den berörda produkten som exporterades såldes vid normal handel på hemmamarknaden. För de typer där så inte var fallet konstruerades ett normalvärde i enlighet med den metod som anges ovan och med beaktande av uppgifterna för varje berört företag om dess försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt om dess vinst. |
| --- | --- |

(39)

För det tre företag som hade representativ försäljning på hemmamarknaden konstaterades att de flesta typer av den berörda produkten som exporterades såldes vid normal handel på hemmamarknaden. För de typer där så inte var fallet konstruerades ett normalvärde i enlighet med den metod som anges ovan och med beaktande av uppgifterna för varje berört företag om dess försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt om dess vinst.

| (40) | För de två företag som saknade representativ försäljning på hemmamarknaden fastställdes beloppen för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst på grundval av motsvarande genomsnittliga kostnader och vinst för de fyra företag som hade en försäljning på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(40)

För de två företag som saknade representativ försäljning på hemmamarknaden fastställdes beloppen för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst på grundval av motsvarande genomsnittliga kostnader och vinst för de fyra företag som hade en försäljning på hemmamarknaden.

b)   Fastställande av normalvärde för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status

i)   Jämförbart land

| (41) | Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen skall normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priserna eller det konstruerade värdet i ett jämförbart land. |
| --- | --- |

(41)

Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen skall normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priserna eller det konstruerade värdet i ett jämförbart land.

| (42) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade för avsikt att använda Brasilien som lämpligt jämförbart land för fastställande av normalvärdet och inbjöd berörda parter att lämna synpunkter på detta val. |
| --- | --- |

(42)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade för avsikt att använda Brasilien som lämpligt jämförbart land för fastställande av normalvärdet och inbjöd berörda parter att lämna synpunkter på detta val.

| (43) | Inga exporterande tillverkare i Kina som inte beviljats marknadsekonomisk status gjorde invändningar mot detta förslag. |
| --- | --- |

(43)

Inga exporterande tillverkare i Kina som inte beviljats marknadsekonomisk status gjorde invändningar mot detta förslag.

| (44) | En exportör och en exporterande tillverkare som beviljats marknadsekonomisk status ansåg dock att Brasilien inte var det lämpligaste jämförbara landet och att Taiwan eller Mexiko istället borde väljas för detta ändamål. |
| --- | --- |

(44)

En exportör och en exporterande tillverkare som beviljats marknadsekonomisk status ansåg dock att Brasilien inte var det lämpligaste jämförbara landet och att Taiwan eller Mexiko istället borde väljas för detta ändamål.

| (45) | Även om en industri för tillverkning av cykeldelar har vuxit fram i Taiwan anses det att den största delen av tillverkningen har flyttat till Kina. Sadeltillverkarna med huvudkontor i Taiwan skulle därför i stort sett vara samma företag som eller närstående företag till dem som till påstådda dumpade priser exporterar från Kina till gemenskapen. Den normala arbetsfördelningen mellan dessa grupper innebär dessutom att endast några få specifika modeller med högre vinstmarginal fortfarande tillverkas i Taiwan, medan tillverkningen av de allra flesta sadelmodeller i mellansegmentet och det lägre segmentet av kostnadsskäl har flyttats till Kina. Det är därför inte troligt att priserna eller kostnaderna för de sadelmodeller som tillverkas i Taiwan skulle vara det bästa underlaget att basera ett normalvärde på för sadlar som tillverkas i Kina. |
| --- | --- |

(45)

Även om en industri för tillverkning av cykeldelar har vuxit fram i Taiwan anses det att den största delen av tillverkningen har flyttat till Kina. Sadeltillverkarna med huvudkontor i Taiwan skulle därför i stort sett vara samma företag som eller närstående företag till dem som till påstådda dumpade priser exporterar från Kina till gemenskapen. Den normala arbetsfördelningen mellan dessa grupper innebär dessutom att endast några få specifika modeller med högre vinstmarginal fortfarande tillverkas i Taiwan, medan tillverkningen av de allra flesta sadelmodeller i mellansegmentet och det lägre segmentet av kostnadsskäl har flyttats till Kina. Det är därför inte troligt att priserna eller kostnaderna för de sadelmodeller som tillverkas i Taiwan skulle vara det bästa underlaget att basera ett normalvärde på för sadlar som tillverkas i Kina.

| (46) | Mexiko anses ha en öppen och konkurrensutsatt marknad som storleksmässigt motsvarar ca en åttondel av den brasilianska marknaden. Kommissionen kontaktade de två kända tillverkarna i Mexiko, men inget samarbete erbjöds. |
| --- | --- |

(46)

Mexiko anses ha en öppen och konkurrensutsatt marknad som storleksmässigt motsvarar ca en åttondel av den brasilianska marknaden. Kommissionen kontaktade de två kända tillverkarna i Mexiko, men inget samarbete erbjöds.

| (47) | När det gäller Brasilien visade undersökningen att landet har en konkurrensutsatt marknad för den berörda produkten med åtminstone tre inhemska tillverkare av olika storlek och att omkring 15 % av den inhemska förbrukningen på 8–9 miljoner sadlar per år importeras från andra länder. En exporterande tillverkare ansåg att konkurrensen på den brasilianska marknaden var tvivelaktig på grund av det låga antalet tillverkare. Undersökningen visade emellertid att det inte fanns något bevis för att någon brasiliansk tillverkare har en dominerande ställning eller för att priserna fastställs på ett konkurrensbegränsande sätt. Det fanns heller ingen anledning att anta att tillgången till råmaterial, kostnaderna och andra produktionsvillkor i Taiwan eller Mexiko skulle vara mer lika förhållandena i Kina än de är i Brasilien. Den brasilianska marknaden ansågs därför vara lämplig i syfte att fastställa normalvärdet. |
| --- | --- |

(47)

När det gäller Brasilien visade undersökningen att landet har en konkurrensutsatt marknad för den berörda produkten med åtminstone tre inhemska tillverkare av olika storlek och att omkring 15 % av den inhemska förbrukningen på 8–9 miljoner sadlar per år importeras från andra länder. En exporterande tillverkare ansåg att konkurrensen på den brasilianska marknaden var tvivelaktig på grund av det låga antalet tillverkare. Undersökningen visade emellertid att det inte fanns något bevis för att någon brasiliansk tillverkare har en dominerande ställning eller för att priserna fastställs på ett konkurrensbegränsande sätt. Det fanns heller ingen anledning att anta att tillgången till råmaterial, kostnaderna och andra produktionsvillkor i Taiwan eller Mexiko skulle vara mer lika förhållandena i Kina än de är i Brasilien. Den brasilianska marknaden ansågs därför vara lämplig i syfte att fastställa normalvärdet.

| (48) | De tre kända exporterande tillverkarna i Brasilien kontaktades, varav ett företag var villigt att samarbeta. Ett frågeformulär sändes därför till denna tillverkare och de uppgifter som tillverkaren lämnade i sitt svar kontrollerades på plats. Denna samarbetsvilliga tillverkare är närstående en tillverkare i gemenskapen, vilket dock inte ger anledning att anta att det skulle påverka tillförlitligheten i uppgifterna, som dessutom kontrollerades på plats hos företaget. |
| --- | --- |

(48)

De tre kända exporterande tillverkarna i Brasilien kontaktades, varav ett företag var villigt att samarbeta. Ett frågeformulär sändes därför till denna tillverkare och de uppgifter som tillverkaren lämnade i sitt svar kontrollerades på plats. Denna samarbetsvilliga tillverkare är närstående en tillverkare i gemenskapen, vilket dock inte ger anledning att anta att det skulle påverka tillförlitligheten i uppgifterna, som dessutom kontrollerades på plats hos företaget.

| (49) | Mot bakgrund av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att Brasilien är mest lämpligt och skäligt som jämförbart land i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(49)

Mot bakgrund av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att Brasilien är mest lämpligt och skäligt som jämförbart land i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen.

ii)   Normalvärde

| (50) | I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet för de exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status på grundval av kontrollerade uppgifter från tillverkarna i det jämförbara landet, dvs. på grundval av de priser som betalats eller skulle betalas på den brasilianska marknaden för jämförbara produkttyper, i enlighet med den metod som anges ovan. |
| --- | --- |

(50)

I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet för de exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status på grundval av kontrollerade uppgifter från tillverkarna i det jämförbara landet, dvs. på grundval av de priser som betalats eller skulle betalas på den brasilianska marknaden för jämförbara produkttyper, i enlighet med den metod som anges ovan.

| (51) | Normalvärdet fastställdes på grundval av alla priser som hade betalats eller skulle betalas på den brasilianska marknaden för jämförbara produkttyper, eftersom alla transaktioner konstaterades äga rum vid normal handel. |
| --- | --- |

(51)

Normalvärdet fastställdes på grundval av alla priser som hade betalats eller skulle betalas på den brasilianska marknaden för jämförbara produkttyper, eftersom alla transaktioner konstaterades äga rum vid normal handel.

4.   Exportpriser

| (52) | Alla exporterande tillverkare hade exportförsäljning till gemenskapen, antingen direkt till oberoende kunder i gemenskapen eller genom närstående eller icke-närstående handelsföretag i Hongkong, Brittiska Jungfruöarna och Taiwan. |
| --- | --- |

(52)

Alla exporterande tillverkare hade exportförsäljning till gemenskapen, antingen direkt till oberoende kunder i gemenskapen eller genom närstående eller icke-närstående handelsföretag i Hongkong, Brittiska Jungfruöarna och Taiwan.

| (53) | I de fall då den berörda produkten exporterades direkt till oberoende kunder i gemenskapen baserades exportpriserna på de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(53)

I de fall då den berörda produkten exporterades direkt till oberoende kunder i gemenskapen baserades exportpriserna på de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

| (54) | I de fall då försäljningen skedde genom en närstående handlare utanför gemenskapen fastställdes exportpriset på grundval av priserna på den första återförsäljningen till oberoende kunder i gemenskapen. |
| --- | --- |

(54)

I de fall då försäljningen skedde genom en närstående handlare utanför gemenskapen fastställdes exportpriset på grundval av priserna på den första återförsäljningen till oberoende kunder i gemenskapen.

5.   Jämförelse

| (55) | Normalvärdet och exportpriset jämfördes på nivån fritt fabrik. För en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset gjordes justeringar för att ta hänsyn till skillnader som påverkar priserna och prisernas jämförbarhet i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Lämpliga justeringar för transport, försäkring, hanteringskostnader och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader samt bankavgifter beviljades i samtliga fall där dessa konstaterades vara skäliga och korrekta och kunde styrkas med bevisning. |
| --- | --- |

(55)

Normalvärdet och exportpriset jämfördes på nivån fritt fabrik. För en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset gjordes justeringar för att ta hänsyn till skillnader som påverkar priserna och prisernas jämförbarhet i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Lämpliga justeringar för transport, försäkring, hanteringskostnader och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader samt bankavgifter beviljades i samtliga fall där dessa konstaterades vara skäliga och korrekta och kunde styrkas med bevisning.

| (56) | För all försäljning genom närstående företag i Taiwan gjordes en justering i enlighet med artikel 2.10 i i grundförordningen, i de fall det hade konstaterats att dessa företag utförde arbetsuppgifter som liknade dem som utförs av en agent som arbetar på provisionsbasis. Eftersom det närstående företagets uppgifter om fördelningen av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader inte kunde betraktas som tillförlitliga, grundades denna justering på uppgifter om försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader från en icke-närstående handlare. |
| --- | --- |

(56)

För all försäljning genom närstående företag i Taiwan gjordes en justering i enlighet med artikel 2.10 i i grundförordningen, i de fall det hade konstaterats att dessa företag utförde arbetsuppgifter som liknade dem som utförs av en agent som arbetar på provisionsbasis. Eftersom det närstående företagets uppgifter om fördelningen av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader inte kunde betraktas som tillförlitliga, grundades denna justering på uppgifter om försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader från en icke-närstående handlare.

6.   Dumpningsmarginaler

a)   Samarbetsvilliga exporterande tillverkare som beviljats marknadsekonomisk status

| (57) | För de företag som beviljats marknadsekonomisk status jämfördes, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen, det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den berörda produkten som exporterades till gemenskapen med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(57)

För de företag som beviljats marknadsekonomisk status jämfördes, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen, det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den berörda produkten som exporterades till gemenskapen med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten.

| (58) | Vid fastställande av dumpningsmarginalen är kommissionens praxis att betrakta närstående exporterande tillverkare eller exporterande tillverkare som tillhör samma företagsgrupp som en och samma enhet och att därmed fastställa en och samma dumpningsmarginal för dessa företag. Anledningen till detta är främst att individuella dumpningsmarginaler kan uppmuntra till kringgående av antidumpningsåtgärderna, eftersom närstående exporterande tillverkare då kan kanalisera sin export till gemenskapen via det företag som har den lägsta individuella dumpningsmarginalen, vilket skulle göra åtgärderna verkningslösa. |
| --- | --- |

(58)

Vid fastställande av dumpningsmarginalen är kommissionens praxis att betrakta närstående exporterande tillverkare eller exporterande tillverkare som tillhör samma företagsgrupp som en och samma enhet och att därmed fastställa en och samma dumpningsmarginal för dessa företag. Anledningen till detta är främst att individuella dumpningsmarginaler kan uppmuntra till kringgående av antidumpningsåtgärderna, eftersom närstående exporterande tillverkare då kan kanalisera sin export till gemenskapen via det företag som har den lägsta individuella dumpningsmarginalen, vilket skulle göra åtgärderna verkningslösa.

| (59) | I enlighet med denna praxis betraktades de närstående exporterande tillverkare som tillhörde samma företagsgrupp som en enda enhet och tilldelades därför en och samma dumpningsmarginal beräknad på grundval av det vägda genomsnittet av dumpningsmarginalerna för de samarbetsvilliga tillverkarna i respektive grupp. |
| --- | --- |

(59)

I enlighet med denna praxis betraktades de närstående exporterande tillverkare som tillhörde samma företagsgrupp som en enda enhet och tilldelades därför en och samma dumpningsmarginal beräknad på grundval av det vägda genomsnittet av dumpningsmarginalerna för de samarbetsvilliga tillverkarna i respektive grupp.

| (60) | På denna grundval är de preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid gemenskapens gräns, före tull, följande:






  Företag | Preliminär dumpnings-marginal |
| --- | --- | --- |
| Cionlli Bicycle (Taicang) Co. Ltd, Shunde Hongli Bicycle Parts Co. Ltd och Safe Strong Bicycle Parts Shenzhen Co. Ltd | 7,5 % |
| Giching Bicycle parts (Shenzhen) Co. Ltd och Velo Cycle Kunshan Co. Ltd | 0 % |

(60)

På denna grundval är de preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid gemenskapens gräns, före tull, följande:

Företag

Preliminär dumpnings-marginal

Cionlli Bicycle (Taicang) Co. Ltd, Shunde Hongli Bicycle Parts Co. Ltd och Safe Strong Bicycle Parts Shenzhen Co. Ltd

7,5 %

Giching Bicycle parts (Shenzhen) Co. Ltd och Velo Cycle Kunshan Co. Ltd

0 %

b)   Övriga exporterande tillverkare

| (61) | Vid beräkningen av en landsomfattande dumpningsmarginal för övriga exportörer i Kina fastställde kommissionen först graden av samarbete. En jämförelse gjordes mellan den sammanlagda export som de tre samarbetsvilliga exporterande tillverkarna hade angett i sina svar på frågeformuläret och den sammanlagda dumpade importen från Kina, beräknad på det sätt som anges i skäl 71. Procentsatsen beräknades till 23 %. Utifrån detta bedömdes samarbetsviljan som låg. |
| --- | --- |

(61)

Vid beräkningen av en landsomfattande dumpningsmarginal för övriga exportörer i Kina fastställde kommissionen först graden av samarbete. En jämförelse gjordes mellan den sammanlagda export som de tre samarbetsvilliga exporterande tillverkarna hade angett i sina svar på frågeformuläret och den sammanlagda dumpade importen från Kina, beräknad på det sätt som anges i skäl 71. Procentsatsen beräknades till 23 %. Utifrån detta bedömdes samarbetsviljan som låg.

| (62) | Det ansågs därför lämpligt att fastställa en landsomfattande dumpningsmarginal som ett vägt genomsnitt av






  — | den dumpningsmarginal som konstaterades för den samarbetsvilliga exportör som varken hade beviljats marknadsekonomisk status eller individuell behandling, och |
| --- | --- | --- |

(62)

Det ansågs därför lämpligt att fastställa en landsomfattande dumpningsmarginal som ett vägt genomsnitt av

—

den dumpningsmarginal som konstaterades för den samarbetsvilliga exportör som varken hade beviljats marknadsekonomisk status eller individuell behandling, och

| — | de högsta dumpningsmarginalerna för representativa produkttyper från samma exportör, eftersom det inte fanns något som tydde på att de icke samarbetsvilliga exporterande tillverkarna dumpade till lägre priser. |
| --- | --- |

—

de högsta dumpningsmarginalerna för representativa produkttyper från samma exportör, eftersom det inte fanns något som tydde på att de icke samarbetsvilliga exporterande tillverkarna dumpade till lägre priser.

| (63) | På denna grundval fastställdes den landsomfattande dumpningsmarginalen preliminärt till 30,9 % av priset cif vid gemenskapens gräns före tull. |
| --- | --- |

(63)

På denna grundval fastställdes den landsomfattande dumpningsmarginalen preliminärt till 30,9 % av priset cif vid gemenskapens gräns före tull.

D.   SKADA

1.   Tillverkning i gemenskapen

| (64) | Inom gemenskapen är det känt att den berörda produkten tillverkas av de nio tillverkare på vars vägnar klagomålet ingavs. De är etablerade i Italien, Polen, Förenade kungariket och Portugal och svarade för 99 % av tillverkningen i gemenskapen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(64)

Inom gemenskapen är det känt att den berörda produkten tillverkas av de nio tillverkare på vars vägnar klagomålet ingavs. De är etablerade i Italien, Polen, Förenade kungariket och Portugal och svarade för 99 % av tillverkningen i gemenskapen under undersökningsperioden.

| (65) | I inledningsskedet var det bara en känd tillverkare i gemenskapen som inte tillhörde de klagande. På grundval av tillverkningsvolymen för de nio klagande tillverkarna och den icke klagande tillverkaren i gemenskapen uppgick den sammanlagda tillverkningen av den likadana produkten till 16 165 936 stycken under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(65)

I inledningsskedet var det bara en känd tillverkare i gemenskapen som inte tillhörde de klagande. På grundval av tillverkningsvolymen för de nio klagande tillverkarna och den icke klagande tillverkaren i gemenskapen uppgick den sammanlagda tillverkningen av den likadana produkten till 16 165 936 stycken under undersökningsperioden.

2.   Gemenskapsindustrin

| (66) | Klagomålet stöddes av följande tillverkare i gemenskapen:






  — | Selle Royal SpA., Pozzoleone, Italien, med följande närstående företag:






  — | Brooks England Ltd, West Midlands, Förenade kungariket. |
| --- | --- | --- | --- |

(66)

Klagomålet stöddes av följande tillverkare i gemenskapen:

—

Selle Royal SpA., Pozzoleone, Italien, med följande närstående företag:

—

Brooks England Ltd, West Midlands, Förenade kungariket.

| — | Selle Italia srl, Rossano Veneto, Italien, och följande närstående företag:






  — | Bassano Selle srl., Riese Pio X, Italien. |
| --- | --- | --- |

—

Selle Italia srl, Rossano Veneto, Italien, och följande närstående företag:

—

Bassano Selle srl., Riese Pio X, Italien.

| — | Selle SMP SA.S, Casalserugo, Italien. |
| --- | --- |

—

Selle SMP SA.S, Casalserugo, Italien.

| — | pph ABI sp.j., Nasielsk, Polen. |
| --- | --- |

—

pph ABI sp.j., Nasielsk, Polen.

| — | Iberoselle Fabrica de Selins Lda., Agueda, Portugal. |
| --- | --- |

—

Iberoselle Fabrica de Selins Lda., Agueda, Portugal.

| — | Selle Montegrappa snc, Ramon di Loria, Italien. |
| --- | --- |

—

Selle Montegrappa snc, Ramon di Loria, Italien.

| — | Selle San Marco SpA, Rossano, Italien. |
| --- | --- |

—

Selle San Marco SpA, Rossano, Italien.

| (67) | Eftersom dessa nio klagande tillverkare i gemenskapen som var samarbetsvilliga (både de som ingick och de som inte ingick i urvalet) svarade för 99 % av gemenskapens tillverkning av den likadana produkten utgör de gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. De tillverkare i gemenskapen som ingick i urvalet och undersökningen (nedan kallade ”tillverkare som ingick i urvalet”) svarade för 86 % av gemenskapens totala sadeltillverkning under undersökningsperioden. Övriga tillverkare i gemenskapen uppmanades att lämna vissa allmänna uppgifter för skadeanalysen. |
| --- | --- |

(67)

Eftersom dessa nio klagande tillverkare i gemenskapen som var samarbetsvilliga (både de som ingick och de som inte ingick i urvalet) svarade för 99 % av gemenskapens tillverkning av den likadana produkten utgör de gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. De tillverkare i gemenskapen som ingick i urvalet och undersökningen (nedan kallade ”tillverkare som ingick i urvalet”) svarade för 86 % av gemenskapens totala sadeltillverkning under undersökningsperioden. Övriga tillverkare i gemenskapen uppmanades att lämna vissa allmänna uppgifter för skadeanalysen.

3.   Förbrukning i gemenskapen

| (68) | Gemenskapens förbrukning fastställdes på grundval av den volym som sålts på gemenskapsmarknaden av de fem tillverkare i gemenskapen som ingick i urvalet, de fyra tillverkare i gemenskapen som inte ingick i urvalet och den tillverkare i gemenskapen som inte stödde klagomålet samt på importen från Kina och andra tredjeländer under de relevanta KN-numren enligt Eurostats uppgifter. Som angetts i skäl 14 deklareras den berörda produkten för närvarande enligt KN-nummer 8714 95 00, ex 8714 99 90 och ex 9506 91 10. Enligt Eurostats uppgifter omfattar de två sistnämnda KN-numren (ex 8714 99 90 och ex 9506 91 10) även andra delar av cyklar och träningsredskap. Eftersom det ur dessa två mer allmänna kategorier inte var möjligt ta fram uppgifter bara för sadlar beslutades det att importstatistiken skulle fastställas enbart på grundval av ett KN-nummer, nämligen 8714 95 00. Den importvolym som beaktats för fastställandet av förbrukningen i gemenskapen kan därför vara en aning underskattad. |
| --- | --- |

(68)

Gemenskapens förbrukning fastställdes på grundval av den volym som sålts på gemenskapsmarknaden av de fem tillverkare i gemenskapen som ingick i urvalet, de fyra tillverkare i gemenskapen som inte ingick i urvalet och den tillverkare i gemenskapen som inte stödde klagomålet samt på importen från Kina och andra tredjeländer under de relevanta KN-numren enligt Eurostats uppgifter. Som angetts i skäl 14 deklareras den berörda produkten för närvarande enligt KN-nummer 8714 95 00, ex 8714 99 90 och ex 9506 91 10. Enligt Eurostats uppgifter omfattar de två sistnämnda KN-numren (ex 8714 99 90 och ex 9506 91 10) även andra delar av cyklar och träningsredskap. Eftersom det ur dessa två mer allmänna kategorier inte var möjligt ta fram uppgifter bara för sadlar beslutades det att importstatistiken skulle fastställas enbart på grundval av ett KN-nummer, nämligen 8714 95 00. Den importvolym som beaktats för fastställandet av förbrukningen i gemenskapen kan därför vara en aning underskattad.

| (69) | På grundval av dessa uppgifter konstaterades att förbrukningen under skadeundersökningsperioden ökade med 17 %, från 20 701 027 stycken 2002 till 24 179 012 stycken 2005.
  Tabell 1 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 (UP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning i gemenskapen (antal) | 20 701 027 | 21 688 470 | 23 357 359 | 24 179 012 |
| Index | 100 | 105 | 113 | 117 |

(69)

På grundval av dessa uppgifter konstaterades att förbrukningen under skadeundersökningsperioden ökade med 17 %, från 20 701 027 stycken 2002 till 24 179 012 stycken 2005.

Tabell 1

2002

2003

2004

2005 (UP)

Förbrukning i gemenskapen (antal)

20 701 027

21 688 470

23 357 359

24 179 012

Index

100

105

113

117

4.   Import av sadlar från Kina

a)   Dumpningsmarginal, importvolym och marknadsandel

| (70) | Såsom anges ovan visade denna undersökning att de genomsnittliga dumpningsmarginaler som fastställts för Kina överstiger den miniminivå som anges i artikel 9.3 i grundförordningen och att importvolymen från Kina inte är försumbar i den mening som avses i artikel 5.7 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(70)

Såsom anges ovan visade denna undersökning att de genomsnittliga dumpningsmarginaler som fastställts för Kina överstiger den miniminivå som anges i artikel 9.3 i grundförordningen och att importvolymen från Kina inte är försumbar i den mening som avses i artikel 5.7 i grundförordningen.

| (71) | Importvolymerna fastställdes på grundval av uppgifter från Eurostat. Som angetts ovan i skäl 68 kan uppgifterna om importen vara en aning underskattade. Eurostat tillhandahåller också statistik om importvolymer av cykelsadlar i kvantiteter om 100 kg och inte i antal. Det ansågs därför lämpligt att räkna med att varje sadel som importerats från Kina hade en genomsnittsvikt på 500 gram, eftersom denna vikt hade angetts av en exporterande tillverkare och en icke-närstående importör. |
| --- | --- |

(71)

Importvolymerna fastställdes på grundval av uppgifter från Eurostat. Som angetts ovan i skäl 68 kan uppgifterna om importen vara en aning underskattade. Eurostat tillhandahåller också statistik om importvolymer av cykelsadlar i kvantiteter om 100 kg och inte i antal. Det ansågs därför lämpligt att räkna med att varje sadel som importerats från Kina hade en genomsnittsvikt på 500 gram, eftersom denna vikt hade angetts av en exporterande tillverkare och en icke-närstående importör.

| (72) | Importen från Kina mer än fyrfaldigades under skadeundersökningsperioden. Den ökade från 1 416 814 stycken 2002 till 6 276 749 stycken under undersökningsperioden. Marknadsandelen ökade i motsvarande grad från 7 % 2002 till 26 % under undersökningsperioden. Detta måste ses mot bakgrund av att förbrukningen ökade med endast 17 %, dvs. relativt mindre än den ökade importen från Kina. |
| --- | --- |

(72)

Importen från Kina mer än fyrfaldigades under skadeundersökningsperioden. Den ökade från 1 416 814 stycken 2002 till 6 276 749 stycken under undersökningsperioden. Marknadsandelen ökade i motsvarande grad från 7 % 2002 till 26 % under undersökningsperioden. Detta måste ses mot bakgrund av att förbrukningen ökade med endast 17 %, dvs. relativt mindre än den ökade importen från Kina.

| (73) | En icke-närstående importör ansåg att importstatistiken var för högt uppskattad, eftersom en genomsnittlig vikt på 400 gram per sadel hade använts i klagomålet. Företaget påstod att den genomsnittliga vikten på sadlar som importeras från Kina skulle vara mellan 600 och 800 gram. Under kontrollbesöket på plats hos företaget bekräftade dock samma företag att den genomsnittliga vikten på sadlar som importeras från Kina var 500 gram, dvs. exakt den vikt som kommissionen hade använt för omräkningen av Eurostats uppgifter per 100 kg till antal sadlar. Denna importör ansåg också att statistiken över importen från Kina var överdriven, eftersom den också omfattade import av sadelskydd. Enligt vad som angetts ovan i skäl 71 grundades importstatistiken på bara ett KN-nummer (8714 95 00), under vilket sadelskydd normalt inte deklareras, vilket innebär att importörens påstående saknar grund.
  Tabell 2 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 (UP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import (antal) | 1 416 814 | 2 048 240 | 4 351 842 | 6 276 749 |
| Index | 100 | 145 | 307 | 443 |
| Marknadsandel | 7 % | 9 % | 19 % | 26 % |

(73)

En icke-närstående importör ansåg att importstatistiken var för högt uppskattad, eftersom en genomsnittlig vikt på 400 gram per sadel hade använts i klagomålet. Företaget påstod att den genomsnittliga vikten på sadlar som importeras från Kina skulle vara mellan 600 och 800 gram. Under kontrollbesöket på plats hos företaget bekräftade dock samma företag att den genomsnittliga vikten på sadlar som importeras från Kina var 500 gram, dvs. exakt den vikt som kommissionen hade använt för omräkningen av Eurostats uppgifter per 100 kg till antal sadlar. Denna importör ansåg också att statistiken över importen från Kina var överdriven, eftersom den också omfattade import av sadelskydd. Enligt vad som angetts ovan i skäl 71 grundades importstatistiken på bara ett KN-nummer (8714 95 00), under vilket sadelskydd normalt inte deklareras, vilket innebär att importörens påstående saknar grund.

Tabell 2

2002

2003

2004

2005 (UP)

Import (antal)

1 416 814

2 048 240

4 351 842

6 276 749

Index

100

145

307

443

Marknadsandel

7 %

9 %

19 %

26 %

b)   Priser

| (74) | Det vägda genomsnittliga importpriset på sadlar med ursprung i Kina minskade stadigt varje år under skadeundersökningsperioden och totalt med 21 %, dvs. från 1,4 euro per sadel till 1,1 euro per sadel mellan 2002 och undersökningsperioden.
  Tabell 3 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 (UP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt vägt pris cif vid gemenskapens gräns (euro per styck) | 1,4 | 1,3 | 1,1 | 1,1 |
| Index | 100 | 91 | 75 | 79 |

(74)

Det vägda genomsnittliga importpriset på sadlar med ursprung i Kina minskade stadigt varje år under skadeundersökningsperioden och totalt med 21 %, dvs. från 1,4 euro per sadel till 1,1 euro per sadel mellan 2002 och undersökningsperioden.

Tabell 3

2002

2003

2004

2005 (UP)

Genomsnittligt vägt pris cif vid gemenskapens gräns (euro per styck)

1,4

1,3

1,1

1,1

Index

100

91

75

79

c)   Prisunderskridande

| (75) | Vid fastställandet av prisunderskridandet granskade kommissionen uppgifter som gällde undersökningsperioden. Man använde sig därvid av gemenskapsindustrins försäljningspriser till icke-närstående kunder, vid behov justerade till nivån fritt fabrik, dvs. exklusive fraktkostnader i gemenskapen och efter avräkning för rabatter och avdrag. Priserna på de olika typerna av sadlar – definierade efter stomme, stoppning, överklädnad, gaffel och vikt – jämfördes med exportörernas försäljningspriser netto efter rabatter för liknande typer, vid behov justerade till cif-priserna vid gemenskapens gräns, och med en lämplig justering för tullavgifter (1,2 %) och kostnader efter importen för en importör i gemenskapen. |
| --- | --- |

(75)

Vid fastställandet av prisunderskridandet granskade kommissionen uppgifter som gällde undersökningsperioden. Man använde sig därvid av gemenskapsindustrins försäljningspriser till icke-närstående kunder, vid behov justerade till nivån fritt fabrik, dvs. exklusive fraktkostnader i gemenskapen och efter avräkning för rabatter och avdrag. Priserna på de olika typerna av sadlar – definierade efter stomme, stoppning, överklädnad, gaffel och vikt – jämfördes med exportörernas försäljningspriser netto efter rabatter för liknande typer, vid behov justerade till cif-priserna vid gemenskapens gräns, och med en lämplig justering för tullavgifter (1,2 %) och kostnader efter importen för en importör i gemenskapen.

| (76) | Vid beräkningen av de vägda genomsnittliga prisunderskridandemarginalerna beaktades de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas exportpriser. Under undersökningsperioden låg det vägda genomsnittliga prisunderskridandemarginalen för de samarbetsvilliga tillverkarna på 67,3 %. Med beaktande av all import av sadlar – dvs. importen både från de samarbetsvilliga och de icke samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina – visade beräkningen av den genomsnittliga prisunderskridandemarginalen grundad på uppgifter från Eurostat en liknande genomsnittlig prisunderskridandemarginal på 70,1 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(76)

Vid beräkningen av de vägda genomsnittliga prisunderskridandemarginalerna beaktades de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas exportpriser. Under undersökningsperioden låg det vägda genomsnittliga prisunderskridandemarginalen för de samarbetsvilliga tillverkarna på 67,3 %. Med beaktande av all import av sadlar – dvs. importen både från de samarbetsvilliga och de icke samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina – visade beräkningen av den genomsnittliga prisunderskridandemarginalen grundad på uppgifter från Eurostat en liknande genomsnittlig prisunderskridandemarginal på 70,1 % under undersökningsperioden.

5.   Gemenskapsindustrins situation

| (77) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på gemenskapsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för gemenskapsindustrins situation under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(77)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på gemenskapsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för gemenskapsindustrins situation under undersökningsperioden.

| (78) | Denna granskning gjordes för de företag som ingick i urvalet. När det för dessa indikatorer fanns tillförlitliga uppgifter om gemenskapsindustrin som helhet har dessa uppgifter angetts nedan för att ge en fullständig bild av gemenskapsindustrins situation. Industrins resultat mätt med hjälp av faktorer som priser, löner, investeringar, vinst, räntabilitet, kassaflöde och förmåga att anskaffa kapital har mot bakgrund av detta fastställts på grundval av uppgifter från de företag som ingick i urvalet. Skadefaktorerna, såsom marknadsandel, försäljningsvolym och tillverkning har fastställts för hela gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(78)

Denna granskning gjordes för de företag som ingick i urvalet. När det för dessa indikatorer fanns tillförlitliga uppgifter om gemenskapsindustrin som helhet har dessa uppgifter angetts nedan för att ge en fullständig bild av gemenskapsindustrins situation. Industrins resultat mätt med hjälp av faktorer som priser, löner, investeringar, vinst, räntabilitet, kassaflöde och förmåga att anskaffa kapital har mot bakgrund av detta fastställts på grundval av uppgifter från de företag som ingick i urvalet. Skadefaktorerna, såsom marknadsandel, försäljningsvolym och tillverkning har fastställts för hela gemenskapsindustrin.

a)   Tillverkning

| (79) | Tillverkningsvolymen för hela gemenskapsindustrin visade en tydlig negativ tendens under skadeundersökningsperioden. Under 2002 tillverkades 19 546 740 sadlar, men under undersökningsperioden bara 16 165 936, dvs. nästan 3,5 miljoner (eller 17 %) färre än under 2002. Eftersom sadlar i regel bara tillverkas på beställning från kunder kan den negativa utvecklingen av tillverkningsvolymen direkt kopplas till den lägre efterfrågan på sadlar tillverkade av gemenskapsindustrin.
  Tabell 4 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 (UP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillverkning (antal) | 19 546 740 | 19 022 491 | 17 698 103 | 16 165 936 |
| Index | 100 | 97 | 91 | 83 |

(79)

Tillverkningsvolymen för hela gemenskapsindustrin visade en tydlig negativ tendens under skadeundersökningsperioden. Under 2002 tillverkades 19 546 740 sadlar, men under undersökningsperioden bara 16 165 936, dvs. nästan 3,5 miljoner (eller 17 %) färre än under 2002. Eftersom sadlar i regel bara tillverkas på beställning från kunder kan den negativa utvecklingen av tillverkningsvolymen direkt kopplas till den lägre efterfrågan på sadlar tillverkade av gemenskapsindustrin.

Tabell 4

2002

2003

2004

2005 (UP)

Tillverkning (antal)

19 546 740

19 022 491

17 698 103

16 165 936

Index

100

97

91

83

b)   Tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (80) | Tillverkningskapaciteten fastställdes utifrån gemenskapsindustrins nominella tillverkningskapacitet, med hänsyn till såväl avbrott i produktionen som till det faktum att kapaciteten i vissa fall hade utnyttjats för andra produkter, t.ex. handtag för rullstolar, på samma produktionslinjer. |
| --- | --- |

(80)

Tillverkningskapaciteten fastställdes utifrån gemenskapsindustrins nominella tillverkningskapacitet, med hänsyn till såväl avbrott i produktionen som till det faktum att kapaciteten i vissa fall hade utnyttjats för andra produkter, t.ex. handtag för rullstolar, på samma produktionslinjer.

| (81) | Under skadeundersökningsperioden ökade tillverkningskapaciteten med 5 %, från 29 492 120 sadlar 2002 till 30 921 920 sadlar under undersökningsperioden. Den blygsamma ökningen av tillverkningskapaciteten berodde på investeringar som gjordes under 2004 och under undersökningsperioden för tillverkning av en del nya produkttyper som används för tävlingscyklar. Kapacitetsutnyttjandet avspeglar den minskade tillverkningen och efterfrågan. Det sjunker stadigt under skadeundersökningsperioden och uppgår till bara 45 % under undersökningsperioden.
  Tabell 5 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 (UP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillverkningskapacitet (antal) | 29 492 120 | 29 215 880 | 29 354 000 | 30 921 920 |
| Index | 100 | 99 | 100 | 105 |
| Kapacitetsutnyttjande | 60 % | 59 % | 53 % | 45 % |

(81)

Under skadeundersökningsperioden ökade tillverkningskapaciteten med 5 %, från 29 492 120 sadlar 2002 till 30 921 920 sadlar under undersökningsperioden. Den blygsamma ökningen av tillverkningskapaciteten berodde på investeringar som gjordes under 2004 och under undersökningsperioden för tillverkning av en del nya produkttyper som används för tävlingscyklar. Kapacitetsutnyttjandet avspeglar den minskade tillverkningen och efterfrågan. Det sjunker stadigt under skadeundersökningsperioden och uppgår till bara 45 % under undersökningsperioden.

Tabell 5

2002

2003

2004

2005 (UP)

Tillverkningskapacitet (antal)

29 492 120

29 215 880

29 354 000

30 921 920

Index

100

99

100

105

Kapacitetsutnyttjande

60 %

59 %

53 %

45 %

c)   Lager

| (82) | I fråga om lager vid årets utgång bör det nämnas att den övervägande delen av tillverkningen sker på beställning. Även om en minskad lagervolym på 35 % kunde noteras under skadeundersökningsperioden kan lagerhållningen i detta fall inte anses som en relevant skadeindikator.
  Tabell 6 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 (UP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lager (antal) | 1 365 040 | 1 192 612 | 1 000 376 | 884 829 |
| Index | 100 | 87 | 73 | 65 |

(82)

I fråga om lager vid årets utgång bör det nämnas att den övervägande delen av tillverkningen sker på beställning. Även om en minskad lagervolym på 35 % kunde noteras under skadeundersökningsperioden kan lagerhållningen i detta fall inte anses som en relevant skadeindikator.

Tabell 6

2002

2003

2004

2005 (UP)

Lager (antal)

1 365 040

1 192 612

1 000 376

884 829

Index

100

87

73

65

d)   Investeringar

| (83) | Mellan 2002 och 2003 sjönk investeringarna för tillverkning av den likadana produkten från 3 808 057 euro till 1 664 147 euro. Under 2004 ökade tillverkarna i gemenskapen sina investeringar med nästan det dubbla till 3 381 996 euro jämfört med föregående år. Under undersökningsperioden uppgick investeringarna till 3 638 962 euro, vilket är 4 % lägre än i början av skadeundersökningsperioden 2002. I undersökningen konstaterades att investeringarna i byggnader, anläggningar och maskiner huvudsakligen gjordes för att upprätthålla tillverkningskapaciteten, och först under 2004 och undersökningsperioden, i mindre utsträckning, för att utveckla nya produkttyper. Med hänsyn till det låga kapacitetsutnyttjandet gjordes investeringarna i vilket fall som helst inte för att öka den totala tillverkningsvolymen. |
| --- | --- |

(83)

Mellan 2002 och 2003 sjönk investeringarna för tillverkning av den likadana produkten från 3 808 057 euro till 1 664 147 euro. Under 2004 ökade tillverkarna i gemenskapen sina investeringar med nästan det dubbla till 3 381 996 euro jämfört med föregående år. Under undersökningsperioden uppgick investeringarna till 3 638 962 euro, vilket är 4 % lägre än i början av skadeundersökningsperioden 2002. I undersökningen konstaterades att investeringarna i byggnader, anläggningar och maskiner huvudsakligen gjordes för att upprätthålla tillverkningskapaciteten, och först under 2004 och undersökningsperioden, i mindre utsträckning, för att utveckla nya produkttyper. Med hänsyn till det låga kapacitetsutnyttjandet gjordes investeringarna i vilket fall som helst inte för att öka den totala tillverkningsvolymen.

| (84) | Undersökningen visade att gemenskapsindustrin betraktas som världsledande i fråga om produktdesign och innovation när det gäller sadlar. Mellan år 2000 och undersökningsperioden utformade och saluförde gemenskapsindustrin över tusen nya sadeltyper på marknaden. Utgifterna för forskning och utveckling motsvarar omkring 8–10 % av gemenskapsindustrins omsättning. För att behålla denna ställning behöver gemenskapsindustrin upprätthålla en viss nivå på investeringarna, även om kapacitetsutnyttjandet är lågt.
  Tabell 7 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 (UP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringar (euro) | 3 808 057 | 1 664 147 | 3 381 996 | 3 638 962 |
| Index | 100 | 44 | 89 | 96 |

(84)

Undersökningen visade att gemenskapsindustrin betraktas som världsledande i fråga om produktdesign och innovation när det gäller sadlar. Mellan år 2000 och undersökningsperioden utformade och saluförde gemenskapsindustrin över tusen nya sadeltyper på marknaden. Utgifterna för forskning och utveckling motsvarar omkring 8–10 % av gemenskapsindustrins omsättning. För att behålla denna ställning behöver gemenskapsindustrin upprätthålla en viss nivå på investeringarna, även om kapacitetsutnyttjandet är lågt.

Tabell 7

2002

2003

2004

2005 (UP)

Investeringar (euro)

3 808 057

1 664 147

3 381 996

3 638 962

Index

100

44

89

96

e)   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (85) | Det finns två huvudsakliga försäljningskanaler för sadlar: marknaden för tillverkare av originalutrustning och eftermarknaden. I det första fallet säljs sadlar för att sättas på nya cyklar och i det andra fallet för att ersätta begagnade cykelsadlar. Det konstaterades att den totala marknaden bestod av omkring 60 % försäljningen av originalutrustning och av omkring 40 % försäljningen på eftermarknaden. Sadlar och däck är de cykeldelar som oftast byts ut. |
| --- | --- |

(85)

Det finns två huvudsakliga försäljningskanaler för sadlar: marknaden för tillverkare av originalutrustning och eftermarknaden. I det första fallet säljs sadlar för att sättas på nya cyklar och i det andra fallet för att ersätta begagnade cykelsadlar. Det konstaterades att den totala marknaden bestod av omkring 60 % försäljningen av originalutrustning och av omkring 40 % försäljningen på eftermarknaden. Sadlar och däck är de cykeldelar som oftast byts ut.

| (86) | Gemenskapsindustrins totala försäljningsvolym minskade med 20 % under skadeundersökningsperioden, från 15 109 569 sadlar till 12 139 162 sadlar under undersökningsperioden, dvs. gemenskapsindustrin sålde nästan tre miljoner sadlar mindre under undersökningsperioden än under 2002. Efter en liten minskning på 1 % 2003 jämfört med 2002, minskade försäljningsvolymen mer påtagligt under 2004 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(86)

Gemenskapsindustrins totala försäljningsvolym minskade med 20 % under skadeundersökningsperioden, från 15 109 569 sadlar till 12 139 162 sadlar under undersökningsperioden, dvs. gemenskapsindustrin sålde nästan tre miljoner sadlar mindre under undersökningsperioden än under 2002. Efter en liten minskning på 1 % 2003 jämfört med 2002, minskade försäljningsvolymen mer påtagligt under 2004 och undersökningsperioden.

| (87) | Värdet på gemenskapsindustrins försäljning av sadlar ökade bara med 1 % under hela skadeundersökningsperioden. Försäljningsvärdet på gemenskapens marknad ökade med 5 %, från 54 460 180 euro under 2002 till 56 978 530 euro under 2003 och därefter ytterligare till 58 052 609 euro under 2004. Under undersökningsperioden minskade emellertid försäljningsvärdet för gemenskapsindustrin med nästan tre miljoner euro i förhållande till föregående år. Det faktum att försäljningens värde inte utvecklades på samma sätt som försäljningens volym beror på ökning av de genomsnittliga priserna enligt beskrivningen nedan. |
| --- | --- |

(87)

Värdet på gemenskapsindustrins försäljning av sadlar ökade bara med 1 % under hela skadeundersökningsperioden. Försäljningsvärdet på gemenskapens marknad ökade med 5 %, från 54 460 180 euro under 2002 till 56 978 530 euro under 2003 och därefter ytterligare till 58 052 609 euro under 2004. Under undersökningsperioden minskade emellertid försäljningsvärdet för gemenskapsindustrin med nästan tre miljoner euro i förhållande till föregående år. Det faktum att försäljningens värde inte utvecklades på samma sätt som försäljningens volym beror på ökning av de genomsnittliga priserna enligt beskrivningen nedan.

| (88) | Den minskade försäljningsvolymen motsvarades också av en betydande minskning av gemenskapens marknadsandel från 81 % 2002 till 58 % under undersökningsperioden. Detta innebär att gemenskapsindustrin under hela skadeundersökningsperioden förlorade 23 procentenheter av sin marknadsandel till den ökade importen från Kina.
  Tabell 8 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 (UP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvärde (euro) | 54 460 180 | 56 978 530 | 58 052 609 | 55 228 738 |
| Index | 100 | 105 | 107 | 101 |
| Försäljning i gemenskapen (antal) | 15 109 569 | 15 024 427 | 13 803 151 | 12 139 162 |
| Index | 100 | 99 | 91 | 80 |
| Marknadsandel | 81 % | 77 % | 67 % | 58 % |

(88)

Den minskade försäljningsvolymen motsvarades också av en betydande minskning av gemenskapens marknadsandel från 81 % 2002 till 58 % under undersökningsperioden. Detta innebär att gemenskapsindustrin under hela skadeundersökningsperioden förlorade 23 procentenheter av sin marknadsandel till den ökade importen från Kina.

Tabell 8

2002

2003

2004

2005 (UP)

Försäljningsvärde (euro)

54 460 180

56 978 530

58 052 609

55 228 738

Index

100

105

107

101

Försäljning i gemenskapen (antal)

15 109 569

15 024 427

13 803 151

12 139 162

Index

100

99

91

80

Marknadsandel

81 %

77 %

67 %

58 %

f)   Priser

| (89) | Gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet ökade med 25 % under skadeundersökningsperioden. Denna prisökning kan förklaras dels som en följd av ökade råmaterialkostnader, vilket påverkade hela industrin, dels som en förskjutning från låg- till högteknologiska produkttyper som också innebär dyrare råmaterial och en mer arbetsintensiv tillverkning. |
| --- | --- |

(89)

Gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet ökade med 25 % under skadeundersökningsperioden. Denna prisökning kan förklaras dels som en följd av ökade råmaterialkostnader, vilket påverkade hela industrin, dels som en förskjutning från låg- till högteknologiska produkttyper som också innebär dyrare råmaterial och en mer arbetsintensiv tillverkning.

| (90) | Det huvudsakliga råmaterial som används för tillverkning av sadlar är skal av plast, överklädnad, polyuretan, skenor och fästanordningar. Priserna på dessa råmaterial är indirekt kopplade till utvecklingen av olje- och metallpriserna. Kostnaden för råmaterialet är en viktig faktor för tillverkningen av sadlar och utgör omkring hälften av den totala tillverkningskostnaden samtidigt som den direkt påverkar utvecklingen av försäljningspriset. |
| --- | --- |

(90)

Det huvudsakliga råmaterial som används för tillverkning av sadlar är skal av plast, överklädnad, polyuretan, skenor och fästanordningar. Priserna på dessa råmaterial är indirekt kopplade till utvecklingen av olje- och metallpriserna. Kostnaden för råmaterialet är en viktig faktor för tillverkningen av sadlar och utgör omkring hälften av den totala tillverkningskostnaden samtidigt som den direkt påverkar utvecklingen av försäljningspriset.

| (91) | Det konstaterades att de genomsnittliga priserna på råmaterial förblev stabila mellan 2002 och 2003, men ökade från och med 2003 och under undersökningsperioden, vilket återspeglades i gemenskapsindustrins högre försäljningspriser. |
| --- | --- |

(91)

Det konstaterades att de genomsnittliga priserna på råmaterial förblev stabila mellan 2002 och 2003, men ökade från och med 2003 och under undersökningsperioden, vilket återspeglades i gemenskapsindustrins högre försäljningspriser.

| (92) | En icke-närstående importör ansåg att gemenskapsindustrins prisökning berodde på att efterfrågan från konsumenternas sida hade förändrats. Företaget framhöll att efterfrågan på billiga cyklar och därmed billiga sadlar har sjunkit, medan efterfrågan på dyrare sadlar av högre kvalitet har ökat. Detta påstående motsägs emellertid av det faktum att lågprisimporten från Kina ökade relativt sett betydligt mer än den totala förbrukningen av sadlar i gemenskapen, vilket anges i skäl 72.
  Tabell 9 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 (UP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vägt genomsnittligt pris (euro per styck) | 3,6 | 3,8 | 4,2 | 4,5 |
| Index | 100 | 106 | 117 | 125 |

(92)

En icke-närstående importör ansåg att gemenskapsindustrins prisökning berodde på att efterfrågan från konsumenternas sida hade förändrats. Företaget framhöll att efterfrågan på billiga cyklar och därmed billiga sadlar har sjunkit, medan efterfrågan på dyrare sadlar av högre kvalitet har ökat. Detta påstående motsägs emellertid av det faktum att lågprisimporten från Kina ökade relativt sett betydligt mer än den totala förbrukningen av sadlar i gemenskapen, vilket anges i skäl 72.

Tabell 9

2002

2003

2004

2005 (UP)

Vägt genomsnittligt pris (euro per styck)

3,6

3,8

4,2

4,5

Index

100

106

117

125

g)   Lönsamhet och kassaflöde

| (93) | Den vägda genomsnittliga lönsamheten på gemenskapsindustrins nettoomsättning minskade kraftigt under skadeundersökningsperioden, från 3,8 % 2002 till endast 0,4 % under undersökningsperioden. Lönsamheten ökade till 5,0 % 2003, sjönk till 3,1 % 2004 och uppgick slutligen till 0,4 % under undersökningsperioden. Den låga vinstmarginalen beror på att gemenskapsindustrin inte i tillräcklig utsträckning kunde låta sina kunder betala för prisökningen på råmaterial.
  Tabell 10 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 (UP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vinstmarginal före skatt | 3,8 % | 5,0 % | 3,1 % | 0,4 % |

(93)

Den vägda genomsnittliga lönsamheten på gemenskapsindustrins nettoomsättning minskade kraftigt under skadeundersökningsperioden, från 3,8 % 2002 till endast 0,4 % under undersökningsperioden. Lönsamheten ökade till 5,0 % 2003, sjönk till 3,1 % 2004 och uppgick slutligen till 0,4 % under undersökningsperioden. Den låga vinstmarginalen beror på att gemenskapsindustrin inte i tillräcklig utsträckning kunde låta sina kunder betala för prisökningen på råmaterial.

Tabell 10

2002

2003

2004

2005 (UP)

Vinstmarginal före skatt

3,8 %

5,0 %

3,1 %

0,4 %

Gemenskapsindustrin hade ett kassaflöde på 3 990 473 euro under undersökningsperioden, vilket var omkring 1,1 miljoner euro eller 22 % lägre än 2002. Gemenskapsindustrins fortsatt goda likviditet förklaras av det faktum att det rör sig om en kapitalintensiv industri som måste göra stora avskrivningar. Det kunde i allmänhet konstateras att gemenskapsindustrins likviditet utvecklades på ungefär samma sätt som lönsamheten.

Tabell 11

| | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 (UP) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kassaflöde (euro) | 5 084 871 | 6 655 555 | 6 574 821 | 3 990 473 |
| Index | 100 | 131 | 129 | 78 |

2002

2003

2004

2005 (UP)

Kassaflöde (euro)

5 084 871

6 655 555

6 574 821

3 990 473

Index

100

131

129

78

h)   Avkastning på nettotillgångar

| (94) | Avkastningen på nettotillgångarna beräknades genom att nettovinsten före skatt på försäljning av den likadana produkten angavs som en procentandel av det bokförda nettovärdet av de anläggningstillgångar som allokerats för den likadana produkten. Denna indikator följde en liknande utveckling som lönsamheten och minskade från 12 % 2002 till bara 1 % under undersökningsperioden.
  Tabell 12 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 (UP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avkastning på nettotillgångar | 12 % | 16 % | 10 % | 1 % |

(94)

Avkastningen på nettotillgångarna beräknades genom att nettovinsten före skatt på försäljning av den likadana produkten angavs som en procentandel av det bokförda nettovärdet av de anläggningstillgångar som allokerats för den likadana produkten. Denna indikator följde en liknande utveckling som lönsamheten och minskade från 12 % 2002 till bara 1 % under undersökningsperioden.

Tabell 12

2002

2003

2004

2005 (UP)

Avkastning på nettotillgångar

12 %

16 %

10 %

1 %

i)   Kapitalanskaffningsförmåga

| (95) | Eftersom inget företag inom gemenskapsindustrin uppgav att man haft problem med anskaffa kapital för verksamheten och det inte heller fanns något som tydde på att så skulle vara fallet, drogs slutsatsen att gemenskapsindustrin som helhet hade kunnat anskaffa kapital för verksamheten under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(95)

Eftersom inget företag inom gemenskapsindustrin uppgav att man haft problem med anskaffa kapital för verksamheten och det inte heller fanns något som tydde på att så skulle vara fallet, drogs slutsatsen att gemenskapsindustrin som helhet hade kunnat anskaffa kapital för verksamheten under skadeundersökningsperioden.

j)   Sysselsättning och löner

| (96) | Sysselsättningen i gemenskapsindustrin var stabil under hela skadeundersökningsperioden. Efter en liten minskning 2003 och 2004 sysselsatte gemenskapsindustrin 418 anställda på heltid under undersökningsperioden, dvs. ungefär samma antal som 2002. Det noterades emellertid att alla gemenskapstillverkare lägger ut stora delar av sin tillverkning på andra små och medelstora företag i gemenskapen, och i några få fall nästan hela sin tillverkning. Det totala antalet personer som är sysselsatta på heltid när det gäller tillverkningen av sadlar är därför många fler än de arbetstagare som är direkt sysselsatta i gemenskapsindustrin. Det totala antalet arbetstagare som sysslar med tillverkning av den likadana produkten uppskattas vara minst tre gånger större, dvs. ca 1 200 under undersökningsperioden. De genomsnittliga årslönerna utvecklades på samma sätt som arbetskraftskostnaderna, dvs. de ökade med 5 % under skadeundersökningsperioden, från 7 784 339 euro 2002 till 8 190 911 euro under undersökningsperioden, vilket låg under inflationen i gemenskapen under samma period.
  Tabell 13 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 (UP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Anställda | 421 | 434 | 456 | 418 |
| Index | 100 | 103 | 108 | 99 |
| Arbetskraftskostnader (euro/år) | 11 427 812 | 12 136 974 | 12 319 136 | 12 121 976 |
| Index | 100 | 106 | 108 | 106 |
| Löner (euro/år) | 7 784 339 | 8 136 410 | 8 428 090 | 8 190 911 |
| Index | 100 | 105 | 108 | 105 |

(96)

Sysselsättningen i gemenskapsindustrin var stabil under hela skadeundersökningsperioden. Efter en liten minskning 2003 och 2004 sysselsatte gemenskapsindustrin 418 anställda på heltid under undersökningsperioden, dvs. ungefär samma antal som 2002. Det noterades emellertid att alla gemenskapstillverkare lägger ut stora delar av sin tillverkning på andra små och medelstora företag i gemenskapen, och i några få fall nästan hela sin tillverkning. Det totala antalet personer som är sysselsatta på heltid när det gäller tillverkningen av sadlar är därför många fler än de arbetstagare som är direkt sysselsatta i gemenskapsindustrin. Det totala antalet arbetstagare som sysslar med tillverkning av den likadana produkten uppskattas vara minst tre gånger större, dvs. ca 1 200 under undersökningsperioden. De genomsnittliga årslönerna utvecklades på samma sätt som arbetskraftskostnaderna, dvs. de ökade med 5 % under skadeundersökningsperioden, från 7 784 339 euro 2002 till 8 190 911 euro under undersökningsperioden, vilket låg under inflationen i gemenskapen under samma period.

Tabell 13

2002

2003

2004

2005 (UP)

Anställda

421

434

456

418

Index

100

103

108

99

Arbetskraftskostnader (euro/år)

11 427 812

12 136 974

12 319 136

12 121 976

Index

100

106

108

106

Löner (euro/år)

7 784 339

8 136 410

8 428 090

8 190 911

Index

100

105

108

105

k)   Produktivitet

| (97) | Produktiviteten uttryckt som produktion per anställd och år uppgick till 42 225 stycken 2002 och minskade sedan stadigt under åren till 33 317 stycken under undersökningsperioden. Denna minskning berodde på den minskande tillverkningen.
  Tabell 14 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 (UP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivitet (antal/anställd) | 42 225 | 39 752 | 34 388 | 33 317 |
| Index | 100 | 94 | 81 | 79 |

(97)

Produktiviteten uttryckt som produktion per anställd och år uppgick till 42 225 stycken 2002 och minskade sedan stadigt under åren till 33 317 stycken under undersökningsperioden. Denna minskning berodde på den minskande tillverkningen.

Tabell 14

2002

2003

2004

2005 (UP)

Produktivitet (antal/anställd)

42 225

39 752

34 388

33 317

Index

100

94

81

79

l)   Tillväxt

| (98) | Samtidigt som förbrukningen i gemenskapen ökade med 17 % mellan 2002 och undersökningsperioden var gemenskapsindustrins försäljningsvolym stabil under samma period. Gemenskapsindustrins försäljning ökade således betydligt mindre än efterfrågan under skadeundersökningsperioden. Däremot ökade marknadsandelen för importen från Kina med 19 procentenheter. |
| --- | --- |

(98)

Samtidigt som förbrukningen i gemenskapen ökade med 17 % mellan 2002 och undersökningsperioden var gemenskapsindustrins försäljningsvolym stabil under samma period. Gemenskapsindustrins försäljning ökade således betydligt mindre än efterfrågan under skadeundersökningsperioden. Däremot ökade marknadsandelen för importen från Kina med 19 procentenheter.

m)   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (99) | Den faktiska dumpningsmarginalens inverkan på gemenskapsindustrin kan med hänsyn till volymen och priserna på importen från Kina inte anses vara försumbar. |
| --- | --- |

(99)

Den faktiska dumpningsmarginalens inverkan på gemenskapsindustrin kan med hänsyn till volymen och priserna på importen från Kina inte anses vara försumbar.

| (100) | Det konstaterades att gemenskapsindustrin inte återhämtar sig från verkningarna av tidigare dumpning eller subventionering. |
| --- | --- |

(100)

Det konstaterades att gemenskapsindustrin inte återhämtar sig från verkningarna av tidigare dumpning eller subventionering.

6.   Slutsats om skada

| (101) | Analysen av skadeindikatorerna visade att gemenskapsindustrins situation försämrades betydligt under skadeundersökningsperioden. De flesta skadeindikatorer (nettoförsäljningsvolym, tillverkningsvolym, kapacitetsutnyttjande, lönsamhet, räntabilitet, investeringar, kassaflöde och sysselsättning) visade på negativ utveckling under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(101)

Analysen av skadeindikatorerna visade att gemenskapsindustrins situation försämrades betydligt under skadeundersökningsperioden. De flesta skadeindikatorer (nettoförsäljningsvolym, tillverkningsvolym, kapacitetsutnyttjande, lönsamhet, räntabilitet, investeringar, kassaflöde och sysselsättning) visade på negativ utveckling under skadeundersökningsperioden.

| (102) | Vissa skadeindikatorer visade dock på stabil utveckling (nettoförsäljningsvärde och förmåga att anskaffa kapital) eller till och med positiv utveckling (genomsnittliga försäljningspriser, tillverkningskapacitet och utgående lager). Ökningen när det gäller försäljningspriser och nettoförsäljningsvärde under undersökningsperioden berodde dock inte på att gemenskapsindustrins situation som sådan förbättrades, utan var en följd av att priserna på råmaterial ökade och att gemenskapsindustrin började tillverka produkttyper med högre värde. Som angetts i skäl 82 kan utgående lager med hänsyn till industrins särskilda karaktär inte anses vara relevant för fastställandet av skadan. |
| --- | --- |

(102)

Vissa skadeindikatorer visade dock på stabil utveckling (nettoförsäljningsvärde och förmåga att anskaffa kapital) eller till och med positiv utveckling (genomsnittliga försäljningspriser, tillverkningskapacitet och utgående lager). Ökningen när det gäller försäljningspriser och nettoförsäljningsvärde under undersökningsperioden berodde dock inte på att gemenskapsindustrins situation som sådan förbättrades, utan var en följd av att priserna på råmaterial ökade och att gemenskapsindustrin började tillverka produkttyper med högre värde. Som angetts i skäl 82 kan utgående lager med hänsyn till industrins särskilda karaktär inte anses vara relevant för fastställandet av skadan.

| (103) | Med tanke på att de vinstrelaterade indikatorerna visar på en starkt negativ utveckling kan det anses att industrins livskraft står på spel om situationen inte åtgärdas. Eftersom gemenskapindustrin består av små och medelstora företag och verkar i en kapitalintensiv verksamhet är det högst osannolikt att gemenskapsindustrin kan överleva ekonomiskt en längre tid i en sådan situation. |
| --- | --- |

(103)

Med tanke på att de vinstrelaterade indikatorerna visar på en starkt negativ utveckling kan det anses att industrins livskraft står på spel om situationen inte åtgärdas. Eftersom gemenskapindustrin består av små och medelstora företag och verkar i en kapitalintensiv verksamhet är det högst osannolikt att gemenskapsindustrin kan överleva ekonomiskt en längre tid i en sådan situation.

| (104) | Mot denna bakgrund dras slutsatsen att gemenskapsindustrin har lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(104)

Mot denna bakgrund dras slutsatsen att gemenskapsindustrin har lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

E.   ORSAKSSAMBAND

1.   Inledning

| (105) | I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen om den dumpade importen av den berörda produkten med ursprung i Kina har vållat gemenskapsindustrin skada i en sådan utsträckning att skadan kan betecknas som väsentlig. Andra kända faktorer utöver den dumpade importen, vilka samtidigt med denna kunde ha skadat gemenskapsindustrin, undersöktes också för att det skulle kunna säkerställas att den eventuella skada som vållades av dessa faktorer inte tillskrevs den dumpade importen. |
| --- | --- |

(105)

I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen om den dumpade importen av den berörda produkten med ursprung i Kina har vållat gemenskapsindustrin skada i en sådan utsträckning att skadan kan betecknas som väsentlig. Andra kända faktorer utöver den dumpade importen, vilka samtidigt med denna kunde ha skadat gemenskapsindustrin, undersöktes också för att det skulle kunna säkerställas att den eventuella skada som vållades av dessa faktorer inte tillskrevs den dumpade importen.

