# Úradný vestník L 291/2006

| | ISSN 1725-5147 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 291 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 4921. októbra 2006 |

ISSN 1725-5147

Úradný vestník

Európskej únie

L 291

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 4921. októbra 2006

---

| Obsah | | I   Akty, ktorých uverejnenie je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 1577/2006 z 20. októbra 2006, ktorým sa určujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien určitých druhov ovocia a zeleniny | 1 |
| | * | Nariadenie Komisie (ES) č. 1578/2006 z 19. októbra 2006 týkajúce sa zatriedenia určitých druhov tovaru do kombinovanej nomenklatúry | 3 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 1579/2006 z 20. októbra 2006 o otvorení výberového konania na udeľovanie vývozných povolení systému A3 na ovocie a zeleninu (paradajky, pomaranče, citróny, stolové hrozno a jablká) | 5 |
| | * | Nariadenie Komisie (ES) č. 1580/2006 z 20. októbra 2006, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1043/2005, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 3448/93, v súvislosti so systémom priznávajúcim vývozné náhrady na určité poľnohospodárske výrobky vyvážané vo forme tovarov, na ktoré sa nevzťahuje príloha I k zmluve, a kritériami stanovovania výšky týchto náhrad | 8 |

Obsah

I   Akty, ktorých uverejnenie je povinné

Strana

Nariadenie Komisie (ES) č. 1577/2006 z 20. októbra 2006, ktorým sa určujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien určitých druhov ovocia a zeleniny

1

*

Nariadenie Komisie (ES) č. 1578/2006 z 19. októbra 2006 týkajúce sa zatriedenia určitých druhov tovaru do kombinovanej nomenklatúry

3

Nariadenie Komisie (ES) č. 1579/2006 z 20. októbra 2006 o otvorení výberového konania na udeľovanie vývozných povolení systému A3 na ovocie a zeleninu (paradajky, pomaranče, citróny, stolové hrozno a jablká)

5

*

Nariadenie Komisie (ES) č. 1580/2006 z 20. októbra 2006, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1043/2005, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 3448/93, v súvislosti so systémom priznávajúcim vývozné náhrady na určité poľnohospodárske výrobky vyvážané vo forme tovarov, na ktoré sa nevzťahuje príloha I k zmluve, a kritériami stanovovania výšky týchto náhrad

8

| | | II   Akty, ktorých uverejnenie nie je povinné |
| --- | --- | --- |
| | | Rada |
| | * | Rozhodnutie Rady zo 6. októbra 2006 o strategických usmerneniach Spoločenstva o súdržnosti | 11 |
| | * | Rozhodnutie Rady zo 16. októbra 2006, ktorým sa vymenúvajú dánski členovia Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru | 33 |
| | | Komisia |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 20. októbra 2006 o uverejnení odkazu na normu EN 848-3:1999 Bezpečnosť drevárskych strojov - Jednostranné profilovacie frézovačky – Časť 3: Číslicovo riadené (NC) vŕtačky a horné frézovačky v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 98/37/ES, s obmedzením
  [oznámené pod číslom K(2006) 4901]

   (
  1
  ) | 35 |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 20. októbra 2006, ktorým sa schvaľuje plán preventívneho očkovania proti vtáčej chrípke podtypu H5 v určitých chovoch v Severnom Porýní-Vestfálsku predložený Nemeckom podľa smernice Rady 2005/94/ES
  [oznámené pod číslom K(2006) 4906] | 38 |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 20. októbra 2006, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 92/452/EHS, pokiaľ ide o určité pracoviská na odber a produkciu embryí v Spojených štátoch amerických
  [oznámené pod číslom K(2006) 4907]

   (
  1
  ) | 40 |
| | * | Rozhodnutie č. 06/ES/2006 Spoločného výboru zriadeného na základe Dohody o vzájomnom uznávaní medzi Európskym spoločenstvom a Japonskom z 12. júna 2006 týkajúce sa zaradenia orgánu na posudzovanie zhody do sektorovej prílohy o koncových telekomunikačných zariadeniach a rádiových zariadeniach | 42 |

II   Akty, ktorých uverejnenie nie je povinné

Rada

*

Rozhodnutie Rady zo 6. októbra 2006 o strategických usmerneniach Spoločenstva o súdržnosti

11

*

Rozhodnutie Rady zo 16. októbra 2006, ktorým sa vymenúvajú dánski členovia Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

33

Komisia

*

Rozhodnutie Komisie z 20. októbra 2006 o uverejnení odkazu na normu EN 848-3:1999 Bezpečnosť drevárskych strojov - Jednostranné profilovacie frézovačky – Časť 3: Číslicovo riadené (NC) vŕtačky a horné frézovačky v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 98/37/ES, s obmedzením
  [oznámené pod číslom K(2006) 4901]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom K(2006) 4901]

1

35

*

Rozhodnutie Komisie z 20. októbra 2006, ktorým sa schvaľuje plán preventívneho očkovania proti vtáčej chrípke podtypu H5 v určitých chovoch v Severnom Porýní-Vestfálsku predložený Nemeckom podľa smernice Rady 2005/94/ES
  [oznámené pod číslom K(2006) 4906]

[oznámené pod číslom K(2006) 4906]

38

*

Rozhodnutie Komisie z 20. októbra 2006, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 92/452/EHS, pokiaľ ide o určité pracoviská na odber a produkciu embryí v Spojených štátoch amerických
  [oznámené pod číslom K(2006) 4907]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom K(2006) 4907]