2.   Verkningar av den dumpade importen

| (106) | Importen från Kina mer än fyrfaldigades under skadeundersökningsperioden, med 343 % volymmässigt och med 19 procentenheter uttryckt som marknadsandel. Samtidigt var de genomsnittliga priserna för alla exporterande tillverkare i Kina 70,1 % lägre än gemenskapsindustrins genomsnittliga priser under undersökningsperioden. Den betydande ökningen av importvolymen från Kina och denna imports ökade marknadsandel under skadeundersökningsperioden, till priser som bara utgjorde en bråkdel av gemenskapsindustrins priser, sammanföll tidsmässigt med gemenskapsindustrins klart försämrade ekonomiska situation under samma period. |
| --- | --- |

(106)

Importen från Kina mer än fyrfaldigades under skadeundersökningsperioden, med 343 % volymmässigt och med 19 procentenheter uttryckt som marknadsandel. Samtidigt var de genomsnittliga priserna för alla exporterande tillverkare i Kina 70,1 % lägre än gemenskapsindustrins genomsnittliga priser under undersökningsperioden. Den betydande ökningen av importvolymen från Kina och denna imports ökade marknadsandel under skadeundersökningsperioden, till priser som bara utgjorde en bråkdel av gemenskapsindustrins priser, sammanföll tidsmässigt med gemenskapsindustrins klart försämrade ekonomiska situation under samma period.

| (107) | Medan enhetspriset för importen från Kina stadigt minskade under skadeundersökningsperioden, totalt med 21 %, från 1,4 euro 2002 till 1,1 euro under undersökningsperioden, ökade gemenskapsindustrins priser under samma period med 26 %, från 3,6 euro 2002 till 4,5 euro under undersökningsperioden. Denna prisutveckling i motsatta riktningar kan bara delvis bero på att det tillverkas andra sadeltyper i gemenskapen än i Kina. Tillverkarna i gemenskapen har dessutom lämnat in bevis för att tillgången till och priserna på merparten av råmaterialet i gemenskapen liknar förhållandena i Kina. De har också visat att kostnaden för råmaterialet till sadlar i gemenskapen ökade under skadeundersökningsperioden. Vissa exporterande tillverkare i Kina säljer till och med sina produkter till gemenskapen till lägre priser än kostnaden för råmaterialet, vilket tydligt visar att de låga priserna inte beror på att de kinesiska tillverkarna har en komparativ fördel utan på att dumpning förekommer. |
| --- | --- |

(107)

Medan enhetspriset för importen från Kina stadigt minskade under skadeundersökningsperioden, totalt med 21 %, från 1,4 euro 2002 till 1,1 euro under undersökningsperioden, ökade gemenskapsindustrins priser under samma period med 26 %, från 3,6 euro 2002 till 4,5 euro under undersökningsperioden. Denna prisutveckling i motsatta riktningar kan bara delvis bero på att det tillverkas andra sadeltyper i gemenskapen än i Kina. Tillverkarna i gemenskapen har dessutom lämnat in bevis för att tillgången till och priserna på merparten av råmaterialet i gemenskapen liknar förhållandena i Kina. De har också visat att kostnaden för råmaterialet till sadlar i gemenskapen ökade under skadeundersökningsperioden. Vissa exporterande tillverkare i Kina säljer till och med sina produkter till gemenskapen till lägre priser än kostnaden för råmaterialet, vilket tydligt visar att de låga priserna inte beror på att de kinesiska tillverkarna har en komparativ fördel utan på att dumpning förekommer.

| (108) | Till följd av denna illojala prissättning när det gäller den dumpade importen från Kina utsattes gemenskapsindustrins priser för ett sådant tryck att de inte ens kunde täcka den ökade kostnaden för råmaterial. Detta bekräftades även av gemenskapsindustrins betydligt minskade lönsamhet. |
| --- | --- |

(108)

Till följd av denna illojala prissättning när det gäller den dumpade importen från Kina utsattes gemenskapsindustrins priser för ett sådant tryck att de inte ens kunde täcka den ökade kostnaden för råmaterial. Detta bekräftades även av gemenskapsindustrins betydligt minskade lönsamhet.

| (109) | Mot bakgrund av ovanstående står det klart att lågprisimporten från Kina till priser betydligt under gemenskapsindustrins priser var av avgörande betydelse för gemenskapsindustrins försämrade situation, vilket särskilt avspeglas i minskade tillverknings- och försäljningsvolymer, minskad marknadsandel och kraftigt försämrad lönsamhet. |
| --- | --- |

(109)

Mot bakgrund av ovanstående står det klart att lågprisimporten från Kina till priser betydligt under gemenskapsindustrins priser var av avgörande betydelse för gemenskapsindustrins försämrade situation, vilket särskilt avspeglas i minskade tillverknings- och försäljningsvolymer, minskad marknadsandel och kraftigt försämrad lönsamhet.

3.   Verkningar av andra faktorer

a)   Icke dumpad import med ursprung i Kina

| (110) | För en exporterande tillverkare konstaterades dumpningsmarginalen ligga under miniminivån. Importen från detta företag beaktades därför inte i skadeanalysen. Av all import från Kina uppgick denna importerade tillverkares import till 28–33 % under 2002 och 2003, till 18–23 % under 2004 och till 12–17 % under undersökningsperioden. Företagets genomsnittliga priser låg fortfarande betydligt lägre än gemenskapsindustrins priser under hela skadeundersökningsperioden. De genomsnittliga prisunderskridande marginalerna för företaget var emellertid mycket mindre än för de företag där dumpning hade konstaterats. Eftersom importen från detta företag inte var stor och den dessutom minskade kraftigt under skadeundersökningsperioden dras slutsatsen att den icke dumpade importen från denna exporterande tillverkare inte bröt orsakssambandet, dvs. att den dumpade importen från Kina hade vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada. |
| --- | --- |

(110)

För en exporterande tillverkare konstaterades dumpningsmarginalen ligga under miniminivån. Importen från detta företag beaktades därför inte i skadeanalysen. Av all import från Kina uppgick denna importerade tillverkares import till 28–33 % under 2002 och 2003, till 18–23 % under 2004 och till 12–17 % under undersökningsperioden. Företagets genomsnittliga priser låg fortfarande betydligt lägre än gemenskapsindustrins priser under hela skadeundersökningsperioden. De genomsnittliga prisunderskridande marginalerna för företaget var emellertid mycket mindre än för de företag där dumpning hade konstaterats. Eftersom importen från detta företag inte var stor och den dessutom minskade kraftigt under skadeundersökningsperioden dras slutsatsen att den icke dumpade importen från denna exporterande tillverkare inte bröt orsakssambandet, dvs. att den dumpade importen från Kina hade vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada.

b)   Import med ursprung i andra än de berörda tredjeländerna

| (111) | Enligt uppgifter från Eurostat och information som samlats in under undersökningen importeras sadlar från tredjeländer främst från Taiwan, Indien och Vietnam. |
| --- | --- |

(111)

Enligt uppgifter från Eurostat och information som samlats in under undersökningen importeras sadlar från tredjeländer främst från Taiwan, Indien och Vietnam.

| (112) | Importen från Taiwan uppgick till 1 145 000 sadlar 2002 och ökade med 25 % under skadeundersökningsperioden till 1 429 200 under undersökningsperioden. Marknadsandelen för importerade sadlar från Taiwan var 6 % under 2002, dvs. den låg på samma nivå som under undersökningsperioden. Importen från Taiwan skedde till priser som liknade gemenskapsindustrins priser. Eftersom marknadsandelen för importen från Taiwan inte ökade, utan var stabil på 6 % under skadeundersökningsperioden, och eftersom priserna låg på samma nivå som gemenskapsindustrins priser anses importen från Taiwan inte ha inverkat negativt på gemenskapsindustrins situation. |
| --- | --- |

(112)

Importen från Taiwan uppgick till 1 145 000 sadlar 2002 och ökade med 25 % under skadeundersökningsperioden till 1 429 200 under undersökningsperioden. Marknadsandelen för importerade sadlar från Taiwan var 6 % under 2002, dvs. den låg på samma nivå som under undersökningsperioden. Importen från Taiwan skedde till priser som liknade gemenskapsindustrins priser. Eftersom marknadsandelen för importen från Taiwan inte ökade, utan var stabil på 6 % under skadeundersökningsperioden, och eftersom priserna låg på samma nivå som gemenskapsindustrins priser anses importen från Taiwan inte ha inverkat negativt på gemenskapsindustrins situation.

| (113) | Importen från Indien uppgick till 204 200 sadlar under 2002 och ökade med 30 % till 264 600 under undersökningsperioden. De genomsnittliga priserna på importen från Indien låg under hela skadeundersökningsperioden betydligt lägre än priserna på importen från Kina. De uppgick till 0,63 euro 2002, ökade sedan till 0,91 euro 2003, varefter de sjönk kraftigt till 0,47 euro för att nå 0,6 euro under undersökningsperioden. Denna import motsvarar emellertid bara en marknadsandel på 1 % under hela skadeundersökningsperioden. Slutsatsen dras därför att importen från Indien, trots de låga priserna, inte på något betydande sätt påverkat gemenskapsindustrins situation. |
| --- | --- |

(113)

Importen från Indien uppgick till 204 200 sadlar under 2002 och ökade med 30 % till 264 600 under undersökningsperioden. De genomsnittliga priserna på importen från Indien låg under hela skadeundersökningsperioden betydligt lägre än priserna på importen från Kina. De uppgick till 0,63 euro 2002, ökade sedan till 0,91 euro 2003, varefter de sjönk kraftigt till 0,47 euro för att nå 0,6 euro under undersökningsperioden. Denna import motsvarar emellertid bara en marknadsandel på 1 % under hela skadeundersökningsperioden. Slutsatsen dras därför att importen från Indien, trots de låga priserna, inte på något betydande sätt påverkat gemenskapsindustrins situation.

| (114) | När det gäller importen från Vietnam visar statistiken från Eurostat att så få som 4 400 sadlar importerades under 2002, men att importen ökade till 136 600 under undersökningsperioden. Priserna på importen från Vietnam låg på samma nivå som importen från Kina. Marknadsandelen för importen från Vietnam låg ungefär på samma nivå som för Indien och uppgick till 1 % under 2002 och 2003 och till knappt 1 % under 2004 och undersökningsperioden. Slutsatsen dras därför att denna import inte haft någon betydande inverkan på gemenskapsindustrins situation. |
| --- | --- |

(114)

När det gäller importen från Vietnam visar statistiken från Eurostat att så få som 4 400 sadlar importerades under 2002, men att importen ökade till 136 600 under undersökningsperioden. Priserna på importen från Vietnam låg på samma nivå som importen från Kina. Marknadsandelen för importen från Vietnam låg ungefär på samma nivå som för Indien och uppgick till 1 % under 2002 och 2003 och till knappt 1 % under 2004 och undersökningsperioden. Slutsatsen dras därför att denna import inte haft någon betydande inverkan på gemenskapsindustrins situation.

| (115) | Den preliminära slutsatsen kan därför dras att importen från andra länder än Kina inte har bidragit till den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(115)

Den preliminära slutsatsen kan därför dras att importen från andra länder än Kina inte har bidragit till den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit.

c)   Intrång i immateriella rättigheter

| (116) | Som nämnts i skäl 84 ovan används 8–10 % av gemenskapsindustrins omsättning till investeringar i forskning och utveckling. I dessa investeringar ingår studier av kroppsställning, utprovning och utformning av nya modeller av sadlar. Vissa tillverkare i gemenskapen påstod att en del exporterande tillverkare i Kina helt enkelt kopierar patenterade europeiska produkter och därmed kan få kostnadsfördelar i förhållande till tillverkare i gemenskapen, vilket skall ha återspeglats i de låga priserna på sadlar importerade från Kina. Å andra sidan framhöll en icke-närstående importör att förfalskningar inte bara skedde i Kina, utan att förfalskningar även var en tvistefråga bland tillverkarna i gemenskapen. Det är känt att förfalskning är en fråga som ofta tas upp inom denna industri och att detta kan ha förvärrat situationen för gemenskapsindustrin. De förluster som uppkommer på grund av intrång i immateriella rättigheter som gemenskapsindustrin själv förorsakar är ändå inte av sådan art att de bryter det starka orsakssambandet mellan den kraftiga uppgången i dumpad import och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit. Det bör också noteras att, även om intrånget i immateriella rättigheter kan ha kommit den dumpade importen från Kina tillgodo, kunde detta inte betraktas som ytterligare en faktor, eftersom intrånget även fortsättningsvis skulle hänföra sig till den dumpade importen. |
| --- | --- |

(116)

Som nämnts i skäl 84 ovan används 8–10 % av gemenskapsindustrins omsättning till investeringar i forskning och utveckling. I dessa investeringar ingår studier av kroppsställning, utprovning och utformning av nya modeller av sadlar. Vissa tillverkare i gemenskapen påstod att en del exporterande tillverkare i Kina helt enkelt kopierar patenterade europeiska produkter och därmed kan få kostnadsfördelar i förhållande till tillverkare i gemenskapen, vilket skall ha återspeglats i de låga priserna på sadlar importerade från Kina. Å andra sidan framhöll en icke-närstående importör att förfalskningar inte bara skedde i Kina, utan att förfalskningar även var en tvistefråga bland tillverkarna i gemenskapen. Det är känt att förfalskning är en fråga som ofta tas upp inom denna industri och att detta kan ha förvärrat situationen för gemenskapsindustrin. De förluster som uppkommer på grund av intrång i immateriella rättigheter som gemenskapsindustrin själv förorsakar är ändå inte av sådan art att de bryter det starka orsakssambandet mellan den kraftiga uppgången i dumpad import och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit. Det bör också noteras att, även om intrånget i immateriella rättigheter kan ha kommit den dumpade importen från Kina tillgodo, kunde detta inte betraktas som ytterligare en faktor, eftersom intrånget även fortsättningsvis skulle hänföra sig till den dumpade importen.

4.   Slutsats om orsakssamband

| (117) | Den tidsmässiga överensstämmelsen mellan ökad dumpad import från Kina, de ökade marknadsandelarna och det konstaterade prisunderskridandet, å ena sidan, och gemenskapsindustrins klart försämrade situation, å andra sidan, föranleder slutsatsen att den dumpade importen har vållat väsentlig skada för gemenskapsindustrin i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. Andra faktorer analyserades, men det konstaterades att de inte var en avgörande orsak till skadan. |
| --- | --- |

(117)

Den tidsmässiga överensstämmelsen mellan ökad dumpad import från Kina, de ökade marknadsandelarna och det konstaterade prisunderskridandet, å ena sidan, och gemenskapsindustrins klart försämrade situation, å andra sidan, föranleder slutsatsen att den dumpade importen har vållat väsentlig skada för gemenskapsindustrin i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. Andra faktorer analyserades, men det konstaterades att de inte var en avgörande orsak till skadan.

| (118) | På grundval av denna analys, i vilken det har gjorts en klar åtskillnad mellan alla kända faktorer som inverkar på gemenskapsindustrins situation och de skadliga verkningarna av den dumpade importen, dras den preliminära slutsatsen att importen av sadlar från Kina har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(118)

På grundval av denna analys, i vilken det har gjorts en klar åtskillnad mellan alla kända faktorer som inverkar på gemenskapsindustrins situation och de skadliga verkningarna av den dumpade importen, dras den preliminära slutsatsen att importen av sadlar från Kina har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.

F.   GEMENSKAPENS INTRESSE

| (119) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det om det trots slutsatsen om skadlig dumpning fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att vidta åtgärder i detta särskilda fall. Det bör göras en bedömning av de eventuella åtgärdernas inverkan på alla parter som berörs av undersökningen samt av följderna av att inte vidta några åtgärder. |
| --- | --- |

(119)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det om det trots slutsatsen om skadlig dumpning fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att vidta åtgärder i detta särskilda fall. Det bör göras en bedömning av de eventuella åtgärdernas inverkan på alla parter som berörs av undersökningen samt av följderna av att inte vidta några åtgärder.

1.   Gemenskapsindustrin

| (120) | Den skada som gemenskapsindustrin vållats var följden av att den hade svårt att konkurrera med den dumpade lågprisimporten. |
| --- | --- |

(120)

Den skada som gemenskapsindustrin vållats var följden av att den hade svårt att konkurrera med den dumpade lågprisimporten.

| (121) | Om åtgärder införs skulle gemenskapsindustrin kunna öka sin försäljningsvolym och återta marknadsandelar, vilket i sin tur skulle leda till ökade stordriftsfördelar och ge den lönsamhet som krävs för att motivera fortsatta investeringar i produktionsanläggningar och forskning så att industrin förblir konkurrenskraftig. |
| --- | --- |

(121)

Om åtgärder införs skulle gemenskapsindustrin kunna öka sin försäljningsvolym och återta marknadsandelar, vilket i sin tur skulle leda till ökade stordriftsfördelar och ge den lönsamhet som krävs för att motivera fortsatta investeringar i produktionsanläggningar och forskning så att industrin förblir konkurrenskraftig.

| (122) | En importör påstod att en gemenskaptillverkare hade en dominerande ställning på marknaden, dock utan att kunna styrka detta. Med tanke på att sadlar under hela skadeundersökningsperioden tillverkades av åtminstone tio olika konkurrerande tillverkare i gemenskapen och att det under undersökningsperioden inte framkom några uppgifter till stöd för detta påstående avvisades det. |
| --- | --- |

(122)

En importör påstod att en gemenskaptillverkare hade en dominerande ställning på marknaden, dock utan att kunna styrka detta. Med tanke på att sadlar under hela skadeundersökningsperioden tillverkades av åtminstone tio olika konkurrerande tillverkare i gemenskapen och att det under undersökningsperioden inte framkom några uppgifter till stöd för detta påstående avvisades det.

| (123) | Om åtgärder inte införs kommer gemenskapsindustrins situation att förvärras ytterligare. Den kommer varken att kunna investera i ny teknik eller att konkurrera effektivt med importen från tredjeländer. Om inga åtgärder införs skulle gemenskapsindustrin även fortsättningsvis gå miste om den stora volymen på marknaden för sadlar i mellansegmentet och därmed inte kunna sprida sina fasta kostnader. Vissa företag skulle vara tvungna att upphöra med sin tillverkning av den likadana produkten och säga upp sina arbetstagare, vilket en tillverkare i gemenskapen redan var tvungen att göra 2005. Slutsatsen är därför att det ligger i gemenskapsindustrins intresse att antidumpningsåtgärder införs. |
| --- | --- |

(123)

Om åtgärder inte införs kommer gemenskapsindustrins situation att förvärras ytterligare. Den kommer varken att kunna investera i ny teknik eller att konkurrera effektivt med importen från tredjeländer. Om inga åtgärder införs skulle gemenskapsindustrin även fortsättningsvis gå miste om den stora volymen på marknaden för sadlar i mellansegmentet och därmed inte kunna sprida sina fasta kostnader. Vissa företag skulle vara tvungna att upphöra med sin tillverkning av den likadana produkten och säga upp sina arbetstagare, vilket en tillverkare i gemenskapen redan var tvungen att göra 2005. Slutsatsen är därför att det ligger i gemenskapsindustrins intresse att antidumpningsåtgärder införs.

2.   Icke-närstående importörers intresse

| (124) | Endast två icke-närstående importörer besvarade frågeformuläret, och kontrollbesök gjordes därefter hos en av dem. Den import av den berörda produkten som dessa två importörer svarade för motsvarade 21 % av den totala importen från Kina till gemenskapen och utgjorde 7 % av förbrukningen i gemenskapen. |
| --- | --- |

(124)

Endast två icke-närstående importörer besvarade frågeformuläret, och kontrollbesök gjordes därefter hos en av dem. Den import av den berörda produkten som dessa två importörer svarade för motsvarade 21 % av den totala importen från Kina till gemenskapen och utgjorde 7 % av förbrukningen i gemenskapen.

| (125) | Med beaktande av att den största delen av sadelimporten till gemenskapen sker via importörer som inte är närstående exporterande tillverkare, betraktades importen från dessa icke-närstående importörer som representativ för alla andra icke-närstående importörer. |
| --- | --- |

(125)

Med beaktande av att den största delen av sadelimporten till gemenskapen sker via importörer som inte är närstående exporterande tillverkare, betraktades importen från dessa icke-närstående importörer som representativ för alla andra icke-närstående importörer.

| (126) | De båda importörerna importerade alla sina sadlar från Kina. För en importör motsvarade sadlarnas försäljningsvärde 8 % av importörens totala omsättning under undersökningsperioden. Försäljningen av importerade sadlar från Kina var lönsam under undersökningsperioden. Sadelförsäljningens lönsamhet var emellertid 0,7 procentenheter lägre än företagets totala lönsamhet, som under undersökningsperioden låg mellan ca 2 % och 6 %. För den andra importören motsvarade de importerade sadlarnas försäljningsvärde under undersökningsperioden bara 1,2 % av företagets totala omsättning, medan sadelförsäljningens lönsamhet uppskattades ligga på samma nivå som företagets totala lönsamhet. Av de uppgifter som lämnats av andra importörer kan man utgå från att den situation som beskrivits för dessa två importörer är representativ för de flesta som importerar sadlar från Kina. |
| --- | --- |

(126)

De båda importörerna importerade alla sina sadlar från Kina. För en importör motsvarade sadlarnas försäljningsvärde 8 % av importörens totala omsättning under undersökningsperioden. Försäljningen av importerade sadlar från Kina var lönsam under undersökningsperioden. Sadelförsäljningens lönsamhet var emellertid 0,7 procentenheter lägre än företagets totala lönsamhet, som under undersökningsperioden låg mellan ca 2 % och 6 %. För den andra importören motsvarade de importerade sadlarnas försäljningsvärde under undersökningsperioden bara 1,2 % av företagets totala omsättning, medan sadelförsäljningens lönsamhet uppskattades ligga på samma nivå som företagets totala lönsamhet. Av de uppgifter som lämnats av andra importörer kan man utgå från att den situation som beskrivits för dessa två importörer är representativ för de flesta som importerar sadlar från Kina.

| (127) | Eftersom de båda företagen importerade sadlar enbart från Kina kan slutsatsen dras att den ekonomiska situationen för dessa företag verkligen kan påverkas negativt om åtgärder införs. Eftersom sadelförsäljningen bara svarar för en liten del av företagens totala omsättning och vinst förväntas inga större ekonomiska konsekvenser när det gäller den allmänna situation om åtgärder införs. Dessa företag kunde också importera sadlar antingen från den grupp av företag för vilken ingen dumpning hade konstaterats eller från andra tredjeländer, t.ex. Taiwan. |
| --- | --- |

(127)

Eftersom de båda företagen importerade sadlar enbart från Kina kan slutsatsen dras att den ekonomiska situationen för dessa företag verkligen kan påverkas negativt om åtgärder införs. Eftersom sadelförsäljningen bara svarar för en liten del av företagens totala omsättning och vinst förväntas inga större ekonomiska konsekvenser när det gäller den allmänna situation om åtgärder införs. Dessa företag kunde också importera sadlar antingen från den grupp av företag för vilken ingen dumpning hade konstaterats eller från andra tredjeländer, t.ex. Taiwan.

3.   Användarnas intresse

| (128) | Fyra användare och leverantörer av den berörda produkten besvarade kommissionens frågeformulär. Det rör sig här om företag som både använder sadlar tillverkade i gemenskapen och importerade sadlar för montering av cyklar. De fyra företagen använde sammanlagt 1 255 655 sadlar under undersökningsperioden, varav mer än hälften (55 %) var sadlar med ursprung i Kina. Antalet importerade sadlar från Kina som de fyra företagen använde motsvarade 5,7 % av gemenskapsindustrins försäljningsvolym och 2,9 % av den totala förbrukningen av sadlar i gemenskapen under undersökningsperioden. För cykelmontörerna konstaterades att sadlar bara utgör en mindre kostnad av den totala kostnaden för en färdigmonterad cykel. I genomsnitt utgör sadlarna, beroende på modell, 1–4 % av den totala kostnaden för en cykel. |
| --- | --- |

(128)

Fyra användare och leverantörer av den berörda produkten besvarade kommissionens frågeformulär. Det rör sig här om företag som både använder sadlar tillverkade i gemenskapen och importerade sadlar för montering av cyklar. De fyra företagen använde sammanlagt 1 255 655 sadlar under undersökningsperioden, varav mer än hälften (55 %) var sadlar med ursprung i Kina. Antalet importerade sadlar från Kina som de fyra företagen använde motsvarade 5,7 % av gemenskapsindustrins försäljningsvolym och 2,9 % av den totala förbrukningen av sadlar i gemenskapen under undersökningsperioden. För cykelmontörerna konstaterades att sadlar bara utgör en mindre kostnad av den totala kostnaden för en färdigmonterad cykel. I genomsnitt utgör sadlarna, beroende på modell, 1–4 % av den totala kostnaden för en cykel.

| (129) | Två av de fyra användarna ansåg att en antidumpningstull sannolikt inte skulle få några stora konsekvenser för deras affärsverksamhet, eftersom prishöjningen på sadlar troligtvis skulle föras över på slutkonsumenten. De ansåg också att prisskillnaden mellan de sadlar som tillverkas och säljs av gemenskapsindustrin och de sadlar som importeras från Kina var sådan att sadlar med ursprung i Kina skulle vara konkurrenskraftiga även efter införandet av antidumpningstullar. |
| --- | --- |

(129)

Två av de fyra användarna ansåg att en antidumpningstull sannolikt inte skulle få några stora konsekvenser för deras affärsverksamhet, eftersom prishöjningen på sadlar troligtvis skulle föras över på slutkonsumenten. De ansåg också att prisskillnaden mellan de sadlar som tillverkas och säljs av gemenskapsindustrin och de sadlar som importeras från Kina var sådan att sadlar med ursprung i Kina skulle vara konkurrenskraftiga även efter införandet av antidumpningstullar.

| (130) | De två andra användarna lämnade ingen icke-konfidentiell sammanfattning av de uppgifter de lämnat. I enlighet med artikel 19.3 lämnades därför dessa uppgifter tills vidare utan beaktande. |
| --- | --- |

(130)

De två andra användarna lämnade ingen icke-konfidentiell sammanfattning av de uppgifter de lämnat. I enlighet med artikel 19.3 lämnades därför dessa uppgifter tills vidare utan beaktande.

| (131) | En exporterande tillverkare ansåg att införandet av åtgärder avseende import av sadlar inte låg i gemenskapens intresse, eftersom det ytterligare skulle äventyra existensen av en livskraftig europeisk cykeltillverkningsindustri. Företaget menade att tillverkarna i gemenskapen skulle upphöra att montera cyklar och i stället börja importera färdigmonterade cyklar från Kina, även om det införs en antidumpningstull på cyklar. Det bör i detta avseende noteras att exportörerna inte kan göra anspråk på något inflytande när det gäller fastställandet av gemenskapens intresse. Argumentet undersöktes ändå i sak. Det bör emellertid avvisas med tanke på att två av de fyra användarna av cykelsadlar ansåg att införandet av åtgärder inte skulle få några betydande konsekvenser för deras affärsverksamhet eftersom kostnaden för en sadel var så låg i förhållande till den totala produktionskostnaden för en cykel. |
| --- | --- |

(131)

En exporterande tillverkare ansåg att införandet av åtgärder avseende import av sadlar inte låg i gemenskapens intresse, eftersom det ytterligare skulle äventyra existensen av en livskraftig europeisk cykeltillverkningsindustri. Företaget menade att tillverkarna i gemenskapen skulle upphöra att montera cyklar och i stället börja importera färdigmonterade cyklar från Kina, även om det införs en antidumpningstull på cyklar. Det bör i detta avseende noteras att exportörerna inte kan göra anspråk på något inflytande när det gäller fastställandet av gemenskapens intresse. Argumentet undersöktes ändå i sak. Det bör emellertid avvisas med tanke på att två av de fyra användarna av cykelsadlar ansåg att införandet av åtgärder inte skulle få några betydande konsekvenser för deras affärsverksamhet eftersom kostnaden för en sadel var så låg i förhållande till den totala produktionskostnaden för en cykel.

| (132) | Eftersom de fyra företagen köpte många sadlar i gemenskapen (45 % under undersökningsperioden) och kostnaden för sadlarna är så liten i förhållande till den totala kostnaden för en helt färdigmonterad cykel dras slutsatsen att kostnadseffekterna efter införandet av antidumpningsåtgärder avseende sadlar inte i någon betydande omfattning skulle påverka de totala kostnaderna för användarna. Om detta ändå skulle ske är det dock högst sannolikt att de som använder importerade sadlar kommer att kunna lägga över de ytterligare kostnaderna på andra. |
| --- | --- |

(132)

Eftersom de fyra företagen köpte många sadlar i gemenskapen (45 % under undersökningsperioden) och kostnaden för sadlarna är så liten i förhållande till den totala kostnaden för en helt färdigmonterad cykel dras slutsatsen att kostnadseffekterna efter införandet av antidumpningsåtgärder avseende sadlar inte i någon betydande omfattning skulle påverka de totala kostnaderna för användarna. Om detta ändå skulle ske är det dock högst sannolikt att de som använder importerade sadlar kommer att kunna lägga över de ytterligare kostnaderna på andra.

4.   Råmaterialleverantörernas och konsumenternas intresse

| (133) | En råmaterialleverantör besvarade frågeformuläret. Företaget säljer metalldelar till sadlar till tillverkare i gemenskapen, nämligen ramar och fjädrar av järn, stål, titan, vanadin, mangan eller kolstål. Företaget ställer sig positivt till att det införs antidumpningstullar, eftersom man förväntar sig att gemenskapsindustrins tillverkningsvolym ska öka och att efterfrågan på företagets råmaterial då också ökar. |
| --- | --- |

(133)

En råmaterialleverantör besvarade frågeformuläret. Företaget säljer metalldelar till sadlar till tillverkare i gemenskapen, nämligen ramar och fjädrar av järn, stål, titan, vanadin, mangan eller kolstål. Företaget ställer sig positivt till att det införs antidumpningstullar, eftersom man förväntar sig att gemenskapsindustrins tillverkningsvolym ska öka och att efterfrågan på företagets råmaterial då också ökar.

| (134) | På grundval av dessa undersökningsresultat, och eftersom konsumentorganisationerna inte har inkommit med några andra uppgifter eller synpunkter, dras slutsatsen att de föreslagna åtgärderna sannolikt inte kommer att påverka konsumenterna i någon större omfattning. |
| --- | --- |

(134)

På grundval av dessa undersökningsresultat, och eftersom konsumentorganisationerna inte har inkommit med några andra uppgifter eller synpunkter, dras slutsatsen att de föreslagna åtgärderna sannolikt inte kommer att påverka konsumenterna i någon större omfattning.

5.   Slutsats om gemenskapens intresse

| (135) | Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att det med hänsyn till gemenskapens intresse inte finns några tvingande skäl till att avstå från att införa antidumpningstullar. |
| --- | --- |

(135)

Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att det med hänsyn till gemenskapens intresse inte finns några tvingande skäl till att avstå från att införa antidumpningstullar.

G.   PRELIMINÄRA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

1.   Nivå för undanröjande av skada

| (136) | Mot bakgrund av slutsatserna beträffande dumpning, därav vållad skada, orsakssamband och gemenskapens intresse bör preliminära åtgärder införas i syfte att förhindra att dumpad import vållar gemenskapsindustrin ytterligare skada. |
| --- | --- |

(136)

Mot bakgrund av slutsatserna beträffande dumpning, därav vållad skada, orsakssamband och gemenskapens intresse bör preliminära åtgärder införas i syfte att förhindra att dumpad import vållar gemenskapsindustrin ytterligare skada.

| (137) | Åtgärderna bör införas på en nivå som är tillräcklig för att undanröja den skada som denna import vållat, utan att den fastställda dumpningsmarginalen överskrids. Vid beräkningen av hur hög tull det skulle krävas för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för gemenskapsindustrin att täcka sina tillverkningskostnader och totalt sett uppnå en vinst före skatt på den nivå som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i gemenskapen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom någon dumpad import. Den vinstmarginal före skatt som användes för denna beräkning var 5 % av omsättningen, på grundval av den lönsamhet som konstaterades vid tidigare undersökningar för tillverkare av cykeldelar, i vilka tillverkarna i gemenskapen enligt definitionen i skäl 67 ingår. |
| --- | --- |

(137)

Åtgärderna bör införas på en nivå som är tillräcklig för att undanröja den skada som denna import vållat, utan att den fastställda dumpningsmarginalen överskrids. Vid beräkningen av hur hög tull det skulle krävas för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för gemenskapsindustrin att täcka sina tillverkningskostnader och totalt sett uppnå en vinst före skatt på den nivå som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i gemenskapen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom någon dumpad import. Den vinstmarginal före skatt som användes för denna beräkning var 5 % av omsättningen, på grundval av den lönsamhet som konstaterades vid tidigare undersökningar för tillverkare av cykeldelar, i vilka tillverkarna i gemenskapen enligt definitionen i skäl 67 ingår.

| (138) | Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset – såsom detta fastställdes vid beräkningen av prisunderskridandet enligt ovan i skäl 75 – och det icke-skadevållande priset för de produkter som gemenskapsindustrin sålde på gemenskapsmarknaden. Det icke-skadevållande priset beräknades genom att gemenskapsindustrins försäljningspris justerades med den faktiska förlusten eller vinsten under undersökningsperioden och ökades med den ovannämnda vinstmarginalen. Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det totala importvärdet cif. |
| --- | --- |

(138)

Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset – såsom detta fastställdes vid beräkningen av prisunderskridandet enligt ovan i skäl 75 – och det icke-skadevållande priset för de produkter som gemenskapsindustrin sålde på gemenskapsmarknaden. Det icke-skadevållande priset beräknades genom att gemenskapsindustrins försäljningspris justerades med den faktiska förlusten eller vinsten under undersökningsperioden och ökades med den ovannämnda vinstmarginalen. Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det totala importvärdet cif.

| (139) | När det gäller beräkningen av den landsomfattande nivån för undanröjande av skada för övriga exportörer i Kina bör det erinras om att samarbetsviljan var låg. Skademarginalen beräknades därför som ett vägt genomsnitt av den marginal som hade beräknats för den samarbetsvilliga exportören och den högsta marginal som fastställts för representativa typer som exporterats av samma exportör. |
| --- | --- |

(139)

När det gäller beräkningen av den landsomfattande nivån för undanröjande av skada för övriga exportörer i Kina bör det erinras om att samarbetsviljan var låg. Skademarginalen beräknades därför som ett vägt genomsnitt av den marginal som hade beräknats för den samarbetsvilliga exportören och den högsta marginal som fastställts för representativa typer som exporterats av samma exportör.

| (140) | Skademarginalerna var betydligt högre än de konstaterade dumpningsmarginalerna. |
| --- | --- |

(140)

Skademarginalerna var betydligt högre än de konstaterade dumpningsmarginalerna.

2.   Preliminära åtgärder

| (141) | Mot denna bakgrund görs bedömningen att en preliminär antidumpningstull bör införas på nivån för den dumpningsmarginal som fastställts. Den bör dock, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen, inte vara högre än den skademarginal som beräknats ovan. |
| --- | --- |

(141)

Mot denna bakgrund görs bedömningen att en preliminär antidumpningstull bör införas på nivån för den dumpningsmarginal som fastställts. Den bör dock, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen, inte vara högre än den skademarginal som beräknats ovan.

| (142) | De antidumpningstullar som anges för enskilda företag i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den här undersökningen. De avspeglar den situation som i denna undersökning befunnits föreligga för de berörda företagen. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tullen för ”övriga företag”) gäller bara import av produkter med ursprung i det berörda landet som har tillverkats av de företag, dvs. de rättssubjekt, som anges. Importerade produkter som tillverkats av andra företag som inte nämns med namn och adress i denna förordnings normativa del, inbegripet enheter som är närstående dem som nämns, kan inte omfattas av dessa satser utan av tullsatsen för ”övriga företag”. |
| --- | --- |

(142)

De antidumpningstullar som anges för enskilda företag i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den här undersökningen. De avspeglar den situation som i denna undersökning befunnits föreligga för de berörda företagen. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tullen för ”övriga företag”) gäller bara import av produkter med ursprung i det berörda landet som har tillverkats av de företag, dvs. de rättssubjekt, som anges. Importerade produkter som tillverkats av andra företag som inte nämns med namn och adress i denna förordnings normativa del, inbegripet enheter som är närstående dem som nämns, kan inte omfattas av dessa satser utan av tullsatsen för ”övriga företag”.

| (143) | Ansökningar om tillämpning av företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av ändring av enhetens namn eller inrättandet av nya produktions- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (3) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de eventuella ändringar av företagets verksamhet i fråga om produktion, försäljning på hemmamarknaden och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Om det är befogat kommer kommissionen, efter samråd med rådgivande kommittén, i sådana fall att ändra förordningen genom en uppdatering av förteckningen över företag som omfattas av individuella tullsatser. För att säkerställa korrekt tillämpning av antidumpningstullen bör den landsomfattande dumpningsmarginalen också tillämpas på de tillverkare som inte exporterade något till gemenskapen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(143)

Ansökningar om tillämpning av företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av ändring av enhetens namn eller inrättandet av nya produktions- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (3) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de eventuella ändringar av företagets verksamhet i fråga om produktion, försäljning på hemmamarknaden och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Om det är befogat kommer kommissionen, efter samråd med rådgivande kommittén, i sådana fall att ändra förordningen genom en uppdatering av förteckningen över företag som omfattas av individuella tullsatser. För att säkerställa korrekt tillämpning av antidumpningstullen bör den landsomfattande dumpningsmarginalen också tillämpas på de tillverkare som inte exporterade något till gemenskapen under undersökningsperioden.

| (144) | Mot bakgrund av ovanstående bör följande preliminära tullsatser införas:






  Cionlli Bicycle (Taicang) Co. Ltd, Shunde Hongli Bicycle Parts Co. Ltd och Safe Strong Bicycle Parts Shenzhen Co. Ltd | 7,5 % |
| --- | --- | --- |
| Giching Bicycle parts (Shenzhen) Co. Ltd och Velo Cycle Kunshan Co. Ltd | 0 % |
| Övriga företag | 30,9 % |

(144)

Mot bakgrund av ovanstående bör följande preliminära tullsatser införas:

Cionlli Bicycle (Taicang) Co. Ltd, Shunde Hongli Bicycle Parts Co. Ltd och Safe Strong Bicycle Parts Shenzhen Co. Ltd

7,5 %

Giching Bicycle parts (Shenzhen) Co. Ltd och Velo Cycle Kunshan Co. Ltd

0 %

Övriga företag

30,9 %

3.   Särskild övervakning

| (145) | För att minska risken för kringgående på grund av den stora skillnaden mellan dessa tullsatser bör särskilda åtgärder införas för att säkerställa korrekt tillämpning av antidumpningstullarna. Endast importen av den berörda produkten som tillverkats av respektive exporterande tillverkare får omfattas av den specifika dumpningsmarginal som beräknats för den berörda tillverkaren. Dessa särskilda åtgärder omfattar följande: |
| --- | --- |

(145)

För att minska risken för kringgående på grund av den stora skillnaden mellan dessa tullsatser bör särskilda åtgärder införas för att säkerställa korrekt tillämpning av antidumpningstullarna. Endast importen av den berörda produkten som tillverkats av respektive exporterande tillverkare får omfattas av den specifika dumpningsmarginal som beräknats för den berörda tillverkaren. Dessa särskilda åtgärder omfattar följande:

| (146) | Uppvisande för medlemsstaternas tullmyndigheter av en giltig faktura som uppfyller kraven i bilagan till denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura skall omfattas av den antidumpningstull som gäller för övriga företag. |
| --- | --- |

(146)

Uppvisande för medlemsstaternas tullmyndigheter av en giltig faktura som uppfyller kraven i bilagan till denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura skall omfattas av den antidumpningstull som gäller för övriga företag.

| (147) | Om exporten från företag som beviljats lägre individuella tullsatser ökar väsentligt i volym efter införandet av antidumpningsåtgärderna kan en sådan volymökning i sig betraktas som en förändring av handelsmönstret på grund av att åtgärder har införts, i den mening som avses i artikel 13.1 i grundförordningen. Under sådana omständigheter, och under förutsättning att villkoren är uppfyllda, kan en undersökning beträffande kringgående inledas. I samband med denna undersökning kan bl.a. behovet av att avskaffa de individuella tullsatserna för att i stället införa en landsomfattande tull komma att undersökas. |
| --- | --- |

(147)

Om exporten från företag som beviljats lägre individuella tullsatser ökar väsentligt i volym efter införandet av antidumpningsåtgärderna kan en sådan volymökning i sig betraktas som en förändring av handelsmönstret på grund av att åtgärder har införts, i den mening som avses i artikel 13.1 i grundförordningen. Under sådana omständigheter, och under förutsättning att villkoren är uppfyllda, kan en undersökning beträffande kringgående inledas. I samband med denna undersökning kan bl.a. behovet av att avskaffa de individuella tullsatserna för att i stället införa en landsomfattande tull komma att undersökas.

H.   SLUTBESTÄMMELSE

| 148) | Enligt god förvaltningspraxis bör det fastställas en viss tid inom vilken de berörda parter som gav sig till känna inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande får lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. Det bör också noteras att alla undersökningsresultat i denna förordning rörande införandet av antidumpningstullar är preliminära och kan komma omprövas vid fastställandet av eventuella slutgiltiga tullar. |
| --- | --- |

148)

Enligt god förvaltningspraxis bör det fastställas en viss tid inom vilken de berörda parter som gav sig till känna inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande får lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. Det bör också noteras att alla undersökningsresultat i denna förordning rörande införandet av antidumpningstullar är preliminära och kan komma omprövas vid fastställandet av eventuella slutgiltiga tullar.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En preliminär antidumpningstull skall införas på import av sadlar och väsentliga delar, dvs. stomme, stoppning och överklädnad, till sådana – avsedda för tvåhjuliga cyklar och andra cyklar (inbegripet trehjuliga transportcyklar), även med motor och med eller utan sidvagn, och för träningsredskap (även för hemmabruk) – med ursprung i Kina, enligt KN-nummer 8714 95 00, ex 8714 99 90 och ex 9506 91 10 (Taric-nummer 8714999081 och 9506911010).

2.   Följande preliminära antidumpningstull skall tillämpas på produkter tillverkade av företagen nedan och läggas på nettopriset fritt vid gemenskapens gräns, före tull:

| Företag | Antidumpningstull | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Cionlli Bicycle (Taicang) Co. Ltd, Shunde Hongli Bicycle Parts Co. Ltd och Safe Strong Bicycle Parts Shenzhen Co. Ltd | 7,5 % | A787 |
| Giching Bicycle parts (Shenzhen) Co. Ltd. och Velo Cycle Kunshan Co. Ltd | 0 % | A788 |
| Övriga företag | 30,9 % | A999 |

Företag

Antidumpningstull

Taric-tilläggsnummer

Cionlli Bicycle (Taicang) Co. Ltd, Shunde Hongli Bicycle Parts Co. Ltd och Safe Strong Bicycle Parts Shenzhen Co. Ltd

7,5 %

A787

Giching Bicycle parts (Shenzhen) Co. Ltd. och Velo Cycle Kunshan Co. Ltd

0 %

A788

Övriga företag

30,9 %

A999

3.   Tillämpningen av de individuella tullsatserna för de företag som anges i punkt 2 skall förutsätta att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som uppfyller kraven i bilagan. Om ingen sådan faktura uppvisas skall den tullsats tillämpas som gäller för övriga företag.

4.   För att den produkt som avses i punkt 1 skall få övergå till fri omsättning i gemenskapen skall det ställas en säkerhet som motsvarar den preliminära tullens belopp.

5.   Om inget annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 384/96 får berörda parter inom en månad efter den här förordningens ikraftträdande begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för antagandet av denna förordningen, lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda av kommissionen.

I enlighet med artikel 21.4 i förordning (EG) nr 384/96 får berörda parter inom en månad efter den här förordningens ikraftträdande lämna synpunkter på dess tillämpning.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 i denna förordning skall tillämpas i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 december 2006.

På kommissionens vägnar

Peter MANDELSON

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2117/2005 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EUT C 84, 7.4.2006, s. 4.

2

(3)  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, Direktorat B, B-1049 Bryssel.

3

---

BILAGA

Den giltiga faktura som avses i artikel 1.3 i denna förordning skall innehålla en försäkran som är undertecknad av en anställd vid företaget och som innehåller följande:

| 1) | Den anställdes namn och befattning vid det företag som utfärdat fakturan. |
| --- | --- |

1)

Den anställdes namn och befattning vid det företag som utfärdat fakturan.

| 2) | Följande försäkran: ”Jag intygar härmed att den [volym] sadlar som säljs på export till Europeiska gemenskapen och som avses i denna faktura har tillverkats av [företagets namn och adress] [Taric-tilläggsnummer] i Kina. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” |
| --- | --- |

2)

Följande försäkran: ”Jag intygar härmed att den [volym] sadlar som säljs på export till Europeiska gemenskapen och som avses i denna faktura har tillverkats av [företagets namn och adress] [Taric-tilläggsnummer] i Kina. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.”

---

| 28.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 379/37 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 379/37

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2000/2006

av den 20 december 2006

om ändring av förordning (EG) nr 1870/2005 med anledning av Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av anslutningsfördraget för Bulgarien och Rumänien, särskilt artikel 4.3,

med beaktande av anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien, särskilt artikel 41, och

av följande skäl:

| (1) | Det bör fastställas övergångsbestämmelser för att göra det möjligt för importörer i Bulgarien och Rumänien att utnyttja bestämmelserna i kommissionens förordning (EG) nr 1870/2005 av den 16 november 2005 om öppnande och förvaltning av tullkvoter och om införande av ett system med importlicenser och ursprungsintyg för vitlök importerad från tredjeländer (1). Bestämmelserna bör särskilt avse definitionerna av referenskvantitet och av traditionella och nya importörer. |
| --- | --- |

(1)

Det bör fastställas övergångsbestämmelser för att göra det möjligt för importörer i Bulgarien och Rumänien att utnyttja bestämmelserna i kommissionens förordning (EG) nr 1870/2005 av den 16 november 2005 om öppnande och förvaltning av tullkvoter och om införande av ett system med importlicenser och ursprungsintyg för vitlök importerad från tredjeländer (1). Bestämmelserna bör särskilt avse definitionerna av referenskvantitet och av traditionella och nya importörer.

| (2) | Förordning (EG) nr 1870/2005 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(2)

Förordning (EG) nr 1870/2005 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för färsk frukt och färska grönsaker. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för färsk frukt och färska grönsaker.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 1870/2005 skall ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 2 skall ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 5 första stycket skall led c ersättas med följande:






  ”c) | I fråga om traditionella importörer som under perioden 2003–2005 importerade vitlök till Bulgarien eller Rumänien: den maximala kvantitet vitlök som importerades






  i) | under något av kalenderåren 2003, 2004 eller 2005, eller |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Artikel 2 skall ändras på följande sätt:

a)

I punkt 5 första stycket skall led c ersättas med följande:

”c)

I fråga om traditionella importörer som under perioden 2003–2005 importerade vitlök till Bulgarien eller Rumänien: den maximala kvantitet vitlök som importerades

i)

under något av kalenderåren 2003, 2004 eller 2005, eller

| ii) | under något av importåren 2003/2004, 2004/2005 eller 2005/2006. |
| --- | --- |

ii)

under något av importåren 2003/2004, 2004/2005 eller 2005/2006.

| d) | I fråga om traditionella importörer som inte omfattas av leden a, b eller c: den maximala kvantitet vitlök som importerades under något av de tre första avslutade importår då importören hade importlicens utfärdad i enlighet med förordning (EG) nr 565/2002 eller den här förordningen.” |
| --- | --- |

d)

I fråga om traditionella importörer som inte omfattas av leden a, b eller c: den maximala kvantitet vitlök som importerades under något av de tre första avslutade importår då importören hade importlicens utfärdad i enlighet med förordning (EG) nr 565/2002 eller den här förordningen.”

| b) | Andra stycket skall ersättas med följande:
  ”Vid beräkningen av referenskvantiteten skall ingen hänsyn tas till vitlök med ursprung i gemenskapen i dess sammansättning den 31 december 2006 eller med ursprung i Bulgarien eller Rumänien.” |
| --- | --- |

b)

Andra stycket skall ersättas med följande:

”Vid beräkningen av referenskvantiteten skall ingen hänsyn tas till vitlök med ursprung i gemenskapen i dess sammansättning den 31 december 2006 eller med ursprung i Bulgarien eller Rumänien.”

| c) | Följande stycke skall läggas till:
  ”Bulgarien och Rumänien skall välja och tillämpa någon av de metoder som anges i led c i fråga om alla traditionella importörer, i enlighet med objektiva kriterier och på ett sätt som garanterar att alla aktörer behandlas lika.” |
| --- | --- |

c)

Följande stycke skall läggas till:

”Bulgarien och Rumänien skall välja och tillämpa någon av de metoder som anges i led c i fråga om alla traditionella importörer, i enlighet med objektiva kriterier och på ett sätt som garanterar att alla aktörer behandlas lika.”

| 2. | I artikel 3 skall följande punkt läggas till som punkt 4:
  ”4.   Genom avvikelse från punkterna 1 och 2 gäller i fråga om Bulgarien och Rumänien följande för importåren 2006/2007, 2007/2008 och 2008/2009:






  a) | traditionella importörer: importörer, i form av fysiska eller juridiska personer, enskilda aktörer eller grupper av aktörer bildade i enlighet med nationell lagstiftning, som kan bevisa att






  i) | de under minst två av de tre föregående avslutade importåren importerade vitlök som inte hade ursprung i gemenskapen i dess sammansättning den 31 december 2006 eller i Bulgarien eller Rumänien, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

I artikel 3 skall följande punkt läggas till som punkt 4:

”4.   Genom avvikelse från punkterna 1 och 2 gäller i fråga om Bulgarien och Rumänien följande för importåren 2006/2007, 2007/2008 och 2008/2009:

a)

traditionella importörer: importörer, i form av fysiska eller juridiska personer, enskilda aktörer eller grupper av aktörer bildade i enlighet med nationell lagstiftning, som kan bevisa att

i)

de under minst två av de tre föregående avslutade importåren importerade vitlök som inte hade ursprung i gemenskapen i dess sammansättning den 31 december 2006 eller i Bulgarien eller Rumänien,

| ii) | de under det föregående kalenderåret importerade minst 50 ton sådana frukter och grönsaker som avses i artikel 1.2 i förordning (EG) nr 2200/96, |
| --- | --- |

ii)

de under det föregående kalenderåret importerade minst 50 ton sådana frukter och grönsaker som avses i artikel 1.2 i förordning (EG) nr 2200/96,

| iii) | importen enligt leden i och ii genomfördes i Bulgarien eller Rumänien där importören har sitt huvudkontor. |
| --- | --- |

iii)

importen enligt leden i och ii genomfördes i Bulgarien eller Rumänien där importören har sitt huvudkontor.

| b) | nya importörer: andra importörer än traditionella importörer enligt led a i form av handlare, fysiska eller juridiska personer, enskilda aktörer eller grupper av aktörer bildade i enlighet med nationell lagstiftning, som kan bevisa att






  i) | de under vart och ett av de två föregående kalenderåren importerade minst 50 ton sådana frukter och grönsaker som avses i artikel 1.2 i förordning (EG) nr 2200/96 och som inte hade ursprung i gemenskapen i dess sammansättning den 31 december 2006 eller Bulgarien eller Rumänien, |
| --- | --- | --- |

b)

nya importörer: andra importörer än traditionella importörer enligt led a i form av handlare, fysiska eller juridiska personer, enskilda aktörer eller grupper av aktörer bildade i enlighet med nationell lagstiftning, som kan bevisa att

i)

de under vart och ett av de två föregående kalenderåren importerade minst 50 ton sådana frukter och grönsaker som avses i artikel 1.2 i förordning (EG) nr 2200/96 och som inte hade ursprung i gemenskapen i dess sammansättning den 31 december 2006 eller Bulgarien eller Rumänien,

| ii) | importen enligt led i genomfördes i Bulgarien eller Rumänien där importören har sitt huvudkontor.” |
| --- | --- |

ii)

importen enligt led i genomfördes i Bulgarien eller Rumänien där importören har sitt huvudkontor.”

| 3. | Bilaga II skall ändras på följande sätt:






  a) | Följande skall införas före den spanska angivelsen:






  ”— | På bulgariska: Мито 9,6 % – Регламент (ЕО) No 1870/2005,” |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Bilaga II skall ändras på följande sätt:

a)

Följande skall införas före den spanska angivelsen:

”—

På bulgariska: Мито 9,6 % – Регламент (ЕО) No 1870/2005,”

| b) | Följande skall införas före den portugisiska angivelsen:






  ”— | På rumänska: Taxa vamală: 9,6 % – Regulamentul (CE) nr. 1870/2005,” |
| --- | --- | --- |

b)

Följande skall införas före den portugisiska angivelsen:

”—

På rumänska: Taxa vamală: 9,6 % – Regulamentul (CE) nr. 1870/2005,”

| 4. | Bilaga III skall ändras på följande sätt:






  a) | Följande skall införas före den spanska angivelsen:






  ”— | På bulgariska: Лицензия, издадена и валидна само за тримесечие от 1 (месец) до 28/29/30/31 (месец)” |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Bilaga III skall ändras på följande sätt:

a)

Följande skall införas före den spanska angivelsen:

”—

På bulgariska: Лицензия, издадена и валидна само за тримесечие от 1 (месец) до 28/29/30/31 (месец)”

| b) | Följande skall införas före den portugisiska angivelsen:






  ”— | På rumänska: licență emisă și valabilă numai pentru trimestrul de la 1 [luna] pana la 28/29/30/31[luna]” |
| --- | --- | --- |

b)

Följande skall införas före den portugisiska angivelsen:

”—

På rumänska: licență emisă și valabilă numai pentru trimestrul de la 1 [luna] pana la 28/29/30/31[luna]”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft under förutsättning att anslutningsfördraget för Bulgarien och Rumänien träder i kraft och då samtidigt med detta.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 december 2006.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 300, 17.11.2005, s. 19. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 991/2006 (EUT L 179, 1.7.2006, s. 15).

1

---

| 28.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 379/39 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 379/39

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2001/2006

av den 21 december 2006

om anpassning av förordning (EG) nr 2295/2003 – om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1907/90 om vissa handelsnormer för ägg – med anledning av Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av anslutningsfördraget för Bulgarien och Rumänien, särskilt artikel 4.3,

med beaktande av anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien, särskilt artikel 56, och

av följande skäl:

| (1) | Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen gör att deras landskoder måste läggas till i tabellen i artikel 4.2 i kommissionens förordning (EG) nr 2295/2003 (1); dessutom bör ländernas uppräkningsordning justeras så att den följer gällande regler. |
| --- | --- |

(1)

Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen gör att deras landskoder måste läggas till i tabellen i artikel 4.2 i kommissionens förordning (EG) nr 2295/2003 (1); dessutom bör ländernas uppräkningsordning justeras så att den följer gällande regler.

| (2) | Uppgifterna i bilagorna I, II och V till förordning (EG) nr 2295/2003 är angivna på samtliga språk i gemenskapen med den sammansättning den hade den 31 december 2006. Dessa uppgifter måste nu finnas även på bulgariska och rumänska språken. |
| --- | --- |

(2)

Uppgifterna i bilagorna I, II och V till förordning (EG) nr 2295/2003 är angivna på samtliga språk i gemenskapen med den sammansättning den hade den 31 december 2006. Dessa uppgifter måste nu finnas även på bulgariska och rumänska språken.

| (3) | Förordning (EG) nr 2295/2003 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 2295/2003 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 2295/2003 skall ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 4.2 skall ersättas med följande:
  ”2.   Den behöriga myndigheten skall tilldela en godkänd förpackningsanläggning ett kontrollnummer med följande inledande kod:






  BE | Belgien |
| --- | --- | --- |
| BG | Bulgarien |
| CZ | Tjeckien |
| DK | Danmark |
| DE | Tyskland |
| EE | Estland |
| GR | Grekland |
| ES | Spanien |
| FR | Frankrike |
| IE | Irland |
| IT | Italien |
| CY | Cypern |
| LV | Lettland |
| LT | Litauen |
| LU | Luxemburg |
| HU | Ungern |
| MT | Malta |
| NL | Nederländerna |
| AT | Österrike |
| PL | Polen |
| PT | Portugal |
| RO | Rumänien |
| SI | Slovenien |
| SK | Slovakien |
| FI | Finland |
| SE | Sverige |
| UK | Förenade kungariket” |

1.

Artikel 4.2 skall ersättas med följande:

”2.   Den behöriga myndigheten skall tilldela en godkänd förpackningsanläggning ett kontrollnummer med följande inledande kod:

BE

Belgien

BG

Bulgarien

CZ

Tjeckien

DK

Danmark

DE

Tyskland

EE

Estland

GR

Grekland

ES

Spanien

FR

Frankrike

IE

Irland

IT

Italien

CY

Cypern

LV

Lettland

LT

Litauen

LU

Luxemburg

HU

Ungern

MT

Malta

NL

Nederländerna

AT

Österrike

PL

Polen

PT

Portugal

RO

Rumänien

SI

Slovenien

SK

Slovakien

FI

Finland

SE

Sverige

UK

Förenade kungariket”

| 2. | Bilagorna I, II och V skall ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

2.

Bilagorna I, II och V skall ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning skall träda i kraft under förutsättning att anslutningsfördraget för Bulgarien och Rumänien träder i kraft och då samtidigt med fördraget.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 december 2006.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 340, 24.12.2003, s. 16. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 89/2006 (EUT L 15, 20.1.2006, s. 30).

1

---

BILAGA

Bilagorna till förordning (EG) nr 2295/2003 skall ändras på följande sätt:

| (1) | Bilaga I skall ersättas med följande:

  ”BILAGA I
  1.   Datum för minsta hållbarhetstid







  Språkkod | På ägg | På förpackningar |
| --- | --- | --- | --- |
| BG | срок на годност | срок на годност |
| ES | Cons. pref. | Consúmase preferentemente antes del |
| CS | Spotřebujte eller S. | Spotřebujte do |
| DA | Mindst holdbar til eller M.H. | Mindst holdbar til |
| DE | Mind. haltbar eller M.H.D. | Mindestens haltbar bis |
| ET | Parim enne eller PE | Parim enne |
| EL | Ανάλωση πριν από | Ανάλωση κατά προτίμηση πριν από |
| EN | Best before eller B.B. (1) | Best before |
| FR | à cons. de préf. av. eller DCR (1) | A consommer de préférence avant le |
| IT | Entro | da consumarsi preferibilmente entro |
| LV | Izlietot līdz eller I.L. (1) | Izlietot līdz |
| LT | Geriausi iki eller G (1) | Geriausi iki |
| HU | Min. meg. eller M.M (1) | Minőségét megőrzi |
| MT | L-aħjar jintuża sa | L-aħjar jintuża sa |
| NL | Tenm. houdb. tot eller THT (1) | Tenminste houdbaar tot |
| PL | Najlepiej spożyć przed eller N.S.P. (1) | Najlepiej spożyć przed |
| PT | Cons. pref. | A consumir de preferência antes de |
| RO | d.d.m. | A se consuma, de preferință, înainte de |
| SK | Minimálna trvanlivosť do eller M.T.D. (1) | Minimálna trvanlivosť do |
| SL | Uporabno najmanj do eller U.N.D. (1) | Uporabno najmanj do |
| FI | parasta ennen | parasta ennen |
| SV | Bäst före | Bäst före |

(1)

Bilaga I skall ersättas med följande:

”BILAGA I

1.   Datum för minsta hållbarhetstid

Språkkod

På ägg

På förpackningar

BG

срок на годност

срок на годност

ES

Cons. pref.

Consúmase preferentemente antes del

CS

Spotřebujte eller S.

Spotřebujte do

DA

Mindst holdbar til eller M.H.

Mindst holdbar til

DE

Mind. haltbar eller M.H.D.

Mindestens haltbar bis

ET

Parim enne eller PE

Parim enne

EL

Ανάλωση πριν από

Ανάλωση κατά προτίμηση πριν από

EN

Best before eller B.B. (1)

Best before

FR

à cons. de préf. av. eller DCR (1)

A consommer de préférence avant le

IT

Entro

da consumarsi preferibilmente entro

LV

Izlietot līdz eller I.L. (1)

Izlietot līdz

LT

Geriausi iki eller G (1)

Geriausi iki

HU

Min. meg. eller M.M (1)

Minőségét megőrzi

MT

L-aħjar jintuża sa

L-aħjar jintuża sa

NL

Tenm. houdb. tot eller THT (1)

Tenminste houdbaar tot

PL

Najlepiej spożyć przed eller N.S.P. (1)

Najlepiej spożyć przed

PT

Cons. pref.

A consumir de preferência antes de

RO

d.d.m.

A se consuma, de preferință, înainte de

SK

Minimálna trvanlivosť do eller M.T.D. (1)

Minimálna trvanlivosť do

SL

Uporabno najmanj do eller U.N.D. (1)

Uporabno najmanj do

FI

parasta ennen

parasta ennen

SV

Bäst före

Bäst före

2.   Förpackningsdag

| Språkkod | På ägg | På förpackningar |
| --- | --- | --- |
| BG | Дата на опаковане | Дата на опаковане |
| ES | Emb. | Embalado el: |
| CS | Baleno eller D. B. (2) | Datum balení |
| DA | Pakket | Pakket den: |
| DE | Verp. | Verpackt am: |
| ET | Pakendamiskuupäev eller PK | Pakendamiskuupäev: |
| EL | Συσκευασία | Ημερομηνία συσκευασίας: |
| EN | Packed eller pkd | Packing date: |
| FR | Emb. le | Emballé le: |
| IT | Imb. | Data d'imballaggio: |
| LV | Iepakots | Iepakots |
| LT | Supakuota eller PK (2) | Pakavimo data |
| HU | Csom. | Csomagolás dátuma |
| MT | Ippakkjat | Data ta’ l-ippakkjar: |
| NL | Verp. | Verpakt op: |
| PL | Zapakowano w dniu eller ZWD | Zapakowano w dniu |
| PT | Emb. | Embalado em: |
| RO | Amb. | Ambalat la |
| SK | Balené dňa eller B.D. | Balené dňa |
| SL | Pakirano eller Pak. | Datum pakiranja |
| FI | Pakattu | Pakattu: |
| SV | Förp. Den | Förpackat den: |

Språkkod

På ägg

På förpackningar

BG

Дата на опаковане

Дата на опаковане

ES

Emb.

Embalado el:

CS

Baleno eller D. B. (2)

Datum balení

DA

Pakket

Pakket den:

DE

Verp.

Verpackt am:

ET

Pakendamiskuupäev eller PK

Pakendamiskuupäev:

EL

Συσκευασία

Ημερομηνία συσκευασίας:

EN

Packed eller pkd

Packing date:

FR

Emb. le

Emballé le:

IT

Imb.

Data d'imballaggio:

LV

Iepakots

Iepakots

LT

Supakuota eller PK (2)

Pakavimo data

HU

Csom.

Csomagolás dátuma

MT

Ippakkjat

Data ta’ l-ippakkjar:

NL

Verp.

Verpakt op:

PL

Zapakowano w dniu eller ZWD

Zapakowano w dniu

PT

Emb.

Embalado em:

RO

Amb.

Ambalat la

SK

Balené dňa eller B.D.

Balené dňa

SL

Pakirano eller Pak.

Datum pakiranja

FI

Pakattu

Pakattu:

SV

Förp. Den

Förpackat den:

3.   Rekommenderad sista försäljningsdag

| Språkkod | |
| --- | --- |
| BG | Препоръчителна дата за продажба |
| ES | Vender antes |
| CS | Prodat do |
| DA | Sidste salgsdato |
| DE | Verkauf bis |
| ET | Viimane soovitav müügikuupäev eller VSM |
| EL | Πώληση |
| EN | Sell by |
| FR | à vend. préf. av. eller DVR (3) |
| IT | racc. |
| LV | Realizēt līdz |
| LT | Parduoti iki |
| HU | Forgalomba hozható: ...-ig |
| MT | Għandu jinbiegħ sa |
| NL | Uiterste verkoopdatum eller Uit. verk. dat. |
| PL | Sprzedaż do dnia |
| PT | Vend. de pref. antes de |
| RO | A se vinde înainte de |
| SK | Predávať do |
| SL | Prodati do |
| FI | viimeinen myyntipäivä |
| SV | Sista försäljningsdag |

Språkkod

BG

Препоръчителна дата за продажба

ES

Vender antes

CS

Prodat do

DA

Sidste salgsdato

DE

Verkauf bis

ET

Viimane soovitav müügikuupäev eller VSM

EL

Πώληση

EN

Sell by

FR

à vend. préf. av. eller DVR (3)

IT

racc.

LV

Realizēt līdz

LT

Parduoti iki

HU

Forgalomba hozható: ...-ig

MT

Għandu jinbiegħ sa

NL

Uiterste verkoopdatum eller Uit. verk. dat.

PL

Sprzedaż do dnia

PT

Vend. de pref. antes de

RO

A se vinde înainte de

SK

Predávať do

SL

Prodati do

FI

viimeinen myyntipäivä

SV

Sista försäljningsdag

4.   Värpdag

| Språkkod | |
| --- | --- |
| BG | Дата на снасяне |
| ES | Puesta |
| CS | Sneseno |
| DA | Læggedato |
| DE | Gelegt am |
| ET | Munemiskuupäev |
| EL | Ωοτοκία |
| EN | Laid |
| FR | Pondu le |
| IT | Dep. |
| LV | Izdēts |
| LT | Padėta |
| HU | Tojás rakás napja |
| MT | Tbiedu |
| NL | Gelegd op |
| PL | Zniesione w dniu |
| PT | Postura |
| RO | Produs la |
| SK | Znáška |
| SL | Zneseno |
| FI | munintapäivä |
| SV | Värpta den” |

Språkkod

BG

Дата на снасяне

ES

Puesta

CS

Sneseno

DA

Læggedato

DE

Gelegt am

ET

Munemiskuupäev

EL

Ωοτοκία

EN

Laid

FR

Pondu le

IT

Dep.

LV

Izdēts

LT

Padėta

HU

Tojás rakás napja

MT

Tbiedu

NL

Gelegd op

PL

Zniesione w dniu

PT

Postura

RO

Produs la

SK

Znáška

SL

Zneseno

FI

munintapäivä

SV

Värpta den”

| (2) | Bilaga II skall ersättas med följande:

  ”BILAGA II
  Termer som avses i artikel 13 och som skall användas för att ange produktionssystem på förpackningar a) och på ägg b)









  Språkkod | | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BG | a) | яйца от кокошки – свободно отглеждане на открито | яйца от кокошки – подово отглеждане | яйца от кокошки – клетъчно отглеждане |
| b) | яйца от кокошки – свободно отглеждане на открито | яйца от кокошки – подово отглеждане | яйца от кокошки – клетъчно отглеждане |
| ES | a) | Huevos de gallinas camperas | Huevos de gallinas criadas en el suelo | Huevos de gallinas criadas en jaula |
| b) | Camperas | Suelo | Jaula |
| CS | a) | Vejce nosnic ve volném výběhu | Vejce nosnic v halách | Vejce nosnic v klecích |
| b) | Výběh | Hala | Klec |
| DA | a) | Frilandsæg | Skrabeæg | Buræg |
| b) | Frilandsæg | Skrabeæg | Buræg |
| DE | a) | Eier aus Freilandhaltung | Eier aus Bodenhaltung | Eier aus Käfighaltung |
| b) | Freiland | Boden | Käfig |
| ET | a) | Vabalt peetavate kanade munad | Õrrekanade munad | Puuris peetavate kanade munad |
| b) | Vabapidamine eller V | Õrrelpidamine eller Õ | Puurispidamine eller P |
| EL | a) | Αυγά ελεύθερης βοσκής | Αυγά αχυρώνα | Αυγά κλωβοστοιχίας |
| b) | Eλεύθερης βοσκής | Αχυρώνα | Κλωβοστοιχία |
| EN | a) | Free range eggs | Barn eggs | Eggs from caged hens |
| b) | Free range eller F/range | Barn | Cage |
| FR | a) | Œufs de poules élevées en plein air | Œufs de poules élevées au sol | Œufs de poules élevées en cage |
| b) | Plein air | Sol | Cage |
| IT | a) | Uova da allevamento all'aperto | Uova da allevamento a terra | Uova da allevamento in gabbie |
| b) | Aperto | A terra | Gabbia |
| LV | a) | Brīvās turēšanas apstākļos dētās olas | Kūtī dētas olas | Sprostos dētas olas |
| b) | Brīvībā dēta | Kūtī dēta | Sprostā dēta |
| LT | a) | Laisvai laikomų vištų kiaušiniai | Ant kraiko laikomų vištų kiaušiniai | Narvuose laikomų vištų kiaušiniai |
| b) | Laisvų | Ant kraiko | Narvuose |
| HU | a) | Szabad tartásban termelt tojás | Alternatív tartásban termelt tojás | Ketreces tartásból származó tojás |
| b) | Szabad t. | Alternatív | Ketreces |
| MT | a) | Bajd tat-tiġieg imrobbija barra | Bajd tat-tiġieġ imrobbija ma’ l-art. | Bajd tat-tiġieġ imrobbija fil-gaġeġ |
| b) | Barra | Ma’ l-art | Gaġġa |
| NL | a) | Eieren van hennen met vrije uitloop | Scharreleieren | Kooieieren |
| b) | Vrije uitloop | Scharrel | Kooi |
| PL | a) | Jaja z chowu na wolnym wybiegu | Jaja z chowu ściółkowego | Jaja z chowu klatkowego |
| b) | Wolny wybieg | Ściółka | Klatka |
| PT | a) | Ovos de galinhas criadas ao ar livre | Ovos de galinhas criadas no solo | Ovos de galinhas criadas em gaiolas |
| b) | Ar livre | Solo | Gaiola |
| RO | a) | Ouă de găini crescute în aer liber | Ouă de găini crescute în hale la sol | Ouă de găini crescute în baterii |
| b) | Aer liber | Sol | baterii |
| SK | a) | Vajcia z chovu na voľnom výbehu | Vajcia z podostieľkového chovu | Vajcia z klietkového chovu |
| b) | Voľný výbeh | Podstieľkové | Klietkové |
| SL | a) | Jajca iz proste reje | Jajca iz hlevske reje | Jajca iz baterijske reje |
| b) | Prosta reja | Hlevska reja | Baterijska reja |
| FI | a) | Ulkokanojen munia | Lattiakanojen munia | Häkkikanojen munia |
| b) | Ulkokanan | Lattiakanan | Häkkikanan |
| SV | a) | Ägg från utehöns | Ägg från frigående höns inomhus | Ägg från burhöns |
| b) | Frigående (alt. Frig.) ute | Frigående (alt. Frig.) inne | Burägg” |

(2)

Bilaga II skall ersättas med följande:

”BILAGA II

Termer som avses i artikel 13 och som skall användas för att ange produktionssystem på förpackningar a) och på ägg b)

Språkkod

1

2

3

BG

a)

яйца от кокошки – свободно отглеждане на открито

яйца от кокошки – подово отглеждане

яйца от кокошки – клетъчно отглеждане

b)

яйца от кокошки – свободно отглеждане на открито

яйца от кокошки – подово отглеждане

яйца от кокошки – клетъчно отглеждане

ES

a)

Huevos de gallinas camperas

Huevos de gallinas criadas en el suelo

Huevos de gallinas criadas en jaula

b)

Camperas

Suelo

Jaula

CS

a)

Vejce nosnic ve volném výběhu

Vejce nosnic v halách

Vejce nosnic v klecích

b)

Výběh

Hala

Klec

DA

a)

Frilandsæg

Skrabeæg

Buræg

b)

Frilandsæg

Skrabeæg

Buræg

DE

a)

Eier aus Freilandhaltung

Eier aus Bodenhaltung

Eier aus Käfighaltung

b)

Freiland

Boden

Käfig

ET

a)

Vabalt peetavate kanade munad

Õrrekanade munad

Puuris peetavate kanade munad

b)

Vabapidamine eller V

Õrrelpidamine eller Õ

Puurispidamine eller P

EL

a)

Αυγά ελεύθερης βοσκής

Αυγά αχυρώνα

Αυγά κλωβοστοιχίας

b)

Eλεύθερης βοσκής

Αχυρώνα

Κλωβοστοιχία

EN

a)

Free range eggs

Barn eggs

Eggs from caged hens

b)

Free range eller F/range

Barn

Cage

FR

a)

Œufs de poules élevées en plein air

Œufs de poules élevées au sol

Œufs de poules élevées en cage

b)

Plein air

Sol

Cage

IT

a)

Uova da allevamento all'aperto

Uova da allevamento a terra

Uova da allevamento in gabbie

b)

Aperto

A terra

Gabbia

LV

a)

Brīvās turēšanas apstākļos dētās olas

Kūtī dētas olas

Sprostos dētas olas

b)

Brīvībā dēta

Kūtī dēta

Sprostā dēta

LT

a)

Laisvai laikomų vištų kiaušiniai

Ant kraiko laikomų vištų kiaušiniai

Narvuose laikomų vištų kiaušiniai

b)

Laisvų

Ant kraiko

Narvuose

HU

a)

Szabad tartásban termelt tojás

Alternatív tartásban termelt tojás

Ketreces tartásból származó tojás

b)

Szabad t.

Alternatív

Ketreces

MT

a)

Bajd tat-tiġieg imrobbija barra

Bajd tat-tiġieġ imrobbija ma’ l-art.

Bajd tat-tiġieġ imrobbija fil-gaġeġ

b)

Barra

Ma’ l-art

Gaġġa

NL

a)

Eieren van hennen met vrije uitloop

Scharreleieren

Kooieieren

b)

Vrije uitloop

Scharrel

Kooi

PL

a)

Jaja z chowu na wolnym wybiegu

Jaja z chowu ściółkowego

Jaja z chowu klatkowego

b)

Wolny wybieg

Ściółka

Klatka

PT

a)

Ovos de galinhas criadas ao ar livre

Ovos de galinhas criadas no solo

Ovos de galinhas criadas em gaiolas

b)

Ar livre

Solo

Gaiola

RO

a)

Ouă de găini crescute în aer liber

Ouă de găini crescute în hale la sol

Ouă de găini crescute în baterii

b)

Aer liber

Sol

baterii

SK

a)

Vajcia z chovu na voľnom výbehu

Vajcia z podostieľkového chovu

Vajcia z klietkového chovu

b)

Voľný výbeh

Podstieľkové

Klietkové

SL

a)

Jajca iz proste reje

Jajca iz hlevske reje

Jajca iz baterijske reje

b)

Prosta reja

Hlevska reja

Baterijska reja

FI

a)

Ulkokanojen munia

Lattiakanojen munia

Häkkikanojen munia

b)

Ulkokanan

Lattiakanan

Häkkikanan

SV

a)

Ägg från utehöns

Ägg från frigående höns inomhus

Ägg från burhöns

b)

Frigående (alt. Frig.) ute

Frigående (alt. Frig.) inne

Burägg”

| (3) | Bilaga V skall ersättas med följande:

  ”BILAGA V
  Text som skall fyllas i på T5-kontrollexemplar enligt artikel 16.6








  — | : | På bulgariska | : | яйца, предназначени изключително за преработка, съгласно член 16, параграф 6 от Регламент (ЕО) No 2295/2003. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | På spanska | : | huevos destinados exclusivamente a la transformación, de conformidad con lo dispuesto en el apartado 6 del artículo 16 del Reglamento (CE) no 2295/2003. |
| — | : | På tjeckiska | : | vejce určená výhradně ke zpracování v souladu s čl. 16, odst. 6 Nařízení (ES) č. 2295/2003. |
| — | : | På danska | : | æg, der udelukkende er bestemt til forarbejdning, jf. artikel 16, stk. 6, i forordning (EF) nr. 2295/2003. |
| — | : | På tyska | : | Eier ausschließlich bestimmt zur Verarbeitung gemäß Artikel 16 Absatz 6 der Verordnung (EG) Nr. 2295/2003. |
| — | : | På estniska | : | eranditult ümbertöötlemisele kuuluvad munad, vastavalt määruse (EÜ) nr 2295/2003 artikli 16 lõikele 6. |
| — | : | På grekiska | : | αυγά που προορίζονται αποκλειστικά για την μεταποίησή τους, σύμφωνα με το άρθρο 16, παράγραφος 6 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 2295/2003. |
| — | : | På engelska | : | eggs intended exclusively for processing in accordance with Article 16(6) of Regulation (EC) No 2295/2003. |
| — | : | På franska | : | œufs destinés exclusivement à la transformation, conformément à l’article 16, paragraphe 6, du règlement (CE) no 2295/2003. |
| — | : | På italienska | : | uova destinate esclusivamente alla trasformazione, in conformità dell’articolo 16, paragrafo 6, del regolamento (CE) n. 2295/2003. |
| — | : | På lettiska | : | olas, kas paredzētas tikai pārstrādei, saskaņā ar regulas (EK) Nr. 2295/2003 16. panta 6. punktu. |
| — | : | På litauiska | : | tik perdirbti skirti kiaušiniai, atitinkantys Reglamento (EB) Nr. 2295/2003 16 straipsnio 6 dalies reikalavimus. |
| — | : | På ungerska | : | A 2295/2003/EK rendelet 16. cikke (6) bekezdésének megfelelően kizárólag feldolgozásra szánt tojás. |
| — | : | På maltesiska | : | bajd destinat esklussivament għall-konverżjoni, f’konformità ma’ l-Artikolu 16, Paragrafu 6 tar-Regolament (KE) Nru 2295/2003. |
| — | : | På nederländska | : | eieren die uitsluitend bestemd zijn voor verwerking, overeenkomstig artikel 16, lid 6, van Verordening (EG) nr. 2295/2003. |
| — | : | På polska | : | jaja przeznaczone wyłącznie dla przetwórstwa, zgodnie z artykułem 16, paragraf 6 rozporządzenia (WE) nr 2295/2003. |
| — | : | På portugisiska | : | ovos destinados exclusivamente à transformação, em conformidade com o n.o 6 do artigo 16.o do Regulamento (CE) n.o 2295/2003. |
| — | : | På rumänska | : | ouă destinate exclusiv procesării, conform articolului 16 alineatul 6 din Regulamentul (CE) nr. 2295/2003. |
| — | : | På slovakiska | : | vajcia určené výhradne na spracovanie podľa článku 16, odsek 6 nariadenia (ES) č. 2295/2003. |
| — | : | På slovenska | : | jajca namenjena izključno predelavi, v skladu s 6. odstavkom 16. čelna uredbe (CE) št. 2295/2003. |
| — | : | På finska | : | Yksinomaan jalostettaviksi tarkoitettuja munia asetuksen (EY) N:o 2295/2003 16 artiklan 6 kohdan mukaisesti. |
| — | : | På svenska | : | Ägg uteslutande avsedda för bearbetning, i enlighet med artikel 16.6 i förordning (EG) nr 2295/2003.” |

(3)

Bilaga V skall ersättas med följande:

”BILAGA V

Text som skall fyllas i på T5-kontrollexemplar enligt artikel 16.6

—

:

På bulgariska

:

яйца, предназначени изключително за преработка, съгласно член 16, параграф 6 от Регламент (ЕО) No 2295/2003.

—

:

På spanska

:

huevos destinados exclusivamente a la transformación, de conformidad con lo dispuesto en el apartado 6 del artículo 16 del Reglamento (CE) no 2295/2003.

—

:

På tjeckiska

:

vejce určená výhradně ke zpracování v souladu s čl. 16, odst. 6 Nařízení (ES) č. 2295/2003.

—

:

På danska

:

æg, der udelukkende er bestemt til forarbejdning, jf. artikel 16, stk. 6, i forordning (EF) nr. 2295/2003.

—

:

På tyska

:

Eier ausschließlich bestimmt zur Verarbeitung gemäß Artikel 16 Absatz 6 der Verordnung (EG) Nr. 2295/2003.

—

:

På estniska

:

eranditult ümbertöötlemisele kuuluvad munad, vastavalt määruse (EÜ) nr 2295/2003 artikli 16 lõikele 6.

—

:

På grekiska

:

αυγά που προορίζονται αποκλειστικά για την μεταποίησή τους, σύμφωνα με το άρθρο 16, παράγραφος 6 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 2295/2003.

—

:

På engelska

:

eggs intended exclusively for processing in accordance with Article 16(6) of Regulation (EC) No 2295/2003.

—

:

På franska

:

œufs destinés exclusivement à la transformation, conformément à l’article 16, paragraphe 6, du règlement (CE) no 2295/2003.

—

:

På italienska

:

uova destinate esclusivamente alla trasformazione, in conformità dell’articolo 16, paragrafo 6, del regolamento (CE) n. 2295/2003.

—

:

På lettiska

:

olas, kas paredzētas tikai pārstrādei, saskaņā ar regulas (EK) Nr. 2295/2003 16. panta 6. punktu.

—

:

På litauiska

:

tik perdirbti skirti kiaušiniai, atitinkantys Reglamento (EB) Nr. 2295/2003 16 straipsnio 6 dalies reikalavimus.

—

:

På ungerska

:

A 2295/2003/EK rendelet 16. cikke (6) bekezdésének megfelelően kizárólag feldolgozásra szánt tojás.

—

:

På maltesiska

:

bajd destinat esklussivament għall-konverżjoni, f’konformità ma’ l-Artikolu 16, Paragrafu 6 tar-Regolament (KE) Nru 2295/2003.

—

:

På nederländska

:

eieren die uitsluitend bestemd zijn voor verwerking, overeenkomstig artikel 16, lid 6, van Verordening (EG) nr. 2295/2003.

—

:

På polska

:

jaja przeznaczone wyłącznie dla przetwórstwa, zgodnie z artykułem 16, paragraf 6 rozporządzenia (WE) nr 2295/2003.

—

:

På portugisiska

:

ovos destinados exclusivamente à transformação, em conformidade com o n.o 6 do artigo 16.o do Regulamento (CE) n.o 2295/2003.

—

:

På rumänska

:

ouă destinate exclusiv procesării, conform articolului 16 alineatul 6 din Regulamentul (CE) nr. 2295/2003.

—

:

På slovakiska

:

vajcia určené výhradne na spracovanie podľa článku 16, odsek 6 nariadenia (ES) č. 2295/2003.

—

:

På slovenska

:

jajca namenjena izključno predelavi, v skladu s 6. odstavkom 16. čelna uredbe (CE) št. 2295/2003.

—

:

På finska

:

Yksinomaan jalostettaviksi tarkoitettuja munia asetuksen (EY) N:o 2295/2003 16 artiklan 6 kohdan mukaisesti.

—

:

På svenska

:

Ägg uteslutande avsedda för bearbetning, i enlighet med artikel 16.6 i förordning (EG) nr 2295/2003.”

---

(1)  Om förkortningen används skall den förklaras tydligt på förpackningen.

1

(2)  Om förkortningen används skall den förklaras tydligt på förpackningen.

2

(3)  Om förkortningen används skall den förklaras tydligt på förpackningen.

3

---

| 28.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 379/47 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 379/47

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2002/2006

av den 21 december 2006

om ändring av förordning (EG) nr 795/2004 om tillämpningsföreskrifter för det system med samlat gårdsstöd som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1782/2003 av den 29 september 2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare och om ändring av förordningarna (EEG) nr 2019/93, (EG) nr 1452/2001, (EG) nr 1453/2001, (EG) nr 1454/2001, (EG) nr 1868/94, (EG) nr 1251/1999, (EG) nr 1254/1999, (EG) nr 1673/2000, (EEG) nr 2358/71 och (EG) nr 2529/2001 (1), särskilt artikel 145 c, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 795/2004 (2) införs tillämpningsföreskrifter för det system med samlat gårdsstöd som gäller från och med 2005. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 795/2004 (2) införs tillämpningsföreskrifter för det system med samlat gårdsstöd som gäller från och med 2005.

| (2) | Enligt artikel 54.3 i förordning (EG) nr 1782/2003 skall jordbrukare ur produktionen ta ut de hektar som berättigar till arealuttagsrättigheter och enligt artikel 56.1 är användningen av uttagen mark för jordbruksändamål i allmänhet förbjuden. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 54.3 i förordning (EG) nr 1782/2003 skall jordbrukare ur produktionen ta ut de hektar som berättigar till arealuttagsrättigheter och enligt artikel 56.1 är användningen av uttagen mark för jordbruksändamål i allmänhet förbjuden.

| (3) | Enligt artikel 32.1 i förordning (EG) nr 795/2004 måste uttagen mark förbli ur bruk under en period som börjar senast den 15 januari och slutar tidigast den 31 augusti. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 32.1 i förordning (EG) nr 795/2004 måste uttagen mark förbli ur bruk under en period som börjar senast den 15 januari och slutar tidigast den 31 augusti.

| (4) | Kommissionen har i många fall beviljat undantag från de bestämmelserna för att foderbehovet skall kunna tillgodoses hos jordbrukare i regioner som har drabbats av naturkatastrofer, framför allt torka. De särskilda omständigheterna vid lokala naturkatastrofer gör att analys och beslut krävs inom rimlig tid. För att kunna hantera lokala förhållanden på lämpligt sätt och i ett tidigt skede vet man av erfarenhet att det är lämpligt att överlåta ansvaret för sådana beslut till medlemsstaterna, under förutsättning att det kan motiveras utifrån de exceptionella omständigheterna. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen har i många fall beviljat undantag från de bestämmelserna för att foderbehovet skall kunna tillgodoses hos jordbrukare i regioner som har drabbats av naturkatastrofer, framför allt torka. De särskilda omständigheterna vid lokala naturkatastrofer gör att analys och beslut krävs inom rimlig tid. För att kunna hantera lokala förhållanden på lämpligt sätt och i ett tidigt skede vet man av erfarenhet att det är lämpligt att överlåta ansvaret för sådana beslut till medlemsstaterna, under förutsättning att det kan motiveras utifrån de exceptionella omständigheterna.

| (5) | Det bör därför vara medlemsstaterna som har befogenhet att erkänna allvarliga naturkatastrofer med betydande konsekvenser för jordbruksmarken i en given region och inom rimlig tid ge alla drabbade producenter tillstånd att använda uttagen mark i fodersyfte. Medlemsstaterna bör underrätta kommissionen om sådana nationella beslut och särskilt om de ogynnsamma klimatförhållanden som berättigar till dem. |
| --- | --- |

(5)

Det bör därför vara medlemsstaterna som har befogenhet att erkänna allvarliga naturkatastrofer med betydande konsekvenser för jordbruksmarken i en given region och inom rimlig tid ge alla drabbade producenter tillstånd att använda uttagen mark i fodersyfte. Medlemsstaterna bör underrätta kommissionen om sådana nationella beslut och särskilt om de ogynnsamma klimatförhållanden som berättigar till dem.

| (6) | Förordning (EG) nr 795/2004 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Förordning (EG) nr 795/2004 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för direktstöd. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för direktstöd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 795/2004 skall ändras på följande sätt:

I artikel 32 skall följande punkt läggas till:

”5.   Medlemsstaterna får i de fall som avses i artikel 40.4 c i förordning (EG) nr 1782/2003 ge alla drabbade producenter tillstånd att använda uttagen mark i fodersyfte under det år som den samlade ansökan gäller. Medlemsstaterna skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att den uttagna marken som omfattas av detta tillstånd inte används för vinstgivande verksamhet, och framför allt att inget av det foder som produceras på den uttagna marken säljs.

Medlemsstaterna skall meddela kommissionen beslutet om att bevilja tillstånd och anledningarna till det.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 december 2006.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1405/2006 (EUT L 265, 26.9.2006, s. 1).

1

(2)  EUT L 141, 30.4.2004, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1291/2006 (EUT L 236, 31.8.2006, s. 20).

2

---

| 28.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 379/49 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 379/49

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2003/2006

av den 21 december 2006

om tillämpningsföreskrifter för finansieringen av utgifter avseende den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter genom Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 104/2000 av den 17 december 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter (1), särskilt artikel 35.3, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 3.2 f i rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (2) skall de utgifter som Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) finansierar avseende fiskerimarknaderna förvaltas centralt. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 3.2 f i rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (2) skall de utgifter som Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) finansierar avseende fiskerimarknaderna förvaltas centralt.

| (2) | I artikel 35 i förordning (EG) nr 104/2000 anges de utgiftskategorier där medlemsstaterna verkställer utbetalningar. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 35 i förordning (EG) nr 104/2000 anges de utgiftskategorier där medlemsstaterna verkställer utbetalningar.

| (3) | Finansieringen av dessa utgifter följer reglerna om direkt centraliserad förvaltning mellan kommissionen och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(3)

Finansieringen av dessa utgifter följer reglerna om direkt centraliserad förvaltning mellan kommissionen och medlemsstaterna.

| (4) | För att garantera en sund ekonomisk förvaltning av gemenskapens medel och för att skydda gemenskapens finansiella intressen har medlemsstaterna enligt förordning (EG) nr 1290/2005 vissa skyldigheter både när det gäller förvaltningen och kontrollen av dessa medel och när det gäller att lämna information om sina rättsliga och administrativa bestämmelser för att se till att dessa skyldigheter fullgörs samt när det gäller att indriva belopp som felaktigt har betalats ut om det upptäckts oegentligheter i förvaltningen av medlen. Dessutom skyddas gemenskapernas finansiella intressen i samband med utgifter som finansieras enligt artikel 35 i förordning (EG) nr 104/2000 genom relevanta bestämmelser om skydd av de intressena i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (3), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (4), rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (5) och rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (6). |
| --- | --- |

(4)

För att garantera en sund ekonomisk förvaltning av gemenskapens medel och för att skydda gemenskapens finansiella intressen har medlemsstaterna enligt förordning (EG) nr 1290/2005 vissa skyldigheter både när det gäller förvaltningen och kontrollen av dessa medel och när det gäller att lämna information om sina rättsliga och administrativa bestämmelser för att se till att dessa skyldigheter fullgörs samt när det gäller att indriva belopp som felaktigt har betalats ut om det upptäckts oegentligheter i förvaltningen av medlen. Dessutom skyddas gemenskapernas finansiella intressen i samband med utgifter som finansieras enligt artikel 35 i förordning (EG) nr 104/2000 genom relevanta bestämmelser om skydd av de intressena i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (3), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (4), rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (5) och rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (6).

| (5) | För att garantera sund förvaltning av de finansiella flödena, i synnerhet eftersom medlemsstaterna till att börja med själva mobiliserar medel för att täcka de utgifter som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 104/2000 innan kommissionen ersätter dem för deras utgifter två gånger om året, bör medlemsstaterna samla in relevanta uppgifter om utgifterna och skicka in dessa till kommissionen tillsammans med utgiftsdeklarationen. |
| --- | --- |

(5)

För att garantera sund förvaltning av de finansiella flödena, i synnerhet eftersom medlemsstaterna till att börja med själva mobiliserar medel för att täcka de utgifter som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 104/2000 innan kommissionen ersätter dem för deras utgifter två gånger om året, bör medlemsstaterna samla in relevanta uppgifter om utgifterna och skicka in dessa till kommissionen tillsammans med utgiftsdeklarationen.

| (6) | Kommissionen bör betala medlemsstaterna två gånger om året på grundval av dessa utgiftsdeklarationer och underlagen till dem. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen bör betala medlemsstaterna två gånger om året på grundval av dessa utgiftsdeklarationer och underlagen till dem.

| (7) | För att kommissionen skall kunna använda uppgifterna från medlemsstaterna på ett effektivt sätt bör de överföras elektroniskt. |
| --- | --- |

(7)

För att kommissionen skall kunna använda uppgifterna från medlemsstaterna på ett effektivt sätt bör de överföras elektroniskt.

| (8) | För att undvika att det används en växelkurs för stöd som betalas ut till producentorganisationer i andra valutor än euro och en annan i utgiftsdeklarationen bör de berörda medlemsstaterna i sina utgiftsdeklarationer använda samma växelkurs som vid utbetalningarna till stödmottagarna. Den tillämpliga växelkursen måste fastställas enligt de avgörande händelser som anges i kommissionens förordning (EG) nr 1925/2000 om fastställande av avgörande händelser för de växelkurser som skall tillämpas vid beräkningen av vissa belopp som följer av de mekanismer som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 104/2000 om den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksproduker (7). |
| --- | --- |

(8)

För att undvika att det används en växelkurs för stöd som betalas ut till producentorganisationer i andra valutor än euro och en annan i utgiftsdeklarationen bör de berörda medlemsstaterna i sina utgiftsdeklarationer använda samma växelkurs som vid utbetalningarna till stödmottagarna. Den tillämpliga växelkursen måste fastställas enligt de avgörande händelser som anges i kommissionens förordning (EG) nr 1925/2000 om fastställande av avgörande händelser för de växelkurser som skall tillämpas vid beräkningen av vissa belopp som följer av de mekanismer som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 104/2000 om den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksproduker (7).

| (9) | För att se till att det finns en rättslig grund för utbetalningarna under den första referensperioden bör denna förordning gälla retroaktivt från och med den 16 oktober 2006. |
| --- | --- |

(9)

För att se till att det finns en rättslig grund för utbetalningarna under den första referensperioden bör denna förordning gälla retroaktivt från och med den 16 oktober 2006.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

I denna förordning fastställs tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 104/2000 när det gäller finansieringen av medlemsstaternas utgifter i samband med den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter genom Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ).

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning avses med

utgifter: medlemsstaternas utgifter enligt artikel 35.1 i förordning (EG) nr 104/2000.

Artikel 3

Behörig myndighet

Varje medlemsstat skall utse en behörig myndighet med ansvar för genomförandet av denna förordning och underrätta kommissionen om den.

Artikel 4

Utgiftsdeklarationer

1.   Varje medlemsstat skall upprätta sin utgiftsdeklaration i enlighet med förlagan i bilagan. Utgiftsdeklarationen skall bestå av en redogörelse som är uppdelad enligt kontoplanen för Europeiska gemenskapernas budget och en detaljerad kontoplan med varje utgiftskategori som görs tillgänglig för medlemsstaterna. Den skall omfatta

| a) | utgifterna under den föregående sex månader långa referensperioden, |
| --- | --- |

a)

utgifterna under den föregående sex månader långa referensperioden,

| b) | de totala utgifterna från budgetårets början till den föregående sex månader långa referensperiodens slut. |
| --- | --- |

b)

de totala utgifterna från budgetårets början till den föregående sex månader långa referensperiodens slut.

2.   Varje medlemsstat skall samla in alla de uppgifter som är relevanta för utgiftsdeklarationen.

3.   Referensperioderna skall vara sexmånadersperioderna 16 oktober–15 april och 16 april–15 oktober.

4.   Utgiftsdeklarationen får innehålla korrigeringar av belopp som deklarerats för föregående referensperioder.

5.   Medlemsstaternas behöriga myndigheter skall på elektronisk väg lämna in sina utgiftsdeklarationer och de uppgifter som avses i punkt 2 till kommissionen senast den 10 maj respektive den 10 november.

Artikel 5

Halvårsutbetalningar

1.   Kommissionen skall ställa de anslag som krävs för att finansiera utgifterna till medlemsstaternas förfogande i form av utbetalningar två gånger om året (nedan kallade ”halvårsutbetalningar”).

Halvårsutbetalningarnas storlek skall fastställas på grundval av den utgiftsdeklaration som medlemsstaten skickat in i enlighet med artikel 4.

2.   Halvårsutbetalningarna skall göras till varje medlemsstat senast 60 dagar efter det kommissionen har tagit emot en fullständig utgiftsdeklaration från medlemsstaten. Deklarationen skall anses vara fullständig om kommissionen inte inom 30 dagar efter det att deklarationen tagits emot begär in ytterligare uppgifter.

3.   Till dess att halvårsutbetalningarna har överförts från kommissionen skall medlemsstaterna mobilisera de resurser som krävs för att betala utgifterna.

Artikel 6

Tillämpliga växelkurser

Den växelkurs som medlemsstaterna skall använda i sina utgiftsdeklarationer skall vara den senaste växelkurs som fastställts av Europeiska centralbanken (ECB) närmast före dagen för de avgörande händelser som anges i förordning (EG) nr 1925/2000.

Artikel 7

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den 16 oktober 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 december 2006.

På kommissionens vägnar

Joe BORG

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 17, 21.1.2000, s. 22. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1759/2006 (EUT L 335, 1.12.2006, s. 3).

1

(2)  EUT L 209, 11.8.2005, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 320/2006 (EUT L 58, 28.2.2006, s. 42).

2

(3)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

3

(4)  EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

4

(5)  EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

5

(6)  EGT L 312, 23.12.1995, s. 1.

6

(7)  EGT L 230, 12.9.2000, s. 7.

7

---

BILAGA

UTGIFTSDEKLARATION

Uppgifter uppdelade enligt kontoplanen för Europeiska gemenskapernas budget och per utgiftskategori

Utgiftsdeklarationens innehåll skall skickas till kommissionen via e-post

Deklarationens huvud

Deklarationens huvud skall innehålla följande:

| — | En identifieringskod som anger meddelandets art och vilken medlemsstat som sänder uppgifterna (Anmärkning: den kommer bl.a. att användas som en garanti för att den användare som sänder deklarationen har fått bemyndigande av den berörda medlemsstaten att göra det.). Kommissionen kommer att sända er denna identifieringskod. |
| --- | --- |

—

En identifieringskod som anger meddelandets art och vilken medlemsstat som sänder uppgifterna (Anmärkning: den kommer bl.a. att användas som en garanti för att den användare som sänder deklarationen har fått bemyndigande av den berörda medlemsstaten att göra det.). Kommissionen kommer att sända er denna identifieringskod.

| — | Den utgiftsperiod som deklarationen gäller. |
| --- | --- |

—

Den utgiftsperiod som deklarationen gäller.

| — | Det språk deklarationen avfattas på. |
| --- | --- |

—

Det språk deklarationen avfattas på.

Deklarationens centrala del

I deklarationens centrala del skall följande uppgifter införas för varje underpost i EGFJ:s nomenklatur:

| — | Underpostens identifieringskod (t.ex. 110201002610033). |
| --- | --- |

—

Underpostens identifieringskod (t.ex. 110201002610033).

| — | Beskrivning av underposten på det språk som valts i deklarationens huvud. |
| --- | --- |

—

Beskrivning av underposten på det språk som valts i deklarationens huvud.

| — | Deklarerat belopp för den berörda perioden (N) och sammanlagt belopp som deklarerats sedan räkenskapsårets början. Alla belopp skall anges i euro. |
| --- | --- |

—

Deklarerat belopp för den berörda perioden (N) och sammanlagt belopp som deklarerats sedan räkenskapsårets början. Alla belopp skall anges i euro.

Avslutande del

Efter förteckningen över alla underposter anförs följande:

| — | Deklarerat totalbelopp för den berörda perioden (N) och totalt kumulerat belopp som deklarerats sedan räkenskapsårets början. |
| --- | --- |

—

Deklarerat totalbelopp för den berörda perioden (N) och totalt kumulerat belopp som deklarerats sedan räkenskapsårets början.

| — | Ett tomt fält för kommentarer. |
| --- | --- |

—

Ett tomt fält för kommentarer.

Meddelandets utformning

Image

Beskrivning av fälten

| Namn | Format | Beskrivning |
| --- | --- | --- |
| Deklarationens huvud: uppgifterna förekommer en gång |
| [IDENTIFICATION] * | | Identifieringskod som meddelas av GD Fiske |
| [PERIOD] * | Datum (ÅÅÅÅMM) | Utgiftsperiod |
| [LANGUAGE] * | (2 tecken) | ISO-kod för språket |
| Deklarationens centrala del: uppgifterna förekommer 1–n gånger |
| [SUBITEM] * | Antal (15) | Underpost |
| [DESCRIPTION] * | Fri text (600) | Beskrivning av underposten |
| [AMOUNT ] * | Antal (15,2) | Deklarerat belopp |
| [AMOUNT CUMUL] * | Antal (15,2) | Kumulerat belopp |
| Avslutande del: uppgifterna förekommer en gång |
| [AMOUNT TOT ] * | Antal (15,2) | Totalt deklarerat belopp |
| [AMOUNT CUMUL TOT] * | Antal (15,2) | Totalt kumulerat belopp |
| [COMMENT] | Fri text (80) | Kommentarer |
| Det är obligatoriskt att fylla i de fält som markerats med *. |

Namn

Format

Beskrivning

Deklarationens huvud: uppgifterna förekommer en gång

[IDENTIFICATION] *

Identifieringskod som meddelas av GD Fiske

[PERIOD] *

Datum (ÅÅÅÅMM)

Utgiftsperiod

[LANGUAGE] *

(2 tecken)

ISO-kod för språket

Deklarationens centrala del: uppgifterna förekommer 1–n gånger

[SUBITEM] *

Antal (15)

Underpost

[DESCRIPTION] *

Fri text (600)

Beskrivning av underposten

[AMOUNT ] *

Antal (15,2)

Deklarerat belopp

[AMOUNT CUMUL] *

Antal (15,2)

Kumulerat belopp

Avslutande del: uppgifterna förekommer en gång

[AMOUNT TOT ] *

Antal (15,2)

Totalt deklarerat belopp

[AMOUNT CUMUL TOT] *

Antal (15,2)

Totalt kumulerat belopp

[COMMENT]

Fri text (80)

Kommentarer

Det är obligatoriskt att fylla i de fält som markerats med *.

Exempel

Image

---

| 28.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 379/54 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 379/54

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2004/2006

av den 22 december 2006

om ändring av förordning (EG) nr 2273/93 om fastställande av interventionsorter för spannmål och om anpassning av den förordningen med anledning av Bulgariens och Rumäniens anslutning

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av anslutningsfördraget för Bulgarien och Rumänien, särskilt artikel 4.3,

med beaktande av anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien, särskilt artikel 56,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 6 a, och

av följande skäl:

| (1) | Vissa medlemsstater har ansökt om ändringar av vissa interventionsorter som anges i bilagan till kommissionens förordning (EEG) nr 2273/93 (2) för att få en bättre lokalisering till stånd eller för att bättre uppfylla kraven. Dessa ansökningar bör beviljas. |
| --- | --- |

(1)

Vissa medlemsstater har ansökt om ändringar av vissa interventionsorter som anges i bilagan till kommissionens förordning (EEG) nr 2273/93 (2) för att få en bättre lokalisering till stånd eller för att bättre uppfylla kraven. Dessa ansökningar bör beviljas.

| (2) | Med hänsyn till Bulgariens och Rumäniens anslutning blir det också nödvändigt att för dessa nya medlemsstater fastställa interventionsorter och föra in dessa i den förteckning som fastställs i förordning (EEG) nr 2273/93. |
| --- | --- |

(2)

Med hänsyn till Bulgariens och Rumäniens anslutning blir det också nödvändigt att för dessa nya medlemsstater fastställa interventionsorter och föra in dessa i den förteckning som fastställs i förordning (EEG) nr 2273/93.

| (3) | Förordning (EEG) nr 2273/93 bör därför ändras i enligt med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EEG) nr 2273/93 bör därför ändras i enligt med detta.

| (4) | Åtgärderna i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(4)

Åtgärderna i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till förordning (EEG) nr 2273/93 skall ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den 1 januari 2007. Punkterna 1, 2 och 6 i bilagan skall tillämpas under förutsättning att anslutningsfördraget med Bulgarien och Rumänien träder i kraft och från och med den dag det träder i kraft.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 22 december 2006.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1154/2005 (EUT L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EGT L 207, 18.8.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1805/2004 (EUT L 318, 19.10.2004, s. 9).

2

---

BILAGA

Bilagan till förordning (EEG) nr 2273/93 skall ändras på följande sätt:

| 1. | Rubriken, de förklaringar som föregår tabellen och kolumnrubrikerna skall ersättas med följande:






  1. | Знакът + означава, че определеното място се счита за интервенционен център за въпросния вид зърно. |
| --- | --- | --- |

1.

Rubriken, de förklaringar som föregår tabellen och kolumnrubrikerna skall ersättas med följande:

1.

Знакът + означава, че определеното място се счита за интервенционен център за въпросния вид зърно.

| 2. | Знакът – означава, че определеното място не трябва да се счита за интервенционен център за въпросния вид зърно. |
| --- | --- |

2.

Знакът – означава, че определеното място не трябва да се счита за интервенционен център за въпросния вид зърно.

| 1. | El signo + significa que el lugar indicado se considera centro de intervención para el cereal en cuestión. |
| --- | --- |

1.

El signo + significa que el lugar indicado se considera centro de intervención para el cereal en cuestión.

| 2. | El signo – significa que el lugar indicado no ha de considerarse centro de intervención para el cereal en cuestión. |
| --- | --- |

2.

El signo – significa que el lugar indicado no ha de considerarse centro de intervención para el cereal en cuestión.

| 1. | Označení + znamená, že uvedené místo je považováno za intervenční centrum pro příslušnou obilovinu. |
| --- | --- |

1.

Označení + znamená, že uvedené místo je považováno za intervenční centrum pro příslušnou obilovinu.

| 2. | Označení – znamená, že uvedené místo není považováno za intervenční centrum pro příslušnou obilovinu. |
| --- | --- |

2.

Označení – znamená, že uvedené místo není považováno za intervenční centrum pro příslušnou obilovinu.

| 1. | Tegnet + angiver, at det anførte sted betragtes som interventionscenter for den pågældende kornsort. |
| --- | --- |

1.

Tegnet + angiver, at det anførte sted betragtes som interventionscenter for den pågældende kornsort.

| 2. | Tegnet – angiver, at det anførte sted ikke betragtes som interventionscenter for den pågældende kornsort. |
| --- | --- |

2.

Tegnet – angiver, at det anførte sted ikke betragtes som interventionscenter for den pågældende kornsort.

| 1. | Das Zeichen + bedeutet, dass der angegebene Ort als Interventionsort für die betreffende Getreideart gilt. |
| --- | --- |

1.

Das Zeichen + bedeutet, dass der angegebene Ort als Interventionsort für die betreffende Getreideart gilt.

| 2. | Das Zeichen – bedeutet, dass der angegebene Ort nicht als Interventionsort für die betreffende Getreideart gilt. |
| --- | --- |

2.

Das Zeichen – bedeutet, dass der angegebene Ort nicht als Interventionsort für die betreffende Getreideart gilt.

| 1. | Märge + näitab, et tähistatud piirkonda käsitletakse nimetatud teravilja sekkumiskeskusena. |
| --- | --- |

1.

Märge + näitab, et tähistatud piirkonda käsitletakse nimetatud teravilja sekkumiskeskusena.

| 2. | Märge – näitab, et tähistatud piirkonda ei käsitleta nimetatud teravilja sekkumiskeskusena. |
| --- | --- |

2.

Märge – näitab, et tähistatud piirkonda ei käsitleta nimetatud teravilja sekkumiskeskusena.

| 1. | Το σημείο + καθορίζει ότι ο αναγραφόμενος τόπος θεωρείται ως κέντρο παρεμβάσεως για τα εν λόγω σιτηρά. |
| --- | --- |

1.

Το σημείο + καθορίζει ότι ο αναγραφόμενος τόπος θεωρείται ως κέντρο παρεμβάσεως για τα εν λόγω σιτηρά.

| 2. | Το σημείο – καθορίζει ότι ο αναγραφόμενος τόπος δεν θεωρείται ως κέντρο παρεμβάσεως για τα εν λόγω σιτηρά. |
| --- | --- |

2.

Το σημείο – καθορίζει ότι ο αναγραφόμενος τόπος δεν θεωρείται ως κέντρο παρεμβάσεως για τα εν λόγω σιτηρά.

| 1. | The sign + indicates that the location shown is treated as an intervention centre for the cereal in question. |
| --- | --- |

1.

The sign + indicates that the location shown is treated as an intervention centre for the cereal in question.

| 2. | The sign – indicates that the location shown is not to be treated as an intervention centre for the cereal in question. |
| --- | --- |

2.

The sign – indicates that the location shown is not to be treated as an intervention centre for the cereal in question.

| 1. | Le signe + précise que le lieu indiqué est considéré comme centre d'intervention pour la céréale en cause. |
| --- | --- |

1.

Le signe + précise que le lieu indiqué est considéré comme centre d'intervention pour la céréale en cause.

| 2. | Le signe – précise que le lieu indiqué n'est pas à considérer comme centre d'intervention pour la céréale en cause. |
| --- | --- |

2.

Le signe – précise que le lieu indiqué n'est pas à considérer comme centre d'intervention pour la céréale en cause.

| 1. | Il segno + significa che il luogo indicato è considerato centro d'intervento per il cereale in causa. |
| --- | --- |

1.

Il segno + significa che il luogo indicato è considerato centro d'intervento per il cereale in causa.

| 2. | Il segno – significa che il luogo indicato non è da considerarsi centro di intervento per il cereale in causa. |
| --- | --- |

2.

Il segno – significa che il luogo indicato non è da considerarsi centro di intervento per il cereale in causa.

| 1. | Zīme + norāda uz to, ka šī vieta uzskatāma par intervences centru minētajiem graudaugiem. |
| --- | --- |

1.

Zīme + norāda uz to, ka šī vieta uzskatāma par intervences centru minētajiem graudaugiem.

| 2. | Zīme – norāda uz to, ka šī vieta nav uzskatāma par intervences centru minētajiem graudaugiem. |
| --- | --- |

2.

Zīme – norāda uz to, ka šī vieta nav uzskatāma par intervences centru minētajiem graudaugiem.

| 1. | Ženklas + nurodo, kad tam tikri produktai yra sandėliuojami intervencinėje agentūroje. |
| --- | --- |

1.

Ženklas + nurodo, kad tam tikri produktai yra sandėliuojami intervencinėje agentūroje.

| 2. | Ženklas – nurodo, kad tam tikri produktai nėra sandėliuojami intervencinėje agentūroje. |
| --- | --- |

2.

Ženklas – nurodo, kad tam tikri produktai nėra sandėliuojami intervencinėje agentūroje.

| 1. | A + jel azt jelzi, hogy a feltüntetett hely a kérdéses gabonaféle szempontjából intervenciós központnak minősül. |
| --- | --- |

1.

A + jel azt jelzi, hogy a feltüntetett hely a kérdéses gabonaféle szempontjából intervenciós központnak minősül.

| 2. | A – jel azt jelzi, hogy a feltüntetett hely a kérdéses gabonaféle szempontjából nem minősül intervenciós központnak. |
| --- | --- |

2.

A – jel azt jelzi, hogy a feltüntetett hely a kérdéses gabonaféle szempontjából nem minősül intervenciós központnak.

| 1. | Het teken + geeft aan, dat deze plaats interventiecentrum is voor de betrokken graansoort. |
| --- | --- |

1.

Het teken + geeft aan, dat deze plaats interventiecentrum is voor de betrokken graansoort.

| 2. | Het teken – geeft aan, dat deze plaats geen interventiecentrum is voor de betrokken graansoort. |
| --- | --- |

2.

Het teken – geeft aan, dat deze plaats geen interventiecentrum is voor de betrokken graansoort.

| 1. | Znak + oznacza, że wskazane miejsce traktuje się jako centrum interwencji w odniesieniu do danego zboża. |
| --- | --- |

1.

Znak + oznacza, że wskazane miejsce traktuje się jako centrum interwencji w odniesieniu do danego zboża.

| 2. | Znak – oznacza, że wskazanego miejsca nie należy traktować jako centrum interwencji w odniesieniu do danego zboża. |
| --- | --- |

2.

Znak – oznacza, że wskazanego miejsca nie należy traktować jako centrum interwencji w odniesieniu do danego zboża.

| 1. | O sinal + significa que a localidade indicada é considerada centro de intervenção para o cereal em questão. |
| --- | --- |

1.

O sinal + significa que a localidade indicada é considerada centro de intervenção para o cereal em questão.

| 2. | O sinal – significa que a localidade indicada não é considerada centro de intervenção para o cereal em questão. |
| --- | --- |

2.

O sinal – significa que a localidade indicada não é considerada centro de intervenção para o cereal em questão.

| 1. | Semnul ”+” indică faptul că locul menționat este considerat ca si centru de intervenție pentru cereala în cauză. |
| --- | --- |

1.

Semnul ”+” indică faptul că locul menționat este considerat ca si centru de intervenție pentru cereala în cauză.

| 2. | Semnul ”–” indică faptul că locul menționat nu este considerat ca si centru de intervenție pentru cereala în cauză. |
| --- | --- |

2.

Semnul ”–” indică faptul că locul menționat nu este considerat ca si centru de intervenție pentru cereala în cauză.

| 1. | Znamienko + označuje, že uvedené miesto sa považuje za intervenčné centrum pre daný druh obilniny. |
| --- | --- |

1.

Znamienko + označuje, že uvedené miesto sa považuje za intervenčné centrum pre daný druh obilniny.

| 2. | Znamienko – označuje, že uvedené miesto sa nepovažuje za intervenčné centrum pre daný druh obilniny. |
| --- | --- |

2.

Znamienko – označuje, že uvedené miesto sa nepovažuje za intervenčné centrum pre daný druh obilniny.

| 1. | Znak + pomeni, da se prikazana lokacija šteje za intervencijski center za zadevno žito. |
| --- | --- |

1.

Znak + pomeni, da se prikazana lokacija šteje za intervencijski center za zadevno žito.

| 2. | Znak – pomeni, da se prikazana lokacija ne šteje za intervencijski center za zadevno žito. |
| --- | --- |

2.

Znak – pomeni, da se prikazana lokacija ne šteje za intervencijski center za zadevno žito.

| 1. | Merkki + ilmaisee, että mainittu paikka on kyseisen viljan interventiokeskus. |
| --- | --- |

1.

Merkki + ilmaisee, että mainittu paikka on kyseisen viljan interventiokeskus.

| 2. | Merkki – ilmaisee, että mainittu paikka ei ole kyseisen viljan interventiokeskus. |
| --- | --- |

2.

Merkki – ilmaisee, että mainittu paikka ei ole kyseisen viljan interventiokeskus.

| 1. | Tecknet + indikerar att platsen används för intervention av det aktuella spannmålsslaget. |
| --- | --- |

1.

Tecknet + indikerar att platsen används för intervention av det aktuella spannmålsslaget.

| 2. | Tecknet – indikerar att platsen inte används för intervention av det aktuella spannmålsslaget. |
| --- | --- |

2.

Tecknet – indikerar att platsen inte används för intervention av det aktuella spannmålsslaget.

| 1 | 2 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Интервенционен
  Centros de intervención
  Intervenční centrum
  Interventionscentre
  Interventionsort
  Sekkumiskeskus
  Κέντρα παρεμβάσεως
  Intervention centres
  Centres d'intervention
  Centri di intervento
  Intervences centri
  Intervencinis centras
  Intervenciós központok
  Interventiecentrum
  Centrum interwencji
  Centros de intervencão
  Centre de intervenție
  Intervenčné centrum
  Intervencijski center
  Interventiokeskus
  Interventionsort | Обикновена пшеница
  Trigo blando
  Pšenice setá
  Blød hvede
  Weichweizen
  Harilik nisu
  Σίτος μαλακός
  Common wheat
  Froment tendre
  Frumento tenero
  Mīkstie kvieši
  Paprastieji kviečiai
  Búza
  Zachte tarwe
  Pszenica zwyczajna
  Trigo mole
  grâu comun
  Pšenica obyčajná
  Navadna pšenica
  Tavallinen vehnä
  Vete | Ечемик
  Cebada
  Ječmen
  Byg
  Gerste
  Oder
  Κριθή
  Barley
  Orge
  Orzo
  Mieži
  Miežiai
  Árpa
  Gerst
  Jęczmień
  Cevada
  orz
  Jačmeň
  Ječmen
  Ohra
  Korn | Твърда пшеница
  Trigo duro
  Pšenice tvrdá
  Hård hvede
  Hartweizen
  Kōva nisu
  Σίτος σκληρός
  Durum wheat
  Froment dur
  Frumento duro
  Cietie kvieši
  Kietieji kviečiai
  Durumbúza
  Durum tarwe
  Pszenica durum
  Trigo duro
  Grâu dur
  Psenica tvrdá
  Trda pšenica
  Durumvehnä
  Durumvete | Царевица
  Maíz
  Kukuřice
  Majs
  Mais
  Mais
  Αραβόσιτος
  Maize
  Maïs
  Granturco
  Kukurūza
  Kukurūzai
  Kukorica
  Maïs
  Kukurydza
  Milho porumb
  Kukurica
  Koruza
  Maissi
  Majs | Сорго
  Sorgo
  Čirok
  Sorghum
  Sorghum
  Sorgo
  Σόργο
  Sorghum
  Sorgho
  Sorgo
  Sorgo
  Sorgas
  Cirok
  Sorgho
  Sorgo
  Sorgo
  sorg
  Cirok
  Sirek
  Durra
  Sorgum” |

1

2

4

5

6

7

Интервенционен

Centros de intervención

Intervenční centrum

Interventionscentre

Interventionsort

Sekkumiskeskus

Κέντρα παρεμβάσεως

Intervention centres

Centres d'intervention

Centri di intervento

Intervences centri

Intervencinis centras

Intervenciós központok

Interventiecentrum

Centrum interwencji

Centros de intervencão

Centre de intervenție

Intervenčné centrum

Intervencijski center

Interventiokeskus

Interventionsort

Обикновена пшеница

Trigo blando

Pšenice setá

Blød hvede

Weichweizen

Harilik nisu

Σίτος μαλακός

Common wheat

Froment tendre

Frumento tenero

Mīkstie kvieši

Paprastieji kviečiai

Búza

Zachte tarwe

Pszenica zwyczajna

Trigo mole

grâu comun

Pšenica obyčajná

Navadna pšenica

Tavallinen vehnä

Vete

Ечемик

Cebada

Ječmen

Byg

Gerste

Oder

Κριθή

Barley

Orge

Orzo

Mieži

Miežiai

Árpa

Gerst

Jęczmień

Cevada

orz

Jačmeň

Ječmen

Ohra

Korn

Твърда пшеница

Trigo duro

Pšenice tvrdá

Hård hvede

Hartweizen

Kōva nisu

Σίτος σκληρός

Durum wheat

Froment dur

Frumento duro

Cietie kvieši

Kietieji kviečiai

Durumbúza

Durum tarwe

Pszenica durum

Trigo duro

Grâu dur

Psenica tvrdá

Trda pšenica

Durumvehnä

Durumvete

Царевица

Maíz

Kukuřice

Majs

Mais

Mais

Αραβόσιτος

Maize

Maïs

Granturco

Kukurūza

Kukurūzai

Kukorica

Maïs

Kukurydza

Milho porumb

Kukurica

Koruza

Maissi

Majs

Сорго

Sorgo

Čirok

Sorghum

Sorghum

Sorgo

Σόργο

Sorghum

Sorgho

Sorgo

Sorgo

Sorgas

Cirok

Sorgho

Sorgo

Sorgo

sorg

Cirok

Sirek

Durra

Sorgum”

| 2. | Före avsnittet med rubriken ”BELGIQUE/BELGIË” skall följande föras in:










  1 | 2 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”БЪЛГАРИЯ |
| Бургаска област |
| Айтос | + | – | – | – | – |
| Бургас | + | + | + | – | – |
| Карнобат | + | + | – | – | – |
| Варненска област |
| Варна | + | + | – | + | – |
| Вълчи дол | + | + | – | + | – |
| Провадия | + | + | – | + | – |
| Великотърновска и Габровска област |
| Велико Търново | + | + | – | + | – |
| Павликени | + | – | – | – | – |
| Свищов | + | + | – | + | – |
| Видинска област |
| Дунавци | + | + | – | + | – |
| Врачанска област |
| Бяла Слатина | + | + | – | + | – |
| Враца | + | + | – | + | – |
| Мизия | + | + | – | + | – |
| Добричка област |
| Балчик | + | + | + | + | – |
| Белгун | + | – | – | – | – |
| Генерал Тошево | + | + | – | + | – |
| Добрич | + | + | | + | – |
| Каварна | + | – | – | – | – |
| Карапелит | + | – | – | – | – |
| Шабла | + | + | – | + | – |
| Ловешка област |
| Ловеч | + | + | – | – | – |
| Монтана област |
| Лом | + | + | – | + | – |
| Монтана | + | – | – | + | – |
| Пернишка област, София-град и София област |
| Перник | + | – | – | – | – |
| Плевенска област |
| Гулянци | + | – | – | – | – |
| Левски | + | + | – | + | – |
| Плевен | + | + | – | + | – |
| Пловдивска и Смолянска област |
| Пловдив | + | – | + | – | – |
| Разградска област |
| Исперих | + | + | – | + | – |
| Кубрат | + | – | – | – | – |
| Разград | + | + | – | + | – |
| Русенска област |
| Бяла | + | + | – | + | – |
| Русе | + | + | – | + | – |
| Силистренска област |
| Алфатар | + | – | – | – | – |
| Дулово | + | + | – | + | – |
| Силистра | + | + | – | + | – |
| Тутракан | + | + | – | + | – |
| Сливенска област |
| Нова Загора | + | + | – | – | – |
| Сливен | + | + | + | – | – |
| Старозагорска област |
| Гълъбово | + | – | – | – | – |
| Стара Загора | + | + | + | – | – |
| Чирпан | + | – | – | – | – |
| Търговищка област |
| Попово | + | + | – | + | – |
| Търговище | + | + | – | + | – |
| Хасковска и Кърджалийска област |
| Хасково | + | – | + | – | – |
| Шуменска област |
| Каспичан | + | + | – | + | – |
| Хитрино | + | – | – | – | – |
| Ямболска област |
| Елхово | + | + | – | – | + |
| Стралджа | + | – | – | – | – |
| Ямбол | + | + | + | – | –” |

2.

Före avsnittet med rubriken ”BELGIQUE/BELGIË” skall följande föras in:

1

2

4

5

6

7

”БЪЛГАРИЯ

Бургаска област

Айтос

+

–

–

–

–

Бургас

+

+

+

–

–

Карнобат

+

+

–

–

–

Варненска област

Варна

+

+

–

+

–

Вълчи дол

+

+

–

+

–

Провадия

+

+

–

+

–

Великотърновска и Габровска област

Велико Търново

+

+

–

+

–

Павликени

+

–

–

–

–

Свищов

+

+

–

+

–

Видинска област

Дунавци

+

+

–

+

–

Врачанска област

Бяла Слатина

+

+

–

+

–

Враца

+

+

–

+

–

Мизия

+

+

–

+

–

Добричка област

Балчик

+

+

+

+

–

Белгун

+

–

–

–

–

Генерал Тошево

+

+

–

+

–

Добрич

+

+

+

–

Каварна

+

–

–

–

–

Карапелит

+

–

–

–

–

Шабла

+

+

–

+

–

Ловешка област

Ловеч

+

+

–

–

–

Монтана област

Лом

+

+

–

+

–

Монтана

+

–

–

+

–

Пернишка област, София-град и София област

Перник

+

–

–

–

–

Плевенска област

Гулянци

+

–

–

–

–

Левски

+

+

–

+

–

Плевен

+

+

–

+

–

Пловдивска и Смолянска област

Пловдив

+

–

+

–

–

Разградска област

Исперих

+

+

–

+

–

Кубрат

+

–

–

–

–

Разград

+

+

–

+

–

Русенска област

Бяла

+

+

–

+

–

Русе

+

+

–

+

–

Силистренска област

Алфатар

+

–

–

–

–

Дулово

+

+

–

+

–

Силистра

+

+

–

+

–

Тутракан

+

+

–

+

–

Сливенска област

Нова Загора

+

+

–

–

–

Сливен

+

+

+

–

–

Старозагорска област

Гълъбово

+

–

–

–

–

Стара Загора

+

+

+

–

–

Чирпан

+

–

–

–

–

Търговищка област

Попово

+

+

–

+

–

Търговище

+

+

–

+

–

Хасковска и Кърджалийска област

Хасково

+

–

+

–

–

Шуменска област

Каспичан

+

+

–

+

–

Хитрино

+

–

–

–

–

Ямболска област

Елхово

+

+

–

–

+

Стралджа

+

–

–

–

–

Ямбол

+

+

+

–

–”

| 3. | Avsnittet med rubriken ”BELGIQUE/BELGIË” skall ändras på följande sätt:






  a) | Orten ”Ath” skall utgå. |
| --- | --- | --- |

3.

Avsnittet med rubriken ”BELGIQUE/BELGIË” skall ändras på följande sätt:

a)

Orten ”Ath” skall utgå.

| b) | Efter orten ”Liège” skall orten ”Seneffe” föras in för vete och korn. |
| --- | --- |

b)

Efter orten ”Liège” skall orten ”Seneffe” föras in för vete och korn.

| 4. | Avsnittet med rubriken ”BUNDESREPUBLIK DEUTSCHLAND” skall ändras på följande sätt:






  a) | När det gäller delstaten ”Brandenburg”, skall ”Gusow” ersättas med ”Gusow-Platkow”. |
| --- | --- | --- |

4.

Avsnittet med rubriken ”BUNDESREPUBLIK DEUTSCHLAND” skall ändras på följande sätt:

a)

När det gäller delstaten ”Brandenburg”, skall ”Gusow” ersättas med ”Gusow-Platkow”.

| b) | När det gäller delstaten ”Sachsen-Anhalt”, skall ”Vahldorf” ersättas med ”Niedere Börde”. |
| --- | --- |

b)

När det gäller delstaten ”Sachsen-Anhalt”, skall ”Vahldorf” ersättas med ”Niedere Börde”.

| 5. | Avsnittet med rubriken ”FRANCE” skall ändras på följande sätt:






  a) | Texten avseende departementet ”Creuse-23” skall ändras på följande sätt:






  i) | ”Reterre” skall utgå; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Avsnittet med rubriken ”FRANCE” skall ändras på följande sätt:

a)

Texten avseende departementet ”Creuse-23” skall ändras på följande sätt:

i)

”Reterre” skall utgå;

| ii) | uppgifterna avseende ”Maison-Feyne” skall ersättas med följande:










  ”Maison-Feyne | + | + | – | – | –” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

uppgifterna avseende ”Maison-Feyne” skall ersättas med följande:

”Maison-Feyne

+

+

–

–

–”

| b) | Texten avseende departementet ”Haute-Loire-43” skall ändras på följande sätt:






  i) | Uppgifterna avseende ”Brioude” skall ersättas med följande:










  ”Brioude | + | – | – | – | –” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Texten avseende departementet ”Haute-Loire-43” skall ändras på följande sätt:

i)

Uppgifterna avseende ”Brioude” skall ersättas med följande:

”Brioude

+

–

–

–

–”

| ii) | ”Le Puy” skall utgå. |
| --- | --- |

ii)

”Le Puy” skall utgå.

| c) | När det gäller departementet ”Puy-de-Dôme-63”, skall uppgifterna avseende ”Issoire” ersättas med följande:










  ”Issoire | + | – | – | – | –” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

c)

När det gäller departementet ”Puy-de-Dôme-63”, skall uppgifterna avseende ”Issoire” ersättas med följande:

”Issoire

+

–

–

–

–”

| d) | Texten avseende departementet ”Somme-80” skall ersättas med följande:










  ”Somme — 80 |
| --- | --- |
| Abbeville | + | + | – | – | – |
| Beauquesne | + | + | – | – | – |
| Languevoisin | + | + | – | + | – |
| Moislains | + | + | – | + | – |
| Montdidier | + | + | – | + | – |
| Poix-de-Picardie | + | + | – | – | – |
| Saleux | + | + | – | – | –” |

d)

Texten avseende departementet ”Somme-80” skall ersättas med följande:

”Somme — 80

Abbeville

+

+

–

–

–

Beauquesne

+

+

–

–

–

Languevoisin

+

+

–

+

–

Moislains

+

+

–

+

–

Montdidier

+

+

–

+

–

Poix-de-Picardie

+

+

–

–

–

Saleux

+

+

–

–

–”

| 6. | Efter avsnittet med rubriken ”NEDERLAND” skall följande föras in:










  1 | 2 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”ROMÂNIA |
| Alba |
| Blaj | + | – | – | + | – |
| Sebeș | + | – | – | + | – |
| Alba iulia | + | – | – | – | – |
| Arad |
| Arad | + | + | – | + | + |
| Pecica | + | + | – | + | – |
| Chișinău-criș | + | + | – | + | – |
| Pâncota | + | + | – | + | – |
| Argeș |
| Miroși | + | + | – | + | – |
| Bascov | + | + | – | + | – |
| Topoloveni | + | + | – | – | – |
| Bacău |
| Sascut | + | – | – | + | – |
| Bihor |
| Oradea | + | + | – | + | – |
| Salonta | + | + | – | + | – |
| Marghita | + | + | – | + | – |
| Săcuieni | + | + | – | + | – |
| Bistrita năsăud |
| Lechinta | + | – | – | – | – |
| Botoșani |
| săveni | + | – | – | + | – |
| Brăila |
| Făurei | + | – | – | + | – |
| Însurătei | + | – | – | + | – |
| Brăila | + | – | – | + | – |
| Movila miresei | + | – | – | + | – |
| Brașov |
| Codlea | + | – | – | – | – |
| Buzău |
| Pogoanele | + | – | – | + | – |
| Buzău | + | – | – | + | – |
| Râmnicu sărat | + | – | – | + | – |
| Mihăilești | + | – | – | + | – |
| Caraș-severin |
| Grădinari | + | – | – | – | – |
| Călărași |
| Călărași | + | + | – | + | – |
| fundulea | + | + | – | + | – |
| Lehliu | + | + | – | + | – |
| Vlad țepeș | + | + | – | + | – |
| Cluj |
| Gherla | + | – | – | – | – |
| Constanța |
| Medgidia | + | + | – | + | – |
| Cobadin | + | + | – | + | – |
| N. Bălcescu | + | + | – | + | – |
| Negru vodă | + | + | – | + | – |
| Casimcea | + | + | – | + | – |
| Covasna |
| Covasna | + | – | – | – | – |
| Tg. Secuiesc | + | – | – | – | – |
| Ozun | + | – | – | – | – |
| Dâmbovița |
| Titu | + | – | – | + | – |
| Găiești | + | – | – | + | – |
| Răcari | + | – | – | + | – |
| Tărgoviște | + | – | – | + | – |
| Dolj |
| Băilești | + | + | – | + | – |
| Leu | + | + | – | + | – |
| Dobrești | + | + | – | + | – |
| Moțăței | + | + | – | + | – |
| Filiași | + | + | – | + | – |
| Portărești | + | + | – | + | – |
| Galați |
| Tecuci | + | – | – | – | – |
| Independența | + | – | – | + | – |
| Galați | + | – | – | + | – |
| Berești | + | – | – | – | – |
| Matca | + | – | – | + | – |
| Giurgiu |
| Giurgiu | + | + | – | + | – |
| Mihăilești | + | + | – | + | – |
| Băneasa | + | + | – | + | – |
| Izvoarele | + | + | – | + | – |
| Gorj |
| Tg. cărbunești | + | – | – | – | – |
| Harghita |
| Sânsimion | + | – | – | – | – |
| Hunedoara |
| Hațeg | + | – | – | – | – |
| Ialomița |
| Tăndărei | + | – | – | + | – |
| Fetești | + | – | + | + | – |
| Slobozia | + | – | – | + | – |
| Urziceni | + | – | – | + | – |
| Fierbinți | + | – | – | + | – |
| Iași |
| Iași | + | – | – | + | – |
| Ilfov |
| Balotești | + | + | – | + | – |
| Dragomirești Vale | + | + | – | + | – |
| Maramureș |
| Ulmeni | + | – | – | – | – |
| Mehedinți |
| Prunișor | + | + | – | + | – |
| Vânju mare | + | + | – | + | – |
| Mureș |
| Luduș | + | + | – | – | – |
| Tg. Mureș | + | + | – | – | – |
| Neamț |
| Roman | + | – | – | – | – |
| Olt |
| Drăgănești olt | + | + | – | + | – |
| Caracal | + | + | – | + | – |
| Piatra olt | + | + | – | + | – |
| Slatina | + | + | – | + | – |
| Corabia | + | + | – | + | – |
| Prahova |
| Ploiești | + | – | – | – | – |
| Satu Mare |
| Carei | + | + | – | + | – |
| Satu Mare | + | + | – | + | – |
| Tășnad | + | + | – | + | – |
| Sanislau | + | + | – | + | – |
| Sălaj |
| Jibou | + | – | – | – | – |
| Sibiu |
| Agnita | + | – | – | – | – |
| Suceava |
| Fălticeni | + | – | – | – | – |
| Teleorman |
| Videle | + | + | – | + | – |
| Drăgănești Vlașca | + | + | – | + | – |
| Alexandria | + | + | – | + | – |
| Roșiorii de Vede | + | + | – | + | – |
| Dobrotești | + | + | – | + | – |
| Turnu Măgurele | + | + | – | + | – |
| Timiș |
| Timișoara | + | + | – | + | – |
| Lugoj | + | + | – | + | – |
| Deta | + | + | – | + | – |
| Sânicolau Mare | + | + | – | + | – |
| Topolovătu Mare | + | + | – | + | – |
| Orțișoara | + | + | – | + | – |
| Tulcea |
| Tulcea | + | – | – | + | – |
| Babadag | + | – | – | + | – |
| Cataloi | + | – | – | + | – |
| Baia | + | – | – | + | – |
| Vaslui |
| Bârlad | + | – | – | – | – |
| Vaslui | + | – | – | – | – |
| Huși | + | – | – | – | – |
| Vâlcea |
| Drăgășani | + | – | – | – | – |
| Vrancea |
| Focșani | + | – | – | – | – |
| Gugești | + | – | – | – | – |
| Pădureni | + | – | – | – | –” |

6.

Efter avsnittet med rubriken ”NEDERLAND” skall följande föras in:

1

2

4

5

6

7

”ROMÂNIA

Alba

Blaj

+

–

–

+

–

Sebeș

+

–

–

+

–

Alba iulia

+

–

–

–

–

Arad

Arad

+

+

–

+

+

Pecica

+

+

–

+

–

Chișinău-criș

+

+

–

+

–

Pâncota

+

+

–

+

–

Argeș

Miroși

+

+

–

+

–

Bascov

+

+

–

+

–

Topoloveni

+

+

–

–

–

Bacău

Sascut

+

–

–

+

–

Bihor

Oradea

+

+

–

+

–

Salonta

+

+

–

+

–

Marghita

+

+

–

+

–

Săcuieni

+

+

–

+

–

Bistrita năsăud

Lechinta

+

–

–

–

–

Botoșani

săveni

+

–

–

+

–

Brăila

Făurei

+

–

–

+

–

Însurătei

+

–

–

+

–

Brăila

+

–

–

+

–

Movila miresei

+

–

–

+

–

Brașov

Codlea

+

–

–

–

–

Buzău

Pogoanele

+

–

–

+

–

Buzău

+

–

–

+

–

Râmnicu sărat

+

–

–

+

–

Mihăilești

+

–

–

+

–

Caraș-severin

Grădinari

+

–

–

–

–

Călărași

Călărași

+

+

–

+

–

fundulea

+

+

–

+

–

Lehliu

+

+

–

+

–

Vlad țepeș

+

+

–

+

–

Cluj

Gherla

+

–

–

–

–

Constanța

Medgidia

+

+

–

+

–

Cobadin

+

+

–

+

–

N. Bălcescu

+

+

–

+

–

Negru vodă

+

+

–

+

–

Casimcea

+

+

–

+

–

Covasna

Covasna

+

–

–

–

–

Tg. Secuiesc

+

–

–

–

–

Ozun

+

–

–

–

–

Dâmbovița

Titu

+

–

–

+

–

Găiești

+

–

–

+

–

Răcari

+

–

–

+

–

Tărgoviște

+

–

–

+

–

Dolj

Băilești

+

+

–

+

–

Leu

+

+

–

+

–

Dobrești

+

+

–

+

–

Moțăței

+

+

–

+

–

Filiași

+

+

–

+

–

Portărești

+

+

–

+

–

Galați

Tecuci

+

–

–

–

–

Independența

+

–

–

+

–

Galați

+

–

–

+

–

Berești

+

–

–

–

–

Matca

+

–

–

+

–

Giurgiu

Giurgiu

+

+

–

+

–

Mihăilești

+

+

–

+

–

Băneasa

+

+

–

+

–

Izvoarele

+

+

–

+

–

Gorj

Tg. cărbunești

+

–

–

–

–

Harghita

Sânsimion

+

–

–

–

–

Hunedoara

Hațeg

+

–

–

–

–

Ialomița

Tăndărei

+

–

–

+

–

Fetești

+

–

+

+

–

Slobozia

+

–

–

+

–

Urziceni

+

–

–

+

–

Fierbinți

+

–

–

+

–

Iași

Iași

+

–

–

+

–

Ilfov

Balotești

+

+

–

+

–

Dragomirești Vale

+

+

–

+

–

Maramureș

Ulmeni

+

–

–

–

–

Mehedinți

Prunișor

+

+

–

+

–

Vânju mare

+

+

–

+

–

Mureș

Luduș

+

+

–

–

–

Tg. Mureș

+

+

–

–

–

Neamț

Roman

+

–

–

–

–

Olt

Drăgănești olt

+

+

–

+

–

Caracal

+

+

–

+

–

Piatra olt

+

+

–

+

–

Slatina

+

+

–

+

–

Corabia

+

+

–

+

–

Prahova

Ploiești

+

–

–

–

–

Satu Mare

Carei

+

+

–

+

–

Satu Mare

+

+

–

+

–

Tășnad

+

+

–

+

–

Sanislau

+

+

–

+

–

Sălaj

Jibou

+

–

–

–

–

Sibiu

Agnita

+

–

–

–

–

Suceava

Fălticeni

+

–

–

–

–

Teleorman

Videle

+

+

–

+

–

Drăgănești Vlașca

+

+

–

+

–

Alexandria

+

+

–

+

–

Roșiorii de Vede

+

+

–

+

–

Dobrotești

+

+

–

+

–

Turnu Măgurele

+

+

–

+

–

Timiș

Timișoara

+

+

–

+

–

Lugoj

+

+

–

+

–

Deta

+

+

–

+

–

Sânicolau Mare

+

+

–

+

–

Topolovătu Mare

+

+

–

+

–

Orțișoara

+

+

–

+

–

Tulcea

Tulcea

+

–

–

+

–

Babadag

+

–

–

+

–

Cataloi

+

–

–

+

–

Baia

+

–

–

+

–

Vaslui

Bârlad

+

–

–

–

–

Vaslui

+

–

–

–

–

Huși

+

–

–

–

–

Vâlcea

Drăgășani

+

–

–

–

–

Vrancea

Focșani

+

–

–

–

–

Gugești

+

–

–

–

–

Pădureni

+

–

–

–

–”

| 7. | I avsnittet med rubriken ”ÖSTERREICH” skall uppgifterna om ”Ennsdorf” ersättas med följande:










  ”Ennsdorf | + | + | – | + | –” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

7.

I avsnittet med rubriken ”ÖSTERREICH” skall uppgifterna om ”Ennsdorf” ersättas med följande:

”Ennsdorf

+

+

–

+

–”

| 8. | Avsnittet med rubriken ”ČESKÁ REPUBLIKA” skall ändras på följande sätt:






  a) | Uppgifterna avseende regionen ”Středočeský kraj” skall ändras på följande sätt:






  i) | ”Lysa n. L.” och ”Beroun” skall utgå. |
| --- | --- | --- | --- |

8.

Avsnittet med rubriken ”ČESKÁ REPUBLIKA” skall ändras på följande sätt:

a)

Uppgifterna avseende regionen ”Středočeský kraj” skall ändras på följande sätt:

i)

”Lysa n. L.” och ”Beroun” skall utgå.

| ii) | Följande skall läggas till:










  ”Mesice | + | – | – | – | – |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zdice | + | – | – | – | –” |

ii)

Följande skall läggas till:

”Mesice

+

–

–

–

–

Zdice

+

–

–

–

–”

| b) | Uppgifterna avseende regionen ”Karlovarský kraj” skall ersättas med följande:










  ”Karlovarský kraj |
| --- | --- |
| Nebanice | + | – | – | – | –” |

b)

Uppgifterna avseende regionen ”Karlovarský kraj” skall ersättas med följande:

”Karlovarský kraj

Nebanice

+

–

–

–

–”

| c) | Uppgifterna avseende regionen ”Jihomoravský kraj” skall ändras på följande sätt:






  i) | Uppgifterna avseende ”Hodonice” skall ersättas med följande:










  ”Hodonice | + | – | – | – | –” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

c)

Uppgifterna avseende regionen ”Jihomoravský kraj” skall ändras på följande sätt:

i)

Uppgifterna avseende ”Hodonice” skall ersättas med följande:

”Hodonice

+

–

–

–

–”

| ii) | Följande skall läggas till:










  ”Hosteradicee | – | – | – | + | –” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

Följande skall läggas till:

”Hosteradicee

–

–

–

+

–”

| d) | När det gäller regionen ”Moravskoslezský kraj”, skall ”Mesto Albrechtice” läggas till för vete. |
| --- | --- |

d)

När det gäller regionen ”Moravskoslezský kraj”, skall ”Mesto Albrechtice” läggas till för vete.

| 9. | Avsnittet med rubriken ”LIETUVA” skall ändras på följande sätt:






  a) | Uppgifterna avseende ”Alytus” skall ersättas med följande:










  ”Alytus | + | + | – | – | –” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

9.

Avsnittet med rubriken ”LIETUVA” skall ändras på följande sätt:

a)

Uppgifterna avseende ”Alytus” skall ersättas med följande:

”Alytus

+

+

–

–

–”

| b) | Uppgifterna avseende ”Marijampole” skall ersättas med följande:










  ”Marijampole | + | + | – | – | –” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Uppgifterna avseende ”Marijampole” skall ersättas med följande:

”Marijampole

+

+

–

–

–”

| c) | Följande skall införas:










  ”Pakruojis | + | + | – | – | –” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

c)

Följande skall införas:

”Pakruojis

+

+

–

–

–”

| 10. | Avsnittet med rubriken ”MAGYARORSZÁG” skall ändras på följande sätt:






  a) | Uppgifterna avseende ”Kaposvar” skall ersättas med följande:










  ”Kaposvar | + | + | – | + | +” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

10.

Avsnittet med rubriken ”MAGYARORSZÁG” skall ändras på följande sätt:

a)

Uppgifterna avseende ”Kaposvar” skall ersättas med följande:

”Kaposvar

+

+

–

+

+”

| b) | Uppgifterna avseende ”Encs” skall ersättas med följande:










  ”Encs | + | + | – | + | –” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Uppgifterna avseende ”Encs” skall ersättas med följande:

”Encs

+

+

–

+

–”

| 11. | I avsnittet med rubriken ”SLOVENSKO” skall följande läggas till i regionen ”Košický kraj”:










  ”Dobra | – | + | – | – | –” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

11.

I avsnittet med rubriken ”SLOVENSKO” skall följande läggas till i regionen ”Košický kraj”:

”Dobra

–

+

–

–

–”

---

| 28.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 379/65 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 379/65

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2005/2006

av den 22 december 2006

om införande av preliminära antidumpningstullar på import av polyesterstapelfibrer av polyestrar (PSF) med ursprung i Malaysia och Taiwan

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”grundförordningen”), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2117/2004 (2), särskilt artikel 7,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Inledande av förfarandet

| (1) | Den 12 april 2006 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat ”tillkännagivandet om inledande”) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (3) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till gemenskapen av polyesterstapelfibrer med ursprung i Malaysia och Taiwan. |
| --- | --- |

(1)

Den 12 april 2006 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat ”tillkännagivandet om inledande”) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (3) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till gemenskapen av polyesterstapelfibrer med ursprung i Malaysia och Taiwan.

| (2) | Antidumpningsförfarandet inleddes som en följd av ett klagomål som hade lämnats in den 3 mars 2006 av Internationella kommittén för rayon och syntetfiber (nedan kallad ”CIRFS” eller ”den klagande”) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av gemenskapens totala produktion av polyesterstapelfibrer. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning av den berörda produkten och om därav följande väsentlig skada, vilket ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes. |
| --- | --- |

(2)

Antidumpningsförfarandet inleddes som en följd av ett klagomål som hade lämnats in den 3 mars 2006 av Internationella kommittén för rayon och syntetfiber (nedan kallad ”CIRFS” eller ”den klagande”) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av gemenskapens totala produktion av polyesterstapelfibrer. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning av den berörda produkten och om därav följande väsentlig skada, vilket ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes.

2.   Gällande åtgärder

| (3) | I mars 2005 införde rådet genom förordning (EG) nr 428/2005 (4) en slutlig antidumpningstull på importen av polyesterstapelfibrer med ursprung i Kina och Saudi-Arabien och ändrade den befintliga antidumpningstullen på polyesterstapelfibrer med ursprung i Korea. Slutgiltiga antidumpningsåtgärder tillämpas också på importen av polyesterstapelfibrer med ursprung i Vitryssland (5). |
| --- | --- |

(3)

I mars 2005 införde rådet genom förordning (EG) nr 428/2005 (4) en slutlig antidumpningstull på importen av polyesterstapelfibrer med ursprung i Kina och Saudi-Arabien och ändrade den befintliga antidumpningstullen på polyesterstapelfibrer med ursprung i Korea. Slutgiltiga antidumpningsåtgärder tillämpas också på importen av polyesterstapelfibrer med ursprung i Vitryssland (5).

3.   Parter som berördes av förfarandet

| (4) | Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkarna i Malaysia och Taiwan, importörer och handlare samt deras intresseorganisationer, leverantörer och användare som den visste var berörda, företrädare för de berörda exportländerna, den klagande och samtliga kända gemenskapstillverkare om inledandet av förfarandet. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. De parter som begärde detta gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkarna i Malaysia och Taiwan, importörer och handlare samt deras intresseorganisationer, leverantörer och användare som den visste var berörda, företrädare för de berörda exportländerna, den klagande och samtliga kända gemenskapstillverkare om inledandet av förfarandet. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. De parter som begärde detta gavs tillfälle att bli hörda.

| (5) | Med anledning av det stora antal taiwanesiska exporterande tillverkare som förtecknades i klagomålet och det stora antalet tillverkare och importörer av polyesterstapelfiber i gemenskapen angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle kunna komma att tillämpas för fastställandet av dumpning och skada i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(5)

Med anledning av det stora antal taiwanesiska exporterande tillverkare som förtecknades i klagomålet och det stora antalet tillverkare och importörer av polyesterstapelfiber i gemenskapen angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle kunna komma att tillämpas för fastställandet av dumpning och skada i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

| (6) | För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och, om så skulle vara fallet, göra ett urval, ombads alla exporterande tillverkare från Taiwan samt alla gemenskapstillverkare och gemenskapsimportörer att ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och lämna de grundläggande uppgifter om sin verksamhet avseende polyesterstapelfiber under perioden 1 januari 2005–31 december 2005 som angavs i tillkännagivandet om inledande. (”Undersökningsperiod”(UP)) |
| --- | --- |

(6)

För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och, om så skulle vara fallet, göra ett urval, ombads alla exporterande tillverkare från Taiwan samt alla gemenskapstillverkare och gemenskapsimportörer att ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och lämna de grundläggande uppgifter om sin verksamhet avseende polyesterstapelfiber under perioden 1 januari 2005–31 december 2005 som angavs i tillkännagivandet om inledande. (”Undersökningsperiod”(UP))

| (7) | I Taiwan besvarades urvalsfrågorna av nio företag. Åtta av de nio upplyste om att de exporterade till gemenskapen under undersökningsperioden. Fyra företag som representerade mer än 80 % av de rapporterade exportmängderna till gemenskapen under undersökningsperioden omfattades av urvalet. Urvalet för stickprovsundersökningen baserades på den största representativa exportvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen samrådde kommissionen med de taiwanesiska myndigheterna, vilka inte hade några invändningar. Urvalet bestod av följande företag:






  — | Far Eastern Textile Ltd. |
| --- | --- | --- |

(7)

I Taiwan besvarades urvalsfrågorna av nio företag. Åtta av de nio upplyste om att de exporterade till gemenskapen under undersökningsperioden. Fyra företag som representerade mer än 80 % av de rapporterade exportmängderna till gemenskapen under undersökningsperioden omfattades av urvalet. Urvalet för stickprovsundersökningen baserades på den största representativa exportvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen samrådde kommissionen med de taiwanesiska myndigheterna, vilka inte hade några invändningar. Urvalet bestod av följande företag:

—

Far Eastern Textile Ltd.

| — | Nan Ya Plastics Corporation |
| --- | --- |

—

Nan Ya Plastics Corporation

| — | Tung Ho Spinning Weaving & Dyeing Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Tung Ho Spinning Weaving & Dyeing Co., Ltd.

| — | Tuntex Distinct Corporation och dess närstående företag Tuntex Synthetic Corporation |
| --- | --- |

—

Tuntex Distinct Corporation och dess närstående företag Tuntex Synthetic Corporation

| (8) | När det gäller importörer till Europeiska gemenskapen var det endast tre icke-närstående importörer som gav sig till känna och i tid lämnade de uppgifter som hade begärts. Det var därför inte nödvändigt att använda urvalsmetoden. Frågeformulär sändes till dessa tre icke-närstående importörer, men två av dem bedömdes senare som icke-samarbetsvilliga då de inte besvarade alla frågor i frågeformuläret. |
| --- | --- |

(8)

När det gäller importörer till Europeiska gemenskapen var det endast tre icke-närstående importörer som gav sig till känna och i tid lämnade de uppgifter som hade begärts. Det var därför inte nödvändigt att använda urvalsmetoden. Frågeformulär sändes till dessa tre icke-närstående importörer, men två av dem bedömdes senare som icke-samarbetsvilliga då de inte besvarade alla frågor i frågeformuläret.

| (9) | Bara tre av gemenskapsindustrins tillverkare gav sig till känna, lämnade i tid de uppgifter som efterfrågades, och var villiga att besvara frågeformuläret. Det var därför inte nödvändigt att använda urvalsmetoden. |
| --- | --- |

(9)

Bara tre av gemenskapsindustrins tillverkare gav sig till känna, lämnade i tid de uppgifter som efterfrågades, och var villiga att besvara frågeformuläret. Det var därför inte nödvändigt att använda urvalsmetoden.

| (10) | Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och/eller till alla andra företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Svar mottogs från två malaysiska exporterande tillverkare, fyra taiwanesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet, ett företag som är närstående en taiwanesisk exporterande tillverkare samt från tre EG-tillverkare, en icke-närstående importör, en leverantör av råmaterial och sju användare ingick. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och/eller till alla andra företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Svar mottogs från två malaysiska exporterande tillverkare, fyra taiwanesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet, ett företag som är närstående en taiwanesisk exporterande tillverkare samt från tre EG-tillverkare, en icke-närstående importör, en leverantör av råmaterial och sju användare ingick.

| (11) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för ett preliminärt avgörande i fråga om dumpning, därav vållad skada och gemenskapens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:






  a) | Gemenskapstillverkare:






  — | Advansa GmbH, Hamm, Tyskland |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för ett preliminärt avgörande i fråga om dumpning, därav vållad skada och gemenskapens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:

a)

Gemenskapstillverkare:

—

Advansa GmbH, Hamm, Tyskland

| — | Wellman International Ltd., Kells, Irland |
| --- | --- |

—

Wellman International Ltd., Kells, Irland

| — | La Seda de Barcelona, Barcelona, Spanien |
| --- | --- |

—

La Seda de Barcelona, Barcelona, Spanien

| b) | Icke-närstående importör:






  — | SIMP SPA, Verrona, Italien |
| --- | --- | --- |

b)

Icke-närstående importör:

—

SIMP SPA, Verrona, Italien

| c) | Användare:






  — | Tharreau Industries, Chemillé, Frankrike |
| --- | --- | --- |

c)

Användare:

—

Tharreau Industries, Chemillé, Frankrike

| — | Libeltex, Meulebeke, Belgien |
| --- | --- |

—

Libeltex, Meulebeke, Belgien

| d) | Exporterande tillverkare i Malaysia:






  — | Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd., Kuala Lumpur |
| --- | --- | --- |

d)

Exporterande tillverkare i Malaysia:

—

Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd., Kuala Lumpur

| — | Penfibre Sdn. Bhd., Penang |
| --- | --- |

—

Penfibre Sdn. Bhd., Penang

| e) | Exporterande tillverkare i Taiwan:






  — | Far Eastern Textile Ltd., Taipei |
| --- | --- | --- |

e)

Exporterande tillverkare i Taiwan:

—

Far Eastern Textile Ltd., Taipei

| — | Nan Ya Plastics Corporation, Taipei |
| --- | --- |

—

Nan Ya Plastics Corporation, Taipei

| — | Tung Ho Spinning Weaving & Dyeing Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Tung Ho Spinning Weaving & Dyeing Co., Ltd.

| — | Tuntex Distinct Corporation, Hsichih, Taipei County, och dess närstående företag Tuntex Synthetic Corporation, Hsichih, Taipei County |
| --- | --- |

—

Tuntex Distinct Corporation, Hsichih, Taipei County, och dess närstående företag Tuntex Synthetic Corporation, Hsichih, Taipei County

4.   Undersökningsperiod

| (12) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 januari 2005-31 december 2005 (nedan kallad ”undersökningsperioden” eller, i tabeller, ”UP”). Undersökningen av skadeindikatorernas utveckling omfattade perioden från och med den 1 januari 2002 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden” eller, i tabeller, ”SUP”). |
| --- | --- |

(12)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 januari 2005-31 december 2005 (nedan kallad ”undersökningsperioden” eller, i tabeller, ”UP”). Undersökningen av skadeindikatorernas utveckling omfattade perioden från och med den 1 januari 2002 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden” eller, i tabeller, ”SUP”).

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

5.   Berörd produkt

| (13) | Den berörda produkten är polyesterstapelfibrer av polyestrar, inte kardade, kammade eller på annat sätt beredda för spinning, vilka för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 5503 20 00. Produkten kallas vanligtvis ”polyesterstapelfibrer”. |
| --- | --- |

(13)

Den berörda produkten är polyesterstapelfibrer av polyestrar, inte kardade, kammade eller på annat sätt beredda för spinning, vilka för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 5503 20 00. Produkten kallas vanligtvis ”polyesterstapelfibrer”.

| (14) | Produkten är en basråvara som används i olika faser av processen för tillverkning av textilprodukter. Polyesterstapelfibrer används i gemenskapen antingen för spinning, dvs. framställning av filamentgarn för tillverkning av textilier, med inblandning av andra fibrer såsom bomull och ull, eller i fiberduktillämpningar (”non-woven applications”) som fyllnadsmaterial, dvs. för stoppning eller vaddering av vissa textilvaror såsom kuddar, bilsäten och jackor. |
| --- | --- |

(14)

Produkten är en basråvara som används i olika faser av processen för tillverkning av textilprodukter. Polyesterstapelfibrer används i gemenskapen antingen för spinning, dvs. framställning av filamentgarn för tillverkning av textilier, med inblandning av andra fibrer såsom bomull och ull, eller i fiberduktillämpningar (”non-woven applications”) som fyllnadsmaterial, dvs. för stoppning eller vaddering av vissa textilvaror såsom kuddar, bilsäten och jackor.

| (15) | Produkten säljs i olika produkttyper vilka kan identifieras med hjälp av olika specifikationer såsom vikt, tenacitet, lyster och kiselbehandling eller genom klassificering i produktgrupper såsom runda fibrer, hålfibrer, bikomponentfibrer och specialfibrer såsom färgade fibrer och tresidiga fibrer. Från tillverkningssynpunkt brukar man skilja mellan nya polyesterstapelfibrer, som tillverkas av oanvända råvaror, och återvunna polyesterstapelfibrer, som tillverkas av återvunnen polyester. Två kvaliteter slutligen förekommer: lägre kvalitet och förstklassig kvalitet. |
| --- | --- |

(15)

Produkten säljs i olika produkttyper vilka kan identifieras med hjälp av olika specifikationer såsom vikt, tenacitet, lyster och kiselbehandling eller genom klassificering i produktgrupper såsom runda fibrer, hålfibrer, bikomponentfibrer och specialfibrer såsom färgade fibrer och tresidiga fibrer. Från tillverkningssynpunkt brukar man skilja mellan nya polyesterstapelfibrer, som tillverkas av oanvända råvaror, och återvunna polyesterstapelfibrer, som tillverkas av återvunnen polyester. Två kvaliteter slutligen förekommer: lägre kvalitet och förstklassig kvalitet.

| (16) | Undersökningen visade att alla typer av den berörda produkten enligt definitionen i skäl 0, trots skillnader i fråga om flera av de faktorer som nämns i föregående skäl, har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och används för samma ändamål. Av dessa skäl betraktas i detta antidumpningsförfarande alla typer av den berörda produkten som en och samma produkt. |
| --- | --- |

(16)

Undersökningen visade att alla typer av den berörda produkten enligt definitionen i skäl 0, trots skillnader i fråga om flera av de faktorer som nämns i föregående skäl, har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och används för samma ändamål. Av dessa skäl betraktas i detta antidumpningsförfarande alla typer av den berörda produkten som en och samma produkt.

6.   Likadan produkt

| (17) | Det konstaterades att den berörda produkten, de polyesterstapelfibrer som gemenskapsindustrin tillverkar och säljer i gemenskapen samt de polyesterstapelfibrer som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i båda de exporterande länderna väsentligen har samma fysiska och kemiska egenskaper och samma användningsområden. De anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(17)

Det konstaterades att den berörda produkten, de polyesterstapelfibrer som gemenskapsindustrin tillverkar och säljer i gemenskapen samt de polyesterstapelfibrer som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i båda de exporterande länderna väsentligen har samma fysiska och kemiska egenskaper och samma användningsområden. De anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   DUMPNING

7.   Allmän metod

| (18) | Nedan beskrivs den allmänna metoden. I den efterföljande redovisningen av undersökningsresultaten beträffande dumpning när det gäller de berörda länderna redogörs därför endast för de aspekter som är specifika för det enskilda exporterande landet. |
| --- | --- |

(18)

Nedan beskrivs den allmänna metoden. I den efterföljande redovisningen av undersökningsresultaten beträffande dumpning när det gäller de berörda länderna redogörs därför endast för de aspekter som är specifika för det enskilda exporterande landet.

7.1   Normalvärde

| (19) | I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersöktes först för varje samarbetsvillig exporterande tillverkare om företagets försäljning av polyesterstapelfibrer på hemmamarknaden var representativ, dvs. motsvarade minst 5 % av dess totala exportförsäljningsvolym till gemenskapen. |
| --- | --- |

(19)

I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersöktes först för varje samarbetsvillig exporterande tillverkare om företagets försäljning av polyesterstapelfibrer på hemmamarknaden var representativ, dvs. motsvarade minst 5 % av dess totala exportförsäljningsvolym till gemenskapen.

| (20) | Därefter identifierades de på hemmamarknaden sålda typer av polyesterstapelfibrer som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes på export till gemenskapen. När det gäller jämförelsen per produkttyp betraktade kommissionen, såsom nämns i skäl 0, såsom direkt jämförbara produkttyper sådana produkttyper som såldes både på hemmamarknaden och på export och som hade liknande ursprung, denier, sammansättning, tvärsnitt, lyster, färg, kiselbehandling, kvalitet och användningsområde. |
| --- | --- |

(20)

Därefter identifierades de på hemmamarknaden sålda typer av polyesterstapelfibrer som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes på export till gemenskapen. När det gäller jämförelsen per produkttyp betraktade kommissionen, såsom nämns i skäl 0, såsom direkt jämförbara produkttyper sådana produkttyper som såldes både på hemmamarknaden och på export och som hade liknande ursprung, denier, sammansättning, tvärsnitt, lyster, färg, kiselbehandling, kvalitet och användningsområde.

| (21) | För varje typ av polyesterstapelfiber som de exporterande tillverkarna sålde på hemmamarknaden och som konstaterades vara direkt jämförbar med den typ som såldes på export till gemenskapen fastställdes om försäljningen på hemmamarknaden var tillräckligt representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden av en viss typ av polyesterstapelfibrer ansågs vara tillräckligt representativ om den sammanlagda försäljningsvolymen på hemmamarknaden av denna typ under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av den sammanlagda volym av den jämförbara typen av polyesterstapelfibrer som exporterades till gemenskapen. |
| --- | --- |

(21)

För varje typ av polyesterstapelfiber som de exporterande tillverkarna sålde på hemmamarknaden och som konstaterades vara direkt jämförbar med den typ som såldes på export till gemenskapen fastställdes om försäljningen på hemmamarknaden var tillräckligt representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden av en viss typ av polyesterstapelfibrer ansågs vara tillräckligt representativ om den sammanlagda försäljningsvolymen på hemmamarknaden av denna typ under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av den sammanlagda volym av den jämförbara typen av polyesterstapelfibrer som exporterades till gemenskapen.

| (22) | Därefter undersöktes, för var och en av de typer av polyesterstapelfibrer som på hemmamarknaden sålts i representativa volymer, om försäljningen på denna marknad kunde anses ha ägt rum vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. För detta ändamål fastställdes andelen lönsam försäljning av den berörda produkttypen till oberoende kunder. |
| --- | --- |

(22)

Därefter undersöktes, för var och en av de typer av polyesterstapelfibrer som på hemmamarknaden sålts i representativa volymer, om försäljningen på denna marknad kunde anses ha ägt rum vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. För detta ändamål fastställdes andelen lönsam försäljning av den berörda produkttypen till oberoende kunder.

| (23) | I de fall där försäljningsvolymen för en viss typ som sålts till ett nettopris som motsvarade eller översteg den beräknade produktionskostnaden utgjorde mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen och det vägda genomsnittliga priset för den typen motsvarade eller översteg produktionskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska priset vid försäljning på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av priserna vid all försäljning på hemmamarknaden av den typen under undersökningsperioden, oavsett om försäljningen varit lönsam eller inte. |
| --- | --- |

(23)

I de fall där försäljningsvolymen för en viss typ som sålts till ett nettopris som motsvarade eller översteg den beräknade produktionskostnaden utgjorde mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen och det vägda genomsnittliga priset för den typen motsvarade eller översteg produktionskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska priset vid försäljning på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av priserna vid all försäljning på hemmamarknaden av den typen under undersökningsperioden, oavsett om försäljningen varit lönsam eller inte.

| (24) | I fall där volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den typen var lägre än produktionskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska priset vid försäljning på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av den lönsamma försäljningen endast av denna typ, förutsatt att denna försäljning utgjorde minst 10 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen. |
| --- | --- |

(24)

I fall där volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den typen var lägre än produktionskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska priset vid försäljning på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av den lönsamma försäljningen endast av denna typ, förutsatt att denna försäljning utgjorde minst 10 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen.

| (25) | I de fall där den lönsamma försäljningen av en viss produkttyp utgjorde mindre än 10 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, ansågs försäljningen av denna typ inte ha skett i tillräckliga kvantiteter för att normalvärdet skulle kunna fastställas på grundval av priset på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(25)

I de fall där den lönsamma försäljningen av en viss produkttyp utgjorde mindre än 10 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, ansågs försäljningen av denna typ inte ha skett i tillräckliga kvantiteter för att normalvärdet skulle kunna fastställas på grundval av priset på hemmamarknaden.

| (26) | När priserna på hemmamarknaden för en viss produkttyp som sålts av en exporterande tillverkare inte kunde användas för att fastställa normalvärdet var kommissionen tvungen att använda en annan metod. I sådana fall, och i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen konstruerades normalvärdet på grundval av varje exporterande producents egna produktionskostnader jämte ett skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt en rimlig vinstmarginal. |
| --- | --- |

(26)

När priserna på hemmamarknaden för en viss produkttyp som sålts av en exporterande tillverkare inte kunde användas för att fastställa normalvärdet var kommissionen tvungen att använda en annan metod. I sådana fall, och i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen konstruerades normalvärdet på grundval av varje exporterande producents egna produktionskostnader jämte ett skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt en rimlig vinstmarginal.

| (27) | Kommissionen undersökte i detta syfte för varje berörd exporterande tillverkare om uppgifterna avseende försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst på hemmamarknaden var tillförlitliga. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen undersökte i detta syfte för varje berörd exporterande tillverkare om uppgifterna avseende försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst på hemmamarknaden var tillförlitliga.

| (28) | Uppgifterna om faktiska försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader på hemmamarknaden ansågs vara tillförlitliga när det berörda företagets försäljningsvolym på hemmamarknaden kunde anses vara representativ i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen. Vinstmarginalen på försäljningen på hemmamarknaden fastställdes på grundval av den försäljning på hemmamarknaden som ägt rum vid normal handel. |
| --- | --- |

(28)

Uppgifterna om faktiska försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader på hemmamarknaden ansågs vara tillförlitliga när det berörda företagets försäljningsvolym på hemmamarknaden kunde anses vara representativ i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen. Vinstmarginalen på försäljningen på hemmamarknaden fastställdes på grundval av den försäljning på hemmamarknaden som ägt rum vid normal handel.

| (29) | I samtliga fall där dessa villkor inte var uppfyllda undersökte kommissionen om uppgifter avseende andra exportörer eller tillverkare på den inhemska marknaden i ursprungslandet kunde användas, i enlighet med artikel 2.6 a i grundförordningen. När tillförlitliga uppgifter var tillgängliga för bara en exporterande tillverkare kunde ett vägt genomsnitt enligt artikel 2.6 a i grundförordningen inte fastställas. Det undersöktes då om villkoren i artikel 2.6 b var uppfyllda, dvs. om man kunde använda uppgifter om den berörda exportörens eller tillverkarens faktiska kostnader för produktion och försäljning av produkter inom samma allmänna produktkategori. När några sådana uppgifter inte var tillgängliga eller inte tillhandahölls av den exporterande tillverkaren, fastställdes försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen, dvs. på grundval av någon annan rimlig metod. |
| --- | --- |

(29)

I samtliga fall där dessa villkor inte var uppfyllda undersökte kommissionen om uppgifter avseende andra exportörer eller tillverkare på den inhemska marknaden i ursprungslandet kunde användas, i enlighet med artikel 2.6 a i grundförordningen. När tillförlitliga uppgifter var tillgängliga för bara en exporterande tillverkare kunde ett vägt genomsnitt enligt artikel 2.6 a i grundförordningen inte fastställas. Det undersöktes då om villkoren i artikel 2.6 b var uppfyllda, dvs. om man kunde använda uppgifter om den berörda exportörens eller tillverkarens faktiska kostnader för produktion och försäljning av produkter inom samma allmänna produktkategori. När några sådana uppgifter inte var tillgängliga eller inte tillhandahölls av den exporterande tillverkaren, fastställdes försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen, dvs. på grundval av någon annan rimlig metod.

7.2   Exportpris

| (30) | Då all export gick till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas. |
| --- | --- |

(30)

Då all export gick till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas.

7.3   Jämförelse

| (31) | Normalvärdet och exportpriset jämfördes på nivån fritt fabrik. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes justeringar för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Appropriate adjustments were granted in all cases where applicable, accurate and supported by verified evidence. |
| --- | --- |

(31)

Normalvärdet och exportpriset jämfördes på nivån fritt fabrik. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes justeringar för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Appropriate adjustments were granted in all cases where applicable, accurate and supported by verified evidence.

7.4   Dumpningsmarginaler

| (32) | I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalerna för varje exporterande tillverkare på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet per produkttyp och det vägda genomsnittliga exportpriset per produkttyp fastställt enligt ovan. |
| --- | --- |

(32)

I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalerna för varje exporterande tillverkare på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet per produkttyp och det vägda genomsnittliga exportpriset per produkttyp fastställt enligt ovan.

| (33) | Kommissionen har som praxis att betrakta närstående exporterande tillverkare eller tillverkare som tillhör samma företagsgrupp som en och samma enhet vid fastställandet av dumpningsmarginalen och fastställer därför en enda dumpningsmarginal för dessa företag. Anledningen till detta är framför allt att individuella dumpningsmarginaler skulle kunna uppmuntra till kringgående av antidumpningsåtgärderna genom att närstående exporterande tillverkare får möjlighet att kanalisera sin export till gemenskapen via det företag som har den lägsta individuella dumpningsmarginalen, vilket skulle göra åtgärderna verkningslösa. |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen har som praxis att betrakta närstående exporterande tillverkare eller tillverkare som tillhör samma företagsgrupp som en och samma enhet vid fastställandet av dumpningsmarginalen och fastställer därför en enda dumpningsmarginal för dessa företag. Anledningen till detta är framför allt att individuella dumpningsmarginaler skulle kunna uppmuntra till kringgående av antidumpningsåtgärderna genom att närstående exporterande tillverkare får möjlighet att kanalisera sin export till gemenskapen via det företag som har den lägsta individuella dumpningsmarginalen, vilket skulle göra åtgärderna verkningslösa.

| (34) | I enlighet med denna praxis betraktades de närstående exporterande tillverkare som tillhörde samma företagsgrupp som en enda enhet och tilldelades en enhetlig dumpningsmarginal som fastställdes på grundval av det vägda genomsnittet av dumpningsmarginalerna för de samarbetsvilliga tillverkarna i deras respektive grupp. |
| --- | --- |

(34)

I enlighet med denna praxis betraktades de närstående exporterande tillverkare som tillhörde samma företagsgrupp som en enda enhet och tilldelades en enhetlig dumpningsmarginal som fastställdes på grundval av det vägda genomsnittet av dumpningsmarginalerna för de samarbetsvilliga tillverkarna i deras respektive grupp.

| (35) | Dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som gett sig till känna enligt artikel 17 i grundförordningen men som inte ingick i urvalet fastställdes på grundval av det vägda genomsnittet av dumpningsmarginalerna för de företag som ingick i urvalet, enligt artikel 9.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(35)

Dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som gett sig till känna enligt artikel 17 i grundförordningen men som inte ingick i urvalet fastställdes på grundval av det vägda genomsnittet av dumpningsmarginalerna för de företag som ingick i urvalet, enligt artikel 9.6 i grundförordningen.

| (36) | För de exporterande tillverkare som inte samarbetade fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. För detta ändamål fastställdes graden av bristande samarbetsvilja först med hjälp av en jämförelse mellan de exportvolymer till gemenskapen som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna hade uppgivit och den motsvarande importstatistiken från Eurostat rörande undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(36)

För de exporterande tillverkare som inte samarbetade fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. För detta ändamål fastställdes graden av bristande samarbetsvilja först med hjälp av en jämförelse mellan de exportvolymer till gemenskapen som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna hade uppgivit och den motsvarande importstatistiken från Eurostat rörande undersökningsperioden.

| (37) | Eftersom graden av samarbetsvillighet var låg för båda de exporterande länderna, dvs. eftersom exporten från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i varje enskilt exportland utgjorde mindre än 80 % av importvolymen från det berörda landet, fastställdes dumpningsmarginalen för övriga företag på grundval av genomsnittet av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas högsta dumpade transaktioner, i representativa mängder. Denna metod ansågs också nödvändig för att undvika att bristande samarbete belönades, och eftersom det inte fanns några uppgifter som tydde på att en icke-samarbetsvillig part hade bedrivit dumpning på en lägre nivå. |
| --- | --- |

(37)

Eftersom graden av samarbetsvillighet var låg för båda de exporterande länderna, dvs. eftersom exporten från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i varje enskilt exportland utgjorde mindre än 80 % av importvolymen från det berörda landet, fastställdes dumpningsmarginalen för övriga företag på grundval av genomsnittet av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas högsta dumpade transaktioner, i representativa mängder. Denna metod ansågs också nödvändig för att undvika att bristande samarbete belönades, och eftersom det inte fanns några uppgifter som tydde på att en icke-samarbetsvillig part hade bedrivit dumpning på en lägre nivå.

7.5   Malaysia

| (38) | Svar på frågeformulären mottogs från två exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(38)

Svar på frågeformulären mottogs från två exporterande tillverkare.

7.5.1   Normalvärde

| (39) | En av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna hade inte någon tillräckligt representativ försäljning av den likadana produkten på sin hemmamarknad. |
| --- | --- |

(39)

En av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna hade inte någon tillräckligt representativ försäljning av den likadana produkten på sin hemmamarknad.

| (40) | Därför konstruerades normalvärdet i enlighet med den metod som anges i skäl 25 ovan. |
| --- | --- |

(40)

Därför konstruerades normalvärdet i enlighet med den metod som anges i skäl 25 ovan.

| (41) | Undersökningen avslöjade att de tillverkningskostnader som företaget hade rapporterat var undervärderade, eftersom de allmänna tillverkningskostnader (inklusive avskrivningar, hyresutgifter, löner och underhåll) som tillverkningsanläggningen rent faktiskt hade haft under undersökningsperioden hade omklassficerats som försäljnings- och administrationskostnader. Företaget hävdade att detta hade gjorts med syftet att avspegla den låga graden av kapacitetsutnyttjande på tillverkningsanläggningarna. Men i de faktiska utgifterna ingår också de omklassificerade allmänna tillverkningskostnaderna. Att företaget endast utnyttjade en bråkdel av hela sin tillverkningskapacitet betyder inte att det inte hade några utgifter för hela anläggningen. Sådana kostnader anfördes rent faktiskt i företagets räkenskaper, och eftersom de var direkt kopplade till tillverkningen av den likadana produkten måste de tillverkningskostnader som hade angivits korrigeras. |
| --- | --- |

(41)

Undersökningen avslöjade att de tillverkningskostnader som företaget hade rapporterat var undervärderade, eftersom de allmänna tillverkningskostnader (inklusive avskrivningar, hyresutgifter, löner och underhåll) som tillverkningsanläggningen rent faktiskt hade haft under undersökningsperioden hade omklassficerats som försäljnings- och administrationskostnader. Företaget hävdade att detta hade gjorts med syftet att avspegla den låga graden av kapacitetsutnyttjande på tillverkningsanläggningarna. Men i de faktiska utgifterna ingår också de omklassificerade allmänna tillverkningskostnaderna. Att företaget endast utnyttjade en bråkdel av hela sin tillverkningskapacitet betyder inte att det inte hade några utgifter för hela anläggningen. Sådana kostnader anfördes rent faktiskt i företagets räkenskaper, och eftersom de var direkt kopplade till tillverkningen av den likadana produkten måste de tillverkningskostnader som hade angivits korrigeras.

| (42) | Då det inte förekom någon försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden och det inte förelåg några uppgifter om samma överordnade produktkategori för undersökningsperioden, fastställdes försäljnings- och administrationskostnaderna i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen. Försäljnings- och administrationskostnaderna fastställdes närmare bestämt på grundval av den samlade försäljningen av alla produkter på hemmamarknaden. Dessa kostnader lades till företagets egna genomsnittliga tillverkningskostnad för varje produkttyp som exporterades under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(42)

Då det inte förekom någon försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden och det inte förelåg några uppgifter om samma överordnade produktkategori för undersökningsperioden, fastställdes försäljnings- och administrationskostnaderna i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen. Försäljnings- och administrationskostnaderna fastställdes närmare bestämt på grundval av den samlade försäljningen av alla produkter på hemmamarknaden. Dessa kostnader lades till företagets egna genomsnittliga tillverkningskostnad för varje produkttyp som exporterades under undersökningsperioden.

| (43) | När det gäller vinsten användes en vinstmarginal på 5 %, eftersom det inte fanns någon annan rimlig grundval för beräkningen. Det fanns inga uppgifter som tydde på att den vinstmarginalen skulle överstiga den vinst som andra exportörer eller tillverkare normalt får vid försäljning av produkter inom samma generella produktkategori på hemmamarknaden i Malaysia (jfr artikel 2.6 c i grundförordningen). |
| --- | --- |

(43)

När det gäller vinsten användes en vinstmarginal på 5 %, eftersom det inte fanns någon annan rimlig grundval för beräkningen. Det fanns inga uppgifter som tydde på att den vinstmarginalen skulle överstiga den vinst som andra exportörer eller tillverkare normalt får vid försäljning av produkter inom samma generella produktkategori på hemmamarknaden i Malaysia (jfr artikel 2.6 c i grundförordningen).

| (44) | En annan samarbetsvillig exporterande tillverkare hade en representativ försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden. De mängder som såldes i normal handel var dock inte tillräckligt stora för att normalvärdet skulle kunna fastställas på grundval av faktiska priser på hemmamarknaden. Därför måste ett normalvärde konstrueras. I enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen fastställdes försäljnings- och administrationskostnaderna på grundval av företagets uppgifter om sina faktiska kostnader för tillverkning och försäljning av den likadana produkten. Precis som för den andra exporterande tillverkaren tillämpades en vinstmarginal på 5 %. |
| --- | --- |

(44)

En annan samarbetsvillig exporterande tillverkare hade en representativ försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden. De mängder som såldes i normal handel var dock inte tillräckligt stora för att normalvärdet skulle kunna fastställas på grundval av faktiska priser på hemmamarknaden. Därför måste ett normalvärde konstrueras. I enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen fastställdes försäljnings- och administrationskostnaderna på grundval av företagets uppgifter om sina faktiska kostnader för tillverkning och försäljning av den likadana produkten. Precis som för den andra exporterande tillverkaren tillämpades en vinstmarginal på 5 %.

7.5.2   Exportpris

| (45) | Båda de exporterande tillverkarna sålde direkt till oberoende kunder i gemenskapen. Därför fastställdes exportpriserna för de båda exporterande tillverkarna i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas av icke-närstående köpare i gemenskapen. |
| --- | --- |

(45)

Båda de exporterande tillverkarna sålde direkt till oberoende kunder i gemenskapen. Därför fastställdes exportpriserna för de båda exporterande tillverkarna i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas av icke-närstående köpare i gemenskapen.

7.5.3   Jämförelse

| (46) | I avsikt att garantera en rättvis jämförelse beviljades i tillämpliga och motiverade fall justeringar för olikheter i fråga om transport-, försäkrings-, hanterings- och lastningskostnader och därmed sammanhängande kostnader, kreditkostnader och provisioner. |
| --- | --- |

(46)

I avsikt att garantera en rättvis jämförelse beviljades i tillämpliga och motiverade fall justeringar för olikheter i fråga om transport-, försäkrings-, hanterings- och lastningskostnader och därmed sammanhängande kostnader, kreditkostnader och provisioner.

7.5.4   Dumpningsmarginaler

| (47) | Följande preliminära dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av importpriset cif gemenskapens gräns, före tull, fastställdes:






  — | Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd., Kuala Lumpur: 12,4 % |
| --- | --- | --- |

(47)

Följande preliminära dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av importpriset cif gemenskapens gräns, före tull, fastställdes:

—

Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd., Kuala Lumpur: 12,4 %

| — | Penfibre Sdn. Bhd., Penang: 14,7 % |
| --- | --- |

—

Penfibre Sdn. Bhd., Penang: 14,7 %

| — | Alla andra företag: 23,0 % |
| --- | --- |

—

Alla andra företag: 23,0 %

7.6   Taiwan

| (48) | Svar på frågeformulären mottogs från de fyra exporterande tillverkare som fanns med i urvalet och från ett närstående företag i exportlandet. |
| --- | --- |

(48)

Svar på frågeformulären mottogs från de fyra exporterande tillverkare som fanns med i urvalet och från ett närstående företag i exportlandet.

| (49) | En taiwanesisk tillverkare svarade på urvalsformuläret och begärde att en individuell tull skulle fastställas. Detta företag exporterade dock inga polyesterstapelfibrer till gemenskapen under undersökningsperioden och kunde därmed inte betraktas som en exporterande tillverkare. Följaktligen kunde inte någon inividuell dumpningsmarginal fastställas för detta företag, som istället omfattas av den preliminära dumpningstull för andra företag som fastställts för alla andra taiwanesiska tillverkare. Företaget informerades om detta och reagerade inte. |
| --- | --- |

(49)

En taiwanesisk tillverkare svarade på urvalsformuläret och begärde att en individuell tull skulle fastställas. Detta företag exporterade dock inga polyesterstapelfibrer till gemenskapen under undersökningsperioden och kunde därmed inte betraktas som en exporterande tillverkare. Följaktligen kunde inte någon inividuell dumpningsmarginal fastställas för detta företag, som istället omfattas av den preliminära dumpningstull för andra företag som fastställts för alla andra taiwanesiska tillverkare. Företaget informerades om detta och reagerade inte.

7.6.1   Bristande samarbetsvilja

| (50) | Undersökningen avslöjade att två exporterande tillverkare som hade valts ut för att delta i urvalet hade lämnat oriktiga och missledande uppgifter till kommissionen. |
| --- | --- |

(50)

Undersökningen avslöjade att två exporterande tillverkare som hade valts ut för att delta i urvalet hade lämnat oriktiga och missledande uppgifter till kommissionen.

| (51) | En exporterande tillverkare hade lämnat uppgifter om försäljningsmängder och försäljningsvärden som inte motsvarade de faktiska värden och mängder som hade sänts till kunder som köpt den likadana produkten på hemmamarknaden. När det gällde många transaktioner kunde det rent faktiskt konstateras att de påstådda mängderna var större och värdena mindre än vad som framgick av de order som kunderna på hemmamarknaden hade gjort, och av företagets register i försändelseavdelningen. Slutsatsen måste därför dras att de mängder som verkligen hade sålts var dem som kunderna på hemmamarknaden hade beställt och som var införda i försändelseavdelningens register, snarare än de som hade förts in i de fakturor som kommissionen förevisades. |
| --- | --- |

(51)

En exporterande tillverkare hade lämnat uppgifter om försäljningsmängder och försäljningsvärden som inte motsvarade de faktiska värden och mängder som hade sänts till kunder som köpt den likadana produkten på hemmamarknaden. När det gällde många transaktioner kunde det rent faktiskt konstateras att de påstådda mängderna var större och värdena mindre än vad som framgick av de order som kunderna på hemmamarknaden hade gjort, och av företagets register i försändelseavdelningen. Slutsatsen måste därför dras att de mängder som verkligen hade sålts var dem som kunderna på hemmamarknaden hade beställt och som var införda i försändelseavdelningens register, snarare än de som hade förts in i de fakturor som kommissionen förevisades.

| (52) | När det gäller de rapporterade försäljningsvärdena konstaterade man dessutom att företaget hade tillfogat fiktiva transaktioner för att ge intryck av att det totala beloppet för alla fakturor rörande en order motsvarade det totala beloppet för ordern i fråga. Den enda möjliga förklaringen till detta är att dessa ytterligare transaktioner måste vara fiktiva, eftersom de inte var införda i företagets register över varor som rent faktiskt hade avsänts. |
| --- | --- |

(52)

När det gäller de rapporterade försäljningsvärdena konstaterade man dessutom att företaget hade tillfogat fiktiva transaktioner för att ge intryck av att det totala beloppet för alla fakturor rörande en order motsvarade det totala beloppet för ordern i fråga. Den enda möjliga förklaringen till detta är att dessa ytterligare transaktioner måste vara fiktiva, eftersom de inte var införda i företagets register över varor som rent faktiskt hade avsänts.

| (53) | Det bör noteras att för de inrapporterade transaktionerna på hemmamarknaden hade företaget lämnat följesedlar och fakturor med oriktiga uppgifter om mängder och värden samt med uppgifter om fiktiva transaktioner, och hävdat att det rörde sig om äkta dokument. Då det kunde konstateras att de uppgifter som lämnats var förfalskade, måste slutsatsen dras att företaget också hade förfalskat handlingarna i syfte att skapa överensstämmelse mellan dem och de oriktiga uppgifter som hade lämnats. |
| --- | --- |

(53)

Det bör noteras att för de inrapporterade transaktionerna på hemmamarknaden hade företaget lämnat följesedlar och fakturor med oriktiga uppgifter om mängder och värden samt med uppgifter om fiktiva transaktioner, och hävdat att det rörde sig om äkta dokument. Då det kunde konstateras att de uppgifter som lämnats var förfalskade, måste slutsatsen dras att företaget också hade förfalskat handlingarna i syfte att skapa överensstämmelse mellan dem och de oriktiga uppgifter som hade lämnats.

| (54) | Genom att på detta vis manipulera uppgifterna om enhetspriserna och mängderna på hemmamarknaden har företaget lämnat oriktiga och vilseledande uppgifter till kommissionen. |
| --- | --- |

(54)

Genom att på detta vis manipulera uppgifterna om enhetspriserna och mängderna på hemmamarknaden har företaget lämnat oriktiga och vilseledande uppgifter till kommissionen.

| (55) | Det konstaterades också att den andra exporterande tillverkaren hade lämnat oriktiga och vilseledande uppgifter om försäljningen på hemmamarknaden. Företaget hävdade särskilt att vissa produkttyper hade sålts på hemmamarknaden, men dessa motsvarade inte dem som noterats i kundernas order och var registrerade i den orderbok som företagets försäljningsavdelning förde. Detta gällde de typer av polyesterstapelfibrer som exporterades i de största mängderna, och kommissionen blev således vilseledd till att använda hemmamarknadspriserna, även om den berörda försäljningen på grund av de små mängderna inte var representativ i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(55)

Det konstaterades också att den andra exporterande tillverkaren hade lämnat oriktiga och vilseledande uppgifter om försäljningen på hemmamarknaden. Företaget hävdade särskilt att vissa produkttyper hade sålts på hemmamarknaden, men dessa motsvarade inte dem som noterats i kundernas order och var registrerade i den orderbok som företagets försäljningsavdelning förde. Detta gällde de typer av polyesterstapelfibrer som exporterades i de största mängderna, och kommissionen blev således vilseledd till att använda hemmamarknadspriserna, även om den berörda försäljningen på grund av de små mängderna inte var representativ i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen.

| (56) | För att rättfärdiga en skillnad som hade konstaterats i fråga om en specifik transaktion och som skulle visa att den levererade varutypen inte motsvarade den som hade inrapporterats till kommissionen, förelade företaget dessutom en förfalskad handling i form av en kopia av en underskriven följesedel som en kund enligt företaget hade faxat på dess begäran. Denna handling motsvarade inte det original som företaget tidigare hade lämnat. Produkttyperna var heller inte desamma, vilket visar att företaget hade förfalskat den påstådda bevisningen i syfte att vilseleda kommissionen. |
| --- | --- |

(56)

För att rättfärdiga en skillnad som hade konstaterats i fråga om en specifik transaktion och som skulle visa att den levererade varutypen inte motsvarade den som hade inrapporterats till kommissionen, förelade företaget dessutom en förfalskad handling i form av en kopia av en underskriven följesedel som en kund enligt företaget hade faxat på dess begäran. Denna handling motsvarade inte det original som företaget tidigare hade lämnat. Produkttyperna var heller inte desamma, vilket visar att företaget hade förfalskat den påstådda bevisningen i syfte att vilseleda kommissionen.

| (57) | Därutöver visade undersökningen att det bland företag i Taiwan är allmän praxis att bevara följesedlar som kunden skrivit under som bevis för att de beställda mängderna faktiskt har levererats. Detta bekräftades av den berörda exporterande tillverkaren och andra exporterande tillverkare som besöktes. Även om kommissionen särskilt begärde in följesedlar som hade utställts under undersökningsperioden fick den aldrig tillgång till dessa dokument under kontrollbesöket. Företaget vägrade således inte endast att lämna de nödvändiga handlingarna, utan hindrade också undersökningen i väsentlig grad. |
| --- | --- |

(57)

Därutöver visade undersökningen att det bland företag i Taiwan är allmän praxis att bevara följesedlar som kunden skrivit under som bevis för att de beställda mängderna faktiskt har levererats. Detta bekräftades av den berörda exporterande tillverkaren och andra exporterande tillverkare som besöktes. Även om kommissionen särskilt begärde in följesedlar som hade utställts under undersökningsperioden fick den aldrig tillgång till dessa dokument under kontrollbesöket. Företaget vägrade således inte endast att lämna de nödvändiga handlingarna, utan hindrade också undersökningen i väsentlig grad.

| (58) | Då båda företagen kunde uppvisa förfalskade följesedlar och fakturor som dokumentation för transaktioner på hemmamarknaden, och då dessa handlingar utgör en del av ett integrerat system, måste slutsatsen dras att alla dokument som utställs inom ramarna för ett sådant system kan manipuleras och följaktligen är opålitliga. De oriktiga och vilseledande uppgifternas art och omfattning kastar också tvivel över trovärdigheten när det gäller alla de uppgifter som företagen har lämnat. I överensstämmelse med artikel 18 i grundförordningen beslutades därför att man skulle bortse från de uppgifter som företagen lämnat. |
| --- | --- |

(58)

Då båda företagen kunde uppvisa förfalskade följesedlar och fakturor som dokumentation för transaktioner på hemmamarknaden, och då dessa handlingar utgör en del av ett integrerat system, måste slutsatsen dras att alla dokument som utställs inom ramarna för ett sådant system kan manipuleras och följaktligen är opålitliga. De oriktiga och vilseledande uppgifternas art och omfattning kastar också tvivel över trovärdigheten när det gäller alla de uppgifter som företagen har lämnat. I överensstämmelse med artikel 18 i grundförordningen beslutades därför att man skulle bortse från de uppgifter som företagen lämnat.

| (59) | Företagen informerades på ett öppet vis om varför de inlämnade uppgifterna inte kunde beaktas och gavs enligt artikel 18.4 i grundförordningen möjlighet att lämna ytterligare redogörelser. Företagens redogörelser var dock otillfredsställande och kunde inte vederlägga den dokumentation som visade att de hade lämnat oriktiga och vilseledande uppgifter. |
| --- | --- |

(59)

Företagen informerades på ett öppet vis om varför de inlämnade uppgifterna inte kunde beaktas och gavs enligt artikel 18.4 i grundförordningen möjlighet att lämna ytterligare redogörelser. Företagens redogörelser var dock otillfredsställande och kunde inte vederlägga den dokumentation som visade att de hade lämnat oriktiga och vilseledande uppgifter.

| (60) | Dumpningsmarginalerna fastställdes därför preliminärt på grundval av tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(60)

Dumpningsmarginalerna fastställdes därför preliminärt på grundval av tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen.

7.6.2   Normalvärde

| (61) | För två av de samarbetsvilliga tillverkarna fanns det en representativ försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(61)

För två av de samarbetsvilliga tillverkarna fanns det en representativ försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden.

| (62) | En av de exporterande tillverkarna sålde både till närstående och icke-närstående kunder på hemmamarknaden. De varor som såldes till den närstående kunden såldes sedan vidare till oberoende kunder. Då dessa två närstående företag hade gemensamma tillverknings- och försäljningsfunktioner bedömdes det som lämpligt att betrakta dem som en ekonomisk enhet. Därför fastställdes normalvärdet där så var möjligt på grundval av de priser som betalats eller skulle betalas vid normal handel av den första oberoende kunden. |
| --- | --- |

(62)

En av de exporterande tillverkarna sålde både till närstående och icke-närstående kunder på hemmamarknaden. De varor som såldes till den närstående kunden såldes sedan vidare till oberoende kunder. Då dessa två närstående företag hade gemensamma tillverknings- och försäljningsfunktioner bedömdes det som lämpligt att betrakta dem som en ekonomisk enhet. Därför fastställdes normalvärdet där så var möjligt på grundval av de priser som betalats eller skulle betalas vid normal handel av den första oberoende kunden.

| (63) | När det gäller de flesta produkttyper som såldes av dessa samarbetsvilliga tillverkare ägde inte någon tillräcklig del av försäljningen på hemmamarknaden rum vid normal handel och normalvärdet måste därför konstrueras i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen. I detta fall baserades försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst på faktiska uppgifter om den undersökta exporterande tillverkarens tillverkning och försäljning av den likadana produkten vid normal handel, i enlighet med den inledande meningen i artikel 2.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(63)

När det gäller de flesta produkttyper som såldes av dessa samarbetsvilliga tillverkare ägde inte någon tillräcklig del av försäljningen på hemmamarknaden rum vid normal handel och normalvärdet måste därför konstrueras i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen. I detta fall baserades försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst på faktiska uppgifter om den undersökta exporterande tillverkarens tillverkning och försäljning av den likadana produkten vid normal handel, i enlighet med den inledande meningen i artikel 2.6 i grundförordningen.

7.6.3   Exportpris

| (64) | Exportpriserna fastställdes för de båda exporterande tillverkarna i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas av icke-närstående köpare i gemenskapen. |
| --- | --- |

(64)

Exportpriserna fastställdes för de båda exporterande tillverkarna i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas av icke-närstående köpare i gemenskapen.

7.6.4   Jämförelse

| (65) | I avsikt att garantera en rättvis jämförelse beviljades i tillämpliga och motiverade fall justeringar för olikheter i fråga om transport-, försäkrings-, hanterings- och lastningskostnader och därmed sammanhängande kostnader, kreditkostnader, kostnader för tekniskt bistånd samt provisioner. |
| --- | --- |

(65)

I avsikt att garantera en rättvis jämförelse beviljades i tillämpliga och motiverade fall justeringar för olikheter i fråga om transport-, försäkrings-, hanterings- och lastningskostnader och därmed sammanhängande kostnader, kreditkostnader, kostnader för tekniskt bistånd samt provisioner.

7.6.5   Dumpningsmarginaler

| (66) | För de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av ett vägt genomsnitt av dumpningsmarginalerna för de företag som ingick i urvalet, och som representerade mer än 12 % av den taiwanesiska exporten till gemenskapen. För detta ändamål tog man vid beräkningen av genomsnittet i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen inte med de dumpningsmarginaler som fastställts för de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, och som i enlighet med artikel 18 i grundförordningen hade fastställts på grundval av de faktiska föreliggande uppgifterna. |
| --- | --- |

(66)

För de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av ett vägt genomsnitt av dumpningsmarginalerna för de företag som ingick i urvalet, och som representerade mer än 12 % av den taiwanesiska exporten till gemenskapen. För detta ändamål tog man vid beräkningen av genomsnittet i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen inte med de dumpningsmarginaler som fastställts för de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, och som i enlighet med artikel 18 i grundförordningen hade fastställts på grundval av de faktiska föreliggande uppgifterna.

| (67) | Följande preliminära dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av importpriset cif gemenskapens gräns, före tull, fastställdes:






  — | Far Eastern Textile Ltd., Taipei: 29,5 %. |
| --- | --- | --- |

(67)

Följande preliminära dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av importpriset cif gemenskapens gräns, före tull, fastställdes:

—

Far Eastern Textile Ltd., Taipei: 29,5 %.

| — | Nan Ya Plastics Corporation, Taipei: 29,5 %. |
| --- | --- |

—

Nan Ya Plastics Corporation, Taipei: 29,5 %.

| — | Tung Ho Spinning Weaving & Dyeing Co., Ltd., Taipei: 14,7 %. |
| --- | --- |

—

Tung Ho Spinning Weaving & Dyeing Co., Ltd., Taipei: 14,7 %.

| — | Tuntex Distinct Corporation, Hsichih, Taipei County: 18,2 %. |
| --- | --- |

—

Tuntex Distinct Corporation, Hsichih, Taipei County: 18,2 %.

| — | Tuntex Synthetic Corporation, Hsichih, Taipei County: 18,2 %. |
| --- | --- |

—

Tuntex Synthetic Corporation, Hsichih, Taipei County: 18,2 %.

| — | Samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet: 16,5 %. |
| --- | --- |

—

Samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet: 16,5 %.

| — | Alla andra företag: 29,5 %. |
| --- | --- |

—

Alla andra företag: 29,5 %.

D.   SKADA

1.   Tillverkning i gemenskapen

| (68) | Under undersökningsperioden tillverkades polyesterstapelfibrer av följande 18 företag i gemenskapen:






  — | Åtta klagande gemenskapstillverkare, av vilka tre till fullo samarbetade med kommissionen under undersökningen. |
| --- | --- | --- |

(68)

Under undersökningsperioden tillverkades polyesterstapelfibrer av följande 18 företag i gemenskapen:

—

Åtta klagande gemenskapstillverkare, av vilka tre till fullo samarbetade med kommissionen under undersökningen.

| — | Sex tillverkare som till fullo stödde klagomålet men som inte samarbetade i förfarandet. |
| --- | --- |

—

Sex tillverkare som till fullo stödde klagomålet men som inte samarbetade i förfarandet.

| — | Fyra tillverkare som inte gav sig till känna på klagomålsstadiet och inte samarbetade i förfarandet. |
| --- | --- |

—

Fyra tillverkare som inte gav sig till känna på klagomålsstadiet och inte samarbetade i förfarandet.

| (69) | Det ansågs därför att de polyesterstapelfibrer som tillverkades av alla dessa företag utgjorde den totala tillverkningen i gemenskapen i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(69)

Det ansågs därför att de polyesterstapelfibrer som tillverkades av alla dessa företag utgjorde den totala tillverkningen i gemenskapen i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

2.   Gemenskapsindustrin

| (70) | Som beskrivs i skäl 8 var det endast tre av EG-tillverkarna som gav sig till känna, i tid lämnade de uppgifter som efterfrågades i tillkännagivandet om inledande och var villiga att besvara frågeformuläret. Frågeformulär sändes därför till de tre EG-tillverkare som stödde klagomålet och samarbetade fullt ut i undersökningarna. Dessa tillverkare svarar för mer än 25 % av gemenskapens tillverkning av den berörda varan och anses därför utgöra gemenskapsindustrin i enlighet med grundförordningens artiklar 4.1 och 5.4 |
| --- | --- |

(70)

Som beskrivs i skäl 8 var det endast tre av EG-tillverkarna som gav sig till känna, i tid lämnade de uppgifter som efterfrågades i tillkännagivandet om inledande och var villiga att besvara frågeformuläret. Frågeformulär sändes därför till de tre EG-tillverkare som stödde klagomålet och samarbetade fullt ut i undersökningarna. Dessa tillverkare svarar för mer än 25 % av gemenskapens tillverkning av den berörda varan och anses därför utgöra gemenskapsindustrin i enlighet med grundförordningens artiklar 4.1 och 5.4

3.   Förbrukningen i gemenskapen

| (71) | Förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av importvolymen för den berörda produkten från de berörda länderna med hjälp av inrapporterade uppgifter och kompletterande uppgifter från Eurostat och från alla andra tredjeländer som såvitt är känt tillverkar och exporterar den berörda produkten till gemenskapen på grundval av Eurostatuppgifter plus gemenskapsindustrins och andra gemenskapstillverkares försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden. När det gäller de sistnämnda användes de uppgifter som rapporterats i svaren på de mini-frågeformulär som sändes till dem, som framgår av skäl 142 och för de EG-tillverkare som inte alls samarbetade användes uppgifterna i klagomålet. |
| --- | --- |

(71)

Förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av importvolymen för den berörda produkten från de berörda länderna med hjälp av inrapporterade uppgifter och kompletterande uppgifter från Eurostat och från alla andra tredjeländer som såvitt är känt tillverkar och exporterar den berörda produkten till gemenskapen på grundval av Eurostatuppgifter plus gemenskapsindustrins och andra gemenskapstillverkares försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden. När det gäller de sistnämnda användes de uppgifter som rapporterats i svaren på de mini-frågeformulär som sändes till dem, som framgår av skäl 142 och för de EG-tillverkare som inte alls samarbetade användes uppgifterna i klagomålet.

| (72) | På denna grundval kunde det konstateras att förbrukningen i gemenskapen steg något under skadeundersökningsperioden, dvs. med 3 % mellan 2002 och undersökningsperioden. Först föll den med 5 % mellan 2002 och 2003, för att därefter stiga med mer än 8 %, vilket innebär att den nådde upp till 834 093 ton under undersökningsperioden.
  Tabell 1
  Förbrukning i EU (volym) | 2002 | 2003 | 2004 | UP = 2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning (i ton) | 810 226 | 771 298 | 825 969 | 834 093 |
| Index | 100 | 95 | 102 | 103 |

(72)

På denna grundval kunde det konstateras att förbrukningen i gemenskapen steg något under skadeundersökningsperioden, dvs. med 3 % mellan 2002 och undersökningsperioden. Först föll den med 5 % mellan 2002 och 2003, för att därefter stiga med mer än 8 %, vilket innebär att den nådde upp till 834 093 ton under undersökningsperioden.

Tabell 1

Förbrukning i EU (volym)

2002

2003

2004

UP = 2005

Förbrukning (i ton)

810 226

771 298

825 969

834 093

Index

100

95

102

103

4.   Sammantagen bedömning av den berörda importens verkningar

| (73) | Först undersöktes det huruvida verkningarna av importen från Taiwan och Malaysia borde undersökas sammantaget enligt artikel 3.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(73)

Först undersöktes det huruvida verkningarna av importen från Taiwan och Malaysia borde undersökas sammantaget enligt artikel 3.4 i grundförordningen.

| (74) | Följande konstaterades:






  — | De dumpningsmarginaler som fastställts för importen från vart och ett av de berörda länderna översteg den miniminivå som anges i artikel 9.3 i grundförordningen. |
| --- | --- | --- |

(74)

Följande konstaterades:

—

De dumpningsmarginaler som fastställts för importen från vart och ett av de berörda länderna översteg den miniminivå som anges i artikel 9.3 i grundförordningen.

| — | Importvolymerna från vart och ett av dessa länder var inte obetydliga i den mening som avses i artikel 5.7 i grundförordningen, då deras marknadsandelar varierade mellan 2 % och 13 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

—

Importvolymerna från vart och ett av dessa länder var inte obetydliga i den mening som avses i artikel 5.7 i grundförordningen, då deras marknadsandelar varierade mellan 2 % och 13 % under undersökningsperioden.

| — | En sammantagen bedömning av importens verkan var lämplig med tanke på konkurrensvillkoren både mellan import med ursprung i dessa länder och mellan denna import och den likadana gemenskapsprodukten. För detta ändamål undersöktes exportörernas uppförande på marknaden genom att man studerade tendenserna för exportpriser och exportvolymer. Det konstaterades att underskridandenivån, som varierade mellan 43 % och 50 %, var relativt enhetlig och att båda ländernas försäljningspriser följde samma tendens som den likadana produkt som gemenskapsindustrin tillverkar och säljer. Det konstaterades också att exportörerna från de berörda länderna använde samma försäljningskanaler som gemenskapsindustrin, dvs. direkt försäljning till oberoende kunder. Av undersökningen framgick dessutom att de berörda importvarorna och den likadana produkten har samma fysiska och kemiska egenskaper, och att de således konkurrerar med varandra. |
| --- | --- |

—

En sammantagen bedömning av importens verkan var lämplig med tanke på konkurrensvillkoren både mellan import med ursprung i dessa länder och mellan denna import och den likadana gemenskapsprodukten. För detta ändamål undersöktes exportörernas uppförande på marknaden genom att man studerade tendenserna för exportpriser och exportvolymer. Det konstaterades att underskridandenivån, som varierade mellan 43 % och 50 %, var relativt enhetlig och att båda ländernas försäljningspriser följde samma tendens som den likadana produkt som gemenskapsindustrin tillverkar och säljer. Det konstaterades också att exportörerna från de berörda länderna använde samma försäljningskanaler som gemenskapsindustrin, dvs. direkt försäljning till oberoende kunder. Av undersökningen framgick dessutom att de berörda importvarorna och den likadana produkten har samma fysiska och kemiska egenskaper, och att de således konkurrerar med varandra.

| — | Som framgår av tabellen nedan steg importvolymen från både Taiwan och Malaysia betydligt, särskilt mellan 2004 och slutet av undersökningsperioden |
| --- | --- |

—

Som framgår av tabellen nedan steg importvolymen från både Taiwan och Malaysia betydligt, särskilt mellan 2004 och slutet av undersökningsperioden

| (75) | Av dessa orsaker dras preliminärt slutsatsen att samtliga de kriterier som anges i artikel 3.4 i grundförordningen är uppfyllda och att verkningarna av importen med ursprung i Taiwan och Malaysia bör bedömas sammantaget. |
| --- | --- |

(75)

Av dessa orsaker dras preliminärt slutsatsen att samtliga de kriterier som anges i artikel 3.4 i grundförordningen är uppfyllda och att verkningarna av importen med ursprung i Taiwan och Malaysia bör bedömas sammantaget.

5.   Importen från de berörda länderna

5.1   Den dumpade importens volym och marknadsandel

| (76) | Importvolymen från de berörda länderna fördubblades mellan 2002 och undersökningsperioden. Medan importen låg på 62 574 ton under 2002 nådde den upp till 127 890 ton under undersökningsperioden. Först föll den med 5 % mellan 2002 och 2003, för att därefter stiga med mer än 115 % fram till slutet av undersökningsperioden. Importökningen var särskilt markant mellan 2004 och undersökningsperioden, då importen steg med 76 %
  Tabell 2
  Import från de berörda länderna









  Import (i ton) | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Taiwan | 58 679 | 54 869 | 66 915 | 111 390 |
| Index | 100 | 94 | 114 | 190 |
| Malaysia | 3 894 | 4 494 | 5 825 | 16 500 |
| Index | 100 | 115 | 150 | 424 |
| Sammanlagd volym från berörda länder | 62 574 | 59 363 | 72 740 | 127 890 |
| Index | 100 | 95 | 116 | 204 |

(76)

Importvolymen från de berörda länderna fördubblades mellan 2002 och undersökningsperioden. Medan importen låg på 62 574 ton under 2002 nådde den upp till 127 890 ton under undersökningsperioden. Först föll den med 5 % mellan 2002 och 2003, för att därefter stiga med mer än 115 % fram till slutet av undersökningsperioden. Importökningen var särskilt markant mellan 2004 och undersökningsperioden, då importen steg med 76 %

Tabell 2

Import från de berörda länderna

Import (i ton)

2002

2003

2004

UP

Taiwan

58 679

54 869

66 915

111 390

Index

100

94

114

190

Malaysia

3 894

4 494

5 825

16 500

Index

100

115

150

424

Sammanlagd volym från berörda länder

62 574

59 363

72 740

127 890

Index

100

95

116

204

| (77) | The market share held by the countries concerned almost doubled between 2002 and the IP: from 8 % to 15 % i.e. plus 7 percentage points. Ökningen var särskilt markant mellan 2004 och undersökningsperioden då försäljningspriserna ökade med 73,8 %.
  Tabell 3
  De berörda ländernas marknadsandel









  Marknadsandel | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Taiwan | 7,2 % | 7,1 % | 8,1 % | 13,4 % |
| Malaysia | 0,5 % | 0,6 % | 0,7 % | 2,0 % |
| Sammanlagd volym från berörda länder | 7,7 % | 7,7 % | 8,8 % | 15,3 % |

(77)

The market share held by the countries concerned almost doubled between 2002 and the IP: from 8 % to 15 % i.e. plus 7 percentage points. Ökningen var särskilt markant mellan 2004 och undersökningsperioden då försäljningspriserna ökade med 73,8 %.

Tabell 3

De berörda ländernas marknadsandel

Marknadsandel

2002

2003

2004

UP

Taiwan

7,2 %

7,1 %

8,1 %

13,4 %

Malaysia

0,5 %

0,6 %

0,7 %

2,0 %

Sammanlagd volym från berörda länder

7,7 %

7,7 %

8,8 %

15,3 %

5.2   Priser

| (78) | Från 2002 till undersökningsperioden steg de berörda ländernas importpriser med 9 %. Först föll de med 7 % mellan 2002 och 2003, för att därefter stiga med 16 % mellan 2003 och undersökningsperioden, då de nådde upp till 1 156 euro per ton. |
| --- | --- |

(78)

Från 2002 till undersökningsperioden steg de berörda ländernas importpriser med 9 %. Först föll de med 7 % mellan 2002 och 2003, för att därefter stiga med 16 % mellan 2003 och undersökningsperioden, då de nådde upp till 1 156 euro per ton.

| (79) | Denna ökning bör ses mot bakgrund av råmaterialpriserna, som på global nivå steg med mer än 30 % mellan 2002 och undersökningsperioden, som framgår av skäl 123–127.
  Tabell 4
  Den berörda importens priser









  Pris per enhet (euro/ton) | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Taiwan | 1 078 | 1 000 | 1 055 | 1 171 |
| Index | 100 | 93 | 98 | 109 |
| Malaysia | 846 | 872 | 989 | 1 051 |
| Index | 100 | 103 | 117 | 124 |
| Sammanlagd volym från berörda länder | 1 063 | 990 | 1 050 | 1 156 |
| Index | 100 | 93 | 99 | 109 |

(79)

Denna ökning bör ses mot bakgrund av råmaterialpriserna, som på global nivå steg med mer än 30 % mellan 2002 och undersökningsperioden, som framgår av skäl 123–127.

Tabell 4

Den berörda importens priser

Pris per enhet (euro/ton)

2002

2003

2004

UP

Taiwan

1 078

1 000

1 055

1 171

Index

100

93

98

109

Malaysia

846

872

989

1 051

Index

100

103

117

124

Sammanlagd volym från berörda länder

1 063

990

1 050

1 156

Index

100

93

99

109

5.3   Prisunderskridande

| (80) | För att fastställa prisunderskridandet analyserades prisuppgifterna avseende undersökningsperioden. Den utgick från gemenskapsindustrins försäljningspriser netto, efter rabatter och andra avdrag. Vid behov justerades dessa priser till nivån fritt fabrik, det vill säga exklusive fraktkostnader i gemenskapen. Även för priserna på importen från de berörda länderna utgick man från nettopriserna efter rabatter och andra avdrag, vid behov justerade till nivån cif vid gemenskapens gräns. |
| --- | --- |

(80)

För att fastställa prisunderskridandet analyserades prisuppgifterna avseende undersökningsperioden. Den utgick från gemenskapsindustrins försäljningspriser netto, efter rabatter och andra avdrag. Vid behov justerades dessa priser till nivån fritt fabrik, det vill säga exklusive fraktkostnader i gemenskapen. Även för priserna på importen från de berörda länderna utgick man från nettopriserna efter rabatter och andra avdrag, vid behov justerade till nivån cif vid gemenskapens gräns.

| (81) | Gemenskapsindustrins försäljningspriser och de berörda ländernas importpriser jämfördes i samma handelsled, nämligen ledet oberoende kunder inom gemenskapens marknad. |
| --- | --- |

(81)

Gemenskapsindustrins försäljningspriser och de berörda ländernas importpriser jämfördes i samma handelsled, nämligen ledet oberoende kunder inom gemenskapens marknad.

| (82) | Under undersökningsperioden varierade de vägda, genomsnittliga marginalerna för prisunderskridandet, uttryckta i procent av gemenskapsindustrins försäljningspriser, mellan 48 % och 50 % för de taiwanesiska exportörerna och från 43 % till 47 % för de malaysiska exportörerna. Den vägda genomsnittliga prisunderskridandemarginalen uppgick till 49 % för Taiwan och 45 % för Malaysia. |
| --- | --- |

(82)

Under undersökningsperioden varierade de vägda, genomsnittliga marginalerna för prisunderskridandet, uttryckta i procent av gemenskapsindustrins försäljningspriser, mellan 48 % och 50 % för de taiwanesiska exportörerna och från 43 % till 47 % för de malaysiska exportörerna. Den vägda genomsnittliga prisunderskridandemarginalen uppgick till 49 % för Taiwan och 45 % för Malaysia.

6.   Gemenskapsindustrins situation

| (83) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen har granskningen av den dumpade importens inverkan på gemenskapsindustrin innefattat en bedömning av alla ekonomiska faktorer och förhållanden som haft betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(83)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen har granskningen av den dumpade importens inverkan på gemenskapsindustrin innefattat en bedömning av alla ekonomiska faktorer och förhållanden som haft betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

6.1   Tillverkning, kapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tabell 5

Tillverkning, kapacitet och kapacitetsutnyttjande

| | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillverkning (i ton) | 145 279 | 142 463 | 139 395 | 130 998 |
| Index | 100 | 98 | 96 | 90 |
| Tillverkningskapacitet (i ton) | 172 334 | 172 734 | 174 134 | 156 734 |
| Index | 100 | 100 | 101 | 91 |
| CKapacitetsutnyttjande | 84 % | 82 % | 80 % | 84 % |
| Index | 100 | 98 | 95 | 99 |

2002

2003

2004

UP

Tillverkning (i ton)

145 279

142 463

139 395

130 998

Index

100

98

96

90

Tillverkningskapacitet (i ton)

172 334

172 734

174 134

156 734

Index

100

100

101

91

CKapacitetsutnyttjande

84 %

82 %

80 %

84 %

Index

100

98

95

99

| (84) | Som framgår av ovanstående tabell minskade gemenskapsindustrins tillverkning med 10 % mellan 2002 och undersökningsperioden. Minskningen var särskilt stor mellan år 2004 och undersökningsperioden, då tillverkningsvolymen sjönk med 6 % eller cirka 8 400 ton. |
| --- | --- |

(84)

Som framgår av ovanstående tabell minskade gemenskapsindustrins tillverkning med 10 % mellan 2002 och undersökningsperioden. Minskningen var särskilt stor mellan år 2004 och undersökningsperioden, då tillverkningsvolymen sjönk med 6 % eller cirka 8 400 ton.

| (85) | Tillverkningskapaciteten förblev relativt stabil mellan 2002 och 2004, för att därefter minska med 10 % mellan 2004 och undersökningsperioden. Detta beror på att en av tillverkarna inom gemenskapsindustrin omstrukturerade sin tillverkning och tillfälligt beslutade att använda en del av sin utrustning för tillverkning av mer lönsamma varor. |
| --- | --- |

(85)

Tillverkningskapaciteten förblev relativt stabil mellan 2002 och 2004, för att därefter minska med 10 % mellan 2004 och undersökningsperioden. Detta beror på att en av tillverkarna inom gemenskapsindustrin omstrukturerade sin tillverkning och tillfälligt beslutade att använda en del av sin utrustning för tillverkning av mer lönsamma varor.

| (86) | Mot bakgrund av utvecklingen för tillverkningen och kapaciteten kan man konstatera att graden av kapacitetsutnyttjande minskade med 2 procentenheter om året mellan 2002 och 2004, för att därefter öka med 4 procentenheter, så att den under undersökningsperioden nådde upp till samma nivå som under 2002. |
| --- | --- |

(86)

Mot bakgrund av utvecklingen för tillverkningen och kapaciteten kan man konstatera att graden av kapacitetsutnyttjande minskade med 2 procentenheter om året mellan 2002 och 2004, för att därefter öka med 4 procentenheter, så att den under undersökningsperioden nådde upp till samma nivå som under 2002.

6.2   Försäljningsvolym, marknadsandelar, tillväxt och genomsnittliga priser per enhet i gemenskapen

| (87) | Av tabellen nedan framgår gemenskapsindustrins resultat när det gäller dess försäljning till oberoende kunder i gemenskapen.
  Tabell 6
  Försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym (i ton) | 136 030 | 131 354 | 135 838 | 121 057 |
| Index | 100 | 97 | 100 | 89 |
| Marknadsande | 16,8 % | 17,0 % | 16,4 % | 14,5 % |
| Index | 100 | 102 | 98 | 86 |
| Pris per enhet (euro/ton) | 1 271 | 1 228 | 1 295 | 1 417 |
| Index | 100 | 97 | 102 | 112 |

(87)

Av tabellen nedan framgår gemenskapsindustrins resultat när det gäller dess försäljning till oberoende kunder i gemenskapen.

Tabell 6

Försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt

2002

2003

2004

UP

Försäljningsvolym (i ton)

136 030

131 354

135 838

121 057

Index

100

97

100

89

Marknadsande

16,8 %

17,0 %

16,4 %

14,5 %

Index

100

102

98

86

Pris per enhet (euro/ton)

1 271

1 228

1 295

1 417

Index

100

97

102

112

| (88) | Gemenskapsindustrins försäljningsvolym minskade med 11 % mellan 2002 och undersökningsperioden. Även om minskningen mellan 2002 och 2003 nästan uppvägdes av ökningen mellan 2003 och 2004, visade undersökningen att den största minskningen ägde rum mellan 2004 och undersökningsperioden, då försäljningsvolymen minskade med 11 %. |
| --- | --- |

(88)

Gemenskapsindustrins försäljningsvolym minskade med 11 % mellan 2002 och undersökningsperioden. Även om minskningen mellan 2002 och 2003 nästan uppvägdes av ökningen mellan 2003 och 2004, visade undersökningen att den största minskningen ägde rum mellan 2004 och undersökningsperioden, då försäljningsvolymen minskade med 11 %.

| (89) | Totalt sett minskade gemenskapsindustrins marknadsandel alltså från 16,8 % till 14,5 % mellan 2002 och undersökningsperioden. Marknadsandelen ökade något mellan 2002 och 2003 och föll därefter konstant fram till undersökningsperioden. Minskningen var särskilt markant mellan 2004 och undersökningsperioden, då den gick ner med 2 procentenheter. Både minskningen i försäljningsvolym och marknadsandel skall ses mot bakgrund av hur förbrukningen i gemenskapen utvecklades: den ökade med 3 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(89)

Totalt sett minskade gemenskapsindustrins marknadsandel alltså från 16,8 % till 14,5 % mellan 2002 och undersökningsperioden. Marknadsandelen ökade något mellan 2002 och 2003 och föll därefter konstant fram till undersökningsperioden. Minskningen var särskilt markant mellan 2004 och undersökningsperioden, då den gick ner med 2 procentenheter. Både minskningen i försäljningsvolym och marknadsandel skall ses mot bakgrund av hur förbrukningen i gemenskapen utvecklades: den ökade med 3 % under skadeundersökningsperioden.

| (90) | Gemenskapsindustrins enhetspriser minskade först med 3 % mellan 2002 och 2003 för att därefter öka fram till undersökningsperioden, då priset nådde upp till 1 417 euro per ton, dvs. en ökning på 12 % mellan 2002 och undersökningsperioden. Som redan framgått av skäl 78, bör detta också ses mot bakgrund av utvecklingen hos råmaterialpriserna (dvs. en ökning på mer än 30 % under samma period). |
| --- | --- |

(90)

Gemenskapsindustrins enhetspriser minskade först med 3 % mellan 2002 och 2003 för att därefter öka fram till undersökningsperioden, då priset nådde upp till 1 417 euro per ton, dvs. en ökning på 12 % mellan 2002 och undersökningsperioden. Som redan framgått av skäl 78, bör detta också ses mot bakgrund av utvecklingen hos råmaterialpriserna (dvs. en ökning på mer än 30 % under samma period).

6.3   Lager

| (91) | I tabellen nedan anges lagervolymen vid utgången av varje period.
  Tabell 7
  Lager | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lager (i miljoner ton) | 12 997 | 14 940 | 10 517 | 12 760 |
| Index | 100 | 115 | 81 | 98 |

(91)

I tabellen nedan anges lagervolymen vid utgången av varje period.

Tabell 7

Lager

2002

2003

2004

UP

Lager (i miljoner ton)

12 997

14 940

10 517

12 760

Index

100

115

81

98

| (92) | Undersökningen visade att lagernivån inte kan betraktas som en relevant skadefaktor, då syftet med tillverkningen inte är att skapa lagerbehållning, och uppgifterna om tendensen när det gäller lagernivåerna nämns endast upplysningsvis. Lagernivåerna var generellt sett relativt stabila. De föll med 15 % mellan 2002 och 2003, för att därefter minska med 29 % fram till slutet av 2004 och sedan återigen öka med 21 %, så att de nådde upp till nästan samma nivå som under 2002. |
| --- | --- |

(92)

Undersökningen visade att lagernivån inte kan betraktas som en relevant skadefaktor, då syftet med tillverkningen inte är att skapa lagerbehållning, och uppgifterna om tendensen när det gäller lagernivåerna nämns endast upplysningsvis. Lagernivåerna var generellt sett relativt stabila. De föll med 15 % mellan 2002 och 2003, för att därefter minska med 29 % fram till slutet av 2004 och sedan återigen öka med 21 %, så att de nådde upp till nästan samma nivå som under 2002.

6.4   Investeringar och förmåga att anskaffa kapital

Tabell 8

Investeringar

| | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringar (i tusental euro) | 3 772 874 | 7 143 402 | 5 042 707 | 9 657 326 |
| Index | 100 | 189 | 134 | 256 |

2002

2003

2004

UP

Investeringar (i tusental euro)

3 772 874

7 143 402

5 042 707

9 657 326

Index

100

189

134

256

| (93) | Även om investeringarna steg betydligt mellan 2002 och undersökningsperioden, anses nivån och arten av investeringar (särskilt utbyte av maskiner och underhåll) ligga lågt för en så kapitalintensiv industrigren som polyesterstapelfiberindustrin. |
| --- | --- |

(93)

Även om investeringarna steg betydligt mellan 2002 och undersökningsperioden, anses nivån och arten av investeringar (särskilt utbyte av maskiner och underhåll) ligga lågt för en så kapitalintensiv industrigren som polyesterstapelfiberindustrin.

| (94) | Av undersökningen framgick att gemenskapsindustrins ekonomiska resultat försämrades, men den visade inte att dess förmåga att anskaffa kapital påverkades i väsentlig grad under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(94)

Av undersökningen framgick att gemenskapsindustrins ekonomiska resultat försämrades, men den visade inte att dess förmåga att anskaffa kapital påverkades i väsentlig grad under skadeundersökningsperioden.

6.5   Lönsamhet, avkastning på investeringar och likviditetsflöde

Tabell 9

Lönsamhet, räntabilitet och kassaflöde

| | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet för försäljningen i EU | 0,4 % | –5,6 % | –0,8 % | –4,9 % |
| Index | 100 | –1 311 | – 181 | –1 137 |
| Avkastning på totalt kapital | –0,8 % | –8,9 % | 2,1 % | –7,8 % |
| Index | – 100 | –1 094 | 265 | – 966 |
| Kassaflöde (i tusental euro) | 11 299 | 3 810 | 8 692 | –4 393 |
| Index | 100 | 34 | 77 | –39 |

2002

2003

2004

UP

Lönsamhet för försäljningen i EU

0,4 %

–5,6 %

–0,8 %

–4,9 %

Index

100

–1 311

– 181

–1 137

Avkastning på totalt kapital

–0,8 %

–8,9 %

2,1 %

–7,8 %

Index

– 100

–1 094

265

– 966

Kassaflöde (i tusental euro)

11 299

3 810

8 692

–4 393

Index

100

34

77

–39

| (95) | Gemenskapsindustrins lönsamhet föll avsevärt mellan 2002 och 2003, eftersom den minskade med 6 procentenheter. Man uppnådde nästan nollresultat i lönsamheten under 2004, men en ytterligare försämring av de ekonomiska resultaten mellan 2004 och undersökningsperioden medförde förluster på 4,9 % av omsättningen. Som en följd av detta var gemenskapsindustrins ekonomiska resultat negativa under större delen av skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(95)

Gemenskapsindustrins lönsamhet föll avsevärt mellan 2002 och 2003, eftersom den minskade med 6 procentenheter. Man uppnådde nästan nollresultat i lönsamheten under 2004, men en ytterligare försämring av de ekonomiska resultaten mellan 2004 och undersökningsperioden medförde förluster på 4,9 % av omsättningen. Som en följd av detta var gemenskapsindustrins ekonomiska resultat negativa under större delen av skadeundersökningsperioden.

| (96) | Det bör också noteras att tillverkningskostnaderna i gemenskapen ökade med 17 % under samma period. När det gäller råmaterialpriserna låg ökningen på så mycket som 30 % på global nivå. Både avkastningen på de samlade tillgångarna och kassaflödet visar samma tendenser som lönsamheten, nämligen en minskning från 2002 till 2003 följt av en förbättring mellan 2003 och 2004 och så ytterligare en kraftig minskning mellan 2004 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(96)

Det bör också noteras att tillverkningskostnaderna i gemenskapen ökade med 17 % under samma period. När det gäller råmaterialpriserna låg ökningen på så mycket som 30 % på global nivå. Både avkastningen på de samlade tillgångarna och kassaflödet visar samma tendenser som lönsamheten, nämligen en minskning från 2002 till 2003 följt av en förbättring mellan 2003 och 2004 och så ytterligare en kraftig minskning mellan 2004 och undersökningsperioden.

| (97) | Utvecklingen för gemenskapsindustrins ekonomiska resultat bör ses mot bakgrund av att en av tillverkarna inom gemenskapsindustrin beslutade att omstrukturera sin tillverkning, som framgår av skäl 84. Denna omstrukturering fick negativa följder för just denna tillverkares ekonomiska resultat, då tillverkaren använde sig av den mest effektiva tillverkningsprocessen för tillverkning av mer lönsamma varor på bekostnad av tillverkning av polyesterstapelfibrer. Därför togs ingen hänsyn till denna EG-tillverkares tillverkningskostnader vid beräkningen av den nivå för undanröjande av skada som avses i skäl 171. |
| --- | --- |

(97)

Utvecklingen för gemenskapsindustrins ekonomiska resultat bör ses mot bakgrund av att en av tillverkarna inom gemenskapsindustrin beslutade att omstrukturera sin tillverkning, som framgår av skäl 84. Denna omstrukturering fick negativa följder för just denna tillverkares ekonomiska resultat, då tillverkaren använde sig av den mest effektiva tillverkningsprocessen för tillverkning av mer lönsamma varor på bekostnad av tillverkning av polyesterstapelfibrer. Därför togs ingen hänsyn till denna EG-tillverkares tillverkningskostnader vid beräkningen av den nivå för undanröjande av skada som avses i skäl 171.

| (98) | Det är dock värt att notera att den berörda tillverkaren är ett relativt litet företag i jämförelse med andra tillverkare som omfattas av definitionen av gemenskapsindustrin, varför skadeanalysen och de tendenser som studeras där inte påverkas. |
| --- | --- |

(98)

Det är dock värt att notera att den berörda tillverkaren är ett relativt litet företag i jämförelse med andra tillverkare som omfattas av definitionen av gemenskapsindustrin, varför skadeanalysen och de tendenser som studeras där inte påverkas.

6.6   Sysselsättning, produktivitet och löner

Tabell 10

Sysselsättning, produktivitet och löner

| | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 813 | 796 | 701 | 659 |
| Index | 100 | 98 | 86 | 81 |
| Investeringar (i tusental euro) | 37 452 | 37 223 | 36 663 | 39 666 |
| Index | 100 | 99 | 98 | 106 |
| Produktivitet (i ton per anställd) | 178,7 | 179,0 | 198,9 | 198,8 |
| Index | 100 | 100 | 111 | 111 |

2002

2003

2004

UP

Antal anställda

813

796

701

659

Index

100

98

86

81

Investeringar (i tusental euro)

37 452

37 223

36 663

39 666

Index

100

99

98

106

Produktivitet (i ton per anställd)

178,7

179,0

198,9

198,8

Index

100

100

111

111

| (99) | Antalet sysselsatta i gemenskapsindustrin minskade kontinuerligt från 813 personer 2002 till 659 under undersökningsperioden, dvs. en minskning på 19 %. Denna minskning var dock mer markant än den som gällde tillverkningen, vilket medförde en produktivitetsökning på 11 % under samma period. |
| --- | --- |

(99)

Antalet sysselsatta i gemenskapsindustrin minskade kontinuerligt från 813 personer 2002 till 659 under undersökningsperioden, dvs. en minskning på 19 %. Denna minskning var dock mer markant än den som gällde tillverkningen, vilket medförde en produktivitetsökning på 11 % under samma period.

| (100) | Det bör noteras att personalkostnaderna inte kunde reduceras under skadeundersökningsperioden på grund av de utgifter på det sociala området som företagen hade i samband med reduktionen av arbetsstyrkan. |
| --- | --- |

(100)

Det bör noteras att personalkostnaderna inte kunde reduceras under skadeundersökningsperioden på grund av de utgifter på det sociala området som företagen hade i samband med reduktionen av arbetsstyrkan.

6.7   Dumpningsmarginalens storlek

| (101) | De dumpningsmarginaler som fastställs i avsnittet om dumpning är klart högre än den lägsta marginal som anges i artikel 9.3 i grundförordningen. Med tanke på omfattningen av och priser på den dumpade importen kan verkningarna av de faktiska dumpningsmarginalerna inte anses vara försumbara. |
| --- | --- |

(101)

De dumpningsmarginaler som fastställs i avsnittet om dumpning är klart högre än den lägsta marginal som anges i artikel 9.3 i grundförordningen. Med tanke på omfattningen av och priser på den dumpade importen kan verkningarna av de faktiska dumpningsmarginalerna inte anses vara försumbara.

6.8   Återhämtning från tidigare dumpning

| (102) | Trots att det infördes antidumpningsåtgärder på import av polyesterstapelfibrer med ursprung i Kina och Saudiarabien i mars 2005 (dvs. under undersökningsperioden), tyder de uppgifter om skada som inhämtades under undersökningsperioden inte på någon återhämtning efter verkningarna av tidigare dumpning. |
| --- | --- |

(102)

Trots att det infördes antidumpningsåtgärder på import av polyesterstapelfibrer med ursprung i Kina och Saudiarabien i mars 2005 (dvs. under undersökningsperioden), tyder de uppgifter om skada som inhämtades under undersökningsperioden inte på någon återhämtning efter verkningarna av tidigare dumpning.

6.9   Tillväxt

| (103) | Undersökningen visade att trots en ökning i förbrukningen på 3 % eller cirka 24 000 ton förlorade gemenskapsindustrin både i försäljningsvolym (–13 000 ton) och marknadsandelar (– 1,9 procentenheter) under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(103)

Undersökningen visade att trots en ökning i förbrukningen på 3 % eller cirka 24 000 ton förlorade gemenskapsindustrin både i försäljningsvolym (–13 000 ton) och marknadsandelar (– 1,9 procentenheter) under skadeundersökningsperioden.

7.   Slutsats om skada

| (104) | Under skadeundersökningsperioden fördubblades den dumpade importen av polyesterstapelfibrer, och marknadsandelen steg med 7 procentenheter till 15,3 % av gemenskapsmarknaden under undersökningsperioden. Efter en ökning när det gäller råmaterialpriserna på global nivå steg priset på dumpad import från de berörda länderna mellan 2004 och undersökningsperioden. Ökningen motsvarade dock inte ökningen hos råmaterialpriserna, och de dumpade priserna låg konsekvent betydligt lägre än gemenskapsindustrins priser under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(104)

Under skadeundersökningsperioden fördubblades den dumpade importen av polyesterstapelfibrer, och marknadsandelen steg med 7 procentenheter till 15,3 % av gemenskapsmarknaden under undersökningsperioden. Efter en ökning när det gäller råmaterialpriserna på global nivå steg priset på dumpad import från de berörda länderna mellan 2004 och undersökningsperioden. Ökningen motsvarade dock inte ökningen hos råmaterialpriserna, och de dumpade priserna låg konsekvent betydligt lägre än gemenskapsindustrins priser under skadeundersökningsperioden.

| (105) | Undersökningen visade att vissa skadeindikatorer för gemenskapsindustrin förblev stabila eller utvecklades positivt under skadeundersökningsperioden, t.ex. kapacitetsutnyttjande, investeringar och produktivitet. |
| --- | --- |

(105)

Undersökningen visade att vissa skadeindikatorer för gemenskapsindustrin förblev stabila eller utvecklades positivt under skadeundersökningsperioden, t.ex. kapacitetsutnyttjande, investeringar och produktivitet.

| (106) | Det är dock tydligt att det har pågått en generell försämring av gemenskapsindustrins ekonomiska situation från 2002 och fram till undersökningsperioden: tillverkningen, tillverkningskapaciteten, marknadsandelen, försäljningsvolymen och sysselsättningen har alla sjunkit. Minskningen i försäljningsvolym visar också att gemenskapsindustrin inte kunde utnyttja den ökade efterfrågan på sin hemmamarknad. Undersökningen visade också på en kraftig försämring av gemenskapsindustrins ekonomiska situation: den led förluster under större delen av skadeundersökningsperioden, medan avkastningen på investeringar och kassaflödet från driftsverksamhet följde samma negativa tendens. |
| --- | --- |

(106)

Det är dock tydligt att det har pågått en generell försämring av gemenskapsindustrins ekonomiska situation från 2002 och fram till undersökningsperioden: tillverkningen, tillverkningskapaciteten, marknadsandelen, försäljningsvolymen och sysselsättningen har alla sjunkit. Minskningen i försäljningsvolym visar också att gemenskapsindustrin inte kunde utnyttja den ökade efterfrågan på sin hemmamarknad. Undersökningen visade också på en kraftig försämring av gemenskapsindustrins ekonomiska situation: den led förluster under större delen av skadeundersökningsperioden, medan avkastningen på investeringar och kassaflödet från driftsverksamhet följde samma negativa tendens.

| (107) | Trots en ökning på 12 % mellan 2002 och undersökningsperioden var det inte möjligt för gemenskapsindustrin att ta ut försäljningspriser som motsvarade den ökning i råmaterialpriserna på 30 % som inträffade vid samma tidpunkt. Det konstaterades dessutom att priserna på importen från de berörda länderna underskred gemenskapsindustrins priser med över 40 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(107)

Trots en ökning på 12 % mellan 2002 och undersökningsperioden var det inte möjligt för gemenskapsindustrin att ta ut försäljningspriser som motsvarade den ökning i råmaterialpriserna på 30 % som inträffade vid samma tidpunkt. Det konstaterades dessutom att priserna på importen från de berörda länderna underskred gemenskapsindustrins priser med över 40 % under undersökningsperioden.

| (108) | Med hänsyn till minskningen i marknadsandelar och försäljningsvolym samt gemenskapsindustrins negativa ekonomiska resultat särskilt under undersökningsperioden, dras provisoriskt slutsatsen att gemenskapsindustrin har lidit väsentlig skada, i enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(108)

Med hänsyn till minskningen i marknadsandelar och försäljningsvolym samt gemenskapsindustrins negativa ekonomiska resultat särskilt under undersökningsperioden, dras provisoriskt slutsatsen att gemenskapsindustrin har lidit väsentlig skada, i enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen.

E.   ORSAKSSAMBAND

| (109) | I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit hade vållats av den dumpade importen från de berörda länderna. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även andra faktorer som kunde ha vållat gemenskapsindustrin skada, för att säkerställa att den skada som eventuellt vållats av dessa faktorer inte oriktigt tillskrevs den dumpade importen. |
| --- | --- |

(109)

I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit hade vållats av den dumpade importen från de berörda länderna. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även andra faktorer som kunde ha vållat gemenskapsindustrin skada, för att säkerställa att den skada som eventuellt vållats av dessa faktorer inte oriktigt tillskrevs den dumpade importen.

1.   Den dumpade importens verkan

| (110) | Under skadeundersökningsperioden ökade volymen av dumpad import med ursprung i de berörda länderna dramatiskt. Som framgår av tabell 2 i skäl 76 fördubblades den berörda importen mellan 2002 och undersökningsperioden, dvs. en ökning från 62 000 ton år 2002 till omkring 127 000 ton under undersökningsperioden. Under samma period skedde en kraftig ökning av marknadsandelen med 7 procentenheter, från 8 % till över 15 %. |
| --- | --- |

(110)

Under skadeundersökningsperioden ökade volymen av dumpad import med ursprung i de berörda länderna dramatiskt. Som framgår av tabell 2 i skäl 76 fördubblades den berörda importen mellan 2002 och undersökningsperioden, dvs. en ökning från 62 000 ton år 2002 till omkring 127 000 ton under undersökningsperioden. Under samma period skedde en kraftig ökning av marknadsandelen med 7 procentenheter, från 8 % till över 15 %.

| (111) | Den största ökningen av dumpad import skedde mellan 2004 och undersökningsperioden när volymen ökade med 75 % och marknadsandelen ökade med 6,5 procentenheter. Den kraftiga ökningen av dumpad import sammanföll med försämringen av gemenskapsindustrins ekonomiska situation. Det framgick av undersökningen att de flesta skadeindikatorerna för gemenskapsindustrin, särskilt produktion, produktionskapacitet, försäljningsvolym, marknadsandel och lönsamhet, visade en kraftig försämring mellan 2004 och undersökningsperioden, dvs. under den period som volymökningen av dumpad import var som störst. |
| --- | --- |

(111)

Den största ökningen av dumpad import skedde mellan 2004 och undersökningsperioden när volymen ökade med 75 % och marknadsandelen ökade med 6,5 procentenheter. Den kraftiga ökningen av dumpad import sammanföll med försämringen av gemenskapsindustrins ekonomiska situation. Det framgick av undersökningen att de flesta skadeindikatorerna för gemenskapsindustrin, särskilt produktion, produktionskapacitet, försäljningsvolym, marknadsandel och lönsamhet, visade en kraftig försämring mellan 2004 och undersökningsperioden, dvs. under den period som volymökningen av dumpad import var som störst.

| (112) | Detta gäller särskilt produktionen som minskade med 6 %, försäljningsvolymen som minskade med 11 %, marknadsandelen som minskade med 1,9 procentenheter och lönsamheten som minskade med 5,7 procentenheter mellan 2004 och undersökningsperioden. Detta skedde samtidigt som priset på den dumpade importen avsevärt understeg gemenskapsindustrins priser (med över 40 %). Följden av den illojala prissättningen var att gemenskapsindustrin inte kunde höja sina priser och inte ens kunde täcka kostnaden för de ökade råvarupriserna. Detta bekräftades ytterligare genom gemenskapsindustrins betydande förluster under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(112)

Detta gäller särskilt produktionen som minskade med 6 %, försäljningsvolymen som minskade med 11 %, marknadsandelen som minskade med 1,9 procentenheter och lönsamheten som minskade med 5,7 procentenheter mellan 2004 och undersökningsperioden. Detta skedde samtidigt som priset på den dumpade importen avsevärt understeg gemenskapsindustrins priser (med över 40 %). Följden av den illojala prissättningen var att gemenskapsindustrin inte kunde höja sina priser och inte ens kunde täcka kostnaden för de ökade råvarupriserna. Detta bekräftades ytterligare genom gemenskapsindustrins betydande förluster under undersökningsperioden.

| (113) | På grundval av ovanstående omständigheter och överväganden är det tydligt att den kraftiga ökningen av dumpad lågprisimport från de berörda länderna sammanföll med att gemenskapsindustrins situation försämrades. Den dumpade importens negativa inverkan var särskilt framträdande från 2004 fram till undersökningsperioden och spelade en avgörande roll för gemenskapsindustrins försämrade ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(113)

På grundval av ovanstående omständigheter och överväganden är det tydligt att den kraftiga ökningen av dumpad lågprisimport från de berörda länderna sammanföll med att gemenskapsindustrins situation försämrades. Den dumpade importens negativa inverkan var särskilt framträdande från 2004 fram till undersökningsperioden och spelade en avgörande roll för gemenskapsindustrins försämrade ekonomiska situation.

2.   Verkningar av andra faktorer

2.1   Förbrukningens utveckling

| (114) | Mellan 2002 och undersökningsperioden ökade gemenskapens förbrukning med mer än 3 %. Utvecklingen av förbrukningen bidrog följaktligen inte till den skada som gemenskapsindustrin led. Tvärtom kunde gemenskapsindustrin under normala marknadsförhållanden ha förväntat sig ökade försäljningsvolymer. |
| --- | --- |

(114)

Mellan 2002 och undersökningsperioden ökade gemenskapens förbrukning med mer än 3 %. Utvecklingen av förbrukningen bidrog följaktligen inte till den skada som gemenskapsindustrin led. Tvärtom kunde gemenskapsindustrin under normala marknadsförhållanden ha förväntat sig ökade försäljningsvolymer.

2.2   Import från andra tredjeländer

| (115) | Importen från tredje länder som inte berörs av denna undersökning visade följande utveckling under skadeundersökningsperioden: |
| --- | --- |

(115)

Importen från tredje länder som inte berörs av denna undersökning visade följande utveckling under skadeundersökningsperioden:

2.3   Import från andra länder som omfattas av antidumpningstullar

Tabell 11

Import från andra länder som omfattas av antidumpningstullar

| Importvolym i ton | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Australien | 145 | 2 | 13 | 0 |
| Vitryssland | 0 | 75 | 171 | 73 |
| Kina | 24 722 | 33 194 | 45 313 | 36 530 |
| Indien | 474 | 258 | 510 | 336 |
| Indonesien | 1 423 | 285 | 493 | 234 |
| Sydkorea | 97 980 | 87 525 | 108 572 | 106 222 |
| Saudiarabien | 16 859 | 21 816 | 27 096 | 6 383 |
| Thailand | 472 | 10 | 41 | 2 |
| Totalt | 142 075 | 143 164 | 182 209 | 149 779 |
| Källa: Eurostat |

Importvolym i ton

2002

2003

2004

UP

Australien

145

2

13

0

Vitryssland

0

75

171

73

Kina

24 722

33 194

45 313

36 530

Indien

474

258

510

336

Indonesien

1 423

285

493

234

Sydkorea

97 980

87 525

108 572

106 222

Saudiarabien

16 859

21 816

27 096

6 383

Thailand

472

10

41

2

Totalt

142 075

143 164

182 209

149 779

Källa: Eurostat

Tabell 12

Marknadsandel för andra länder som omfattas av antidumpningstullar

| Marknadsandel | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Australien | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % |
| Vitryssland | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % |
| Kina | 3 % | 4 % | 5 % | 4 % |
| Indien | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % |
| Indonesien | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % |
| Sydkorea | 12 % | 11 % | 13 % | 13 % |
| Saudiarabien | 2 % | 3 % | 3 % | 1 % |
| Thailand | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % |
| Totalt | 18 % | 19 % | 22 % | 18 % |
| Källa: Eurostat |

Marknadsandel

2002

2003

2004

UP

Australien

0 %

0 %

0 %

0 %

Vitryssland

0 %

0 %

0 %

0 %

Kina

3 %

4 %

5 %

4 %

Indien

0 %

0 %

0 %

0 %

Indonesien

0 %

0 %

0 %

0 %

Sydkorea

12 %

11 %

13 %

13 %

Saudiarabien

2 %

3 %

3 %

1 %

Thailand

0 %

0 %

0 %

0 %

Totalt

18 %

19 %

22 %

18 %

Källa: Eurostat

| (116) | Som framgår av tabellen ovan förblev marknadsandelen för de länder som omfattas av antidumpningstullar stabil mellan 2002 och undersökningsperioden. Mellan 2002 och 2004 ökade den med 4 procentenheter men återgick därefter till 2002 års nivå. Importen från alla de länder som omfattas av antidumpningsåtgärder minskade mellan 2004 och undersökningsperioden. Importvolymen minskade med 18 % och marknadsandelen med 4 procentenheter. |
| --- | --- |

(116)

Som framgår av tabellen ovan förblev marknadsandelen för de länder som omfattas av antidumpningstullar stabil mellan 2002 och undersökningsperioden. Mellan 2002 och 2004 ökade den med 4 procentenheter men återgick därefter till 2002 års nivå. Importen från alla de länder som omfattas av antidumpningsåtgärder minskade mellan 2004 och undersökningsperioden. Importvolymen minskade med 18 % och marknadsandelen med 4 procentenheter.

| (117) | Mot bakgrund av ovanstående dras den preliminära slutsatsen att importen från de tredjeländer som omfattas av antidumpningsåtgärder inte har haft någon betydande inverkan på den skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(117)

Mot bakgrund av ovanstående dras den preliminära slutsatsen att importen från de tredjeländer som omfattas av antidumpningsåtgärder inte har haft någon betydande inverkan på den skada som gemenskapsindustrin lidit.

2.4   Import från andra tredjeländer som inte omfattas av antidumpningstullar

Tabell 13

Import från andra tredjeländer som inte omfattas av antidumpningstullar

| | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym i ton | 64 305 | 63 720 | 86 359 | 92 775 |
| Pris per enhet (euro/ton) | 1 346 | 1 210 | 1 139 | 1 257 |
| Marknadsandel | 8 % | 8 % | 10 % | 11 % |
| varav Nigeria |
| Importvolym i ton | 6 677 | 8 173 | 11 834 | 10 901 |
| — | Pris (euro/ton) |

2002

2003

2004

UP

Importvolym i ton

64 305

63 720

86 359

92 775

Pris per enhet (euro/ton)

1 346

1 210

1 139

1 257

Marknadsandel

8 %

8 %

10 %

11 %

varav Nigeria

Importvolym i ton

6 677

8 173

11 834

10 901

—

Pris (euro/ton)

1 063

947

995

1 218

| — | Market share |
| --- | --- |

—

Market share

1 %

1 %

1 %

1 %

varav Turkiet

Importvolym i ton

20 157

15 922

38 188

37 742

| — | Pris (euro/ton) |
| --- | --- |

—

Pris (euro/ton)

1 116

1 061

1 067

1 204

| — | Marknadsandel |
| --- | --- |

—

Marknadsandel

2 %

2 %

5 %

5 %

| (118) | Importen från andra tredjeländer som inte omfattades av antidumpningstullar minskade något mellan 2002 och 2003 och ökade därefter med 45 % mellan 2003 och undersökningsperioden. Även om deras priser minskade med 7 % mellan 2002 och undersökningsperioden låg de emellertid fortfarande 9 % högre än de berörda ländernas priser under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(118)

Importen från andra tredjeländer som inte omfattades av antidumpningstullar minskade något mellan 2002 och 2003 och ökade därefter med 45 % mellan 2003 och undersökningsperioden. Även om deras priser minskade med 7 % mellan 2002 och undersökningsperioden låg de emellertid fortfarande 9 % högre än de berörda ländernas priser under undersökningsperioden.

| (119) | Endast två länder, Turkiet och Nigeria, hade en marknadsandel på minst 2 %. |
| --- | --- |

(119)

Endast två länder, Turkiet och Nigeria, hade en marknadsandel på minst 2 %.

| (120) | Det bör dock noteras att deras priser ökade med 8 respektive 15 % mellan 2002 och undersökningsperioden och ökningen var ännu kraftigare, 13 respektive 22 %, mellan 2004 och undersökningsperioden, medan de berörda ländernas priser under samma period endast ökade med 10 %. Deras priser var dessutom i genomsnitt 4 % högre än de priser som exportörer i Taiwan och Malaysia tog ut under undersökningsperioden. Trots att volymen polyesterstapelfibrer från Turkiet och Nigeria ökade betydligt mellan 2002 och undersökningsperioden, stod de två länderna endast för 10,1 respektive 2,7 % av gemenskapens import, och endast Turkiet ökade sin marknadsandel något (3 procentenheter) under denna tidsperiod. Importen från Nigeria kan därför inte ha bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(120)

Det bör dock noteras att deras priser ökade med 8 respektive 15 % mellan 2002 och undersökningsperioden och ökningen var ännu kraftigare, 13 respektive 22 %, mellan 2004 och undersökningsperioden, medan de berörda ländernas priser under samma period endast ökade med 10 %. Deras priser var dessutom i genomsnitt 4 % högre än de priser som exportörer i Taiwan och Malaysia tog ut under undersökningsperioden. Trots att volymen polyesterstapelfibrer från Turkiet och Nigeria ökade betydligt mellan 2002 och undersökningsperioden, stod de två länderna endast för 10,1 respektive 2,7 % av gemenskapens import, och endast Turkiet ökade sin marknadsandel något (3 procentenheter) under denna tidsperiod. Importen från Nigeria kan därför inte ha bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit.

| (121) | När det gäller Turkiet bör det nämnas att ett av de klagande företag som ingår i definitionen av gemenskapsindustrin och som är närstående den turkiska exporterande tillverkaren står för merparten av gemenskapens import av polyesterfibrer. Dessa inköp syftade till att komplettera gemenskapstillverkarens produktsortiment vid intensiv efterfrågan på marknaden. Anledningen till importen var inte heller att investeringsprojekt hade slopats eller försenats, vilket kunde ha resulterat i minskad produktionskapacitet hos det i gemenskapen närstående företaget. Därför dras slutsatsen att de turkiska produkterna kompletterade gemenskapsindustrins produktsortiment och gav den möjlighet att erbjuda kunderna ett bredare sortiment samt att de inte påverkade gemenskapsindustrin negativt. |
| --- | --- |

(121)

När det gäller Turkiet bör det nämnas att ett av de klagande företag som ingår i definitionen av gemenskapsindustrin och som är närstående den turkiska exporterande tillverkaren står för merparten av gemenskapens import av polyesterfibrer. Dessa inköp syftade till att komplettera gemenskapstillverkarens produktsortiment vid intensiv efterfrågan på marknaden. Anledningen till importen var inte heller att investeringsprojekt hade slopats eller försenats, vilket kunde ha resulterat i minskad produktionskapacitet hos det i gemenskapen närstående företaget. Därför dras slutsatsen att de turkiska produkterna kompletterade gemenskapsindustrins produktsortiment och gav den möjlighet att erbjuda kunderna ett bredare sortiment samt att de inte påverkade gemenskapsindustrin negativt.

| (122) | Mot bakgrund av ovanstående dras den preliminära slutsatsen att importen från de tredjeländer som inte omfattas av antidumpningsåtgärder inte har haft någon betydande inverkan på den skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(122)

Mot bakgrund av ovanstående dras den preliminära slutsatsen att importen från de tredjeländer som inte omfattas av antidumpningsåtgärder inte har haft någon betydande inverkan på den skada som gemenskapsindustrin lidit.

2.5   Övriga gemenskapstillverkare

| (123) | De andra gemenskapstillverkarna av den berörda produkten hade en marknadsandel på 41 % under undersökningsperioden. Deras försäljningsvolym minskade med 15 % och deras marknadsandel med 9 procentenheter under denna period. Det tyder på att de befinner sig i ungefär samma situation som gemenskapsindustrin, dvs. att de har lidit skada på grund av den dumpade importen. Därför kan man inte dra slutsatsen att de andra tillverkarna i gemenskapen har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada. |
| --- | --- |

(123)

De andra gemenskapstillverkarna av den berörda produkten hade en marknadsandel på 41 % under undersökningsperioden. Deras försäljningsvolym minskade med 15 % och deras marknadsandel med 9 procentenheter under denna period. Det tyder på att de befinner sig i ungefär samma situation som gemenskapsindustrin, dvs. att de har lidit skada på grund av den dumpade importen. Därför kan man inte dra slutsatsen att de andra tillverkarna i gemenskapen har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada.

2.6   Fluktuationer i råvarupriser

| (124) | Eftersom råvarukostnaden utgör en väsentlig del (omkring 60 %) av den totala produktionskostnaden för polyesterstapelfibrer undersöktes det även om den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit hade orsakats av en eventuell ökning av råvarupriserna. Så kallade nya polyesterstapelfibrer tillverkas av oljebaserade produkter (monoetenglykol och renad tereftalsyra). De kan också tillverkas av återvunnet material (PET-flaskor och annat avfall). Slutligen kan polyesterstapelfibrer tillverkas av en kombination av de båda typerna av råvaror, dvs. både oljebaserade produkter och återvunnet polyetentereftalat-avfall. |
| --- | --- |

(124)

Eftersom råvarukostnaden utgör en väsentlig del (omkring 60 %) av den totala produktionskostnaden för polyesterstapelfibrer undersöktes det även om den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit hade orsakats av en eventuell ökning av råvarupriserna. Så kallade nya polyesterstapelfibrer tillverkas av oljebaserade produkter (monoetenglykol och renad tereftalsyra). De kan också tillverkas av återvunnet material (PET-flaskor och annat avfall). Slutligen kan polyesterstapelfibrer tillverkas av en kombination av de båda typerna av råvaror, dvs. både oljebaserade produkter och återvunnet polyetentereftalat-avfall.

| (125) | Eftersom monoetenglykol och renad tereftalsyra är oljebaserade produkter beror deras priser på prisfluktuationerna för olja. Som nämns i rådets förordning (EG) nr 428/2005 (6) ökade priserna på monoetenglykol och renad tereftalsyra med 14 % mellan 2002 och slutet av 2003. På grundval av olika inlagor med hänvisningar till internationella källor som innehöll uppgifter om prisutvecklingen för monoetenglykol och renad tereftalsyra konstaterades att priserna för dessa hade ökat med 25 respektive 29 % mellan 2003 och mitten av undersökningsperioden, dvs. en ökning med omkring 40 % mellan 2002 och mitten av 2005. |
| --- | --- |

(125)

Eftersom monoetenglykol och renad tereftalsyra är oljebaserade produkter beror deras priser på prisfluktuationerna för olja. Som nämns i rådets förordning (EG) nr 428/2005 (6) ökade priserna på monoetenglykol och renad tereftalsyra med 14 % mellan 2002 och slutet av 2003. På grundval av olika inlagor med hänvisningar till internationella källor som innehöll uppgifter om prisutvecklingen för monoetenglykol och renad tereftalsyra konstaterades att priserna för dessa hade ökat med 25 respektive 29 % mellan 2003 och mitten av undersökningsperioden, dvs. en ökning med omkring 40 % mellan 2002 och mitten av 2005.

| (126) | Uppgifter från Eurostat visade till och med att priserna för monoetenglykol och renad tereftalsyra hade ökat med 75 respektive 36 % mellan 2002 och undersökningsperioden. Denna utvecklingstendens bekräftades även av de uppgifter som lämnats av den enda samarbetsvilliga råvaruleverantören. |
| --- | --- |

(126)

Uppgifter från Eurostat visade till och med att priserna för monoetenglykol och renad tereftalsyra hade ökat med 75 respektive 36 % mellan 2002 och undersökningsperioden. Denna utvecklingstendens bekräftades även av de uppgifter som lämnats av den enda samarbetsvilliga råvaruleverantören.

| (127) | Som framgår av skäl 95 ökade den totala produktionskostnaden med 17 % mellan 2002 och undersökningsperioden. Detta visar att gemenskapsindustrin har satsat på rationaliseringar för att förbättra sin effektivitet och särskilt kompensera verkningarna av den ökning av råvarupriset som nämns i skäl 124 och 125. Det bekräftas också av den produktivitetsökning som framgår av skäl 99. Trots gemenskapsindustrins rationaliseringsinsatser och det faktum att fibrer är priskänsliga produkter ledde de ökade råvarupriserna inte till en motsvarande ökning av det genomsnittliga försäljningspriset på gemenskapstillverkade polyesterstapelfibrer, som endast ökade med 9 % mellan 2002 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(127)

Som framgår av skäl 95 ökade den totala produktionskostnaden med 17 % mellan 2002 och undersökningsperioden. Detta visar att gemenskapsindustrin har satsat på rationaliseringar för att förbättra sin effektivitet och särskilt kompensera verkningarna av den ökning av råvarupriset som nämns i skäl 124 och 125. Det bekräftas också av den produktivitetsökning som framgår av skäl 99. Trots gemenskapsindustrins rationaliseringsinsatser och det faktum att fibrer är priskänsliga produkter ledde de ökade råvarupriserna inte till en motsvarande ökning av det genomsnittliga försäljningspriset på gemenskapstillverkade polyesterstapelfibrer, som endast ökade med 9 % mellan 2002 och undersökningsperioden.

| (128) | Det är också värt att notera att alla producenter i hela världen, dvs. även producenterna i de berörda länderna, erfor en liknande ökning av råvarupriserna eftersom fibrer är en råvara som man handlar med i hela världen. Det står därför klart att producenterna i de berörda länderna inte väsentligen ökade sina exportpriser till gemenskapen som en följd av den utvecklingen. Det anses därför att den låga prisnivån på export från de berörda länderna har haft en återhållande effekt på prisnivån och lett till att gemenskapsindustrin inte kunnat höja sina försäljningspriser tillräckligt. Om man hade gjort det skulle förlusten av kunder och marknadsandelar varit större. |
| --- | --- |

(128)

Det är också värt att notera att alla producenter i hela världen, dvs. även producenterna i de berörda länderna, erfor en liknande ökning av råvarupriserna eftersom fibrer är en råvara som man handlar med i hela världen. Det står därför klart att producenterna i de berörda länderna inte väsentligen ökade sina exportpriser till gemenskapen som en följd av den utvecklingen. Det anses därför att den låga prisnivån på export från de berörda länderna har haft en återhållande effekt på prisnivån och lett till att gemenskapsindustrin inte kunnat höja sina försäljningspriser tillräckligt. Om man hade gjort det skulle förlusten av kunder och marknadsandelar varit större.

| (129) | Det anses därför att även om ökningen av råvarukostnader till synes kan ha bidragit till den skada som gemenskapsindustrin har lidit är det inte den verkliga orsaken till skadan. Det är i stället förekomsten av dumpad lågprisimport som har gjort att gemenskapsindustrin inte kunnat anpassa sina priser till de ökade kostnaderna och som därigenom har vållat väsentlig skada. |
| --- | --- |

(129)

Det anses därför att även om ökningen av råvarukostnader till synes kan ha bidragit till den skada som gemenskapsindustrin har lidit är det inte den verkliga orsaken till skadan. Det är i stället förekomsten av dumpad lågprisimport som har gjort att gemenskapsindustrin inte kunnat anpassa sina priser till de ökade kostnaderna och som därigenom har vållat väsentlig skada.

2.7   Fluktuationer i växelkurser

| (130) | Några berörda parter hävdade att prisutvecklingen för den berörda importen påverkades av utvecklingen av euron i förhållande till US-dollarn. Det är sant att dollarns värde kontinuerligt minskade mellan 2002 och undersökningsperioden, från 1,06 euro till 0,79 euro, vilket motsvarar en minskning med 25 %. |
| --- | --- |

(130)

Några berörda parter hävdade att prisutvecklingen för den berörda importen påverkades av utvecklingen av euron i förhållande till US-dollarn. Det är sant att dollarns värde kontinuerligt minskade mellan 2002 och undersökningsperioden, från 1,06 euro till 0,79 euro, vilket motsvarar en minskning med 25 %.

| (131) | Det måste fastställas inom ramen för undersökningen huruvida den dumpade importen (med avseende på priser eller omfattning) vållade gemenskapsindustrin väsentlig skada eller om den väsentliga skadan berodde på andra faktorer. Enligt artikel 3.6 i grundförordningen skall det påvisas att prisnivån för den dumpade importen vållar skada. Det är endast en skillnad mellan prisnivåer som avses i artikeln, och en analys av de faktorer som påverkar prisernas nivå behöver alltså inte göras. |
| --- | --- |

(131)

Det måste fastställas inom ramen för undersökningen huruvida den dumpade importen (med avseende på priser eller omfattning) vållade gemenskapsindustrin väsentlig skada eller om den väsentliga skadan berodde på andra faktorer. Enligt artikel 3.6 i grundförordningen skall det påvisas att prisnivån för den dumpade importen vållar skada. Det är endast en skillnad mellan prisnivåer som avses i artikeln, och en analys av de faktorer som påverkar prisernas nivå behöver alltså inte göras.

| (132) | Den dumpade importens faktiska effekter på gemenskapsindustrins priser undersöks i huvudsak genom att man fastställer prisunderskridande, prisnedgång och pristryck. För det ändamålet jämförs de dumpade exportpriserna med gemenskapsindustrins försäljningspriser. Ibland kan det bli nödvändigt att räkna om de exportpriser som används för skadeberäkningarna till en annan valuta så att siffrorna blir jämförbara. Genom användningen av växelkurser i detta sammanhang säkerställs alltså endast att prisskillnaden fastställts på jämförbara grunder. Det är därför uppenbart att växelkursen i princip inte kan utgöra en av skadefaktorerna. |
| --- | --- |

(132)

Den dumpade importens faktiska effekter på gemenskapsindustrins priser undersöks i huvudsak genom att man fastställer prisunderskridande, prisnedgång och pristryck. För det ändamålet jämförs de dumpade exportpriserna med gemenskapsindustrins försäljningspriser. Ibland kan det bli nödvändigt att räkna om de exportpriser som används för skadeberäkningarna till en annan valuta så att siffrorna blir jämförbara. Genom användningen av växelkurser i detta sammanhang säkerställs alltså endast att prisskillnaden fastställts på jämförbara grunder. Det är därför uppenbart att växelkursen i princip inte kan utgöra en av skadefaktorerna.

| (133) | Stöd för ovanstående finns i artikel 3.7 i grundförordningen, som rör andra kända faktorer än dumpad import. I uppräkningen i denna artikel av andra kända faktorer nämns inte någon enda faktor som påverkar priset på den dumpade importen. Sammanfattningsvis kan konstateras att det, om exporten dumpas – och även om den gynnats av en förmånlig utveckling av växelkursen – är svårt att förstå hur utvecklingen av växelkursen skulle kunna utgöra ännu en skadefaktor. |
| --- | --- |

(133)

Stöd för ovanstående finns i artikel 3.7 i grundförordningen, som rör andra kända faktorer än dumpad import. I uppräkningen i denna artikel av andra kända faktorer nämns inte någon enda faktor som påverkar priset på den dumpade importen. Sammanfattningsvis kan konstateras att det, om exporten dumpas – och även om den gynnats av en förmånlig utveckling av växelkursen – är svårt att förstå hur utvecklingen av växelkursen skulle kunna utgöra ännu en skadefaktor.

| (134) | Analysen av de faktorer – växelkursfluktuationer eller andra faktorer – som påverkar priset på den dumpade importen kan därför inte vara avgörande. En sådan analys skulle gå utöver grundförordningens krav. |
| --- | --- |

(134)

Analysen av de faktorer – växelkursfluktuationer eller andra faktorer – som påverkar priset på den dumpade importen kan därför inte vara avgörande. En sådan analys skulle gå utöver grundförordningens krav.

| (135) | Utan att det påverkar ovanstående bör i alla händelser varje påstående om att eurons ökade värde i förhållande till US-dollarn skulle vara en orsak till den skada som gemenskapsindustrin lidit, vara relevant endast avseende den period under vilken värdestegringen inträffade, dvs. från och med 2002 till och med 2004, och då särskilt under de första två åren när kursskillnaderna mellan de båda valutorna var särskilt markanta. Det är värt att notera att den berörda importen minskade med 5 % mellan 2002 och 2003 samtidigt som den kraftigaste värdeminskningen av US-dollarn gentemot euron (16 %) ägde rum. Samtidigt som US-dollarns värde minskade med 25 % mellan 2002 och 2004 ökade den berörda importen med endast 16 %, och när dollarns värde minskade med ytterligare 2 % mellan 2004 och 2005 ökade den berörda importen med 75 %. |
| --- | --- |

(135)

Utan att det påverkar ovanstående bör i alla händelser varje påstående om att eurons ökade värde i förhållande till US-dollarn skulle vara en orsak till den skada som gemenskapsindustrin lidit, vara relevant endast avseende den period under vilken värdestegringen inträffade, dvs. från och med 2002 till och med 2004, och då särskilt under de första två åren när kursskillnaderna mellan de båda valutorna var särskilt markanta. Det är värt att notera att den berörda importen minskade med 5 % mellan 2002 och 2003 samtidigt som den kraftigaste värdeminskningen av US-dollarn gentemot euron (16 %) ägde rum. Samtidigt som US-dollarns värde minskade med 25 % mellan 2002 och 2004 ökade den berörda importen med endast 16 %, och när dollarns värde minskade med ytterligare 2 % mellan 2004 och 2005 ökade den berörda importen med 75 %.

| (136) | Dessutom har den stärkta euron även gynnat import från andra länder än dem för vilka dumpning konstaterats. Importökningen från andra länder var emellertid betydligt jämnare än den från de berörda länderna och låg mer i linje med växelkursfluktuationerna. Den ökade med 35 % mellan 2002 och 2004 när dollarn sjönk med 25 % (samtidigt som den berörda importen ökade med 17 %) och ökade med endast 7 % mellan 2004 och undersökningsperioden när dollarn sjönk med ytterligare 2 % (och den berörda importen ökade med 75 %). |
| --- | --- |

(136)

Dessutom har den stärkta euron även gynnat import från andra länder än dem för vilka dumpning konstaterats. Importökningen från andra länder var emellertid betydligt jämnare än den från de berörda länderna och låg mer i linje med växelkursfluktuationerna. Den ökade med 35 % mellan 2002 och 2004 när dollarn sjönk med 25 % (samtidigt som den berörda importen ökade med 17 %) och ökade med endast 7 % mellan 2004 och undersökningsperioden när dollarn sjönk med ytterligare 2 % (och den berörda importen ökade med 75 %).

| (137) | Det faktum att växelkurserna och importen från de berörda länderna följde olika tendenser (mellan 2002 och 2003) eller samma tendenser men i olika utsträckning (mellan 2004 och undersökningsperioden) tyder på att växelkursfluktuationer, i motsats till vad som hävdats av några berörda parter, inte kan anses vara en orsak till det mycket kraftiga inflödet av dumpad import från de berörda länderna. |
| --- | --- |

(137)

Det faktum att växelkurserna och importen från de berörda länderna följde olika tendenser (mellan 2002 och 2003) eller samma tendenser men i olika utsträckning (mellan 2004 och undersökningsperioden) tyder på att växelkursfluktuationer, i motsats till vad som hävdats av några berörda parter, inte kan anses vara en orsak till det mycket kraftiga inflödet av dumpad import från de berörda länderna.

2.8   Bristande omstrukturering av gemenskapsindustrin

| (138) | Vissa berörda parter hävdade att gemenskapsindustrin var oförmögen att omstrukturera sin verksamhet och till fullo utnyttja de antidumpningstullar som under många år tillämpats för en lång rad tredjeländer. |
| --- | --- |

(138)

Vissa berörda parter hävdade att gemenskapsindustrin var oförmögen att omstrukturera sin verksamhet och till fullo utnyttja de antidumpningstullar som under många år tillämpats för en lång rad tredjeländer.

| (139) | Det bör dock noteras att gemenskapsindustrin under dessa år har lidit av den snedvridning av handeln och de dumpade priser som tredjeländerna i sin tur har tillämpat. Gemenskapsmarknaden har systematiskt utsatts för denna snedvridning och det har hindrat gemenskapsindustrin från att hämta sig från dumpningen och fatta affärsbeslut på en solid grund. Detta har inneburit att industrin inte haft den förutsägbarhet som behövs för långsiktiga beslut. |
| --- | --- |

(139)

Det bör dock noteras att gemenskapsindustrin under dessa år har lidit av den snedvridning av handeln och de dumpade priser som tredjeländerna i sin tur har tillämpat. Gemenskapsmarknaden har systematiskt utsatts för denna snedvridning och det har hindrat gemenskapsindustrin från att hämta sig från dumpningen och fatta affärsbeslut på en solid grund. Detta har inneburit att industrin inte haft den förutsägbarhet som behövs för långsiktiga beslut.

| (140) | Dessutom har gemenskapsindustrin genomfört omstruktureringsinsatser (se skäl 126) som gjort det möjligt att öka produktiviteten och kompensera för de ökade råvarupriserna. Detta genomfördes samtidigt som det förekom dumpad import, vilket visar att industrin är livskraftig och kan vara lönsam om rättvisa konkurrensvillkor återupprättas på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(140)

Dessutom har gemenskapsindustrin genomfört omstruktureringsinsatser (se skäl 126) som gjort det möjligt att öka produktiviteten och kompensera för de ökade råvarupriserna. Detta genomfördes samtidigt som det förekom dumpad import, vilket visar att industrin är livskraftig och kan vara lönsam om rättvisa konkurrensvillkor återupprättas på gemenskapsmarknaden.

3.   Slutsats beträffande orsakssamband

| (141) | På grundval av denna analys, där man har redogjort för verkningarna av alla kända faktorer av betydelse för gemenskapsindustrins situation och avgränsat den dumpade importens skadliga verkningar, dras därför den preliminära slutsatsen att det finns ett orsakssamband mellan dumpad import och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin vållats i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. Denna slutsats grundar sig på å ena sidan den berörda importens betydande volymökning och ökade marknadsandel, åtföljda av ett betydande prisunderskridande, och å andra sidan förlust av marknadsandelar och därav följande försämrade ekonomiska situation. Alla dessa händelser sammanföll tidsmässigt. Ingen av de andra faktorer som undersöktes skulle kunna ha förklarat gemenskapsindustrins försämrade situation. |
| --- | --- |

(141)

På grundval av denna analys, där man har redogjort för verkningarna av alla kända faktorer av betydelse för gemenskapsindustrins situation och avgränsat den dumpade importens skadliga verkningar, dras därför den preliminära slutsatsen att det finns ett orsakssamband mellan dumpad import och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin vållats i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. Denna slutsats grundar sig på å ena sidan den berörda importens betydande volymökning och ökade marknadsandel, åtföljda av ett betydande prisunderskridande, och å andra sidan förlust av marknadsandelar och därav följande försämrade ekonomiska situation. Alla dessa händelser sammanföll tidsmässigt. Ingen av de andra faktorer som undersöktes skulle kunna ha förklarat gemenskapsindustrins försämrade situation.

F.   GEMENSKAPENS INTRESSE

1.   Inledande anmärkning

| (142) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen övervägde man om det trots slutsatsen om skadlig dumpning fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att införa antidumpningsåtgärder i detta särskilda fall. Gemenskapens intresse fastställdes på grundval av en undersökning av alla berörda parters intressen, dvs. gemenskapsindustrins, importörernas, handlarnas samt produktanvändarnas intresse. |
| --- | --- |

(142)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen övervägde man om det trots slutsatsen om skadlig dumpning fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att införa antidumpningsåtgärder i detta särskilda fall. Gemenskapens intresse fastställdes på grundval av en undersökning av alla berörda parters intressen, dvs. gemenskapsindustrins, importörernas, handlarnas samt produktanvändarnas intresse.

| (143) | För att kunna bedöma de sannolika verkningarna av att åtgärder införs eller inte införs begärdes uppgifter från alla parter som såvitt känt var berörda eller som hade gett sig till känna. Med detta som grund sände kommissionen frågeformulär till gemenskapsindustrin, 3 icke-närstående importörer, 22 användare och 3 råvaruleverantörer. Dessutom kontaktade kommissionen 14 gemenskapstillverkare som inte lämnat de grundläggande uppgifter om produktion och försäljning som kommissionen begärt för att kunna göra ett urval. |
| --- | --- |

(143)

För att kunna bedöma de sannolika verkningarna av att åtgärder införs eller inte införs begärdes uppgifter från alla parter som såvitt känt var berörda eller som hade gett sig till känna. Med detta som grund sände kommissionen frågeformulär till gemenskapsindustrin, 3 icke-närstående importörer, 22 användare och 3 råvaruleverantörer. Dessutom kontaktade kommissionen 14 gemenskapstillverkare som inte lämnat de grundläggande uppgifter om produktion och försäljning som kommissionen begärt för att kunna göra ett urval.

| (144) | Som nämns i skäl 10 svarade 3 klagande gemenskapstillverkare, 1 icke-närstående importör, 7 användare och 1 råvaruleverantör på frågeformuläret. Dessutom lämnade 6 gemenskapstillverkare grundläggande uppgifter om sin tillverkning och försäljning. Tre intresseorganisationer för användare inkom med inlagor mot åtgärderna. |
| --- | --- |

(144)

Som nämns i skäl 10 svarade 3 klagande gemenskapstillverkare, 1 icke-närstående importör, 7 användare och 1 råvaruleverantör på frågeformuläret. Dessutom lämnade 6 gemenskapstillverkare grundläggande uppgifter om sin tillverkning och försäljning. Tre intresseorganisationer för användare inkom med inlagor mot åtgärderna.

2.   Gemenskapsindustrin

| (145) | Såsom anges i skäl 104–108 har gemenskapsindustrin lidit väsentlig skada. |
| --- | --- |

(145)

Såsom anges i skäl 104–108 har gemenskapsindustrin lidit väsentlig skada.

| (146) | Ett införande av åtgärder väntas förhindra en fortsatt snedvridning av marknaden och ett fortsatt prisryck. Åtgärderna skulle göra det möjligt för gemenskapsindustrin att öka försäljningen och därigenom återvinna förlorade marknadsandelar, samt utnyttja stordriftsfördelar. Gemenskapsindustrin förväntas även i viss mån kunna höja sina försäljningspriser till en nivå som täcker kostnaderna och möjliggör vinst. Detta skulle troligtvis ge gemenskapsindustrin möjlighet att uppnå den lönsamhetsnivå som är nödvändig i denna kapitalintensiva industri, där man hela tiden måste investera för att utnyttja utvecklingen på gemenskapsmarknaden. Detta skulle garantera att gemenskapsindustrins polyesterstapelfibertillverkning blir bärkraftig. |
| --- | --- |

(146)

Ett införande av åtgärder väntas förhindra en fortsatt snedvridning av marknaden och ett fortsatt prisryck. Åtgärderna skulle göra det möjligt för gemenskapsindustrin att öka försäljningen och därigenom återvinna förlorade marknadsandelar, samt utnyttja stordriftsfördelar. Gemenskapsindustrin förväntas även i viss mån kunna höja sina försäljningspriser till en nivå som täcker kostnaderna och möjliggör vinst. Detta skulle troligtvis ge gemenskapsindustrin möjlighet att uppnå den lönsamhetsnivå som är nödvändig i denna kapitalintensiva industri, där man hela tiden måste investera för att utnyttja utvecklingen på gemenskapsmarknaden. Detta skulle garantera att gemenskapsindustrins polyesterstapelfibertillverkning blir bärkraftig.

| (147) | Om å andra sidan antidumpningsåtgärder inte införs, kommer sannolikt den negativa utvecklingen av gemenskapsindustrins ekonomiska situation att fortsätta. Gemenskapsindustrins situation kännetecknas särskilt av förlorade intäkter till följd av sänkta priser, minskade marknadsandelar och betydande förluster. Med tanke på de minskade intäkterna och den avsevärt försämrade utvecklingen under undersökningsperioden är det högst sannolikt att gemenskapsindustrins ekonomiska situation förvärras ytterligare om inga åtgärder införs. Detta skulle slutligen leda till produktionsminskningar och nedläggningar av produktionsanläggningar, vilket skulle äventyra sysselsättningen och investeringarna i gemenskapen. Detta gäller särskilt nu eftersom den europeiska marknaden är en av de få exportmarknader som återstår för de berörda länderna, efter det att andra tredjeländer, t.ex. USA, Indien och Japan, har infört antidumpningstullar på import av polyesterstapelfibrer. |
| --- | --- |

(147)

Om å andra sidan antidumpningsåtgärder inte införs, kommer sannolikt den negativa utvecklingen av gemenskapsindustrins ekonomiska situation att fortsätta. Gemenskapsindustrins situation kännetecknas särskilt av förlorade intäkter till följd av sänkta priser, minskade marknadsandelar och betydande förluster. Med tanke på de minskade intäkterna och den avsevärt försämrade utvecklingen under undersökningsperioden är det högst sannolikt att gemenskapsindustrins ekonomiska situation förvärras ytterligare om inga åtgärder införs. Detta skulle slutligen leda till produktionsminskningar och nedläggningar av produktionsanläggningar, vilket skulle äventyra sysselsättningen och investeringarna i gemenskapen. Detta gäller särskilt nu eftersom den europeiska marknaden är en av de få exportmarknader som återstår för de berörda länderna, efter det att andra tredjeländer, t.ex. USA, Indien och Japan, har infört antidumpningstullar på import av polyesterstapelfibrer.

| (148) | Följaktligen dras preliminärt slutsatsen att införandet av antidumpningsåtgärder skulle göra det möjligt för gemenskapsindustrin att återhämta sig från den skadliga dumpningen och därför ligger i gemenskapsindustrins intresse. Införandet av antidumpningsåtgärder skulle med största sannolikhet även gagna övriga gemenskapstillverkare. De andra gemenskapstillverkare som inte lämnat de uppgifter som kommissionen begärt för att kunna göra ett urval kontaktades för att man skulle få grundläggande uppgifter om produktion och försäljning, och det visade sig att de befann sig i en liknande situation eftersom deras försäljning hade minskat med 23 % medan deras försäljningspriser endast ökat med 12 %. |
| --- | --- |

(148)

Följaktligen dras preliminärt slutsatsen att införandet av antidumpningsåtgärder skulle göra det möjligt för gemenskapsindustrin att återhämta sig från den skadliga dumpningen och därför ligger i gemenskapsindustrins intresse. Införandet av antidumpningsåtgärder skulle med största sannolikhet även gagna övriga gemenskapstillverkare. De andra gemenskapstillverkare som inte lämnat de uppgifter som kommissionen begärt för att kunna göra ett urval kontaktades för att man skulle få grundläggande uppgifter om produktion och försäljning, och det visade sig att de befann sig i en liknande situation eftersom deras försäljning hade minskat med 23 % medan deras försäljningspriser endast ökat med 12 %.

3.   Verkningar för importörer och användare

| (149) | Endast en importör kunde anses samarbetsvillig och denne var emot införandet av åtgärder därför att de hindrade importen av polyesterstapelfibrer som råvara och uppgavs kunna leda till att industrin i senare led tvingas flytta sin verksamhet utanför EU. Importören kunde emellertid inte lämna exakta uppgifter om konsekvenserna för den egna verksamheten av någon av åtgärderna och inte heller några uppgifter om lönsamheten av sin försäljning av den berörda produkten. Det har därför inte varit möjligt att bedöma den sannolika effekten av de föreslagna antidumpningsåtgärderna när det gäller den samarbetsvilliga importörens lönsamhet. |
| --- | --- |

(149)

Endast en importör kunde anses samarbetsvillig och denne var emot införandet av åtgärder därför att de hindrade importen av polyesterstapelfibrer som råvara och uppgavs kunna leda till att industrin i senare led tvingas flytta sin verksamhet utanför EU. Importören kunde emellertid inte lämna exakta uppgifter om konsekvenserna för den egna verksamheten av någon av åtgärderna och inte heller några uppgifter om lönsamheten av sin försäljning av den berörda produkten. Det har därför inte varit möjligt att bedöma den sannolika effekten av de föreslagna antidumpningsåtgärderna när det gäller den samarbetsvilliga importörens lönsamhet.

| (150) | Det bör påpekas att antidumpningsåtgärder inte är avsedda att förhindra import till gemenskapen utan skall se till att importen inte sker till dumpade priser och att aktörerna på marknaden har tillgång till polyesterfibrer till rättvisa priser. Det har alltid varit och kommer även i fortsättningen att vara tillåtet att importera till gemenskapsmarknaden. Färska erfarenheter har visat att sydkoreanska exportörer, trots antidumpningsåtgärderna, har fortsatt att leverera till kunder i gemenskapen. Som nämns i skäl 159 har giltighetstiden löpt ut för antidumpningsåtgärder omfattande vissa länder, t.ex. Indien, Australien och Indonesien och det finna alternativa leveranskällor för polyesterstapelfibrer (länder som inte omfattas av antidumpningstullar), t.ex. Nigeria och Turkiet. |
| --- | --- |

(150)

Det bör påpekas att antidumpningsåtgärder inte är avsedda att förhindra import till gemenskapen utan skall se till att importen inte sker till dumpade priser och att aktörerna på marknaden har tillgång till polyesterfibrer till rättvisa priser. Det har alltid varit och kommer även i fortsättningen att vara tillåtet att importera till gemenskapsmarknaden. Färska erfarenheter har visat att sydkoreanska exportörer, trots antidumpningsåtgärderna, har fortsatt att leverera till kunder i gemenskapen. Som nämns i skäl 159 har giltighetstiden löpt ut för antidumpningsåtgärder omfattande vissa länder, t.ex. Indien, Australien och Indonesien och det finna alternativa leveranskällor för polyesterstapelfibrer (länder som inte omfattas av antidumpningstullar), t.ex. Nigeria och Turkiet.

| (151) | Mot denna bakgrund, och med hänsyn till det stora antal importörer som inte samarbetade vid undersökningen, dras den preliminära slutsatsen att antidumpningsåtgärderna inte kommer att få så negativa verkningar för importörerna som helhet att det uppväger behovet att undanröja den skadliga dumpningens snedvridning av handeln och återställa en effektiv konkurrens. |
| --- | --- |

(151)

Mot denna bakgrund, och med hänsyn till det stora antal importörer som inte samarbetade vid undersökningen, dras den preliminära slutsatsen att antidumpningsåtgärderna inte kommer att få så negativa verkningar för importörerna som helhet att det uppväger behovet att undanröja den skadliga dumpningens snedvridning av handeln och återställa en effektiv konkurrens.

| (152) | Användarna av den berörda produkten återfinns inom textilsektorn. Marknaden för polyesterstapelfibrer är uppdelad i förbrukning för spinningsändamål (dvs. framställning av filamentgarn för tillverkning av textilier, ibland med inblandning av andra fibrer såsom bomull och ull), förbrukning för fiberduktillämpningar (dvs. tillverkning av duk och filt där fibrerna inte omvandlas till garn utan pressas, smälts eller kardas samman, med undantag av papper) samt förbrukning för fyllnadsändamål (dvs. för stoppning eller vaddering av vissa textilvaror såsom kuddar och bilsäten). |
| --- | --- |

(152)

Användarna av den berörda produkten återfinns inom textilsektorn. Marknaden för polyesterstapelfibrer är uppdelad i förbrukning för spinningsändamål (dvs. framställning av filamentgarn för tillverkning av textilier, ibland med inblandning av andra fibrer såsom bomull och ull), förbrukning för fiberduktillämpningar (dvs. tillverkning av duk och filt där fibrerna inte omvandlas till garn utan pressas, smälts eller kardas samman, med undantag av papper) samt förbrukning för fyllnadsändamål (dvs. för stoppning eller vaddering av vissa textilvaror såsom kuddar och bilsäten).

| (153) | De flesta av de samarbetsvilliga användarna i detta förfarande tillverkar fiberdukprodukter. De är medlemmar av en av de tre samarbetsvilliga intresseorganisationer som representerar fiberdukindustrin på europeisk nivå. |
| --- | --- |

(153)

De flesta av de samarbetsvilliga användarna i detta förfarande tillverkar fiberdukprodukter. De är medlemmar av en av de tre samarbetsvilliga intresseorganisationer som representerar fiberdukindustrin på europeisk nivå.

| (154) | Enligt de inköpsuppgifter som de samarbetsvilliga användarna lämnade i svaren på frågeformuläret stod dessa under undersökningsperioden för omkring 6 % av den totala förbrukningen av polyesterstapelfibrer i gemenskapen och 7 % av den totala importen från de berörda länderna. Det är värt att notera att importen från de berörda länderna utgör en mindre del av inköpen (16 %), medan importen från andra tredjeländer och inköpen i EU fortfarande utgör 44 respektive 40 % av deras inköp. En av de samarbetsvilliga användarna importerade inte ens från de berörda länderna mellan 2002 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(154)

Enligt de inköpsuppgifter som de samarbetsvilliga användarna lämnade i svaren på frågeformuläret stod dessa under undersökningsperioden för omkring 6 % av den totala förbrukningen av polyesterstapelfibrer i gemenskapen och 7 % av den totala importen från de berörda länderna. Det är värt att notera att importen från de berörda länderna utgör en mindre del av inköpen (16 %), medan importen från andra tredjeländer och inköpen i EU fortfarande utgör 44 respektive 40 % av deras inköp. En av de samarbetsvilliga användarna importerade inte ens från de berörda länderna mellan 2002 och undersökningsperioden.

| (155) | Användarna har anfört en rad argument mot införandet av åtgärder. |
| --- | --- |

(155)

Användarna har anfört en rad argument mot införandet av åtgärder.

| (156) | För det första hävdade användarna att antidumpningsåtgärder kunde äventyra en industri som i efterföljande led sysselsätter över 20 000 personer, medan gemenskapsindustrin uppges sysselsätta under 1 700 personer. Det uppgavs att införandet av tullar skulle kunna innebära en förlust av arbetstillfällen i industrin i senare led eller leda till att tillverkningsanläggningar flyttas till andra länder. |
| --- | --- |

(156)

För det första hävdade användarna att antidumpningsåtgärder kunde äventyra en industri som i efterföljande led sysselsätter över 20 000 personer, medan gemenskapsindustrin uppges sysselsätta under 1 700 personer. Det uppgavs att införandet av tullar skulle kunna innebära en förlust av arbetstillfällen i industrin i senare led eller leda till att tillverkningsanläggningar flyttas till andra länder.

| (157) | Användarna hävdade också att införandet av antidumpningstullar skulle ge upphov till prisökningar som nödvändigtvis skulle återspeglas i priserna på produkter i senare led i produktionskedjan. Denna utveckling skulle i sin tur leda till en ökad import av lågprisprodukter i senare led från andra tredjeländer och från de länder som berörs av denna undersökning. |
| --- | --- |

(157)

Användarna hävdade också att införandet av antidumpningstullar skulle ge upphov till prisökningar som nödvändigtvis skulle återspeglas i priserna på produkter i senare led i produktionskedjan. Denna utveckling skulle i sin tur leda till en ökad import av lågprisprodukter i senare led från andra tredjeländer och från de länder som berörs av denna undersökning.

| (158) | De hävdade avslutningsvis att gemenskapsindustrin inte kan täcka hela den egna marknadens behov och att införandet av antidumpningstullar skulle förvärra användarnas ekonomiska situation, eftersom de skulle vara tvungna att fortsätta att importera de produkter som inte är tillgängliga i gemenskapen, t.ex. lågsmältande polyester, från de berörda länderna. |
| --- | --- |

(158)

De hävdade avslutningsvis att gemenskapsindustrin inte kan täcka hela den egna marknadens behov och att införandet av antidumpningstullar skulle förvärra användarnas ekonomiska situation, eftersom de skulle vara tvungna att fortsätta att importera de produkter som inte är tillgängliga i gemenskapen, t.ex. lågsmältande polyester, från de berörda länderna.

| (159) | Beträffande gemenskapsmarknadens påstådda beroende av externa leverantörer bör det påpekas att det genom rådets förordning (EG) nr 1515/2006 (7) beslutades att de gällande åtgärderna beträffande import från Australien, Indonesien, Thailand och Indien skulle upphävas. Medan de antidumpningsåtgärder som infördes genom rådets förordningar (EG) nr 1522/2000 (8) och (EG) nr 2852/2000 (9) resulterade i att importen från dessa länder nästan helt upphörde, är det värt att notera att Australien, Indonesien och Thailand hade en marknadsandel på 8,9 % och Indien en marknadsandel på 2,9 % före införandet av antidumpningsåtgärder avseende importen av polyesterstapelfibrer till gemenskapsmarknaden från dessa länder. Det är därför troligt att importen från dessa länder kommer att återupptas och omdirigeras mot gemenskapsmarknaden när antidumpningsåtgärderna upphör att gälla. Marknadsandelen för import från andra tredjeländer till gemenskapen är redan betydande (11 % under undersökningsperioden). |
| --- | --- |

(159)

Beträffande gemenskapsmarknadens påstådda beroende av externa leverantörer bör det påpekas att det genom rådets förordning (EG) nr 1515/2006 (7) beslutades att de gällande åtgärderna beträffande import från Australien, Indonesien, Thailand och Indien skulle upphävas. Medan de antidumpningsåtgärder som infördes genom rådets förordningar (EG) nr 1522/2000 (8) och (EG) nr 2852/2000 (9) resulterade i att importen från dessa länder nästan helt upphörde, är det värt att notera att Australien, Indonesien och Thailand hade en marknadsandel på 8,9 % och Indien en marknadsandel på 2,9 % före införandet av antidumpningsåtgärder avseende importen av polyesterstapelfibrer till gemenskapsmarknaden från dessa länder. Det är därför troligt att importen från dessa länder kommer att återupptas och omdirigeras mot gemenskapsmarknaden när antidumpningsåtgärderna upphör att gälla. Marknadsandelen för import från andra tredjeländer till gemenskapen är redan betydande (11 % under undersökningsperioden).

| (160) | Trots det föreslagna införandet av tull på import från Taiwan och Malaysia och mot bakgrund av upphävandet av åtgärderna avseende Australien, Indonesien, Thailand och Indien, skulle användarna i gemenskapen, vilka redan under undersökningsperioden gjorde 84 % av sina inköp utanför de berörda länderna, även i fortsättningen kunna anlita (eller börja anlita) viktiga leverantörer av den berörda produkten i gemenskapen eller andra stora leverantörer i länder som inte omfattas av antidumpningstullar, om de behöver någon särskild produkt, t.ex. lågsmältande polyester. |
| --- | --- |

(160)

Trots det föreslagna införandet av tull på import från Taiwan och Malaysia och mot bakgrund av upphävandet av åtgärderna avseende Australien, Indonesien, Thailand och Indien, skulle användarna i gemenskapen, vilka redan under undersökningsperioden gjorde 84 % av sina inköp utanför de berörda länderna, även i fortsättningen kunna anlita (eller börja anlita) viktiga leverantörer av den berörda produkten i gemenskapen eller andra stora leverantörer i länder som inte omfattas av antidumpningstullar, om de behöver någon särskild produkt, t.ex. lågsmältande polyester.

| (161) | Detta bekräftas även av en av användarna som uppgav att lågsmältande polyester kan levereras av Korea eller Japan och att det även tillverkas av två europeiska företag. Detta visar att minst två europeiska tillverkare har den särskilda teknik och kunskap som krävs för att tillverka en sådan produkt, och att det inte kan uteslutas att tillverkningen och utbudet i gemenskapen ökar när priserna når en sådan nivå att verkningarna av den skadliga dumpningen upphör. |
| --- | --- |

(161)

Detta bekräftas även av en av användarna som uppgav att lågsmältande polyester kan levereras av Korea eller Japan och att det även tillverkas av två europeiska företag. Detta visar att minst två europeiska tillverkare har den särskilda teknik och kunskap som krävs för att tillverka en sådan produkt, och att det inte kan uteslutas att tillverkningen och utbudet i gemenskapen ökar när priserna når en sådan nivå att verkningarna av den skadliga dumpningen upphör.

| (162) | Även om vissa typer av polyesterstapelfibrer inte tillverkades av gemenskapsindustrin under vissa perioder innebär detta inte att den inte skulle kunna tillverka dessa typer. Beroende på produkttyp skulle det endast krävas små anpassningar med låga investeringskostnader. Det är snarare så att vissa typer av polyesterstapelfibrer inte var tillgängliga vid vissa tidpunkter på grund av att gemenskapens tillverkare inte kunde leverera de volymer det var frågan om till så låga priser som användarna var redo att betala. |
| --- | --- |

(162)

Även om vissa typer av polyesterstapelfibrer inte tillverkades av gemenskapsindustrin under vissa perioder innebär detta inte att den inte skulle kunna tillverka dessa typer. Beroende på produkttyp skulle det endast krävas små anpassningar med låga investeringskostnader. Det är snarare så att vissa typer av polyesterstapelfibrer inte var tillgängliga vid vissa tidpunkter på grund av att gemenskapens tillverkare inte kunde leverera de volymer det var frågan om till så låga priser som användarna var redo att betala.

| (163) | När det gäller sysselsättningen i gemenskapsindustrin och i senare produktionsled kan noteras att gemenskapsindustrin under ett antal år har lidit av dumpad lågprisimport av polyesterstapelfibrer och detta har resulterat i att sysselsättningen oavbrutet har minskat (se skäl 99). Det faktum att fler personer är sysselsatta i industrin i senare led än i själva tillverkningen av polyesterstapelfibrer motiverar inte i sig att man utsätter en gemenskapsindustri som bara kan vara mindre arbetsintensiv än industrin i senare led och, som framgår av skäl 153, är livsviktig för användarna eftersom alla de samarbetsvilliga användarna i större eller mindre omfattning köpte den produkt som tillverkas i gemenskapen. |
| --- | --- |

(163)

När det gäller sysselsättningen i gemenskapsindustrin och i senare produktionsled kan noteras att gemenskapsindustrin under ett antal år har lidit av dumpad lågprisimport av polyesterstapelfibrer och detta har resulterat i att sysselsättningen oavbrutet har minskat (se skäl 99). Det faktum att fler personer är sysselsatta i industrin i senare led än i själva tillverkningen av polyesterstapelfibrer motiverar inte i sig att man utsätter en gemenskapsindustri som bara kan vara mindre arbetsintensiv än industrin i senare led och, som framgår av skäl 153, är livsviktig för användarna eftersom alla de samarbetsvilliga användarna i större eller mindre omfattning köpte den produkt som tillverkas i gemenskapen.

| (164) | När det gäller de troliga effekterna på den ekonomiska situationen för industrin i senare led tyder de uppgifter som föreligger beträffande användarindustrins kostnadsstruktur, nivån på de föreslagna åtgärderna och fördelningen mellan den dumpade importen och övriga leveranskällor på följande:






  — | Polyesterstapelfibrer utgör 10–40 % av användarindustrins sammanlagda tillverkningskostnad för produkter i senare led i produktionskedjan. |
| --- | --- | --- |

(164)

När det gäller de troliga effekterna på den ekonomiska situationen för industrin i senare led tyder de uppgifter som föreligger beträffande användarindustrins kostnadsstruktur, nivån på de föreslagna åtgärderna och fördelningen mellan den dumpade importen och övriga leveranskällor på följande:

—

Polyesterstapelfibrer utgör 10–40 % av användarindustrins sammanlagda tillverkningskostnad för produkter i senare led i produktionskedjan.

| — | Den genomsnittliga antidumpningstullen är cirka 24,9 % för de berörda länderna. |
| --- | --- |

—

Den genomsnittliga antidumpningstullen är cirka 24,9 % för de berörda länderna.

| — | Andelen dumpad import är 15,3 % av den totala förbrukningen av polyesterstapelfibrer. |
| --- | --- |

—

Andelen dumpad import är 15,3 % av den totala förbrukningen av polyesterstapelfibrer.

De föreslagna åtgärderna kan därför leda till att användarnas tillverkningskostnader ökar med mellan 0,4 och 1,5 %. Den sannolika maximala ökningen anses vara relativt låg i förhållande till den positiva effekt de föreslagna åtgärderna förväntas ha när det gäller att återställa effektiv konkurrens på gemenskapsmarknaden.

| (165) | Analysen av de föreslagna åtgärdernas inverkan på användarna tyder därför på att införandet av antidumpningsåtgärder sannolikt inte skulle leda till ökad import till gemenskapen av billiga produkter i senare led i produktionskedjan. Denna slutsats drogs också mot bakgrund av att det saknades bevis från de berörda användarna till stöd för deras klagomål, t.ex. att tidigare åtgärder mot denna produkt haft en sådan inverkan. |
| --- | --- |

(165)

Analysen av de föreslagna åtgärdernas inverkan på användarna tyder därför på att införandet av antidumpningsåtgärder sannolikt inte skulle leda till ökad import till gemenskapen av billiga produkter i senare led i produktionskedjan. Denna slutsats drogs också mot bakgrund av att det saknades bevis från de berörda användarna till stöd för deras klagomål, t.ex. att tidigare åtgärder mot denna produkt haft en sådan inverkan.

4.   Verkningar för råvaruleverantörer

| (166) | En råvaruleverantör var samarbetsvillig i undersökningen och besvarade frågeformuläret. Företaget levererar renad tereftalsyra och monoetenglykol till polyesterstapelfiberindustrin och stöder uttryckligen införandet av tullar, vilket skulle göra det möjligt för gemenskapsindustrin att förbli livskraftig och även säkra företagets egen ställning. |
| --- | --- |

(166)

En råvaruleverantör var samarbetsvillig i undersökningen och besvarade frågeformuläret. Företaget levererar renad tereftalsyra och monoetenglykol till polyesterstapelfiberindustrin och stöder uttryckligen införandet av tullar, vilket skulle göra det möjligt för gemenskapsindustrin att förbli livskraftig och även säkra företagets egen ställning.

5.   Slutsats beträffande gemenskapens intresse

| (167) | Med beaktande av samtliga faktorer ovan och av nivån för de åtgärder som antas samt med hänsyn till att förfarandet avseende Australien, Indonesien, Thailand och Indien avslutas, dras slutsatsen att införandet av åtgärder inte skulle påverka eller endast i ringa grad skulle påverka situationen negativt för användare och importörer av den berörda produkten. Det erinras om att införandet av åtgärder inte ansågs strida mot gemenskapens intresse i den tidigare undersökningen rörande samma produkt. |
| --- | --- |

(167)

Med beaktande av samtliga faktorer ovan och av nivån för de åtgärder som antas samt med hänsyn till att förfarandet avseende Australien, Indonesien, Thailand och Indien avslutas, dras slutsatsen att införandet av åtgärder inte skulle påverka eller endast i ringa grad skulle påverka situationen negativt för användare och importörer av den berörda produkten. Det erinras om att införandet av åtgärder inte ansågs strida mot gemenskapens intresse i den tidigare undersökningen rörande samma produkt.

| (168) | Med beaktande av ovanstående dras den preliminära slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att inte införa antidumpningsåtgärder. |
| --- | --- |

(168)

Med beaktande av ovanstående dras den preliminära slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att inte införa antidumpningsåtgärder.

G.   PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

1.   Nivå för undanröjande av skada

| (169) | Mot bakgrund av de preliminära slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att gemenskapsindustrin vållas ytterligare skada genom den dumpade importen. |
| --- | --- |

(169)

Mot bakgrund av de preliminära slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att gemenskapsindustrin vållas ytterligare skada genom den dumpade importen.

| (170) | Vid fastställandet av nivån på de provisoriska åtgärderna har hänsyn tagits till både den konstaterade dumpningsmarginalen och det tullbelopp som krävs för att undanröja den skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(170)

Vid fastställandet av nivån på de provisoriska åtgärderna har hänsyn tagits till både den konstaterade dumpningsmarginalen och det tullbelopp som krävs för att undanröja den skada som gemenskapsindustrin lidit.

| (171) | De provisoriska åtgärderna bör införas på en nivå som är tillräcklig för att undanröja den skada som denna import har vållat, men som inte är högre än den dumpningsmarginal som konstaterats. Vid beräkningen av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadliga dumpningen ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för gemenskapsindustrin att täcka sina produktionskostnader och uppnå en sådan sammanlagd vinst före skatt som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i gemenskapen under normala konkurrensförhållanden, det vill säga om det inte förekom någon dumpad import. |
| --- | --- |

(171)

De provisoriska åtgärderna bör införas på en nivå som är tillräcklig för att undanröja den skada som denna import har vållat, men som inte är högre än den dumpningsmarginal som konstaterats. Vid beräkningen av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadliga dumpningen ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för gemenskapsindustrin att täcka sina produktionskostnader och uppnå en sådan sammanlagd vinst före skatt som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i gemenskapen under normala konkurrensförhållanden, det vill säga om det inte förekom någon dumpad import.

| (172) | Undersökningen bekräftade att gemenskapsindustrin borde kunna uppnå en vinst före skatt på 5 % om det inte förekom någon dumpad import. Med en sådan vinst borde gemenskapsindustrin kunna täcka sina kostnader. På denna grundval beräknades ett icke-skadevållande pris för de företag inom gemenskapsindustrin som tillverkar den likadana produkten. Det icke-skadevållande priset erhölls genom att vinstmarginalen på 5 % lades till tillverkningskostnaden. |
| --- | --- |

(172)

Undersökningen bekräftade att gemenskapsindustrin borde kunna uppnå en vinst före skatt på 5 % om det inte förekom någon dumpad import. Med en sådan vinst borde gemenskapsindustrin kunna täcka sina kostnader. På denna grundval beräknades ett icke-skadevållande pris för de företag inom gemenskapsindustrin som tillverkar den likadana produkten. Det icke-skadevållande priset erhölls genom att vinstmarginalen på 5 % lades till tillverkningskostnaden.

| (173) | Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpris som fastställts för beräkningarna av prisunderskridandet och det genomsnittliga icke-skadevållade priset. Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det genomsnittliga importvärdet cif. |
| --- | --- |

(173)

Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpris som fastställts för beräkningarna av prisunderskridandet och det genomsnittliga icke-skadevållade priset. Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det genomsnittliga importvärdet cif.

2.   Provisoriska åtgärder

| (174) | Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att en preliminär antidumpningstull bör införas på nivån för den dumpningsmarginal som konstaterats, men att den inte bör överstiga den skademarginal som beräknats ovan i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(174)

Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att en preliminär antidumpningstull bör införas på nivån för den dumpningsmarginal som konstaterats, men att den inte bör överstiga den skademarginal som beräknats ovan i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen.

| (175) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av de nuvarande undersökningarna. De återspeglar således den situation som konstaterades för de samarbetsvilliga företagen i dessa undersökningar. Dessa tullsatser är (i motsats till den övriga tull som är tillämplig på ”alla övriga företag”) uteslutande tillämpliga på import av produkter med ursprung i de berörda länder vilka tillverkats av de företag, dvs. de specifika juridiska personer, som nämns. Importerade produkter som tillverkats av något annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del med namn och adress, inbegripet enheter som är närstående dem som uttryckligen nämns, kan inte omfattas av dessa satser utan bör omfattas av den tullsats som gäller för ”alla andra företag”. |
| --- | --- |

(175)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av de nuvarande undersökningarna. De återspeglar således den situation som konstaterades för de samarbetsvilliga företagen i dessa undersökningar. Dessa tullsatser är (i motsats till den övriga tull som är tillämplig på ”alla övriga företag”) uteslutande tillämpliga på import av produkter med ursprung i de berörda länder vilka tillverkats av de företag, dvs. de specifika juridiska personer, som nämns. Importerade produkter som tillverkats av något annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del med namn och adress, inbegripet enheter som är närstående dem som uttryckligen nämns, kan inte omfattas av dessa satser utan bör omfattas av den tullsats som gäller för ”alla andra företag”.

| (176) | Alla ansökningar om att få tillämpa dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller upprättandet av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör omgående sändas till kommissionen (10) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande eventuella ändringar av företagets verksamhet i samband med tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med t.ex. namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter, vid behov, att ändras i enlighet därmed genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser. |
| --- | --- |

(176)

Alla ansökningar om att få tillämpa dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller upprättandet av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör omgående sändas till kommissionen (10) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande eventuella ändringar av företagets verksamhet i samband med tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med t.ex. namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter, vid behov, att ändras i enlighet därmed genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.

| (177) | I syfte att säkerställa en korrekt tillämpning av antidumpningstullen bör den övriga tullen inte tillämpas enbart på de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan även på de tillverkare som inte exporterade till gemenskapen under undersökningsperioden. De exporterande tillverkarna i Malaysia, som inte ingick i urvalet, uppmanas emellertid att, om de uppfyller kraven i artikel 11.4 andra stycket i grundförordningen, lämna in en begäran om översyn i enlighet med samma artikel för att få sin situation granskad individuellt.
  De föreslagna antidumpningstullsatserna är följande:







  Land | Företag | Antidumpningstull (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Malaysia | Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd. |
| Level 9 Wisma Goldhill 67 Jalan |
| Raja Chualan |
| 50200 Kuala Lumpur |

(177)

I syfte att säkerställa en korrekt tillämpning av antidumpningstullen bör den övriga tullen inte tillämpas enbart på de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan även på de tillverkare som inte exporterade till gemenskapen under undersökningsperioden. De exporterande tillverkarna i Malaysia, som inte ingick i urvalet, uppmanas emellertid att, om de uppfyller kraven i artikel 11.4 andra stycket i grundförordningen, lämna in en begäran om översyn i enlighet med samma artikel för att få sin situation granskad individuellt.

De föreslagna antidumpningstullsatserna är följande:

Land

Företag

Antidumpningstull (%)

Malaysia

Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd.

Level 9 Wisma Goldhill 67 Jalan

Raja Chualan

50200 Kuala Lumpur

12,4

| Penfibre Sdn. Bhd. |
| --- |
| Lot 109-114 |
| Prai Free Industrial Zone 1 |
| 13600 Prai, Penang |

Penfibre Sdn. Bhd.

Lot 109-114

Prai Free Industrial Zone 1

13600 Prai, Penang

14,7

Alla andra företag

23,0

Taiwan

| Chung Shing Textile Co., Ltd. |
| --- |
| No 463, Hua Cheng Road, |
| Hsin Chuang City |
| Taipei Hsien |

Chung Shing Textile Co., Ltd.

No 463, Hua Cheng Road,

Hsin Chuang City

Taipei Hsien

16,5

| Far Eastern Textile Ltd. |
| --- |
| 33Fl, No 207, Sec. 2, |
| Tun Hwa South Road |
| Taipei |

Far Eastern Textile Ltd.

33Fl, No 207, Sec. 2,

Tun Hwa South Road

Taipei

29,5

| Nan Ya Plastics Corporation |
| --- |
| 5Fl, No. 201, |
| Tung Hwa North Road |
| Taipei |

Nan Ya Plastics Corporation

5Fl, No. 201,

Tung Hwa North Road

Taipei

29,5

| Shing Ming Ind., Co., Ltd. |
| --- |
| No 330, Ho Shin Rd, |
| Chu-Nan, Miao-Li |

Shing Ming Ind., Co., Ltd.

No 330, Ho Shin Rd,

Chu-Nan, Miao-Li

16,5

| Shingkong Synthetic Fibres Corporation |
| --- |
| 8Fl, No 123, Sec. 2, |
| Nanking E Road |
| Taipei |

Shingkong Synthetic Fibres Corporation

8Fl, No 123, Sec. 2,

Nanking E Road

Taipei

16,5

| Tainan Spinning Co., Ltd. |
| --- |
| 4Fl, No 560, Sec. 4, |
| Chung Hsia e Road |
| Taipei |

Tainan Spinning Co., Ltd.

4Fl, No 560, Sec. 4,

Chung Hsia e Road

Taipei

16,5

| Tung Ho Spinning Weaving & Dyeing Co., Ltd. |
| --- |
| 13Fl, No 376, Sec. 4, |
| Jen Ai Rd |
| Taipei |

Tung Ho Spinning Weaving & Dyeing Co., Ltd.

13Fl, No 376, Sec. 4,

Jen Ai Rd

Taipei

14,7

| Tuntex Distinct Corporation |
| --- |
| 16Fl, No. 90, Sec 1, |
| Hsin-Tai 5th Rd Hsichih |
| Taipei County |

Tuntex Distinct Corporation

16Fl, No. 90, Sec 1,

Hsin-Tai 5th Rd Hsichih

Taipei County

18,2

| Tuntex Synthetic Corporation |
| --- |
| 16Fl. No 90, Sec 1, |
| Hsin-Tai 5th Rd Hsichih |
| Taipei County |

Tuntex Synthetic Corporation

16Fl. No 90, Sec 1,

Hsin-Tai 5th Rd Hsichih

Taipei County

18,2

| True Young Co., Ltd. |
| --- |
| 8, Li Hsing St. Erch Chen Village |
| Kwantien Hsiang |
| Tainan Hsien, 720 |

True Young Co., Ltd.

8, Li Hsing St. Erch Chen Village

Kwantien Hsiang

Tainan Hsien, 720

29,5

Alla andra företag

29,5

H.   SLUTBESTÄMMELSE

| (178) | Enligt god förvaltningssed bör en period fastställas inom vilken de berörda parter som gett sig tillkänna inom den tidsfrist som angetts i tillkännagivandet om inledande skriftligen kan lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. Vidare bör det anges att alla undersökningsresultat i denna förordning när det gäller införande av tullar är preliminära och kan behöva omprövas inför fastställandet av eventuella slutgiltiga åtgärder. |
| --- | --- |

(178)

Enligt god förvaltningssed bör en period fastställas inom vilken de berörda parter som gett sig tillkänna inom den tidsfrist som angetts i tillkännagivandet om inledande skriftligen kan lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. Vidare bör det anges att alla undersökningsresultat i denna förordning när det gäller införande av tullar är preliminära och kan behöva omprövas inför fastställandet av eventuella slutgiltiga åtgärder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En preliminär antidumpningstull skall införas på syntetstapelfibrer av polyestrar, inte kardade, kammade eller på annat sätt beredda för spinning, enligt KN-nummer 5503 20 00 med ursprung i Malaysia och Taiwan.

2.   Följande preliminära antidumpningstullsatser skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, för den produkt som avses i punkt 1:

| Land | Tillverkare | Tullsats (%) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- | --- |
| Malaysia | Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd. |
| Level 9 Wisma Goldhill 67 Jalan |
| Raja Chualan |
| 50200 Kuala Lumpur |

Land

Tillverkare

Tullsats (%)

Taric-tilläggsnummer

Malaysia

Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd.

Level 9 Wisma Goldhill 67 Jalan

Raja Chualan

50200 Kuala Lumpur

12,4

A796

| Penfibre Sdn. Bhd. |
| --- |
| Lot 109-114 |
| Prai Free Industrial Zone 1 |
| 13600 Prai, Penang |

Penfibre Sdn. Bhd.

Lot 109-114

Prai Free Industrial Zone 1

13600 Prai, Penang

14,7

A797

Alla andra företag

23,0

A999

Taiwan

| Chung Shing Textile Co., Ltd. |
| --- |
| No 463, Hua Cheng Road, |
| Hsin Chuang City |
| Taipei Hsien |

Chung Shing Textile Co., Ltd.

No 463, Hua Cheng Road,

Hsin Chuang City

Taipei Hsien

16,5

A798

| Far Eastern Textile Ltd. |
| --- |
| 33Fl, No 207, Sec. 2, |
| Tun Hwa South Road |
| Taipei |

Far Eastern Textile Ltd.

33Fl, No 207, Sec. 2,

Tun Hwa South Road

Taipei

29,5

A799

| Nan Ya Plastics Corporation |
| --- |
| 5Fl, No. 201, |
| Tung Hwa North Road |
| Taipei |

Nan Ya Plastics Corporation

5Fl, No. 201,

Tung Hwa North Road

Taipei

29,5

A800

| Shing Ming Ind, Co., Ltd. |
| --- |
| No 330, Ho Shin Rd, |
| Chu-Nan, Miao-Li |

Shing Ming Ind, Co., Ltd.

No 330, Ho Shin Rd,

Chu-Nan, Miao-Li

16,5

A801

| Shingkong Synthetic Fibres Corporation |
| --- |
| 8Fl, No 123, Sec. 2, |
| Nanking E Road |
| Taipei |

Shingkong Synthetic Fibres Corporation

8Fl, No 123, Sec. 2,

Nanking E Road

Taipei

16,5

A802

| Tainan Spinning Co., Ltd. |
| --- |
| 4Fl, No 560, Sec. 4, |
| Chung Hsia e. Road |
| Taipei |

Tainan Spinning Co., Ltd.

4Fl, No 560, Sec. 4,

Chung Hsia e. Road

Taipei

16,5

A803

| Tung Ho Spinning Weaving & Dyeing Co., Ltd. |
| --- |
| 13Fl, No 376, Sec. 4, |
| Jen Ai Rd |
| Taipei |

Tung Ho Spinning Weaving & Dyeing Co., Ltd.

13Fl, No 376, Sec. 4,

Jen Ai Rd

Taipei

14,7

A804

| Tuntex Distinct Corporation |
| --- |
| 16Fl, No. 90, Sec 1, |
| Hsin-Tai 5th Rd Hsichih |
| Taipei County |

Tuntex Distinct Corporation

16Fl, No. 90, Sec 1,

Hsin-Tai 5th Rd Hsichih

Taipei County

18,2

A805

| Tuntex Synthetic Corporation |
| --- |
| 16Fl. No. 90, Sec 1, |
| Hsin-Tai 5th Rd Hsichih |
| Taipei County |

Tuntex Synthetic Corporation

16Fl. No. 90, Sec 1,

Hsin-Tai 5th Rd Hsichih

Taipei County

18,2

A806

| True Young Co., Ltd. |
| --- |
| 8, Li Hsing St. Erch Chen Village |
| Kwantien Hsiang |
| Tainan Hsien, 720 |

True Young Co., Ltd.

8, Li Hsing St. Erch Chen Village

Kwantien Hsiang

Tainan Hsien, 720

29,5

A807

Alla andra företag

29,5

A999

3.   Om inget annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

4.   Vid övergång till fri omsättning i gemenskapen av den produkt som anges i punkt 1 skall en säkerhet ställas som motsvarar beloppet av den preliminära tullen.

Artikel 2

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 384/96 får berörda parter, inom en månad efter det att den här förordningen trätt i kraft, lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda av kommissionen.

Berörda parter får enligt artikel 21.4 i förordning (EG) nr 384/96 lämna synpunkter på tillämpningen av den här förordningen inom en månad efter det att den trätt i kraft.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 i denna förordning skall tillämpas i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 22 december 2006.

På kommissionens vägnar

Peter MANDELSON

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  EUT L 340, 23.12.2005, s. 17.

2

(3)  EUT C 89, 12.4.2006, s. 2.

3

(4)  EUT L 71, 17.3.2005, s. 1.

4

(5)  EGT L 274, 11.10.2002, s. 1.

5

(6)  EUT L 71, 17.3.2005, s. 1.

6

(7)  EUT L 282, 13.10.2006, s. 1.

7

(8)  EGT L 175, 14.7.2000, s. 10.

8

(9)  EGT L 332, 28.12.2000, s. 17.

9

(10)

10

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för handel |
| Direktorat B |
| Kontor J-79 5/16 |
| B-1049 Bryssel. |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för handel

Direktorat B

Kontor J-79 5/16

B-1049 Bryssel.

---

| 28.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 379/95 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 379/95

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2006/2006

av den 22 december 2006

om ändring av förordning (EG) nr 950/2006 till att även omfatta en årlig tullkvot för import av sockerprodukter med ursprung i Kroatien

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 318/2006 av den 20 februari 2006 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), särskilt artikel 40.1 e led iii, och

av följande skäl:

| (1) | I stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kroatien, å andra sidan, (2) i dess lydelse enligt det protokoll som godkändes genom rådets beslut 2006/882/EG av den 13 november 2006 (3), anges i artikel 27.5 och bilaga IV.h att gemenskapen skall ge tullfritt tillträde för import till gemenskapen av produkter med ursprung i Republiken Kroatien som omfattas av nummer 1701 och 1702 i Kombinerade nomenklaturen, inom ramen för en årlig tullkvot på 180 000 ton (nettovikt). |
| --- | --- |

(1)

I stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kroatien, å andra sidan, (2) i dess lydelse enligt det protokoll som godkändes genom rådets beslut 2006/882/EG av den 13 november 2006 (3), anges i artikel 27.5 och bilaga IV.h att gemenskapen skall ge tullfritt tillträde för import till gemenskapen av produkter med ursprung i Republiken Kroatien som omfattas av nummer 1701 och 1702 i Kombinerade nomenklaturen, inom ramen för en årlig tullkvot på 180 000 ton (nettovikt).

| (2) | Protokollet till stabiliserings- och associeringsavtalet med Republiken Kroatien träder i kraft den 1 januari 2007. En tullkvot för sockerprodukter med ursprung i Kroatien bör därför öppnas från och med den dagen. |
| --- | --- |

(2)

Protokollet till stabiliserings- och associeringsavtalet med Republiken Kroatien träder i kraft den 1 januari 2007. En tullkvot för sockerprodukter med ursprung i Kroatien bör därför öppnas från och med den dagen.

| (3) | Kvoten bör öppnas och förvaltas i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 950/2006 av den 28 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter för regleringsåren 2006/07, 2007/08 och 2008/09 för import och raffinering av produkter från sockersektorn inom ramen för vissa tullkvoter och förmånsavtal (4) och produkterna bör således betraktas som Balkansocker enligt förordningen. Då det i artikel 28 i förordningen föreskrivs att tullkvoterna för Balkansocker skall öppnas på regleringsårsbasis bör den årliga tullkvoten för Kroatien anpassas för de nio månader som återstår av regleringsåret 2006/2007. |
| --- | --- |

(3)

Kvoten bör öppnas och förvaltas i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 950/2006 av den 28 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter för regleringsåren 2006/07, 2007/08 och 2008/09 för import och raffinering av produkter från sockersektorn inom ramen för vissa tullkvoter och förmånsavtal (4) och produkterna bör således betraktas som Balkansocker enligt förordningen. Då det i artikel 28 i förordningen föreskrivs att tullkvoterna för Balkansocker skall öppnas på regleringsårsbasis bör den årliga tullkvoten för Kroatien anpassas för de nio månader som återstår av regleringsåret 2006/2007.

| (4) | Förordning (EG) nr 950/2006 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Förordning (EG) nr 950/2006 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för socker. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för socker.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 950/2006 skall ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 1.1 skall följande led läggas till:






  ”h) | artikel 27.5 i stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kroatien, å andra sidan.” |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 1.1 skall följande led läggas till:

”h)

artikel 27.5 i stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kroatien, å andra sidan.”

| 2. | Artikel 1.2 skall ersättas med följande:
  ”2.   Kvantiteter som importeras i enlighet med bestämmelserna i punkt 1 c–h (nedan kallade ’tullkvoter’) och bestämmelserna i leden a och b i samma punkt (nedan kallade ’leveransskyldigheterna’) för regleringsåren 2006/07, 2007/08 och 2008/09 skall ha de löpnummer som anges i bilaga I.” |
| --- | --- |

2.

Artikel 1.2 skall ersättas med följande:

”2.   Kvantiteter som importeras i enlighet med bestämmelserna i punkt 1 c–h (nedan kallade ’tullkvoter’) och bestämmelserna i leden a och b i samma punkt (nedan kallade ’leveransskyldigheterna’) för regleringsåren 2006/07, 2007/08 och 2008/09 skall ha de löpnummer som anges i bilaga I.”

| 3. | I artikel 2 skall led d ersättas med följande:






  ”d) | Balkansocker: produkter från sockersektorn med KN-numren 1701 och 1702 med ursprung i Albanien, Bosnien och Hercegovina, Serbien, Montenegro, Kosovo, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Kroatien som importeras till gemenskapen med stöd av förordning (EG) nr 2007/2000 och stabiliserings- och associationsavtalet med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och republiken Kroatien, å andra sidan.” |
| --- | --- | --- |

3.

I artikel 2 skall led d ersättas med följande:

”d)

Balkansocker: produkter från sockersektorn med KN-numren 1701 och 1702 med ursprung i Albanien, Bosnien och Hercegovina, Serbien, Montenegro, Kosovo, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Kroatien som importeras till gemenskapen med stöd av förordning (EG) nr 2007/2000 och stabiliserings- och associationsavtalet med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och republiken Kroatien, å andra sidan.”

| 4. | Artikel 28 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 28
  1.   Tullkvoter på totalt 380 000 ton produkter från sockersektorn enligt KN-numren 1701 och 1702 skall för varje regleringsår öppnas som Balkansocker till nolltull.
  För regleringsåret 2006/07 skall kvantiteten dock vara 381 500 ton produkter från sockersektorn enligt KN-numren 1701 och 1702.
  2.   De kvantiteter som avses i punkt 1 skall fördelas per ursprungsland enligt följande:







  — | Albanien | 1 000 ton |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Bosnien och Hercegovina | 12 000 ton |
| — | Serbien och Montenegro | 180 000 ton |
| — | F.d. jugoslaviska republiken Makedonien | 7 000 ton |
| — | Kroatien | 180 000 ton |

4.

Artikel 28 skall ersättas med följande:

”Artikel 28

1.   Tullkvoter på totalt 380 000 ton produkter från sockersektorn enligt KN-numren 1701 och 1702 skall för varje regleringsår öppnas som Balkansocker till nolltull.

För regleringsåret 2006/07 skall kvantiteten dock vara 381 500 ton produkter från sockersektorn enligt KN-numren 1701 och 1702.

2.   De kvantiteter som avses i punkt 1 skall fördelas per ursprungsland enligt följande:

—

Albanien

1 000 ton

—

Bosnien och Hercegovina

12 000 ton

—

Serbien och Montenegro

180 000 ton

—

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien

7 000 ton

—

Kroatien

180 000 ton

För regleringsåret 2006/07 skall fördelningen per ursprungsland dock vara följande:

| — | Albanien | 1 250 ton |
| --- | --- | --- |
| — | Bosnien och Hercegovina | 15 000 ton |
| — | Serbien och Montenegro | 225 000 ton |
| — | F.d. jugoslaviska republiken Makedonien | 5 250 ton |
| — | Kroatien | 135 000 ton |

—

Albanien

1 250 ton

—

Bosnien och Hercegovina

15 000 ton

—

Serbien och Montenegro

225 000 ton

—

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien

5 250 ton

—

Kroatien

135 000 ton

Kvoterna för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Kroatien för regleringsåret 2006/07 skall öppnas först den 1 januari 2007.”

| 5. | I artikel 29 skall punkt 2 ersättas med följande:
  ”2.   Importlicensansökan för Balkansocker från Montenegros, Serbiens, Kosovos eller Kroatiens tullområden skall åtföljas av originalet till den exportlicens som utfärdats av de behöriga myndigheterna i Montenegros, Serbiens eller Kosovos tullområden, i enlighet med förlagan i bilaga II, för en kvantitet motsvarande den som anges i licensansökan.” |
| --- | --- |

5.

I artikel 29 skall punkt 2 ersättas med följande:

”2.   Importlicensansökan för Balkansocker från Montenegros, Serbiens, Kosovos eller Kroatiens tullområden skall åtföljas av originalet till den exportlicens som utfärdats av de behöriga myndigheterna i Montenegros, Serbiens eller Kosovos tullområden, i enlighet med förlagan i bilaga II, för en kvantitet motsvarande den som anges i licensansökan.”

| 6. | Bilaga I skall ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

6.

Bilaga I skall ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den 1 januari 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 22 december 2006.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 58, 28.2.2006, s. 1. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1585/2006 (EUT L 294, 25.10.2006, s. 19).

1

(2)  EUT L 26, 28.1.2005, s. 3.

2

(3)  EUT L 341, 7.12.2006, s.31

3

(4)  EUT L 178, 1.7.2006, s. 1.

4

---

BILAGA

I bilaga I till förordning (EG) nr 950/2006 skall tabellen med löpnummer för Balkansocker ersättas med följande:

”Löpnummer för Balkansocker

| Tredjeland | Löpnummer |
| --- | --- |
| Albanien | 09.4324 |
| Bosnien och Hercegovina | 09.4325 |
| Serbien, Montenegro och Kosovo | 09.4326 |
| F.d. jugoslaviska republiken Makedonien | 09.4327 |
| Kroatien | 09.4328” |

Tredjeland

Löpnummer

Albanien

09.4324

Bosnien och Hercegovina

09.4325

Serbien, Montenegro och Kosovo

09.4326

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien

09.4327

Kroatien

09.4328”

---

| 28.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 379/98 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 379/98

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2007/2006

av den 22 december 2006

om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 när det gäller import och transitering av vissa mellanprodukter från kategori 3-material avsedda för tekniska ändamål i medicintekniska produkter, produkter för in vitro-diagnostik och i laboratoriereagenser samt om ändring av den förordningen

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 av den 3 oktober 2002 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter som inte är avsedda att användas som livsmedel (1), särskilt artikel 32.1 och kapitel IV A punkt 4 i bilaga VIII till denna, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EG) nr 1774/2002 får vissa animaliska biprodukter importeras till gemenskapen för framställning av tekniska produkter, förutsatt att kraven i den förordningen uppfylls. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EG) nr 1774/2002 får vissa animaliska biprodukter importeras till gemenskapen för framställning av tekniska produkter, förutsatt att kraven i den förordningen uppfylls.

| (2) | I bilaga VIII till förordning (EG) nr 1774/2002 fastställs krav för utsläppande på marknaden av vissa tekniska produkter, bland annat utgångsmaterial som skall användas för eller vid framställning av tekniska produkter som till exempel medicintekniska produkter, produkter för in vitro-diagnostik samt laboratoriereagenser. |
| --- | --- |

(2)

I bilaga VIII till förordning (EG) nr 1774/2002 fastställs krav för utsläppande på marknaden av vissa tekniska produkter, bland annat utgångsmaterial som skall användas för eller vid framställning av tekniska produkter som till exempel medicintekniska produkter, produkter för in vitro-diagnostik samt laboratoriereagenser.

| (3) | Vissa medlemsstater, handelspartner och verksamhetsutövare har emellertid uttryckt oro över importen av vissa produkter som härrör från kategori 3-material och som är avsedda för framställning av medicintekniska produkter, produkter för in vitro-diagnostik samt laboratoriereagenser (”mellanprodukter”). Importbestämmelserna måste därför förtydligas och särskilda villkor för dessa mellanprodukter måste fastställas. |
| --- | --- |

(3)

Vissa medlemsstater, handelspartner och verksamhetsutövare har emellertid uttryckt oro över importen av vissa produkter som härrör från kategori 3-material och som är avsedda för framställning av medicintekniska produkter, produkter för in vitro-diagnostik samt laboratoriereagenser (”mellanprodukter”). Importbestämmelserna måste därför förtydligas och särskilda villkor för dessa mellanprodukter måste fastställas.

| (4) | Även om de berörda mellanprodukterna kan ha genomgått partiell bearbetning är det på grund av sättet på vilket de transporteras till gemenskapen inte möjligt att skilja dem från andra typer av animaliska biprodukter som är avsedda för andra tekniska ändamål, förutom om man beaktar deras bestämmelseort och användningsändamål. Övervakningen av deras bestämmelseort och användningsändamål enligt övrig gemenskapslagstiftning torde vara tillräcklig för att garantera att de inte kommer in i livsmedels- eller foderkedjan på ett senare stadium, under förutsättning att lämpliga riskanpassade åtgärder vidtas för hantering, registrering och kontroll. |
| --- | --- |

(4)

Även om de berörda mellanprodukterna kan ha genomgått partiell bearbetning är det på grund av sättet på vilket de transporteras till gemenskapen inte möjligt att skilja dem från andra typer av animaliska biprodukter som är avsedda för andra tekniska ändamål, förutom om man beaktar deras bestämmelseort och användningsändamål. Övervakningen av deras bestämmelseort och användningsändamål enligt övrig gemenskapslagstiftning torde vara tillräcklig för att garantera att de inte kommer in i livsmedels- eller foderkedjan på ett senare stadium, under förutsättning att lämpliga riskanpassade åtgärder vidtas för hantering, registrering och kontroll.

| (5) | När de berörda mellanprodukterna släpps ut på marknaden bör det ske enligt bestämmelserna i rådets direktiv 97/78/EG av den 18 december 1997 om principerna för organisering av veterinärkontroller av produkter från tredje land som förs in i gemenskapen (2), och särskilda identifierings- och kontrollåtgärder bör vidtas för att minska risken för att de kommer in i livsmedels- eller foderkedjan eller används för andra oavsiktliga ändamål. |
| --- | --- |

(5)

När de berörda mellanprodukterna släpps ut på marknaden bör det ske enligt bestämmelserna i rådets direktiv 97/78/EG av den 18 december 1997 om principerna för organisering av veterinärkontroller av produkter från tredje land som förs in i gemenskapen (2), och särskilda identifierings- och kontrollåtgärder bör vidtas för att minska risken för att de kommer in i livsmedels- eller foderkedjan eller används för andra oavsiktliga ändamål.

| (6) | I bilaga VIII till förordning (EG) nr 1774/2002 fastställs särskilda krav för utsläppande på marknaden av tekniska produkter. När de övergångsbestämmelser som fastställs i den förordningen upphört att gälla kommer bilagan att ses över i grunden och förtydligas. Till dess bör det därför fastställas bestämmelser för import av mellanprodukter avsedda för tekniska ändamål i medicintekniska produkter, produkter för in vitro-diagnostik och laboratoriereagenser, i en särskild förordning som kompletterar de bestämmelser som redan finns i den bilagan. |
| --- | --- |

(6)

I bilaga VIII till förordning (EG) nr 1774/2002 fastställs särskilda krav för utsläppande på marknaden av tekniska produkter. När de övergångsbestämmelser som fastställs i den förordningen upphört att gälla kommer bilagan att ses över i grunden och förtydligas. Till dess bör det därför fastställas bestämmelser för import av mellanprodukter avsedda för tekniska ändamål i medicintekniska produkter, produkter för in vitro-diagnostik och laboratoriereagenser, i en särskild förordning som kompletterar de bestämmelser som redan finns i den bilagan.

| (7) | Till dess att bilagan har setts över och förtydligats är det nödvändigt att klargöra tillämpningsområdet för kapitel IV och XI i bilaga VIII till förordning (EG) nr 1774/2002 så att den särskilda förordning som antas kan beaktas. Bestämmelserna i kapitel IV bör gälla blod som används för alla tekniska ändamål, och blodprodukter utom serum från hästdjur som används för andra tekniska ändamål än medicintekniska produkter, produkter för in vitro-diagnostik samt laboratoriereagenser. Bestämmelserna i kapitel V bör fortsätta att gälla serum från hästdjur som är avsett för alla tekniska ändamål, däribland medicintekniska produkter, produkter för in vitro-diagnostik samt laboratoriereagenser, och dessa bestämmelser behöver alltså inte ändras. Bestämmelserna i kapitel XI bör gälla import av övriga obearbetade animaliska biprodukter som inte omfattas av denna förordning och som importeras för alla ändamål, däribland i medicintekniska produkter, produkter för in vitro-diagnostik samt laboratoriereagenser. |
| --- | --- |

(7)

Till dess att bilagan har setts över och förtydligats är det nödvändigt att klargöra tillämpningsområdet för kapitel IV och XI i bilaga VIII till förordning (EG) nr 1774/2002 så att den särskilda förordning som antas kan beaktas. Bestämmelserna i kapitel IV bör gälla blod som används för alla tekniska ändamål, och blodprodukter utom serum från hästdjur som används för andra tekniska ändamål än medicintekniska produkter, produkter för in vitro-diagnostik samt laboratoriereagenser. Bestämmelserna i kapitel V bör fortsätta att gälla serum från hästdjur som är avsett för alla tekniska ändamål, däribland medicintekniska produkter, produkter för in vitro-diagnostik samt laboratoriereagenser, och dessa bestämmelser behöver alltså inte ändras. Bestämmelserna i kapitel XI bör gälla import av övriga obearbetade animaliska biprodukter som inte omfattas av denna förordning och som importeras för alla ändamål, däribland i medicintekniska produkter, produkter för in vitro-diagnostik samt laboratoriereagenser.

| (8) | Till följd av detta förtydligande måste vissa av förlagorna till hälsointygen i bilaga X till förordning (EG) nr 1774/2002 ändras. |
| --- | --- |

(8)

Till följd av detta förtydligande måste vissa av förlagorna till hälsointygen i bilaga X till förordning (EG) nr 1774/2002 ändras.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tillämpningsområde

Denna förordning skall gälla import och transitering genom gemenskapen av en ”mellanprodukt” enligt definitionen i artikel 2 i denna förordning.

Artikel 2

Definition

Med ”mellanprodukt” avses en produkt som härrör från kategori 3-material och som är avsedd för framställning av medicintekniska produkter, produkter för in vitro-diagnostik samt laboratoriereagenser och vars utformnings-, omvandlings- och framställningsprocesser har kommit så långt att materialet kan användas för det ändamålet, bortsett från att det endast till viss grad behöver behandlas eller omvandlas ytterligare, till exempel blandas, ytbehandlas, sättas ihop, förpackas eller märkas för att produkten ska vara lämplig att släppas ut på marknaden eller tas i bruk i enlighet med den gemenskapslagstiftning som är tillämplig på den berörda slutprodukten.

Artikel 3

Import

Medlemsstaterna skall tillåta import av mellanprodukter som uppfyller följande villkor:

| a) | De kommer från ett tredjeland som är medlem i Internationella byrån för epizootiska sjukdomar (OIE) enligt förteckningen i OIE Bulletin. |
| --- | --- |

a)

De kommer från ett tredjeland som är medlem i Internationella byrån för epizootiska sjukdomar (OIE) enligt förteckningen i OIE Bulletin.

| b) | De kommer från en anläggning som registrerats eller godkänts av den behöriga myndigheten i ett tredjeland som avses i punkt a i denna artikel, i enlighet med villkoren i bilaga I till denna förordning. |
| --- | --- |

b)

De kommer från en anläggning som registrerats eller godkänts av den behöriga myndigheten i ett tredjeland som avses i punkt a i denna artikel, i enlighet med villkoren i bilaga I till denna förordning.

| c) | De härrör uteslutande från kategori 3-material. |
| --- | --- |

c)

De härrör uteslutande från kategori 3-material.

| d) | Varje försändelse måste åtföljas av ett handelsdokument som innehåller följande uppgifter:






  i) | Ursprungsland. |
| --- | --- | --- |

d)

Varje försändelse måste åtföljas av ett handelsdokument som innehåller följande uppgifter:

i)

Ursprungsland.

| ii) | Namn på den anläggning som framställt produkten. |
| --- | --- |

ii)

Namn på den anläggning som framställt produkten.

| iii) | Att mellanprodukternas yttre förpackning är märkt med texten: ”ENDAST FÖR MEDICINTEKNISKA PRODUKTER/PRODUKTER FÖR IN VITRO-DIAGNOSTIK/LABORATORIEREAGENSER”. |
| --- | --- |

iii)

Att mellanprodukternas yttre förpackning är märkt med texten: ”ENDAST FÖR MEDICINTEKNISKA PRODUKTER/PRODUKTER FÖR IN VITRO-DIAGNOSTIK/LABORATORIEREAGENSER”.

Handelsdokumentet skall vara avfattat på minst ett av de officiella språken i den EU-medlemsstat där besiktningen vid gränskontrollstationen skall företas och i bestämmelsemedlemsstaten. Dessa medlemsstater får emellertid vid behov tillåta andra språk, åtföljt av en officiell översättning.

| e) | De åtföljs av ett intyg från importören som överensstämmer med förlagan till intyg i bilaga II till denna förordning. Intyget skall vara avfattat på minst ett av de officiella språken i den EU-medlemsstat där besiktningen vid gränskontrollstationen skall företas och i bestämmelsemedlemsstaten. Dessa medlemsstater får emellertid vid behov tillåta andra språk, åtföljt av en officiell översättning. |
| --- | --- |

e)

De åtföljs av ett intyg från importören som överensstämmer med förlagan till intyg i bilaga II till denna förordning. Intyget skall vara avfattat på minst ett av de officiella språken i den EU-medlemsstat där besiktningen vid gränskontrollstationen skall företas och i bestämmelsemedlemsstaten. Dessa medlemsstater får emellertid vid behov tillåta andra språk, åtföljt av en officiell översättning.

Artikel 4

Kontroller, transport och märkning

1.   Mellanprodukter som importeras till gemenskapen skall kontrolleras vid den gränskontrollstation där varorna förs in i Europeiska gemenskapen, i enlighet med artikel 4 i direktiv 97/78/EG, och transporteras direkt från denna gränskontrollstation antingen

| a) | till en teknisk anläggning som godkänts i enlighet med artikel 18 i förordning (EG) nr 1774/2002, där mellanprodukterna skall blandas, användas för ytbehandling, sättas ihop, förpackas eller märkas innan de släpps ut på marknaden eller tas i bruk i enlighet med den gemenskapslagstiftning som är tillämplig på den berörda slutprodukten, eller |
| --- | --- |

a)

till en teknisk anläggning som godkänts i enlighet med artikel 18 i förordning (EG) nr 1774/2002, där mellanprodukterna skall blandas, användas för ytbehandling, sättas ihop, förpackas eller märkas innan de släpps ut på marknaden eller tas i bruk i enlighet med den gemenskapslagstiftning som är tillämplig på den berörda slutprodukten, eller

| b) | till ett hanteringsställe eller en lagringsanläggning avsedd speciellt för kategori 3-material och godkänd i enlighet med artikel 10.3 eller artikel 11 i förordning (EG) nr 1774/2002. |
| --- | --- |

b)

till ett hanteringsställe eller en lagringsanläggning avsedd speciellt för kategori 3-material och godkänd i enlighet med artikel 10.3 eller artikel 11 i förordning (EG) nr 1774/2002.

2.   Mellanprodukter som transiteras genom gemenskapen skall transporteras i enlighet med artikel 11 i direktiv 97/78/EG.

3.   Den officiella veterinären vid den berörda gränskontrollstationen skall via Traces-systemet underrätta den myndighet som ansvarar för anläggningen på bestämmelseorten om försändelsen.

4.   Mellanprodukternas yttre förpackning skall märkas med texten: ”ENDAST FÖR MEDICINTEKNISKA PRODUKTER/PRODUKTER FÖR IN VITRO-DIAGNOSTIK/LABORATORIEREAGENSER”

Artikel 5

Användning och avsändning

Ansvariga för eller ägare till den mottagande anläggningen, eller dennes företrädare, skall använda eller avsända mellanprodukterna endast för de tekniska ändamål som uppgivits i samband med godkännandet av anläggningen och som det hänvisas till i artikel 4.1 a.

Artikel 6

Register över användning och avsändning

Ansvariga för eller ägare till den mottagande anläggningen, eller dennes företrädare, skall föra register i enlighet med artikel 9.1 i förordning (EG) nr 1774/2002 och skall på begäran tillhandahålla den behöriga myndigheten sådana uppgifter om inköp, försäljning, användningsändamål, lager och bortskaffande av överflödiga mellanprodukter som är nödvändiga för att kontrollera att bestämmelserna i denna förordning följs.

Artikel 7

Kontroll

1.   Den behöriga myndigheten skall, i enlighet med direktiv 97/78/EG, se till att alla försändelser av mellanprodukter skickas från den EU-medlemsstat där kontrollen vid gränskontrollstationen skall utföras till den mottagande anläggningen, i enlighet med artikel 4.1 i denna förordning, eller om det rör sig om transitering, till den gränskontrollstation där varorna förs ut ur gemenskapen.

2.   Den behöriga myndigheten skall regelbundet utföra dokumentkontroller för att försäkra sig om att de mängder av mellanprodukter som importerats stämmer överens med de mängder som lagrats, använts, avsänts eller bortskaffats, i syfte att kontrollera att bestämmelserna i denna förordning följs.

3.   När det gäller försändelser av mellanprodukter som transiteras skall de behöriga myndigheter som ansvarar för de gränskontrollstationer där varorna kommer in i gemenskapen respektive förs ut ur gemenskapen samarbeta efter behov för att se till att de kontroller som utförs är effektiva och att försändelserna kan spåras.

Artikel 8

Ändringar av bilagorna VIII och X till förordning (EG) nr. 1774/2002

Bilagorna VIII och X till förordning (EG) nr 1774/2002 skall ändras i enlighet med bilaga III till denna förordning.

Artikel 9

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den 1 januari 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 22 december 2006.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 273, 10.10.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 208/2006 (EUT L 36, 8.2.2006, s. 25–31).

1

(2)  EGT L 24, 30.1.1998, s. 9. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 (EUT L 165, 30.4.2004, s. 1).

2

---

BILAGA I

Villkor för registrering eller godkännande av ursprungsanläggningar i enlighet med artikel 3 b

| 1. | Ansvariga för eller ägare till anläggningen eller dennes företrädare skall göra följande:






  a) | Se till att anläggningen är lämpligt utrustad för omvandling av kategori 3-material så att de utformnings-, omvandlings- och framställningsprocesser som avses i artikel 2 kan slutföras. |
| --- | --- | --- |

1.

Ansvariga för eller ägare till anläggningen eller dennes företrädare skall göra följande:

a)

Se till att anläggningen är lämpligt utrustad för omvandling av kategori 3-material så att de utformnings-, omvandlings- och framställningsprocesser som avses i artikel 2 kan slutföras.

| b) | Införa och genomföra rutiner för övervakning och kontroll av kritiska styrpunkter i de processer som används. |
| --- | --- |

b)

Införa och genomföra rutiner för övervakning och kontroll av kritiska styrpunkter i de processer som används.

| c) | Registrera de uppgifter som erhållits i enlighet med b och bevara detta register i minst två år så att det kan tillhandahållas den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

c)

Registrera de uppgifter som erhållits i enlighet med b och bevara detta register i minst två år så att det kan tillhandahållas den behöriga myndigheten.

| d) | Meddela den behöriga myndigheten ifall eventuella tillgängliga uppgifter visar att det föreligger en allvarlig risk för människors eller djurs hälsa. |
| --- | --- |

d)

Meddela den behöriga myndigheten ifall eventuella tillgängliga uppgifter visar att det föreligger en allvarlig risk för människors eller djurs hälsa.

| 2. | Den behöriga myndigheten i tredjelandet skall regelbundet inspektera och övervaka de anläggningar som godkänts i enlighet med denna förordning.






  a) | Inspektionernas och övervakningens frekvens skall bero på anläggningens storlek, typen av produkter som tillverkas, riskbedömning och de garantier som lämnats med utgångspunkt i HACCP-systemets principer. |
| --- | --- | --- |

2.

Den behöriga myndigheten i tredjelandet skall regelbundet inspektera och övervaka de anläggningar som godkänts i enlighet med denna förordning.

a)

Inspektionernas och övervakningens frekvens skall bero på anläggningens storlek, typen av produkter som tillverkas, riskbedömning och de garantier som lämnats med utgångspunkt i HACCP-systemets principer.

| b) | Om den behöriga myndighetens inspektioner visar att bestämmelserna i denna förordning inte har efterlevts, skall den behöriga myndigheten vidta lämpliga åtgärder. |
| --- | --- |

b)

Om den behöriga myndighetens inspektioner visar att bestämmelserna i denna förordning inte har efterlevts, skall den behöriga myndigheten vidta lämpliga åtgärder.

| c) | Den behöriga myndigheten skall upprätta en förteckning över de anläggningar på dess territorium som godkänts i enlighet med denna förordning. Varje anläggning skall av medlemsstaten tilldelas ett officiellt nummer som identifierar anläggningen med hänsyn till den typ av verksamhet som bedrivs. Förteckningen och alla ändringar av den skall överlämnas till den EU-medlemsstat där kontrollen vid gränskontrollstationen skall utföras och till bestämmelsemedlemsstaten. |
| --- | --- |

c)

Den behöriga myndigheten skall upprätta en förteckning över de anläggningar på dess territorium som godkänts i enlighet med denna förordning. Varje anläggning skall av medlemsstaten tilldelas ett officiellt nummer som identifierar anläggningen med hänsyn till den typ av verksamhet som bedrivs. Förteckningen och alla ändringar av den skall överlämnas till den EU-medlemsstat där kontrollen vid gränskontrollstationen skall utföras och till bestämmelsemedlemsstaten.

---

BILAGA II

Förlaga till intyg för import från tredjeland och transitering genom europeiska gemenskapen av mellanprodukter som skall användas för medicintekniska produkter, produkter för in vitro-diagnostik samt laboratoriereagenser

Image

FÖRLAGA TILL INTYG FÖR MELLANPRODUKTER SOM SKALL ANVÄNDAS FÖR MEDICINTEKNISKA PRODUKTER, PRODUKTER FÖR IN VITRO-DIAGNOSTIK SAMT LABORATORIEREAGENSER OCH SOM SKALL EXPORTERAS TILL ELLER TRANSITERAS GENOM EUROPEISKA GEMENSKAPEN

Undertecknad intygar att de ovan nämnda mellanprodukterna är avsedda att importeras till gemenskapen av mig och att de uppfyller följande krav:

| 1. | De härrör från kategori 3–material enligt artikel 6 i förordning (EG) nr 1774/2002 (1) och är avsedda för framställning av medicintekniska produkter, produkter för in vitro-diagnostik samt laboratoriereagenser. |
| --- | --- |

1.

De härrör från kategori 3–material enligt artikel 6 i förordning (EG) nr 1774/2002 (1) och är avsedda för framställning av medicintekniska produkter, produkter för in vitro-diagnostik samt laboratoriereagenser.

| 2. | Deras utformnings-, omvandlings- och framställningsprocesser har kommit så långt att de kan användas för det ändamålet, bortsett från att de endast till viss grad behöver behandlas eller omvandlas ytterligare, till exempel blandas, ytbehandlas, sättas ihop, förpackas eller märkas för att de ska vara lämpliga att släppas ut på marknaden eller tas i bruk i enlighet med den gemenskapslagstiftning som är tillämplig på den berörda slutprodukten. |
| --- | --- |

2.

Deras utformnings-, omvandlings- och framställningsprocesser har kommit så långt att de kan användas för det ändamålet, bortsett från att de endast till viss grad behöver behandlas eller omvandlas ytterligare, till exempel blandas, ytbehandlas, sättas ihop, förpackas eller märkas för att de ska vara lämpliga att släppas ut på marknaden eller tas i bruk i enlighet med den gemenskapslagstiftning som är tillämplig på den berörda slutprodukten.

| 3. | Deras yttre förpackning är märkt med texten: ”ENDAST FÖR MEDICINTEKNISKA PRODUKTER/PRODUKTER FÖR IN VITRO–DIAGNOSTIK/LABORATORIEREAGENSER”. |
| --- | --- |

3.

Deras yttre förpackning är märkt med texten: ”ENDAST FÖR MEDICINTEKNISKA PRODUKTER/PRODUKTER FÖR IN VITRO–DIAGNOSTIK/LABORATORIEREAGENSER”.

| 4. | De kommer inte att skickas vidare för användning i livsmedel, foderråvaror, organiska gödselmedel eller jordförbättringsmedel i gemenskapen, utan kommer att transporteras direkt till följande anläggning: | Namn ... |
| --- | --- | --- |

4.

De kommer inte att skickas vidare för användning i livsmedel, foderråvaror, organiska gödselmedel eller jordförbättringsmedel i gemenskapen, utan kommer att transporteras direkt till följande anläggning:

Namn ...

| | Adress ... |
| --- | --- |

Adress ...

Importör

| | Namn ... |
| --- | --- |

Namn ...

| | Adress ... |
| --- | --- |

Adress ...

Utfärdat i ...

| | (ort) |
| --- | --- |

(ort)

| | (datum) |
| --- | --- |

(datum)

Underskrift ...

---

(1)  Förteckning över kategori 3-material (enligt förordning (EG) nr 1774/2002, EGT L 273, 10.10.2002, s. 1):

| a) | Delar från slaktade djur som är tjänliga som livsmedel i enlighet med gemenskapslagstiftningen, men som av kommersiella skäl inte är avsedda som livsmedel. |
| --- | --- |

a)

Delar från slaktade djur som är tjänliga som livsmedel i enlighet med gemenskapslagstiftningen, men som av kommersiella skäl inte är avsedda som livsmedel.

| b) | Delar från slaktade djur som förklaras otjänliga som livsmedel trots att de inte visar några tecken på sjukdomar som kan överföras till människor eller djur, och som kommer från slaktkroppar som är tjänliga som livsmedel i enlighet med gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

b)

Delar från slaktade djur som förklaras otjänliga som livsmedel trots att de inte visar några tecken på sjukdomar som kan överföras till människor eller djur, och som kommer från slaktkroppar som är tjänliga som livsmedel i enlighet med gemenskapslagstiftningen.

| c) | Hudar, skinn, hovar, horn, svinborst och fjädrar från djur som slaktas i ett slakteri och som har genomgått en före slaktbesiktning där de befunnits lämpade för slakt för att användas som livsmedel i enlighet med gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

c)

Hudar, skinn, hovar, horn, svinborst och fjädrar från djur som slaktas i ett slakteri och som har genomgått en före slaktbesiktning där de befunnits lämpade för slakt för att användas som livsmedel i enlighet med gemenskapslagstiftningen.

| d) | Blod från andra djur än idisslare som slaktas i ett slakteri och som har genomgått en före slaktbesiktning där de befunnits lämpade för slakt för att användas som livsmedel i enlighet med gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

d)

Blod från andra djur än idisslare som slaktas i ett slakteri och som har genomgått en före slaktbesiktning där de befunnits lämpade för slakt för att användas som livsmedel i enlighet med gemenskapslagstiftningen.

| e) | Animaliska biprodukter som erhållits vid framställning av produkter som är avsedda som livsmedel, exempelvis avfettade ben och fettgrevar. |
| --- | --- |

e)

Animaliska biprodukter som erhållits vid framställning av produkter som är avsedda som livsmedel, exempelvis avfettade ben och fettgrevar.

| f) | Livsmedel av animaliskt ursprung eller som innehåller produkter av animaliskt ursprung, med undantag av matavfall, som inte längre är avsedda att användas som livsmedel av kommersiella skäl eller på grund av tillverkningsproblem eller förpackningsdefekter eller andra defekter som inte innebär någon risk för människor eller djur. |
| --- | --- |

f)

Livsmedel av animaliskt ursprung eller som innehåller produkter av animaliskt ursprung, med undantag av matavfall, som inte längre är avsedda att användas som livsmedel av kommersiella skäl eller på grund av tillverkningsproblem eller förpackningsdefekter eller andra defekter som inte innebär någon risk för människor eller djur.

| g) | Färsk mjölk från djur som inte visar några kliniska tecken på sådana sjukdomar som kan överföras till människor eller djur via produkten i fråga. |
| --- | --- |

g)

Färsk mjölk från djur som inte visar några kliniska tecken på sådana sjukdomar som kan överföras till människor eller djur via produkten i fråga.

| h) | Fisk och andra havslevande djur, utom havslevande däggdjur, som fångats på öppet hav för tillverkning av fiskmjöl. |
| --- | --- |

h)

Fisk och andra havslevande djur, utom havslevande däggdjur, som fångats på öppet hav för tillverkning av fiskmjöl.

| i) | Färska biprodukter från fisk från anläggningar som tillverkar fiskprodukter som är avsedda att användas som livsmedel. |
| --- | --- |

i)

Färska biprodukter från fisk från anläggningar som tillverkar fiskprodukter som är avsedda att användas som livsmedel.

| j) | Skal, biprodukter från kläckerier samt biprodukter i form av knäckägg från djur som inte visat några kliniska tecken på sådana sjukdomar som kan överföras till människor eller djur via produkten i fråga. |
| --- | --- |

j)

Skal, biprodukter från kläckerier samt biprodukter i form av knäckägg från djur som inte visat några kliniska tecken på sådana sjukdomar som kan överföras till människor eller djur via produkten i fråga.

---

BILAGA III

Bilagorna VIII och X till förordning (EG) nr 1774/2002 skall ändras på följande sätt:

| 1. | Bilaga VIII skall ändras på följande sätt:






  a) | Rubriken till kapitel IV skall ersättas med följande: |
| --- | --- | --- |

1.

Bilaga VIII skall ändras på följande sätt:

a)

Rubriken till kapitel IV skall ersättas med följande:

| b) | Rubriken till kapitel XI skall ersättas med följande: |
| --- | --- |

b)

Rubriken till kapitel XI skall ersättas med följande:

| 2. | Bilaga X skall ändras på följande sätt:






  a) | I kapitel 4 C skall hälsointygets rubrik ”För blodprodukter som skall användas för tekniska ändamål inbegripet farmaceutiska produkter, vid in vitro–diagnos och som laboratoriereagenser, utom serum från hästdjur. Avser export till Europeiska gemenskapen” ersättas med följande rubrik:
  ”För blodprodukter, utom serum från hästdjur och sådana mellanprodukter som avses i artikel 1 i kommissionens förordning (EG) nr 2007/2006, som skall användas för tekniska ändamål. Avser export till Europeiska gemenskapen.” |
| --- | --- | --- |

2.

Bilaga X skall ändras på följande sätt:

a)

I kapitel 4 C skall hälsointygets rubrik ”För blodprodukter som skall användas för tekniska ändamål inbegripet farmaceutiska produkter, vid in vitro–diagnos och som laboratoriereagenser, utom serum från hästdjur. Avser export till Europeiska gemenskapen” ersättas med följande rubrik:

”För blodprodukter, utom serum från hästdjur och sådana mellanprodukter som avses i artikel 1 i kommissionens förordning (EG) nr 2007/2006, som skall användas för tekniska ändamål. Avser export till Europeiska gemenskapen.”

| b) | I kapitel 8 B skall hälsointygets rubrik ”För animaliska biprodukter för tillverkning av tekniska produkter (inklusive farmaceutiska produkter) (1). Avser export till Europeiska gemenskapen.” ersättas med följande rubrik:
  ”För animaliska biprodukter (1) som skall användas för tekniska ändamål. Avser export till Europeiska gemenskapen.” |
| --- | --- |

b)

I kapitel 8 B skall hälsointygets rubrik ”För animaliska biprodukter för tillverkning av tekniska produkter (inklusive farmaceutiska produkter) (1). Avser export till Europeiska gemenskapen.” ersättas med följande rubrik:

”För animaliska biprodukter (1) som skall användas för tekniska ändamål. Avser export till Europeiska gemenskapen.”

---

(1)  Gäller inte obehandlat blod, obehandlad mjölk, hudar och skinn från hovdjur, svinborst (se respektive särskilda intyg för import av dessa produkter) eller ull, hår, fjädrar och delar av fjädrar. Detta intyg skall inte användas för mellanprodukter enligt definitionen i förordning (EG) nr 2007/2006 (se respektive krav och förlagor till intyg för import av dessa produkter).

---

| 28.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 379/105 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 379/105

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2008/2006

av den 22 december 2006

om fastställande för år 2007 av tillämpningsföreskrifter för tullkvoter för ”baby beef”-produkter med ursprung i Kroatien, Bosnien och Hercegovina, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Serbien, Montenegro och Kosovo

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1254/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för nötkött (1), särskilt artikel 32.1 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 4.2 i rådets förordning (EG) nr 2007/2000 av den 18 september 2000 om införande av särskilda handelsåtgärder för länder och territorier som deltar i eller är knutna till Europeiska unionens stabiliserings- och associeringsprocess samt om ändring av förordning (EG) nr 2820/98 och om upphävande av förordningarna (EG) nr 1763/1999 och (EG) nr 6/2000 (2) föreskrivs en årlig tullkvot till förmånstull på 11 475 ton ”baby beef” som skall fördelas mellan Bosnien och Hercegovina, Serbien, Montenegro och Kososvo. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 4.2 i rådets förordning (EG) nr 2007/2000 av den 18 september 2000 om införande av särskilda handelsåtgärder för länder och territorier som deltar i eller är knutna till Europeiska unionens stabiliserings- och associeringsprocess samt om ändring av förordning (EG) nr 2820/98 och om upphävande av förordningarna (EG) nr 1763/1999 och (EG) nr 6/2000 (2) föreskrivs en årlig tullkvot till förmånstull på 11 475 ton ”baby beef” som skall fördelas mellan Bosnien och Hercegovina, Serbien, Montenegro och Kososvo.

| (2) | I stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kroatien, å andra sidan, ingått genom rådets och kommissionens beslut 2005/40/EG, Euratom (3) och stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, ingått genom rådets och kommissionens beslut 2004/239/EG, Euratom (4) fastställs de årliga tullkvoterna till förmånstull för ”baby beef” till 9 400 ton respektive 1 650 ton. |
| --- | --- |

(2)

I stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kroatien, å andra sidan, ingått genom rådets och kommissionens beslut 2005/40/EG, Euratom (3) och stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, ingått genom rådets och kommissionens beslut 2004/239/EG, Euratom (4) fastställs de årliga tullkvoterna till förmånstull för ”baby beef” till 9 400 ton respektive 1 650 ton.

| (3) | Enligt artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 2248/2001 av den 19 november 2001 om vissa förfaranden för tillämpning av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kroatien, å andra sidan, och av interimsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kroatien (5), och artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 153/2002 av den 21 januari 2002 om vissa förfaranden för tillämpning av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, och av interimsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (6) skall det antas närmare bestämmelser för genomförandet av tullkvoten för ”baby beef”. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 2248/2001 av den 19 november 2001 om vissa förfaranden för tillämpning av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kroatien, å andra sidan, och av interimsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kroatien (5), och artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 153/2002 av den 21 januari 2002 om vissa förfaranden för tillämpning av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, och av interimsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (6) skall det antas närmare bestämmelser för genomförandet av tullkvoten för ”baby beef”.

| (4) | Vid import inom kvoten för ”baby beef” som fastställts för Bosnien och Hercegovina, Serbien, Montenegro och Kosovo, måste det, enligt förordning (EG) nr 2007/2000, av kontrollskäl uppvisas ett äkthetsintyg av vilket framgår att varan har sitt ursprung i det utfärdande landet och att den exakt överensstämmer med den definition som anges i bilaga II till den förordningen. Av harmoniseringsskäl visar det sig nödvändigt att vid import inom kvoten för ”baby beef” med ursprung i Kroatien eller f.d. jugoslaviska republiken Makedonien likaså fastställa att ett äkthetsintyg skall uppvisas av vilket det framgår att varan har sitt ursprung i det utfärdande landet och att den exakt överensstämmer med den definition som anges i bilaga III till stabiliserings- och associeringsavtalet med Kroatien respektive med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. Det är dessutom nödvändigt att utforma en förlaga för äkthetsintyg och att fastställa bestämmelser för användningen av dem. |
| --- | --- |

(4)

Vid import inom kvoten för ”baby beef” som fastställts för Bosnien och Hercegovina, Serbien, Montenegro och Kosovo, måste det, enligt förordning (EG) nr 2007/2000, av kontrollskäl uppvisas ett äkthetsintyg av vilket framgår att varan har sitt ursprung i det utfärdande landet och att den exakt överensstämmer med den definition som anges i bilaga II till den förordningen. Av harmoniseringsskäl visar det sig nödvändigt att vid import inom kvoten för ”baby beef” med ursprung i Kroatien eller f.d. jugoslaviska republiken Makedonien likaså fastställa att ett äkthetsintyg skall uppvisas av vilket det framgår att varan har sitt ursprung i det utfärdande landet och att den exakt överensstämmer med den definition som anges i bilaga III till stabiliserings- och associeringsavtalet med Kroatien respektive med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. Det är dessutom nödvändigt att utforma en förlaga för äkthetsintyg och att fastställa bestämmelser för användningen av dem.

| (5) | Kosovo, enligt definitionen i Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999, står under internationell civil förvaltning av Förenta nationernas uppdrag i Kosovo (UNMIK), och Montenegro har också infört en särskild tullförvaltning. Det är därför nödvändigt att fastställa ett särskilt äkthetsintyg för varor med ursprung i Montenegros eller Kosovos tullområde. |
| --- | --- |

(5)

Kosovo, enligt definitionen i Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999, står under internationell civil förvaltning av Förenta nationernas uppdrag i Kosovo (UNMIK), och Montenegro har också infört en särskild tullförvaltning. Det är därför nödvändigt att fastställa ett särskilt äkthetsintyg för varor med ursprung i Montenegros eller Kosovos tullområde.

| (6) | Det är nödvändigt att förvalta de aktuella kvoterna med hjälp av importlicenser. För detta ändamål skall kommissionens förordning (EG) nr 1291/2000 av den 9 juni 2000 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser samt förutfastställelselicenser för jordbruksprodukter (7) och kommissionens förordning (EG) nr 1445/95 av den 26 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter för ordningen med import- och exportlicenser inom nötköttssektorn och om upphävande av förordning (EEG) nr 2377/80 (8), tillämpas enligt bestämmelserna i denna förordning. |
| --- | --- |

(6)

Det är nödvändigt att förvalta de aktuella kvoterna med hjälp av importlicenser. För detta ändamål skall kommissionens förordning (EG) nr 1291/2000 av den 9 juni 2000 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser samt förutfastställelselicenser för jordbruksprodukter (7) och kommissionens förordning (EG) nr 1445/95 av den 26 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter för ordningen med import- och exportlicenser inom nötköttssektorn och om upphävande av förordning (EEG) nr 2377/80 (8), tillämpas enligt bestämmelserna i denna förordning.

| (7) | Kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 av den 31 augusti 2006 om gemensamma regler för administrationen av sådana importtullkvoter för jordbruksprodukter som omfattas av ett system med importlicenser (9) gäller för importlicenser för tullkvotperioder med början den 1 januari 2007. I förordning (EG) nr 1301/2006 föreskrivs i synnerhet ingående bestämmelser om ansökningar om importlicenser, de sökandes status och utfärdandet av licenser. I den förordningen föreskrivs även att licenserna inte skall gälla efter tullkvotperiodens sista dag. Förordning (EG) nr 1301/2006 skall gälla importlicenser som utfärdats i enlighet med den här förordningen, utan att det påverkar tillämpningen av ytterligare villkor och undantag i denna förordning. Vid behov bör bestämmelserna i denna förordning anpassas till förordning (EG) nr 1301/2006. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 av den 31 augusti 2006 om gemensamma regler för administrationen av sådana importtullkvoter för jordbruksprodukter som omfattas av ett system med importlicenser (9) gäller för importlicenser för tullkvotperioder med början den 1 januari 2007. I förordning (EG) nr 1301/2006 föreskrivs i synnerhet ingående bestämmelser om ansökningar om importlicenser, de sökandes status och utfärdandet av licenser. I den förordningen föreskrivs även att licenserna inte skall gälla efter tullkvotperiodens sista dag. Förordning (EG) nr 1301/2006 skall gälla importlicenser som utfärdats i enlighet med den här förordningen, utan att det påverkar tillämpningen av ytterligare villkor och undantag i denna förordning. Vid behov bör bestämmelserna i denna förordning anpassas till förordning (EG) nr 1301/2006.

| (8) | I syfte att säkerställa en sund förvaltning av importen av de berörda produkterna bör det föreskrivas att utfärdandet av importlicenserna skall föregås av en granskning, särskilt av uppgifterna i äkthetsintyget. |
| --- | --- |

(8)

I syfte att säkerställa en sund förvaltning av importen av de berörda produkterna bör det föreskrivas att utfärdandet av importlicenserna skall föregås av en granskning, särskilt av uppgifterna i äkthetsintyget.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för nötkött. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för nötkött.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   För perioden 1 januari–31 december 2007 skall följande tullkvoter öppnas:

| a) | 9 400 ton ”baby beef”, uttryckt i slaktvikt, med ursprung i Kroatien. |
| --- | --- |

a)

9 400 ton ”baby beef”, uttryckt i slaktvikt, med ursprung i Kroatien.

| b) | 1 500 ton ”baby beef”, uttryckt i slaktvikt, med ursprung i Bosnien och Hercegovina. |
| --- | --- |

b)

1 500 ton ”baby beef”, uttryckt i slaktvikt, med ursprung i Bosnien och Hercegovina.

| c) | 1 650 ton ”baby beef”, uttryckt i slaktvikt, med ursprung i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. |
| --- | --- |

c)

1 650 ton ”baby beef”, uttryckt i slaktvikt, med ursprung i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

| d) | 9 975 ton ”baby beef”, uttryckt i slaktvikt, med ursprung i Serbien, Montenegro och Kosovo. |
| --- | --- |

d)

9 975 ton ”baby beef”, uttryckt i slaktvikt, med ursprung i Serbien, Montenegro och Kosovo.

De kvoter som avses i första stycket skall ha löpnummer 09.4503, 09.4504, 09.4505 respektive 09.4506.

Vid avräkning mot dessa kvoter skall 100 kg levande vikt anses motsvara 50 kg slaktvikt.

2.   För de kvoter som avses i punkt 1 skall den tillämpliga tullen vara 20 % av den värdetull och 20 % av den särskilda tull som föreskrivs i den gemensamma tulltaxan.

3.   Import inom de kvoter som avses i punkt 1 skall begränsas till vissa levande djur och vissa köttsorter med följande KN-nummer, vilka anges i bilaga II till förordning (EG) nr 2007/2000, bilaga III till stabiliserings- och associeringsavtalet med Kroatien och bilaga III till stabiliserings- och associeringsavtalet med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien:

| — | ex 0102 90 51, ex 0102 90 59, ex 0102 90 71 och ex 0102 90 79, |
| --- | --- |

—

ex 0102 90 51, ex 0102 90 59, ex 0102 90 71 och ex 0102 90 79,

| — | ex 0201 10 00 och ex 0201 20 20, |
| --- | --- |

—

ex 0201 10 00 och ex 0201 20 20,

| — | ex 0201 20 30, |
| --- | --- |

—

ex 0201 20 30,

| — | ex 0201 20 50. |
| --- | --- |

—

ex 0201 20 50.

Artikel 2

Om inget annat föreskrivs i denna förordning skall förordningarna (EG) nr 1445/95 och (EG) nr 1291/2000 samt kapitlen I och III i förordning (EG) nr 1301/2006 tillämpas för import inom ramen för de kvoter som avses i artikel 1.

Artikel 3

1.   I licensansökan och i licensen skall ursprungslandet eller tullområdet anges i fält 8 och ”ja” skall markeras med ett kryss. Licensen skall medföra skyldighet att importera från det angivna landet eller tullområdet.

Licensansökan och licensen skall innehålla en av de uppgifter som anges i bilaga I i fält 20.

2.   Originalet av det äkthetsintyg som upprättats enligt bestämmelserna i artikel 4 skall tillsammans med en kopia uppvisas för den behöriga myndigheten samtidigt med ansökan om den första importlicens som är knuten till äkthetsintyget.

Inom ramen för den kvantitet som uppges i intyget får ett äkthetsintyg användas för utfärdande av flera importlicenser. Om mer än en licens utfärdas utifrån ett och samma äkthetsintyg skall den behöriga myndigheten påteckna äkthetsintyget och ange vilken avskrivning det avser.

3.   Den behöriga myndigheten får inte utfärda någon importlicens förrän den har försäkrat sig om att alla de uppgifter som finns i äkthetsintyget motsvarar uppgifterna i kommissionens veckomeddelanden om den aktuella importen. Därefter skall licensen omedelbart utfärdas.

Artikel 4

1.   Alla ansökningar om importlicenser inom ramen för kvoter som avses i artikel 1, skall åtföljas av ett äkthetsintyg som utfärdats av det exporterande landets eller tullområdets myndigheter, enligt förteckningen i bilaga II, och av vilket det framgår att produkterna har sitt ursprung i det berörda landet eller tullområdet och överensstämmer med den definition som anges i bilaga II till förordning (EG) nr 2007/2000, bilaga III till stabiliserings- och associeringsavtalen med Kroatien eller bilaga III till stabiliserings- och associeringsavtalet med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

2.   Äkthetsintyg enligt förlagorna i bilagorna III–VIII för de exporterande länderna eller tullområdet skall upprättas i ett original och två kopior vilka skall tryckas och fyllas i på ett av gemenskapens officiella språk. De kan dessutom tryckas och fyllas i på det officiella språket eller på ett av de officiella språken i det exporterande landet eller tullområdet.

De behöriga myndigheterna i den medlemsstat där ansökan om importlicens lämnas in får kräva att intyget översätts.

3.   Originalet och kopior av äkthetsintyget skall fyllas i antingen med skrivmaskin eller för hand. I det senare fallet skall de fyllas i med svart bläck och med tryckbokstäver.

Intygen skall ha formatet 210 × 297 mm. Papperet skall ha en lägsta vikt på 40 g/m2. Originalet skall vara vitt, kopia 1 rosa och kopia 2 gul.

4.   Varje intyg skall vara försett med ett individuellt löpnummer följt av namnet på det land eller tullområde där intyget utfärdas.

Kopiorna skall ha samma löpnummer och samma nationalitetsmärke som originalet.

5.   Ett intyg skall vara giltigt endast om det i vederbörlig ordning bestyrkts av ett av de utfärdande organ som anges i förteckningen i bilaga II.

6.   Ett intyg skall anses vara korrekt påtecknat om det visar datum och ort för utfärdandet och om det är stämplat med den utfärdande myndighetens stämpel samt om det har skrivits under av en eller flera personer som är behöriga att göra detta.

Artikel 5

1.   De utfärdande myndigheter som förtecknas i bilaga II skall

| a) | vara godkända som sådana av det berörda exporterande landet eller tullområdet, |
| --- | --- |

a)

vara godkända som sådana av det berörda exporterande landet eller tullområdet,

| b) | ha åtagit sig att kontrollera uppgifterna i intygen, |
| --- | --- |

b)

ha åtagit sig att kontrollera uppgifterna i intygen,

| c) | ha åtagit sig att minst en gång i veckan förse kommissionen med alla nödvändiga uppgifter för att möjliggöra kontroll av de uppgifter som anges på äkthetsintygen, särskilt intygets nummer, exportören, mottagaren, destinationslandet, produkten (levande djur/kött), nettovikten samt datum då intyget undertecknades. |
| --- | --- |

c)

ha åtagit sig att minst en gång i veckan förse kommissionen med alla nödvändiga uppgifter för att möjliggöra kontroll av de uppgifter som anges på äkthetsintygen, särskilt intygets nummer, exportören, mottagaren, destinationslandet, produkten (levande djur/kött), nettovikten samt datum då intyget undertecknades.

2.   Kommissionen skall ändra förteckningen i bilaga II om det villkor som anges i punkt 1 a inte längre uppfylls eller om ett utfärdande organ inte längre fullgör ett eller flera av sina åtaganden eller om ett nytt utfärdande organ utses.

Artikel 6

Äkthetsintygen och importlicenserna skall vara giltiga tre månader från och med respektive utfärdandedatum.

Artikel 7

Det berörda exporterande landet eller tullområdet skall till kommissionen översända avtryck av de stämplar som deras utfärdande myndigheter använder samt namn och underskrifter för de personer som är behöriga att underteckna äkthetsintygen. Kommissionen skall vidarebefordra dessa upplysningar till de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna.

Artikel 8

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den 1 januari 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 22 december 2006.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 21. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1913/2005 (EUT L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EGT L 240, 23.9.2000, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1946/2005 (EUT L 312, 29.11.2005, s. 1).

2

(3)  EUT L 26, 28.1.2005, s. 1.

3

(4)  EUT L 84, 20.3.2004, s. 1.

4

(5)  EGT L 304, 21.11.2001, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 2/2003 (EGT L 1, 4.1.2003, s. 26).

5

(6)  EGT L 25, 29.1.2002, s. 16. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 3/2003 (EGT L 1, 4.1.2003, s. 30).

6

(7)  EGT L 152, 24.6.2000, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 410/2006 (EUT L 71, 10.3.2006, s. 7).

7

(8)  EGT L 143, 27.6.1995, s. 35. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1713/2006 (EUT L 321, 21.11.2006, s. 11).

8

(9)  EUT L 238, 1.9.2006, s. 13.

9

---

BILAGA I

Uppgifter som avses i artikel 3.1

| — | : | På bulgariska | : | ”Baby beef” (Регламент (ЕО) No 2008/2006) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | På spanska | : | ”Baby beef” (Reglamento (CE) no 2008/2006) |
| — | : | På tjeckiska | : | ”Baby beef” (Nařízení (ES) č. 2008/2006) |
| — | : | På danska | : | ”Baby beef” (Forordning (EF) nr. 2008/2006) |
| — | : | På tyska | : | ”Baby beef” (Verordnung (EG) Nr. 2008/2006) |
| — | : | På estniska | : | ”Baby beef” (Määrus (EÜ) nr 2008/2006) |
| — | : | På grekiska | : | ”Baby beef” (Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2008/2006) |
| — | : | På engelska | : | ”Baby beef” (Regulation (EC) No 2008/2006) |
| — | : | På franska | : | ”Baby beef” (Règlement (CE) no 2008/2006) |
| — | : | På italienska | : | ”Baby beef” (Regolamento (CE) n. 2008/2006) |
| — | : | På lettiska | : | ”Baby beef” (Regula (EK) Nr. 2008/2006) |
| — | : | På litauiska | : | ”Baby beef” (Reglamentas (EB) Nr. 2008/2006) |
| — | : | På ungerska | : | ”Baby beef” (2008/2006/EK rendelet) |
| — | : | På maltesiska | : | ”Baby beef” (Regolament (KE) Nru 2008/2006) |
| — | : | På nederländska | : | ”Baby beef” (Verordening (EG) nr 2008/2006) |
| — | : | På polska | : | ”Baby beef” (Rozporządzenie (WE) nr 2008/2006) |
| — | : | På portugisiska | : | ”Baby beef” (Regulamento (CE) n.o 2008/2006) |
| — | : | På rumänska | : | ”Baby beef” (Regulamentul (CE) nr. 2008/2006) |
| — | : | På slovakiska | : | ”Baby beef” (Nariadenie (ES) č. 2008/2006) |
| — | : | På slovenska | : | ”Baby beef” (Uredba (ES) št. 2008/2006) |
| — | : | På finska | : | ”Baby beef” (Asetus (EY) N:o 2008/2006) |
| — | : | På svenska | : | ”Baby beef” (Förordning (EG) nr 2008/2006) |

—

:

På bulgariska

:

”Baby beef” (Регламент (ЕО) No 2008/2006)

—

:

På spanska

:

”Baby beef” (Reglamento (CE) no 2008/2006)

—

:

På tjeckiska

:

”Baby beef” (Nařízení (ES) č. 2008/2006)

—

:

På danska

:

”Baby beef” (Forordning (EF) nr. 2008/2006)

—

:

På tyska

:

”Baby beef” (Verordnung (EG) Nr. 2008/2006)

—

:

På estniska

:

”Baby beef” (Määrus (EÜ) nr 2008/2006)

—

:

På grekiska

:

”Baby beef” (Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2008/2006)

—

:

På engelska

:

”Baby beef” (Regulation (EC) No 2008/2006)

—

:

På franska

:

”Baby beef” (Règlement (CE) no 2008/2006)

—

:

På italienska

:

”Baby beef” (Regolamento (CE) n. 2008/2006)

—

:

På lettiska

:

”Baby beef” (Regula (EK) Nr. 2008/2006)

—

:

På litauiska

:

”Baby beef” (Reglamentas (EB) Nr. 2008/2006)

—

:

På ungerska

:

”Baby beef” (2008/2006/EK rendelet)

—

:

På maltesiska

:

”Baby beef” (Regolament (KE) Nru 2008/2006)

—

:

På nederländska

:

”Baby beef” (Verordening (EG) nr 2008/2006)

—

:

På polska

:

”Baby beef” (Rozporządzenie (WE) nr 2008/2006)

—

:

På portugisiska

:

”Baby beef” (Regulamento (CE) n.o 2008/2006)

—

:

På rumänska

:

”Baby beef” (Regulamentul (CE) nr. 2008/2006)

—

:

På slovakiska

:

”Baby beef” (Nariadenie (ES) č. 2008/2006)

—

:

På slovenska

:

”Baby beef” (Uredba (ES) št. 2008/2006)

—

:

På finska

:

”Baby beef” (Asetus (EY) N:o 2008/2006)

—

:

På svenska

:

”Baby beef” (Förordning (EG) nr 2008/2006)

---

BILAGA II

Utfärdande organ:

| — | Republiken Kroatien: Croatian Livestock Center, Zagreb, Kroatien. |
| --- | --- |

—

Republiken Kroatien: Croatian Livestock Center, Zagreb, Kroatien.

| — | Bosnien och Hercegovina: |
| --- | --- |

—

Bosnien och Hercegovina:

| — | F.d. Jugoslaviska Republiken Makedonien |
| --- | --- |

—

F.d. Jugoslaviska Republiken Makedonien

| — | Serbien (1): YU Institute for Meat Hygiene and Technology, Kacanskog 13, Belgrad, Jugoslavien. |
| --- | --- |

—

Serbien (1): YU Institute for Meat Hygiene and Technology, Kacanskog 13, Belgrad, Jugoslavien.

| — | Montenegro: |
| --- | --- |

—

Montenegro:

| — | Serbien/Kosovo: |
| --- | --- |

—

Serbien/Kosovo:

---

(1)  Med undantag för Kosovo enligt definitionen i Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999.

---

BILAGA III

Image

---

BILAGA IV

Image

---

BILAGA V

Image

---

BILAGA VI

Image

---

BILAGA VII

Image

---

BILAGA VIII

Image

---

| 28.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 379/117 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 379/117

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2009/2006

av den 27 december 2006

om exportbidrag för mjölk och mjölkprodukter

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (1), särskilt artikel 31.3, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 31.1 i förordning (EG) nr 1255/1999 får skillnaden mellan världsmarknadspriserna på de produkter som förtecknas i artikel 1 i samma förordning och priserna på dessa produkter på gemenskapsmarknaden täckas av ett exportbidrag. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 31.1 i förordning (EG) nr 1255/1999 får skillnaden mellan världsmarknadspriserna på de produkter som förtecknas i artikel 1 i samma förordning och priserna på dessa produkter på gemenskapsmarknaden täckas av ett exportbidrag.

| (2) | Med hänsyn till den rådande situationen på marknaden för mjölk och mjölkprodukter bör exportbidrag därför fastställas i enlighet med bestämmelserna och vissa kriterier i artikel 31 i förordning (EG) nr 1255/1999. |
| --- | --- |

(2)

Med hänsyn till den rådande situationen på marknaden för mjölk och mjölkprodukter bör exportbidrag därför fastställas i enlighet med bestämmelserna och vissa kriterier i artikel 31 i förordning (EG) nr 1255/1999.

| (3) | Enligt artikel 31.3 andra stycket i förordning (EG) nr 1255/1999 kan världsmarknadssituationen eller de särskilda behoven på vissa marknader göra det nödvändigt att anpassa bidraget efter bestämmelseort. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 31.3 andra stycket i förordning (EG) nr 1255/1999 kan världsmarknadssituationen eller de särskilda behoven på vissa marknader göra det nödvändigt att anpassa bidraget efter bestämmelseort.

| (4) | I enlighet med avtalsmemorandumet mellan Europeiska gemenskapen och Dominikanska republiken om importskydd för mjölkpulver i Dominikanska republiken (2) som godkänts genom rådets beslut 98/468/EG (3), får en viss kvantitet mjölkprodukter från gemenskapen som exporteras till Dominikanska republiken omfattas av nedsatt tull. Exportbidragen för produkter som exporteras inom ramen för den ordningen bör därför minskas med en viss procentsats. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med avtalsmemorandumet mellan Europeiska gemenskapen och Dominikanska republiken om importskydd för mjölkpulver i Dominikanska republiken (2) som godkänts genom rådets beslut 98/468/EG (3), får en viss kvantitet mjölkprodukter från gemenskapen som exporteras till Dominikanska republiken omfattas av nedsatt tull. Exportbidragen för produkter som exporteras inom ramen för den ordningen bör därför minskas med en viss procentsats.

| (5) | Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt. |
| --- | --- |

(5)

Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Exportbidrag enligt artikel 31 i förordning (EG) nr 1255/1999 skall beviljas för de produkter och med de belopp som fastställs i bilagan till den här förordningen, om inte annat följer av villkoren i artikel 1.4 i kommissionens förordning (EG) nr 174/1999 (4).

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 december 2006.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 48. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1913/2005 (EUT L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EGT L 218, 6.8.1998, s. 46.

2

(3)  EGT L 218, 6.8.1998, s. 45.

3

(4)  EGT L 20, 27.1.1999, s. 8.

4

---

BILAGA

Exportbidrag för mjölk och mjölkprodukter från och med den 1 januari 2007

| Produktnummer | Destination | Måttenhet | Bidragsbelopp |
| --- | --- | --- | --- |
| 0401 30 31 9100 | L02 | EUR/100 kg | 12,69 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,14 |
| 0401 30 31 9400 | L02 | EUR/100 kg | 19,82 |
| L20 | EUR/100 kg | 28,33 |
| 0401 30 31 9700 | L02 | EUR/100 kg | 21,88 |
| L20 | EUR/100 kg | 31,25 |
| 0401 30 39 9100 | L02 | EUR/100 kg | 12,69 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,14 |
| 0401 30 39 9400 | L02 | EUR/100 kg | 19,82 |
| L20 | EUR/100 kg | 28,33 |
| 0401 30 39 9700 | L02 | EUR/100 kg | 21,88 |
| L20 | EUR/100 kg | 31,25 |
| 0401 30 91 9100 | L02 | EUR/100 kg | 24,93 |
| L20 | EUR/100 kg | 35,62 |
| 0401 30 99 9100 | L02 | EUR/100 kg | 24,93 |
| L20 | EUR/100 kg | 35,62 |
| 0401 30 99 9500 | L02 | EUR/100 kg | 36,64 |
| L20 | EUR/100 kg | 52,34 |
| 0402 10 11 9000 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 (1) | EUR/100 kg | — |
| 0402 10 19 9000 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 (1) | EUR/100 kg | — |
| 0402 10 99 9000 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 11 9200 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 11 9300 | L02 | EUR/100 kg | 14,71 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,87 |
| 0402 21 11 9500 | L02 | EUR/100 kg | 15,35 |
| L20 | EUR/100 kg | 19,71 |
| 0402 21 11 9900 | L02 | EUR/100 kg | 16,35 |
| L20 (1) | EUR/100 kg | 21,00 |
| 0402 21 17 9000 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 19 9300 | L02 | EUR/100 kg | 14,71 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,87 |
| 0402 21 19 9500 | L02 | EUR/100 kg | 15,35 |
| L20 | EUR/100 kg | 19,71 |
| 0402 21 19 9900 | L02 | EUR/100 kg | 16,35 |
| L20 (1) | EUR/100 kg | 21,00 |
| 0402 21 91 9100 | L02 | EUR/100 kg | 16,46 |
| L20 | EUR/100 kg | 21,12 |
| 0402 21 91 9200 | L02 | EUR/100 kg | 16,56 |
| L20 (1) | EUR/100 kg | 21,26 |
| 0402 21 91 9350 | L02 | EUR/100 kg | 16,73 |
| L20 | EUR/100 kg | 21,47 |
| 0402 21 99 9100 | L02 | EUR/100 kg | 16,46 |
| L20 | EUR/100 kg | 21,12 |
| 0402 21 99 9200 | L02 | EUR/100 kg | 16,56 |
| L20 (1) | EUR/100 kg | 21,26 |
| 0402 21 99 9300 | L02 | EUR/100 kg | 16,73 |
| L20 | EUR/100 kg | 21,47 |
| 0402 21 99 9400 | L02 | EUR/100 kg | 17,65 |
| L20 | EUR/100 kg | 22,67 |
| 0402 21 99 9500 | L02 | EUR/100 kg | 17,97 |
| L20 | EUR/100 kg | 23,07 |
| 0402 21 99 9600 | L02 | EUR/100 kg | 19,25 |
| L20 | EUR/100 kg | 24,71 |
| 0402 21 99 9700 | L02 | EUR/100 kg | 19,96 |
| L20 | EUR/100 kg | 25,63 |
| 0402 29 15 9200 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 29 15 9300 | L02 | EUR/100 kg | 14,71 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,87 |
| 0402 29 15 9500 | L02 | EUR/100 kg | 15,35 |
| L20 | EUR/100 kg | 19,71 |
| 0402 29 19 9300 | L02 | EUR/100 kg | 14,71 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,87 |
| 0402 29 19 9500 | L02 | EUR/100 kg | 15,35 |
| L20 | EUR/100 kg | 19,71 |
| 0402 29 19 9900 | L02 | EUR/100 kg | 16,35 |
| L20 | EUR/100 kg | 21,00 |
| 0402 29 99 9100 | L02 | EUR/100 kg | 16,46 |
| L20 | EUR/100 kg | 21,12 |
| 0402 29 99 9500 | L02 | EUR/100 kg | 17,65 |
| L20 | EUR/100 kg | 22,67 |
| 0402 91 11 9370 | L02 | EUR/100 kg | 1,67 |
| L20 | EUR/100 kg | 2,38 |
| 0402 91 19 9370 | L02 | EUR/100 kg | 1,67 |
| L20 | EUR/100 kg | 2,38 |
| 0402 91 31 9300 | L02 | EUR/100 kg | 1,97 |
| L20 | EUR/100 kg | 2,82 |
| 0402 91 39 9300 | L02 | EUR/100 kg | 1,97 |
| L20 | EUR/100 kg | 2,82 |
| 0402 91 99 9000 | L02 | EUR/100 kg | 15,31 |
| L20 | EUR/100 kg | 21,89 |
| 0402 99 11 9350 | L02 | EUR/100 kg | 4,26 |
| L20 | EUR/100 kg | 6,09 |
| 0402 99 19 9350 | L02 | EUR/100 kg | 4,26 |
| L20 | EUR/100 kg | 6,09 |
| 0402 99 31 9300 | L02 | EUR/100 kg | 9,16 |
| L20 | EUR/100 kg | 13,10 |
| 0403 90 11 9000 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0403 90 13 9200 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0403 90 13 9300 | L02 | EUR/100 kg | 14,58 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,71 |
| 0403 90 13 9500 | L02 | EUR/100 kg | 15,21 |
| L20 | EUR/100 kg | 19,53 |
| 0403 90 13 9900 | L02 | EUR/100 kg | 16,22 |
| L20 | EUR/100 kg | 20,81 |
| 0403 90 33 9400 | L02 | EUR/100 kg | 14,58 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,71 |
| 0403 90 59 9310 | L02 | EUR/100 kg | 12,69 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,14 |
| 0403 90 59 9340 | L02 | EUR/100 kg | 18,58 |
| L20 | EUR/100 kg | 26,53 |
| 0403 90 59 9370 | L02 | EUR/100 kg | 18,58 |
| L20 | EUR/100 kg | 26,53 |
| 0404 90 21 9120 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 21 9160 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 23 9120 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 23 9130 | L02 | EUR/100 kg | 14,71 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,87 |
| 0404 90 23 9140 | L02 | EUR/100 kg | 15,35 |
| L20 | EUR/100 kg | 19,71 |
| 0404 90 23 9150 | L02 | EUR/100 kg | 16,35 |
| L20 | EUR/100 kg | 21,00 |
| 0404 90 81 9100 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 83 9110 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 83 9130 | L02 | EUR/100 kg | 14,71 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,87 |
| 0404 90 83 9150 | L02 | EUR/100 kg | 15,35 |
| L20 | EUR/100 kg | 19,71 |
| 0404 90 83 9170 | L02 | EUR/100 kg | 16,35 |
| L20 | EUR/100 kg | 21,00 |
| 0405 10 11 9500 | L02 | EUR/100 kg | 70,19 |
| L20 | EUR/100 kg | 94,64 |
| 0405 10 11 9700 | L02 | EUR/100 kg | 71,94 |
| L20 | EUR/100 kg | 97,00 |
| 0405 10 19 9500 | L02 | EUR/100 kg | 70,19 |
| L20 | EUR/100 kg | 94,64 |
| 0405 10 19 9700 | L02 | EUR/100 kg | 71,94 |
| L20 | EUR/100 kg | 97,00 |
| 0405 10 30 9100 | L02 | EUR/100 kg | 70,19 |
| L20 | EUR/100 kg | 94,64 |
| 0405 10 30 9300 | L02 | EUR/100 kg | 71,94 |
| L20 | EUR/100 kg | 97,00 |
| 0405 10 30 9700 | L02 | EUR/100 kg | 71,94 |
| L20 | EUR/100 kg | 97,00 |
| 0405 10 50 9500 | L02 | EUR/100 kg | 70,19 |
| L20 | EUR/100 kg | 94,64 |
| 0405 10 50 9700 | L02 | EUR/100 kg | 71,94 |
| L20 | EUR/100 kg | 97,00 |
| 0405 10 90 9000 | L02 | EUR/100 kg | 74,58 |
| L20 | EUR/100 kg | 100,56 |
| 0405 20 90 9500 | L02 | EUR/100 kg | 65,81 |
| L20 | EUR/100 kg | 88,73 |
| 0405 20 90 9700 | L02 | EUR/100 kg | 68,43 |
| L20 | EUR/100 kg | 92,26 |
| 0405 90 10 9000 | L02 | EUR/100 kg | 89,79 |
| L20 | EUR/100 kg | 121,06 |
| 0405 90 90 9000 | L02 | EUR/100 kg | 71,81 |
| L20 | EUR/100 kg | 96,82 |
| 0406 10 20 9640 | L04 | EUR/100 kg | 22,65 |
| L40 | EUR/100 kg | 28,32 |
| 0406 10 20 9650 | L04 | EUR/100 kg | 18,89 |
| L40 | EUR/100 kg | 23,60 |
| 0406 10 20 9830 | L04 | EUR/100 kg | 7,01 |
| L40 | EUR/100 kg | 8,75 |
| 0406 10 20 9850 | L04 | EUR/100 kg | 8,49 |
| L40 | EUR/100 kg | 10,61 |
| 0406 20 90 9913 | L04 | EUR/100 kg | 16,82 |
| L40 | EUR/100 kg | 21,01 |
| 0406 20 90 9915 | L04 | EUR/100 kg | 22,83 |
| L40 | EUR/100 kg | 28,54 |
| 0406 20 90 9917 | L04 | EUR/100 kg | 24,26 |
| L40 | EUR/100 kg | 30,32 |
| 0406 20 90 9919 | L04 | EUR/100 kg | 27,10 |
| L40 | EUR/100 kg | 33,89 |
| 0406 30 31 9730 | L04 | EUR/100 kg | 3,02 |
| L40 | EUR/100 kg | 7,09 |
| 0406 30 31 9930 | L04 | EUR/100 kg | 3,02 |
| L40 | EUR/100 kg | 7,09 |
| 0406 30 31 9950 | L04 | EUR/100 kg | 4,39 |
| L40 | EUR/100 kg | 10,31 |
| 0406 30 39 9500 | L04 | EUR/100 kg | 3,02 |
| L40 | EUR/100 kg | 7,09 |
| 0406 30 39 9700 | L04 | EUR/100 kg | 4,39 |
| L40 | EUR/100 kg | 10,31 |
| 0406 30 39 9930 | L04 | EUR/100 kg | 4,39 |
| L40 | EUR/100 kg | 10,31 |
| 0406 30 39 9950 | L04 | EUR/100 kg | 4,98 |
| L40 | EUR/100 kg | 11,66 |
| 0406 40 50 9000 | L04 | EUR/100 kg | 26,64 |
| L40 | EUR/100 kg | 33,29 |
| 0406 40 90 9000 | L04 | EUR/100 kg | 27,36 |
| L40 | EUR/100 kg | 34,20 |
| 0406 90 13 9000 | L04 | EUR/100 kg | 30,32 |
| L40 | EUR/100 kg | 43,40 |
| 0406 90 15 9100 | L04 | EUR/100 kg | 31,35 |
| L40 | EUR/100 kg | 44,86 |
| 0406 90 17 9100 | L04 | EUR/100 kg | 31,35 |
| L40 | EUR/100 kg | 44,86 |
| 0406 90 21 9900 | L04 | EUR/100 kg | 30,47 |
| L40 | EUR/100 kg | 43,50 |
| 0406 90 23 9900 | L04 | EUR/100 kg | 27,31 |
| L40 | EUR/100 kg | 39,27 |
| 0406 90 25 9900 | L04 | EUR/100 kg | 26,79 |
| L40 | EUR/100 kg | 38,34 |
| 0406 90 27 9900 | L04 | EUR/100 kg | 24,26 |
| L40 | EUR/100 kg | 34,73 |
| 0406 90 32 9119 | L04 | EUR/100 kg | 22,43 |
| L40 | EUR/100 kg | 32,15 |
| 0406 90 35 9190 | L04 | EUR/100 kg | 31,94 |
| L40 | EUR/100 kg | 45,94 |
| 0406 90 35 9990 | L04 | EUR/100 kg | 31,94 |
| L40 | EUR/100 kg | 45,94 |
| 0406 90 37 9000 | L04 | EUR/100 kg | 30,32 |
| L40 | EUR/100 kg | 43,40 |
| 0406 90 61 9000 | L04 | EUR/100 kg | 34,52 |
| L40 | EUR/100 kg | 49,96 |
| 0406 90 63 9100 | L04 | EUR/100 kg | 34,01 |
| L40 | EUR/100 kg | 49,05 |
| 0406 90 63 9900 | L04 | EUR/100 kg | 32,69 |
| L40 | EUR/100 kg | 47,37 |
| 0406 90 69 9910 | L04 | EUR/100 kg | 33,17 |
| L40 | EUR/100 kg | 48,07 |
| 0406 90 73 9900 | L04 | EUR/100 kg | 27,91 |
| L40 | EUR/100 kg | 39,99 |
| 0406 90 75 9900 | L04 | EUR/100 kg | 28,47 |
| L40 | EUR/100 kg | 40,93 |
| 0406 90 76 9300 | L04 | EUR/100 kg | 25,27 |
| L40 | EUR/100 kg | 36,17 |
| 0406 90 76 9400 | L04 | EUR/100 kg | 28,30 |
| L40 | EUR/100 kg | 40,52 |
| 0406 90 76 9500 | L04 | EUR/100 kg | 26,21 |
| L40 | EUR/100 kg | 37,20 |
| 0406 90 78 9100 | L04 | EUR/100 kg | 27,72 |
| L40 | EUR/100 kg | 40,50 |
| 0406 90 78 9300 | L04 | EUR/100 kg | 27,46 |
| L40 | EUR/100 kg | 39,22 |
| 0406 90 79 9900 | L04 | EUR/100 kg | 22,67 |
| L40 | EUR/100 kg | 32,60 |
| 0406 90 81 9900 | L04 | EUR/100 kg | 28,30 |
| L40 | EUR/100 kg | 40,52 |
| 0406 90 85 9930 | L04 | EUR/100 kg | 31,02 |
| L40 | EUR/100 kg | 44,67 |
| 0406 90 85 9970 | L04 | EUR/100 kg | 28,47 |
| L40 | EUR/100 kg | 40,93 |
| 0406 90 86 9200 | L04 | EUR/100 kg | 27,52 |
| L40 | EUR/100 kg | 40,79 |
| 0406 90 86 9400 | L04 | EUR/100 kg | 29,48 |
| L40 | EUR/100 kg | 43,11 |
| 0406 90 86 9900 | L04 | EUR/100 kg | 31,02 |
| L40 | EUR/100 kg | 44,67 |
| 0406 90 87 9300 | L04 | EUR/100 kg | 25,62 |
| L40 | EUR/100 kg | 37,86 |
| 0406 90 87 9400 | L04 | EUR/100 kg | 26,16 |
| L40 | EUR/100 kg | 38,24 |
| 0406 90 87 9951 | L04 | EUR/100 kg | 27,80 |
| L40 | EUR/100 kg | 39,79 |
| 0406 90 87 9971 | L04 | EUR/100 kg | 27,80 |
| L40 | EUR/100 kg | 39,79 |
| 0406 90 87 9973 | L04 | EUR/100 kg | 27,29 |
| L40 | EUR/100 kg | 39,07 |
| 0406 90 87 9974 | L04 | EUR/100 kg | 29,24 |
| L40 | EUR/100 kg | 41,66 |
| 0406 90 87 9975 | L04 | EUR/100 kg | 28,99 |
| L40 | EUR/100 kg | 40,97 |
| 0406 90 87 9979 | L04 | EUR/100 kg | 27,31 |
| L40 | EUR/100 kg | 39,27 |
| 0406 90 88 9300 | L04 | EUR/100 kg | 22,63 |
| L40 | EUR/100 kg | 33,32 |
| 0406 90 88 9500 | L04 | EUR/100 kg | 23,33 |
| L40 | EUR/100 kg | 33,34 |
| Bestämmelseort definieras enligt följande:







  L02 | : | Andorra och Gibraltar. |
| L20 | : | Alla bestämmelseorter utom L02, Ceuta, Melilla, Heliga stolen (Vatikanstaten), Förenta staterna och de områden i Republiken Cypern där Republiken Cyperns regering inte utövar den faktiska kontrollen. |
| L04 | : | Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kosovo, Serbien och Montenegro samt f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. |
| L40 | : | Alla bestämmelseorter utom L02, L04, Ceuta, Melilla, Island, Liechtenstein, Norge, Schweiz, Heliga stolen (Vatikanstaten), Förenta staterna, Kroatien, Turkiet, Australien, Kanada, Nya Zeeland och de områden i Republiken Cypern där Republiken Cyperns regering inte utövar den faktiska kontrollen. |

Produktnummer

Destination

Måttenhet

Bidragsbelopp

0401 30 31 9100

L02

EUR/100 kg

12,69

L20

EUR/100 kg

18,14

0401 30 31 9400

L02

EUR/100 kg

19,82

L20

EUR/100 kg

28,33

0401 30 31 9700

L02

EUR/100 kg

21,88

L20

EUR/100 kg

31,25

0401 30 39 9100

L02

EUR/100 kg

12,69

L20

EUR/100 kg

18,14

0401 30 39 9400

L02

EUR/100 kg

19,82

L20

EUR/100 kg

28,33

0401 30 39 9700

L02

EUR/100 kg

21,88

L20

EUR/100 kg

31,25

0401 30 91 9100

L02

EUR/100 kg

24,93

L20

EUR/100 kg

35,62

0401 30 99 9100

L02

EUR/100 kg

24,93

L20

EUR/100 kg

35,62

0401 30 99 9500

L02

EUR/100 kg

36,64

L20

EUR/100 kg

52,34

0402 10 11 9000

L02

EUR/100 kg

—

L20 (1)

EUR/100 kg

—

0402 10 19 9000

L02

EUR/100 kg

—

L20 (1)

EUR/100 kg

—

0402 10 99 9000

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 11 9200

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 11 9300

L02

EUR/100 kg

14,71

L20

EUR/100 kg

18,87

0402 21 11 9500

L02

EUR/100 kg

15,35

L20

EUR/100 kg

19,71

0402 21 11 9900

L02

EUR/100 kg

16,35

L20 (1)

EUR/100 kg

21,00

0402 21 17 9000

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 19 9300

L02

EUR/100 kg

14,71

L20

EUR/100 kg

18,87

0402 21 19 9500

L02

EUR/100 kg

15,35

L20

EUR/100 kg

19,71

0402 21 19 9900

L02

EUR/100 kg

16,35

L20 (1)

EUR/100 kg

21,00

0402 21 91 9100

L02

EUR/100 kg

16,46

L20

EUR/100 kg

21,12

0402 21 91 9200

L02

EUR/100 kg

16,56

L20 (1)

EUR/100 kg

21,26

0402 21 91 9350

L02

EUR/100 kg

16,73

L20

EUR/100 kg

21,47

0402 21 99 9100

L02

EUR/100 kg

16,46

L20

EUR/100 kg

21,12

0402 21 99 9200

L02

EUR/100 kg

16,56

L20 (1)

EUR/100 kg

21,26

0402 21 99 9300

L02

EUR/100 kg

16,73

L20

EUR/100 kg

21,47

0402 21 99 9400

L02

EUR/100 kg

17,65

L20

EUR/100 kg

22,67

0402 21 99 9500

L02

EUR/100 kg

17,97

L20

EUR/100 kg

23,07

0402 21 99 9600

L02

EUR/100 kg

19,25

L20

EUR/100 kg

24,71

0402 21 99 9700

L02

EUR/100 kg

19,96

L20

EUR/100 kg

25,63

0402 29 15 9200

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0402 29 15 9300

L02

EUR/100 kg

14,71

L20

EUR/100 kg

18,87

0402 29 15 9500

L02

EUR/100 kg

15,35

L20

EUR/100 kg

19,71

0402 29 19 9300

L02

EUR/100 kg

14,71

L20

EUR/100 kg

18,87

0402 29 19 9500

L02

EUR/100 kg

15,35

L20

EUR/100 kg

19,71

0402 29 19 9900

L02

EUR/100 kg

16,35

L20

EUR/100 kg

21,00

0402 29 99 9100

L02

EUR/100 kg

16,46

L20

EUR/100 kg

21,12

0402 29 99 9500

L02

EUR/100 kg

17,65

L20

EUR/100 kg

22,67

0402 91 11 9370

L02

EUR/100 kg

1,67

L20

EUR/100 kg

2,38

0402 91 19 9370

L02

EUR/100 kg

1,67

L20

EUR/100 kg

2,38

0402 91 31 9300

L02

EUR/100 kg

1,97

L20

EUR/100 kg

2,82

0402 91 39 9300

L02

EUR/100 kg

1,97

L20

EUR/100 kg

2,82

0402 91 99 9000

L02

EUR/100 kg

15,31

L20

EUR/100 kg

21,89

0402 99 11 9350

L02

EUR/100 kg

4,26

L20

EUR/100 kg

6,09

0402 99 19 9350

L02

EUR/100 kg

4,26

L20

EUR/100 kg

6,09

0402 99 31 9300

L02

EUR/100 kg

9,16

L20

EUR/100 kg

13,10

0403 90 11 9000

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0403 90 13 9200

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0403 90 13 9300

L02

EUR/100 kg

14,58

L20

EUR/100 kg

18,71

0403 90 13 9500

L02

EUR/100 kg

15,21

L20

EUR/100 kg

19,53

0403 90 13 9900

L02

EUR/100 kg

16,22

L20

EUR/100 kg

20,81

0403 90 33 9400

L02

EUR/100 kg

14,58

L20

EUR/100 kg

18,71

0403 90 59 9310

L02

EUR/100 kg

12,69

L20

EUR/100 kg

18,14

0403 90 59 9340

L02

EUR/100 kg

18,58

L20

EUR/100 kg

26,53

0403 90 59 9370

L02

EUR/100 kg

18,58

L20

EUR/100 kg

26,53

0404 90 21 9120

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 21 9160

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 23 9120

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 23 9130

L02

EUR/100 kg

14,71

L20

EUR/100 kg

18,87

0404 90 23 9140

L02

EUR/100 kg

15,35

L20

EUR/100 kg

19,71

0404 90 23 9150

L02

EUR/100 kg

16,35

L20

EUR/100 kg

21,00

0404 90 81 9100

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 83 9110

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 83 9130

L02

EUR/100 kg

14,71

L20

EUR/100 kg

18,87

0404 90 83 9150

L02

EUR/100 kg

15,35

L20

EUR/100 kg

19,71

0404 90 83 9170

L02

EUR/100 kg

16,35

L20

EUR/100 kg

21,00

0405 10 11 9500

L02

EUR/100 kg

70,19

L20

EUR/100 kg

94,64

0405 10 11 9700

L02

EUR/100 kg

71,94

L20

EUR/100 kg

97,00

0405 10 19 9500

L02

EUR/100 kg

70,19

L20

EUR/100 kg

94,64

0405 10 19 9700

L02

EUR/100 kg

71,94

L20

EUR/100 kg

97,00

0405 10 30 9100

L02

EUR/100 kg

70,19

L20

EUR/100 kg

94,64

0405 10 30 9300

L02

EUR/100 kg

71,94

L20

EUR/100 kg

97,00

0405 10 30 9700

L02

EUR/100 kg

71,94

L20

EUR/100 kg

97,00

0405 10 50 9500

L02

EUR/100 kg

70,19

L20

EUR/100 kg

94,64

0405 10 50 9700

L02

EUR/100 kg

71,94

L20

EUR/100 kg

97,00

0405 10 90 9000

L02

EUR/100 kg

74,58

L20

EUR/100 kg

100,56

0405 20 90 9500

L02

EUR/100 kg

65,81

L20

EUR/100 kg

88,73

0405 20 90 9700

L02

EUR/100 kg

68,43

L20

EUR/100 kg

92,26

0405 90 10 9000

L02

EUR/100 kg

89,79

L20

EUR/100 kg

121,06

0405 90 90 9000

L02

EUR/100 kg

71,81

L20

EUR/100 kg

96,82

0406 10 20 9640

L04

EUR/100 kg

22,65

L40

EUR/100 kg

28,32

0406 10 20 9650

L04

EUR/100 kg

18,89

L40

EUR/100 kg

23,60

0406 10 20 9830

L04

EUR/100 kg

7,01

L40

EUR/100 kg

8,75

0406 10 20 9850

L04

EUR/100 kg

8,49

L40

EUR/100 kg

10,61

0406 20 90 9913

L04

EUR/100 kg

16,82

L40

EUR/100 kg

21,01

0406 20 90 9915

L04

EUR/100 kg

22,83

L40

EUR/100 kg

28,54

0406 20 90 9917

L04

EUR/100 kg

24,26

L40

EUR/100 kg

30,32

0406 20 90 9919

L04

EUR/100 kg

27,10

L40

EUR/100 kg

33,89

0406 30 31 9730

L04

EUR/100 kg

3,02

L40

EUR/100 kg

7,09

0406 30 31 9930

L04

EUR/100 kg

3,02

L40

EUR/100 kg

7,09

0406 30 31 9950

L04

EUR/100 kg

4,39

L40

EUR/100 kg

10,31

0406 30 39 9500

L04

EUR/100 kg

3,02

L40

EUR/100 kg

7,09

0406 30 39 9700

L04

EUR/100 kg

4,39

L40

EUR/100 kg

10,31

0406 30 39 9930

L04

EUR/100 kg

4,39

L40

EUR/100 kg

10,31

0406 30 39 9950

L04

EUR/100 kg

4,98

L40

EUR/100 kg

11,66

0406 40 50 9000

L04

EUR/100 kg

26,64

L40

EUR/100 kg

33,29

0406 40 90 9000

L04

EUR/100 kg

27,36

L40

EUR/100 kg

34,20

0406 90 13 9000

L04

EUR/100 kg

30,32

L40

EUR/100 kg

43,40

0406 90 15 9100

L04

EUR/100 kg

31,35

L40

EUR/100 kg

44,86

0406 90 17 9100

L04

EUR/100 kg

31,35

L40

EUR/100 kg

44,86

0406 90 21 9900

L04

EUR/100 kg

30,47

L40

EUR/100 kg

43,50

0406 90 23 9900

L04

EUR/100 kg

27,31

L40

EUR/100 kg

39,27

0406 90 25 9900

L04

EUR/100 kg

26,79

L40

EUR/100 kg

38,34

0406 90 27 9900

L04

EUR/100 kg

24,26

L40

EUR/100 kg

34,73

0406 90 32 9119

L04

EUR/100 kg

22,43

L40

EUR/100 kg

32,15

0406 90 35 9190

L04

EUR/100 kg

31,94

L40

EUR/100 kg

45,94

0406 90 35 9990

L04

EUR/100 kg

31,94

L40

EUR/100 kg

45,94

0406 90 37 9000

L04

EUR/100 kg

30,32

L40

EUR/100 kg

43,40

0406 90 61 9000

L04

EUR/100 kg

34,52

L40

EUR/100 kg

49,96

0406 90 63 9100

L04

EUR/100 kg

34,01

L40

EUR/100 kg

49,05

0406 90 63 9900

L04

EUR/100 kg

32,69

L40

EUR/100 kg

47,37

0406 90 69 9910

L04

EUR/100 kg

33,17

L40

EUR/100 kg

48,07

0406 90 73 9900

L04

EUR/100 kg

27,91

L40

EUR/100 kg

39,99

0406 90 75 9900

L04

EUR/100 kg

28,47

L40

EUR/100 kg

40,93

0406 90 76 9300

L04

EUR/100 kg

25,27

L40

EUR/100 kg

36,17

0406 90 76 9400

L04

EUR/100 kg

28,30

L40

EUR/100 kg

40,52

0406 90 76 9500

L04

EUR/100 kg

26,21

L40

EUR/100 kg

37,20

0406 90 78 9100

L04

EUR/100 kg

27,72

L40

EUR/100 kg

40,50

0406 90 78 9300

L04

EUR/100 kg

27,46

L40

EUR/100 kg

39,22

0406 90 79 9900

L04

EUR/100 kg

22,67

L40

EUR/100 kg

32,60

0406 90 81 9900

L04

EUR/100 kg

28,30

L40

EUR/100 kg

40,52

0406 90 85 9930

L04

EUR/100 kg

31,02

L40

EUR/100 kg

44,67

0406 90 85 9970

L04

EUR/100 kg

28,47

L40

EUR/100 kg

40,93

0406 90 86 9200

L04

EUR/100 kg

27,52

L40

EUR/100 kg

40,79

0406 90 86 9400

L04

EUR/100 kg

29,48

L40

EUR/100 kg

43,11

0406 90 86 9900

L04

EUR/100 kg

31,02

L40

EUR/100 kg

44,67

0406 90 87 9300

L04

EUR/100 kg

25,62

L40

EUR/100 kg

37,86

0406 90 87 9400

L04

EUR/100 kg

26,16

L40

EUR/100 kg

38,24

0406 90 87 9951

L04

EUR/100 kg

27,80

L40

EUR/100 kg

39,79

0406 90 87 9971

L04

EUR/100 kg

27,80

L40

EUR/100 kg

39,79

0406 90 87 9973

L04

EUR/100 kg

27,29

L40

EUR/100 kg

39,07

0406 90 87 9974

L04

EUR/100 kg

29,24

L40

EUR/100 kg

41,66

0406 90 87 9975

L04

EUR/100 kg

28,99

L40

EUR/100 kg

40,97

0406 90 87 9979

L04

EUR/100 kg

27,31

L40

EUR/100 kg

39,27

0406 90 88 9300

L04

EUR/100 kg

22,63

L40

EUR/100 kg

33,32

0406 90 88 9500

L04

EUR/100 kg

23,33

L40

EUR/100 kg

33,34

Bestämmelseort definieras enligt följande:

L02

:

Andorra och Gibraltar.

L20

:

Alla bestämmelseorter utom L02, Ceuta, Melilla, Heliga stolen (Vatikanstaten), Förenta staterna och de områden i Republiken Cypern där Republiken Cyperns regering inte utövar den faktiska kontrollen.

L04

:

Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kosovo, Serbien och Montenegro samt f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

L40

:

Alla bestämmelseorter utom L02, L04, Ceuta, Melilla, Island, Liechtenstein, Norge, Schweiz, Heliga stolen (Vatikanstaten), Förenta staterna, Kroatien, Turkiet, Australien, Kanada, Nya Zeeland och de områden i Republiken Cypern där Republiken Cyperns regering inte utövar den faktiska kontrollen.

---

(1)  När det gäller berörda produkter som är avsedda för import till Dominikanska republiken inom ramen för kvoten för 2006/2007 enligt beslut 98/486/EG och som uppfyller villkoren i artikel 20a i förordning (EG) nr 174/1999 bör följande satser tillämpas:

| a) | Produkter med KN-nummer 0402 10 11 9000 och 0402 10 19 9000: |
| --- | --- |

a)

Produkter med KN-nummer 0402 10 11 9000 och 0402 10 19 9000:

0,00 EUR/100 kg

| b) | Produkter med KN-nummer 0402 21 11 9900, 0402 21 19 9900, 0402 21 91 9200 och 0402 21 99 9200: |
| --- | --- |

b)

Produkter med KN-nummer 0402 21 11 9900, 0402 21 19 9900, 0402 21 91 9200 och 0402 21 99 9200:

28,00 EUR/100 kg

Bestämmelseort definieras enligt följande:

| L02 | : | Andorra och Gibraltar. |
| --- | --- | --- |
| L20 | : | Alla bestämmelseorter utom L02, Ceuta, Melilla, Heliga stolen (Vatikanstaten), Förenta staterna och de områden i Republiken Cypern där Republiken Cyperns regering inte utövar den faktiska kontrollen. |
| L04 | : | Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kosovo, Serbien och Montenegro samt f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. |
| L40 | : | Alla bestämmelseorter utom L02, L04, Ceuta, Melilla, Island, Liechtenstein, Norge, Schweiz, Heliga stolen (Vatikanstaten), Förenta staterna, Kroatien, Turkiet, Australien, Kanada, Nya Zeeland och de områden i Republiken Cypern där Republiken Cyperns regering inte utövar den faktiska kontrollen. |

L02

:

Andorra och Gibraltar.

L20

:

Alla bestämmelseorter utom L02, Ceuta, Melilla, Heliga stolen (Vatikanstaten), Förenta staterna och de områden i Republiken Cypern där Republiken Cyperns regering inte utövar den faktiska kontrollen.

L04

:

Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kosovo, Serbien och Montenegro samt f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

L40

:

Alla bestämmelseorter utom L02, L04, Ceuta, Melilla, Island, Liechtenstein, Norge, Schweiz, Heliga stolen (Vatikanstaten), Förenta staterna, Kroatien, Turkiet, Australien, Kanada, Nya Zeeland och de områden i Republiken Cypern där Republiken Cyperns regering inte utövar den faktiska kontrollen.

---

| 28.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 379/121 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 379/121

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2010/2006

av den 27 december 2006

om fastställande av den kvantitet som finns tillgänglig för första halvåret 2007 av vissa produkter inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter inom ramen för de kvoter som öppnats av gemenskapen för vilka det endast krävs importlicens

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 2535/2001 av den 14 december 2001 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1255/1999 när det gäller ordningen för import av mjölk och mjölkprodukter och om öppnande av tullkvoter (2), särskilt artikel 16.2 i denna, och

av följande skäl:

Vid tilldelningen av importlicenser för andra halvåret 2006 för vissa av de kvoter som avses i förordning (EG) nr 2535/2001 täckte inte licensansökningarna alla de kvantiteter som är tillgängliga för de berörda produkterna. Det är därför lämpligt att för varje berörd kvot fastställa den tillgängliga kvantiteten för perioden 1 januari–30 juni 2007 och att därvid ta hänsyn till de kvantiteter som inte tilldelats och som följer av kommissionens förordning (EG) nr 1130/2006 (3) om fastställande av i vilken utsträckning de ansökningar kan godtas som lämnades in i juli 2006 om importlicens för vissa mjölkprodukter inom ramen för vissa tullkvoter enligt förordning (EG) nr 2535/2001.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De kvantiteter som finns tillgängliga för perioden 1 januari–30 juni 2007 för andra halvan av importåret för vissa kvoter som avses i förordning (EG) nr 2535/2001 anges i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 28 december 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 december 2006.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 48. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1913/2005 (EUT L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EGT L 341, 22.12.2001, s. 29. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1984/2006 (EUT L 387, 29.12.2006, p. 1).

2

(3)  EUT L 201, 25.7.2006, s. 10.

3

---

BILAGA I.A

| Kvotnummer | Kvantitet (t) |
| --- | --- |
| 09.4590 | 52 046,5 |
| 09.4591 | 5 360,0 |
| 09.4592 | 18 438,0 |
| 09.4593 | 5 260,0 |
| 09.4594 | 14 233,5 |
| 09.4595 | 7 502,5 |
| 09.4596 | 17 033,6 |
| 09.4599 | 5 680,0 |

Kvotnummer

Kvantitet (t)

09.4590

52 046,5

09.4591

5 360,0

09.4592

18 438,0

09.4593

5 260,0

09.4594

14 233,5

09.4595

7 502,5

09.4596

17 033,6

09.4599

5 680,0

---

BILAGA I.F

Produkter med ursprung i Schweiz

| Kvotnummer | Kvantitet (t) |
| --- | --- |
| 09.4155 | 1 600,0 |
| 09.4156 | 5 844,4 |

Kvotnummer

Kvantitet (t)

09.4155

1 600,0

09.4156

5 844,4

---

BILAGA I.H

Produkter med ursprung i Norge

| Kvotnummer | Kvantitet (t) |
| --- | --- |
| 09.4179 | 2 000,0 |

Kvotnummer

Kvantitet (t)

09.4179

2 000,0

---

II Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Rådet

| 28.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 379/123 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 379/123

---

RÅDETS BESLUT

av den 21 december 2006

om genomförande av artikel 2.3 i förordning (EG) nr 2580/2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism

(2006/1008/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av förordning (EG) nr 2580/2001 av den 27 december 2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism (1), särskilt artikel 2.3, och

av följande skäl:

| (1) | Den 29 maj 2006 antog rådet beslut 2006/379/EG om genomförande av artikel 2.3 i förordning (EG) nr 2580/2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism och om upphävande av beslut 2005/930/EG (2), samt om fastställande av förteckningen över personer och enheter på vilka den förordningen är tillämplig. |
| --- | --- |

(1)

Den 29 maj 2006 antog rådet beslut 2006/379/EG om genomförande av artikel 2.3 i förordning (EG) nr 2580/2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism och om upphävande av beslut 2005/930/EG (2), samt om fastställande av förteckningen över personer och enheter på vilka den förordningen är tillämplig.

| (2) | Rådet har fastställt att vissa andra personer, grupper och enheter uppfyller villkoren i artikel 2.3 i den förordningen och bör därför läggas till i den förteckningen. |
| --- | --- |

(2)

Rådet har fastställt att vissa andra personer, grupper och enheter uppfyller villkoren i artikel 2.3 i den förordningen och bör därför läggas till i den förteckningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De personer, grupper och enheter som förtecknas i bilagan skall läggas till i den förteckning över personer, grupper och enheter på vilka förordning (EG) nr 2580/2001 är tillämplig.

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det offentliggörs.

Artikel 3

Detta beslut skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 21 december 2006.

På rådets vägnar

J. KORKEAOJA

Ordförande

---

(1)  EGT L 344, 28.12.2001, s. 70. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1461/2006 (EUT L 272, 3.10.2006, s. 11).

1

(2)  EUT L 144, 31.5.2006, s. 21.

2

---

BILAGA

Rådet har fastställt att nedan angivna personer, grupper och enheter är inblandade i terroristhandlingar i den mening som avses i artikel 1.2 och 1.3 i rådets gemensamma ståndpunkt 2001/931/GUSP av den 27 december 2001 om tillämpning av särskilda åtgärder i syfte att bekämpa terrorism (1), att ett beslut har fattats beträffande dessa av en behörig nationell myndighet i enlighet med artikel 1.4 i den gemensamma ståndpunkten och att de därför bör införas i den förteckning över personer, grupper och enheter på vilka rådets förordning (EG) nr 2580/2001 är tillämplig.

I.   PERSONER

| 1. | AKHNIKH, Ismail (alias Suhaib; alias Sohaib), född den 22.10.1982 i Amsterdam (Nederländerna), pass (Nederländerna) nr NB0322935
  (medlem i ”Hofstadgroep”) |
| --- | --- |

1.

AKHNIKH, Ismail (alias Suhaib; alias Sohaib), född den 22.10.1982 i Amsterdam (Nederländerna), pass (Nederländerna) nr NB0322935

(medlem i ”Hofstadgroep”)

| 2. | AOURAGHE, Zine Labidine (alias Halifi Laarbi Mohamed; alias Abed; alias Abid; alias Abu Ismail), född den 18.7.1978 i Nador (Marocko), pass (Spanien) nr ESPP278036
  (medlem i ”Hofstadgroep”) |
| --- | --- |

2.

AOURAGHE, Zine Labidine (alias Halifi Laarbi Mohamed; alias Abed; alias Abid; alias Abu Ismail), född den 18.7.1978 i Nador (Marocko), pass (Spanien) nr ESPP278036

(medlem i ”Hofstadgroep”)

| 3. | BOUGHABA, Mohamed Fahmi (alias Mohammed Fahmi Bouraba; alias Mohammed Fahmi Burada; alias Abu Mosab), född den 6.12.1981 i Al Hoceima (Marocko)
  (medlem i ”Hofstadgroep”) |
| --- | --- |

3.

BOUGHABA, Mohamed Fahmi (alias Mohammed Fahmi Bouraba; alias Mohammed Fahmi Burada; alias Abu Mosab), född den 6.12.1981 i Al Hoceima (Marocko)

(medlem i ”Hofstadgroep”)

| 4. | BOUYERI, Mohammed (alias Abu Zubair; alias Sobiar; alias Abu Zoubair), född den 8.3.1978 i Amsterdam (Nederländerna)
  (medlem i ”Hofstadgroep”) |
| --- | --- |

4.

BOUYERI, Mohammed (alias Abu Zubair; alias Sobiar; alias Abu Zoubair), född den 8.3.1978 i Amsterdam (Nederländerna)

(medlem i ”Hofstadgroep”)

| 5. | EL FATMI, Nouredine (alias Nouriddin EL FATMI; alias Nouriddine EL FATMI; alias Noureddine EL FATMI; alias Abu AL KA'E KA'E; alias Abu QAE QAE; alias FOUAD; alias FZAD; alias Nabil EL FATMI; alias Ben MOHAMMED; alias Ben Mohand BEN LARBI; alias Ben Driss Muhand IBN LARBI; alias Abu TAHAR; alias EGGIE), född den 15.8.1982 i Midar (Marocko), pass (Marocko) nr N829139
  (medlem i ”Hofstadgroep”) |
| --- | --- |

5.

EL FATMI, Nouredine (alias Nouriddin EL FATMI; alias Nouriddine EL FATMI; alias Noureddine EL FATMI; alias Abu AL KA'E KA'E; alias Abu QAE QAE; alias FOUAD; alias FZAD; alias Nabil EL FATMI; alias Ben MOHAMMED; alias Ben Mohand BEN LARBI; alias Ben Driss Muhand IBN LARBI; alias Abu TAHAR; alias EGGIE), född den 15.8.1982 i Midar (Marocko), pass (Marocko) nr N829139

(medlem i ”Hofstadgroep”)

| 6. | EL MORABIT, Mohamed, född den 24.1.1981 i Al Hoceima (Marocko), pass (Marocko) nr K789742
  (medlem i ”Hofstadgroep”) |
| --- | --- |

6.

EL MORABIT, Mohamed, född den 24.1.1981 i Al Hoceima (Marocko), pass (Marocko) nr K789742

(medlem i ”Hofstadgroep”)

| 7. | ETTOUMI, Youssef (alias Youssef Toumi), född den 20.10.1977 i Amsterdam (Nederländerna), ID-kort (Nederländerna) nr LNB4576246
  (medlem i ”Hofstadgroep”) |
| --- | --- |

7.

ETTOUMI, Youssef (alias Youssef Toumi), född den 20.10.1977 i Amsterdam (Nederländerna), ID-kort (Nederländerna) nr LNB4576246

(medlem i ”Hofstadgroep”)

| 8. | HAMDI, Ahmed (alias Abu Ibrahim), född den 5.9.1978 i Beni Said (Marocko), pass (Marocko) nr K728658
  (medlem i ”Hofstadgroep”) |
| --- | --- |

8.

HAMDI, Ahmed (alias Abu Ibrahim), född den 5.9.1978 i Beni Said (Marocko), pass (Marocko) nr K728658

(medlem i ”Hofstadgroep”)

| 9. | WALTERS, Jason Theodore James (alias Abdullah; alias David), född den 6.3.1985 i Amersfoort (Nederländerna), pass (Nederländerna) nr NE8146378
  (medlem i ”Hofstadgroep”) |
| --- | --- |

9.

WALTERS, Jason Theodore James (alias Abdullah; alias David), född den 6.3.1985 i Amersfoort (Nederländerna), pass (Nederländerna) nr NE8146378

(medlem i ”Hofstadgroep”)

II.   GRUPPER OCH ENHETER

| 1. | ”Hofstadgroep” |
| --- | --- |

1.

”Hofstadgroep”

| 2. | TAK – Teyrbazen Azadiya Kurdistan, alias Kurdistans frihetsfalkar, Kurdistans frihetshökar (Kurdistan Freedom Falcons, Kurdistan Freedom Hawks) |
| --- | --- |

2.

TAK – Teyrbazen Azadiya Kurdistan, alias Kurdistans frihetsfalkar, Kurdistans frihetshökar (Kurdistan Freedom Falcons, Kurdistan Freedom Hawks)

---

(1)  EGT L 344, 28.12.2001, s. 93.

---

Kommissionen

| 28.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 379/125 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 379/125

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 22 december 2006

om att inte införa dimetenamid i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG och om återkallande av godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller detta ämne

[delgivet med nr K(2006) 6895]

(Text av betydelse för EES)

(2006/1009/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (1), särskilt artikel 8.2 fjärde stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG får en medlemsstat, under en period av tolv år efter anmälan av det direktivet, godkänna att växtskyddsmedel som innehåller verksamma ämnen som inte är upptagna i bilaga I till det direktivet och som fanns på marknaden två år efter anmälan av direktivet släpps ut på marknaden under den tid som dessa ämnen successivt undersöks inom ramen för ett arbetsprogram. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG får en medlemsstat, under en period av tolv år efter anmälan av det direktivet, godkänna att växtskyddsmedel som innehåller verksamma ämnen som inte är upptagna i bilaga I till det direktivet och som fanns på marknaden två år efter anmälan av direktivet släpps ut på marknaden under den tid som dessa ämnen successivt undersöks inom ramen för ett arbetsprogram.

| (2) | Kommissionens förordningar (EG) nr 451/2000 (2) och (EG) nr 703/2001 (3) innehåller närmare bestämmelser om genomförandet av den andra etappen i det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG och en förteckning över de verksamma ämnen som skall bedömas för att eventuellt införas i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. I den förteckningen ingår dimetenamid. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens förordningar (EG) nr 451/2000 (2) och (EG) nr 703/2001 (3) innehåller närmare bestämmelser om genomförandet av den andra etappen i det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG och en förteckning över de verksamma ämnen som skall bedömas för att eventuellt införas i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. I den förteckningen ingår dimetenamid.

| (3) | Effekterna av dimetenamid på människors hälsa och på miljön har bedömts i enlighet med bestämmelserna i förordningarna (EG) nr 451/2000 och (EG) nr 703/2001 för en rad användningsområden som har föreslagits av anmälaren. I dessa förordningar utses dessutom de rapporterande medlemsstater som i enlighet med artikel 8.1 i förordning (EG) nr 451/2000 skall lämna relevanta utvärderingsrapporter och rekommendationer till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA). För dimetenamid var den rapporterande medlemsstaten Tyskland och alla relevanta uppgifter lämnades den 16 oktober 2003. |
| --- | --- |

(3)

Effekterna av dimetenamid på människors hälsa och på miljön har bedömts i enlighet med bestämmelserna i förordningarna (EG) nr 451/2000 och (EG) nr 703/2001 för en rad användningsområden som har föreslagits av anmälaren. I dessa förordningar utses dessutom de rapporterande medlemsstater som i enlighet med artikel 8.1 i förordning (EG) nr 451/2000 skall lämna relevanta utvärderingsrapporter och rekommendationer till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA). För dimetenamid var den rapporterande medlemsstaten Tyskland och alla relevanta uppgifter lämnades den 16 oktober 2003.

| (4) | Utvärderingsrapporten har granskats av medlemsstaterna och EFSA och lades fram för kommissionen den 15 december 2005 i form av EFSA:s slutsats angående granskningen av riskbedömningen för bekämpningsmedel med det verksamma ämnet dimetenamid (4). Medlemsstaterna och kommissionen har granskat rapporten i ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och den godkändes slutgiltigt den 23 maj 2006 som kommissionens granskningsrapport om dimetenamid. |
| --- | --- |

(4)

Utvärderingsrapporten har granskats av medlemsstaterna och EFSA och lades fram för kommissionen den 15 december 2005 i form av EFSA:s slutsats angående granskningen av riskbedömningen för bekämpningsmedel med det verksamma ämnet dimetenamid (4). Medlemsstaterna och kommissionen har granskat rapporten i ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och den godkändes slutgiltigt den 23 maj 2006 som kommissionens granskningsrapport om dimetenamid.

| (5) | Under utvärderingen av det verksamma ämnet väcktes en rad frågor. Dessa gällde särskilt det verksamma ämnets omvandling, spridning och fördelning i miljön och den därmed sammanhängande risken för grundvattenförorening till följd av att det bildas oidentifierade föreningar vid nedbrytning i jord, med en genomsnittlig årlig koncentration i lakvatten som kan vara högre än 0,1 μg/l. Dessutom var det inte möjligt att slutföra bedömningen av risken för konsumenterna eftersom uppgifter om ovan nämnda nedbrytningsprodukter saknades. |
| --- | --- |

(5)

Under utvärderingen av det verksamma ämnet väcktes en rad frågor. Dessa gällde särskilt det verksamma ämnets omvandling, spridning och fördelning i miljön och den därmed sammanhängande risken för grundvattenförorening till följd av att det bildas oidentifierade föreningar vid nedbrytning i jord, med en genomsnittlig årlig koncentration i lakvatten som kan vara högre än 0,1 μg/l. Dessutom var det inte möjligt att slutföra bedömningen av risken för konsumenterna eftersom uppgifter om ovan nämnda nedbrytningsprodukter saknades.

| (6) | Kommissionen uppmanade anmälaren att inkomma med synpunkter på resultatet av granskningen och meddela om ansökan om att få ämnet godkänt vidhölls. Anmälaren inkom med synpunkter som omsorgsfullt granskades. Trots de argument som lagts fram förblir dessa frågor emellertid olösta och bedömningar, på grundval av inlämnade uppgifter som granskats under EFSA:s expertmöten, har inte visat att växtskyddsmedel innehållande dimetenamid, under föreslagna användningsvillkor, generellt uppfyller kraven i artikel 5.1 a och b i direktiv 91/414/EEG. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen uppmanade anmälaren att inkomma med synpunkter på resultatet av granskningen och meddela om ansökan om att få ämnet godkänt vidhölls. Anmälaren inkom med synpunkter som omsorgsfullt granskades. Trots de argument som lagts fram förblir dessa frågor emellertid olösta och bedömningar, på grundval av inlämnade uppgifter som granskats under EFSA:s expertmöten, har inte visat att växtskyddsmedel innehållande dimetenamid, under föreslagna användningsvillkor, generellt uppfyller kraven i artikel 5.1 a och b i direktiv 91/414/EEG.

| (7) | Dimetenamid bör därför inte införas i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. |
| --- | --- |

(7)

Dimetenamid bör därför inte införas i bilaga I till direktiv 91/414/EEG.

| (8) | Åtgärder bör vidtas för att se till att befintliga godkännanden för växtskyddsmedel som innehåller dimetenamid dras tillbaka inom en föreskriven period och inte förnyas samt att inga nya godkännanden beviljas för sådana produkter. |
| --- | --- |

(8)

Åtgärder bör vidtas för att se till att befintliga godkännanden för växtskyddsmedel som innehåller dimetenamid dras tillbaka inom en föreskriven period och inte förnyas samt att inga nya godkännanden beviljas för sådana produkter.

| (9) | Eventuellt anstånd som ges av medlemsstaterna för omhändertagande, lagring, utsläppande på marknaden och användning av kvarvarande lager av växtskyddsmedel innehållande dimetenamid bör begränsas till högst tolv månader, så att dessa lager inte kan användas under mer än en växtsäsong till. |
| --- | --- |

(9)

Eventuellt anstånd som ges av medlemsstaterna för omhändertagande, lagring, utsläppande på marknaden och användning av kvarvarande lager av växtskyddsmedel innehållande dimetenamid bör begränsas till högst tolv månader, så att dessa lager inte kan användas under mer än en växtsäsong till.

| (10) | Detta beslut påverkar inte de åtgärder som kommissionen kan komma att vidta i ett senare skede avseende detta verksamma ämne, inom ramen för rådets direktiv 79/117/EEG av den 21 december 1978 om förbud mot att växtskyddsprodukter som innehåller vissa verksamma ämnen släpps ut på marknaden och används (5). |
| --- | --- |

(10)

Detta beslut påverkar inte de åtgärder som kommissionen kan komma att vidta i ett senare skede avseende detta verksamma ämne, inom ramen för rådets direktiv 79/117/EEG av den 21 december 1978 om förbud mot att växtskyddsprodukter som innehåller vissa verksamma ämnen släpps ut på marknaden och används (5).

| (11) | Detta beslut påverkar inte inlämnandet av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i direktiv 91/414/EEG om att dimetenamid skall införas i bilaga I till det direktivet. |
| --- | --- |

(11)

Detta beslut påverkar inte inlämnandet av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i direktiv 91/414/EEG om att dimetenamid skall införas i bilaga I till det direktivet.

| (12) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Dimetenamid skall inte införas som ett verksamt ämne i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG.

Artikel 2

Medlemsstaterna skall säkerställa följande:

| a) | Godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller dimetenamid skall återkallas senast den 22 juni 2007. |
| --- | --- |

a)

Godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller dimetenamid skall återkallas senast den 22 juni 2007.

| b) | Från och med den 28 december 2006 får inga godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller dimetenamid beviljas eller förnyas enligt undantaget i artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG. |
| --- | --- |

b)

Från och med den 28 december 2006 får inga godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller dimetenamid beviljas eller förnyas enligt undantaget i artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG.

Artikel 3

Alla anstånd som beviljas av medlemsstaterna i enlighet med artikel 4.6 i direktiv 91/414/EEG skall vara så korta som möjligt och upphöra senast den 22 juni 2008.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 22 december 2006.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 230, 19.8.1991, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2006/136/EG (EUT L 349, 12.12.2006, s. 42).

1

(2)  EGT L 55, 29.2.2000, s. 25. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1044/2003 (EUT L 151, 19.6.2003, s. 32).

2

(3)  EGT L 98, 7.4.2001, s. 6.

3

(4)  EFSA Scientific Report (2005) 53, s. 1–73, Conclusion regarding the peer review of the pesticide risk assessment of dimethenamid.

4

(5)  EGT L 33, 8.2.1979, s. 36. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 850/2004 (EUT L 158, 30.4.2004, s. 7. Rättat i EUT L 229, 29.6.2004, s. 5).

5

---

| 28.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 379/127 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 379/127

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 22 december 2006

om att inte införa fosalon i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG och om återkallande av godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller detta ämne

[delgivet med nr K(2006) 6897]

(Text av betydelse för EES)

(2006/1010/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (1), särskilt artikel 8.2 fjärde stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG får en medlemsstat under en period av tolv år efter anmälan av det direktivet godkänna att växtskyddsmedel som innehåller verksamma ämnen som inte är upptagna i bilaga I till det direktivet och som fanns på marknaden två år efter anmälan av direktivet släpps ut på marknaden under den tid som dessa ämnen successivt undersöks inom ramen för ett arbetsprogram. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG får en medlemsstat under en period av tolv år efter anmälan av det direktivet godkänna att växtskyddsmedel som innehåller verksamma ämnen som inte är upptagna i bilaga I till det direktivet och som fanns på marknaden två år efter anmälan av direktivet släpps ut på marknaden under den tid som dessa ämnen successivt undersöks inom ramen för ett arbetsprogram.

| (2) | Kommissionens förordningar (EG) nr 451/2000 (2) och (EG) nr 703/2001 (3) innehåller närmare bestämmelser om genomförandet av den andra etappen i det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG och en förteckning över de verksamma ämnen som skall bedömas för att eventuellt införas i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. I den förteckningen ingår fosalon. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens förordningar (EG) nr 451/2000 (2) och (EG) nr 703/2001 (3) innehåller närmare bestämmelser om genomförandet av den andra etappen i det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG och en förteckning över de verksamma ämnen som skall bedömas för att eventuellt införas i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. I den förteckningen ingår fosalon.

| (3) | Effekterna av fosalon på människors hälsa och på miljön har bedömts i enlighet med bestämmelserna i förordningarna (EG) nr 451/2000 och (EG) nr 703/2001 för en rad användningsområden som har föreslagits av anmälaren. I dessa förordningar utses dessutom de rapporterande medlemsstater som i enlighet med artikel 8.1 i förordning (EG) nr 451/2000 skall lämna relevanta utvärderingsrapporter och rekommendationer till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA). För fosalon var den rapporterande medlemsstaten Österrike och alla relevanta uppgifter lämnades den 7 maj 2004. |
| --- | --- |

(3)

Effekterna av fosalon på människors hälsa och på miljön har bedömts i enlighet med bestämmelserna i förordningarna (EG) nr 451/2000 och (EG) nr 703/2001 för en rad användningsområden som har föreslagits av anmälaren. I dessa förordningar utses dessutom de rapporterande medlemsstater som i enlighet med artikel 8.1 i förordning (EG) nr 451/2000 skall lämna relevanta utvärderingsrapporter och rekommendationer till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA). För fosalon var den rapporterande medlemsstaten Österrike och alla relevanta uppgifter lämnades den 7 maj 2004.

| (4) | Utvärderingsrapporten har granskats av medlemsstaterna och EFSA och lades fram för kommissionen den 13 januari 2006 i form av EFSA:s slutsats angående granskningen av riskbedömningen för bekämpningsmedel med det verksamma ämnet fosalon (4). Medlemsstaterna och kommissionen har granskat rapporten i ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och den godkändes slutgiltigt den 14 juli 2006 i form av kommissionens granskningsrapport om fosalon. |
| --- | --- |

(4)

Utvärderingsrapporten har granskats av medlemsstaterna och EFSA och lades fram för kommissionen den 13 januari 2006 i form av EFSA:s slutsats angående granskningen av riskbedömningen för bekämpningsmedel med det verksamma ämnet fosalon (4). Medlemsstaterna och kommissionen har granskat rapporten i ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och den godkändes slutgiltigt den 14 juli 2006 i form av kommissionens granskningsrapport om fosalon.

| (5) | Under utvärderingen av det verksamma ämnet väcktes en rad frågor. En av dessa var den risk som känsliga grupper av konsumenter utsätts för, eftersom det har visat sig att den beräknade exponeringen för fosalon inte är godtagbar. Dessutom behövs det en mer ingående toxikologisk karaktärisering av vissa av dess metaboliter och föroreningar, och ytterligare frågor har väckts beträffande risken för fåglar, däggdjur, vattenlevande organismer, bin och leddjur som inte är målarter. |
| --- | --- |

(5)

Under utvärderingen av det verksamma ämnet väcktes en rad frågor. En av dessa var den risk som känsliga grupper av konsumenter utsätts för, eftersom det har visat sig att den beräknade exponeringen för fosalon inte är godtagbar. Dessutom behövs det en mer ingående toxikologisk karaktärisering av vissa av dess metaboliter och föroreningar, och ytterligare frågor har väckts beträffande risken för fåglar, däggdjur, vattenlevande organismer, bin och leddjur som inte är målarter.

| (6) | Kommissionen uppmanade anmälaren att inkomma med synpunkter på resultatet av granskningen och meddela om ansökan om att få ämnet godkänt vidhölls. Anmälaren inkom med synpunkter som omsorgsfullt granskades. Trots de argument som lagts fram förblir dessa frågor emellertid olösta, och bedömningar på grundval av inlämnade uppgifter som granskats under EFSA:s expertmöten har inte visat att växtskyddsmedel innehållande fosalon, under föreslagna användningsvillkor, generellt uppfyller kraven i artikel 5.1 a och b i direktiv 91/414/EEG. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen uppmanade anmälaren att inkomma med synpunkter på resultatet av granskningen och meddela om ansökan om att få ämnet godkänt vidhölls. Anmälaren inkom med synpunkter som omsorgsfullt granskades. Trots de argument som lagts fram förblir dessa frågor emellertid olösta, och bedömningar på grundval av inlämnade uppgifter som granskats under EFSA:s expertmöten har inte visat att växtskyddsmedel innehållande fosalon, under föreslagna användningsvillkor, generellt uppfyller kraven i artikel 5.1 a och b i direktiv 91/414/EEG.

| (7) | Fosalon bör därför inte införas i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. |
| --- | --- |

(7)

Fosalon bör därför inte införas i bilaga I till direktiv 91/414/EEG.

| (8) | Åtgärder bör vidtas för att se till att befintliga godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller fosalon dras tillbaka inom en föreskriven period och inte förnyas samt att inga nya godkännanden beviljas för sådana produkter. |
| --- | --- |

(8)

Åtgärder bör vidtas för att se till att befintliga godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller fosalon dras tillbaka inom en föreskriven period och inte förnyas samt att inga nya godkännanden beviljas för sådana produkter.

| (9) | Eventuellt anstånd för omhändertagande, lagring, utsläppande på marknaden och användning av kvarvarande lager av växtskyddsmedel innehållande fosalon givna av medlemsstaterna bör begränsas till högst tolv månader, så att dessa lager inte kan användas under mer än en växtsäsong till. |
| --- | --- |

(9)

Eventuellt anstånd för omhändertagande, lagring, utsläppande på marknaden och användning av kvarvarande lager av växtskyddsmedel innehållande fosalon givna av medlemsstaterna bör begränsas till högst tolv månader, så att dessa lager inte kan användas under mer än en växtsäsong till.

| (10) | Detta beslut påverkar inte de åtgärder som kommissionen kan komma att vidta i ett senare skede avseende detta verksamma ämne, inom ramen för rådets direktiv 79/117/EEG av den 21 december 1978 om förbud mot att växtskyddsprodukter som innehåller vissa verksamma ämnen släpps ut på marknaden och används (5). |
| --- | --- |

(10)

Detta beslut påverkar inte de åtgärder som kommissionen kan komma att vidta i ett senare skede avseende detta verksamma ämne, inom ramen för rådets direktiv 79/117/EEG av den 21 december 1978 om förbud mot att växtskyddsprodukter som innehåller vissa verksamma ämnen släpps ut på marknaden och används (5).

| (11) | Detta beslut påverkar inte inlämnandet av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i direktiv 91/414/EEG om att fosalon skall införas i bilaga I till det direktivet. |
| --- | --- |

(11)

Detta beslut påverkar inte inlämnandet av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i direktiv 91/414/EEG om att fosalon skall införas i bilaga I till det direktivet.

| (12) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Fosalon skall inte införas som ett verksamt ämne i bilaga I till direktiv 91/414/EEG.

Artikel 2

Medlemsstaterna skall säkerställa följande:

| a) | Godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller fosalon skall återkallas senast den 22 juni 2007. |
| --- | --- |

a)

Godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller fosalon skall återkallas senast den 22 juni 2007.

| b) | Från och med den 28 december 2006 får inga godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller fosalon beviljas eller förnyas enligt undantaget i artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG. |
| --- | --- |

b)

Från och med den 28 december 2006 får inga godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller fosalon beviljas eller förnyas enligt undantaget i artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG.

Artikel 3

Alla anstånd som beviljas av medlemsstaterna i enlighet med artikel 4.6 i direktiv 91/414/EEG skall vara så korta som möjligt och upphöra senast den 22 juni 2008.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 22 december 2006.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 230, 19.8.1991, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2006/136/EG (EUT L 349, 12.12.2006, s. 42).

1

(2)  EGT L 55, 29.2.2000, s. 25. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1044/2003 (EUT L 151, 19.6.2003, s. 32).

2

(3)  EGT L 98, 7.4.2001, s. 6.

3

(4)  EFSA Scientific Report (2006) 60, s. 1–66, Conclusion regarding the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance phosalone.

4

(5)  EGT L 33, 8.2.1979, s. 36. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 850/2004 (EUT L 158, 30.4.2004, s. 7. Rättat i EUT L 229, 29.6.2004, s. 5).

5

---

Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen

| 28.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 379/129 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 379/129

---

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT 2006/1011/GUSP

av den 21 december 2006

om genomförande av gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP om tillämpning av särskilda åtgärder i syfte att bekämpa terrorism

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 15 och 34, och

av följande skäl:

| (1) | Den 27 december 2001 antog rådet gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP om tillämpning av särskilda åtgärder i syfte att bekämpa terrorism (1). |
| --- | --- |

(1)

Den 27 december 2001 antog rådet gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP om tillämpning av särskilda åtgärder i syfte att bekämpa terrorism (1).

| (2) | Den 29 maj 2006 antog rådet gemensam ståndpunkt 2006/380/GUSP om uppdatering av gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP (2) och förteckningen över de personer, grupper och enheter som den gemensamma ståndpunkten gäller. |
| --- | --- |

(2)

Den 29 maj 2006 antog rådet gemensam ståndpunkt 2006/380/GUSP om uppdatering av gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP (2) och förteckningen över de personer, grupper och enheter som den gemensamma ståndpunkten gäller.

| (3) | Rådet har fastställt att vissa ytterligare personer, grupper och enheter är inblandade i terroristverksamhet enligt gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP och därför bör läggas till i denna förteckning i enlighet med de kriterier som fastställs i artikel 1.4 i gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP. |
| --- | --- |

(3)

Rådet har fastställt att vissa ytterligare personer, grupper och enheter är inblandade i terroristverksamhet enligt gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP och därför bör läggas till i denna förteckning i enlighet med de kriterier som fastställs i artikel 1.4 i gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De personer, grupper och enheter som förtecknas i bilagan skall läggas till i förteckningen över de personer, grupper och enheter som omfattas av gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP.

Artikel 2

Denna gemensamma ståndpunkt får verkan samma dag som den antas.

Artikel 3

Denna gemensamma ståndpunkt skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdad i Bryssel den 21 december 2006.

På rådets vägnar

J. KORKEAOJA

Ordförande

---

(1)  EGT L 344, 28.12.2001, s. 93.

1

(2)  EUT L 144, 31.5.2006, s. 25.

2

---

BILAGA

Personer, grupper och enheter som skall läggas till i den förteckning som bifogas gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP

I.   PERSONER

| 1. | AKHNIKH, Ismail (alias Suhaib; alias Sohaib), född den 22.10.1982 i Amsterdam (Nederländerna), pass (Nederländerna) nr NB0322935
  (medlem i ”Hofstadgroep”) |
| --- | --- |

1.

AKHNIKH, Ismail (alias Suhaib; alias Sohaib), född den 22.10.1982 i Amsterdam (Nederländerna), pass (Nederländerna) nr NB0322935

(medlem i ”Hofstadgroep”)

| 2. | AOURAGHE, Zine Labidine (alias Halifi Laarbi Mohamed; alias Abed; alias Abid; alias Abu Ismail), född den 18.7.1978 i Nador (Marocko), pass (Spanien) nr ESPP278036
  (medlem i ”Hofstadgroep”) |
| --- | --- |

2.

AOURAGHE, Zine Labidine (alias Halifi Laarbi Mohamed; alias Abed; alias Abid; alias Abu Ismail), född den 18.7.1978 i Nador (Marocko), pass (Spanien) nr ESPP278036

(medlem i ”Hofstadgroep”)

| 3. | BOUGHABA, Mohamed Fahmi (alias Mohammed Fahmi Bouraba; alias Mohammed Fahmi Burada; alias Abu Mosab), född den 6.12.1981 i Al Hoceima (Marocko)
  (medlem i ”Hofstadgroep”) |
| --- | --- |

3.

BOUGHABA, Mohamed Fahmi (alias Mohammed Fahmi Bouraba; alias Mohammed Fahmi Burada; alias Abu Mosab), född den 6.12.1981 i Al Hoceima (Marocko)

(medlem i ”Hofstadgroep”)

| 4. | BOUYERI, Mohammed (alias Abu Zubair; alias Sobiar; alias Abu Zoubair), född den 8.3.1978 i Amsterdam (Nederländerna)
  (medlem i ”Hofstadgroep”) |
| --- | --- |

4.

BOUYERI, Mohammed (alias Abu Zubair; alias Sobiar; alias Abu Zoubair), född den 8.3.1978 i Amsterdam (Nederländerna)

(medlem i ”Hofstadgroep”)

| 5. | EL FATMI, Nouredine (alias Nouriddin EL FATMI; alias Nouriddine EL FATMI; alias Noureddine EL FATMI; alias Abu AL KA'E KA'E; alias Abu QAE QAE; alias FOUAD; alias FZAD; alias Nabil EL FATMI; alias Ben MOHAMMED; alias Ben Mohand BEN LARBI; alias Ben Driss Muhand IBN LARBI; alias Abu TAHAR; alias EGGIE), född den 15.8.1982 i Midar (Marocko), pass (Marocko) nr N829139
  (Member of the ”Hofstadgroep”) |
| --- | --- |

5.

EL FATMI, Nouredine (alias Nouriddin EL FATMI; alias Nouriddine EL FATMI; alias Noureddine EL FATMI; alias Abu AL KA'E KA'E; alias Abu QAE QAE; alias FOUAD; alias FZAD; alias Nabil EL FATMI; alias Ben MOHAMMED; alias Ben Mohand BEN LARBI; alias Ben Driss Muhand IBN LARBI; alias Abu TAHAR; alias EGGIE), född den 15.8.1982 i Midar (Marocko), pass (Marocko) nr N829139

(Member of the ”Hofstadgroep”)

| 6. | EL MORABIT, Mohamed, född den 24.1.1981 i Al Hoceima (Marocko), pass (Marocko) nr K789742
  (medlem i ”Hofstadgroep”) |
| --- | --- |

6.

EL MORABIT, Mohamed, född den 24.1.1981 i Al Hoceima (Marocko), pass (Marocko) nr K789742

(medlem i ”Hofstadgroep”)

| 7. | ETTOUMI, Youssef (alias Youssef Toumi), född den 20.10.1977 i Amsterdam (Nederländerna), ID-kort (Nederländerna) nr LNB4576246
  (medlem i ”Hofstadgroep”) |
| --- | --- |

7.

ETTOUMI, Youssef (alias Youssef Toumi), född den 20.10.1977 i Amsterdam (Nederländerna), ID-kort (Nederländerna) nr LNB4576246

(medlem i ”Hofstadgroep”)

| 8. | HAMDI, Ahmed (alias Abu Ibrahim), född den 5.9.1978 i Beni Said (Marocko), pass (Marocko) nr K728658
  (medlem i ”Hofstadgroep”) |
| --- | --- |

8.

HAMDI, Ahmed (alias Abu Ibrahim), född den 5.9.1978 i Beni Said (Marocko), pass (Marocko) nr K728658

(medlem i ”Hofstadgroep”)

| 9. | WALTERS, Jason Theodore James (alias Abdullah; alias David), född den 6.3.1985 i Amersfoort (Nederländerna), pass (Nederländerna) nr NE8146378
  (medlem i ”Hofstadgroep”) |
| --- | --- |

9.

WALTERS, Jason Theodore James (alias Abdullah; alias David), född den 6.3.1985 i Amersfoort (Nederländerna), pass (Nederländerna) nr NE8146378

(medlem i ”Hofstadgroep”)

II.   GRUPPER OCH ENHETER

| 1. | Hofstadgroep |
| --- | --- |

1.

Hofstadgroep

| 2. | TAK – Teyrbazen Azadiya Kurdistan, alias Kurdistans frihetsfalkar, Kurdistans frihetshökar (Kurdistan Freedom Falcons, Kurdistan Freedom Hawks) |
| --- | --- |

2.

TAK – Teyrbazen Azadiya Kurdistan, alias Kurdistans frihetsfalkar, Kurdistans frihetshökar (Kurdistan Freedom Falcons, Kurdistan Freedom Hawks)

---