1

40

*

Rozhodnutie č. 06/ES/2006 Spoločného výboru zriadeného na základe Dohody o vzájomnom uznávaní medzi Európskym spoločenstvom a Japonskom z 12. júna 2006 týkajúce sa zaradenia orgánu na posudzovanie zhody do sektorovej prílohy o koncových telekomunikačných zariadeniach a rádiových zariadeniach

42

| | | Akty prijaté v súlade s hlavou V Zmluvy o založení Európskej únie |
| --- | --- | --- |
| | * | Jednotná akcia Rady 2006/708/SZBP zo 17. októbra 2006, ktorou sa mení a dopĺňa a predlžuje jednotná akcia 2005/190/SZBP o integrovanej misii Európskej únie pre oblasť právneho štátu v Iraku EUJUST LEX | 43 |

Akty prijaté v súlade s hlavou V Zmluvy o založení Európskej únie

*

Jednotná akcia Rady 2006/708/SZBP zo 17. októbra 2006, ktorou sa mení a dopĺňa a predlžuje jednotná akcia 2005/190/SZBP o integrovanej misii Európskej únie pre oblasť právneho štátu v Iraku EUJUST LEX

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

I Akty, ktorých uverejnenie je povinné

| 21.10.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 291/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 291/1

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 1577/2006

z 20. októbra 2006,

ktorým sa určujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien určitých druhov ovocia a zeleniny

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 3223/94 z 21. decembra 1994 o uplatňovaní režimu dovozu ovocia a zeleniny (1), najmä na jeho článok 4 ods. 1,

keďže:

| (1) | Nariadenie (ES) č. 3223/94 predpokladá, pri uplatňovaní výsledkov multilaterálnych obchodných rokovaní Uruguajského kola, kritériá, ktorými Komisia určí paušálne dovozné hodnoty pre tretie krajiny, pre produkty a na obdobia, ktoré sú spresnené v jeho prílohe. |
| --- | --- |

(1)

Nariadenie (ES) č. 3223/94 predpokladá, pri uplatňovaní výsledkov multilaterálnych obchodných rokovaní Uruguajského kola, kritériá, ktorými Komisia určí paušálne dovozné hodnoty pre tretie krajiny, pre produkty a na obdobia, ktoré sú spresnené v jeho prílohe.

| (2) | Pri uplatnení vyššie uvedených kritérií musia byť paušálne dovozné hodnoty stanovené na úrovniach určených v prílohe k tomuto nariadeniu, |
| --- | --- |

(2)

Pri uplatnení vyššie uvedených kritérií musia byť paušálne dovozné hodnoty stanovené na úrovniach určených v prílohe k tomuto nariadeniu,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 4 nariadenia (ES) č. 3223/94 sú stanovené podľa údajov uvedených v tabuľke prílohy.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 21. októbra 2006.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 20. októbra 2006

Za Komisiu

Jean-Luc DEMARTY

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. ES L 337, 24.12.1994, s. 66. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 386/2005 (Ú. v. EÚ L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

PRÍLOHA

k nariadeniu Komisie z 20. októbra 2006, ktorým sa určujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien určitých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód tretích krajín (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0702 00 00 | 052 | 63,6 |
| 096 | 29,2 |
| 204 | 41,1 |
| 999 | 44,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 110,8 |
| 096 | 30,8 |
| 999 | 70,8 |
| 0709 90 70 | 052 | 100,0 |
| 204 | 51,8 |
| 999 | 75,9 |
| 0805 50 10 | 052 | 62,9 |
| 388 | 64,7 |
| 524 | 66,9 |
| 528 | 58,3 |
| 999 | 63,2 |
| 0806 10 10 | 052 | 88,6 |
| 066 | 54,3 |
| 400 | 172,2 |
| 999 | 105,0 |
| 0808 10 80 | 388 | 79,6 |
| 400 | 115,6 |
| 404 | 100,0 |
| 800 | 129,5 |
| 804 | 140,2 |
| 999 | 113,0 |
| 0808 20 50 | 052 | 96,6 |
| 388 | 102,9 |
| 720 | 57,0 |
| 999 | 85,5 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód tretích krajín (1)

Paušálna dovozná hodnota

0702 00 00

052

63,6

096

29,2

204

41,1

999

44,6

0707 00 05

052

110,8

096

30,8

999

70,8

0709 90 70

052

100,0

204

51,8

999

75,9

0805 50 10

052

62,9

388

64,7

524

66,9

528

58,3

999

63,2

0806 10 10

052

88,6

066

54,3

400

172,2

999

105,0

0808 10 80

388

79,6

400

115,6

404

100,0

800

129,5

804

140,2

999

113,0

0808 20 50

052

96,6

388

102,9

720

57,0

999

85,5

---

(1)  Nomenklatúra krajín podľa nariadenia Komisie (ES) č. 750/2005 (Ú. v. EÚ L 126, 19.5.2005, s. 12). Kód „999“ označuje „iné miesto pôvodu“.

---

| 21.10.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 291/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 291/3

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 1578/2006

z 19. októbra 2006

týkajúce sa zatriedenia určitých druhov tovaru do kombinovanej nomenklatúry

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 2658/87 z 23. júla 1987 o tarifnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku (1), najmä na jeho článok 9 ods. 1 písm. a),

keďže:

| (1) | S cieľom zabezpečiť jednotné uplatňovanie kombinovanej nomenklatúry priloženej k nariadeniu (EHS) č. 2658/87 je potrebné prijať opatrenia týkajúce sa zatriedenia tovaru uvedeného v prílohe k tomuto nariadeniu. |
| --- | --- |

(1)

S cieľom zabezpečiť jednotné uplatňovanie kombinovanej nomenklatúry priloženej k nariadeniu (EHS) č. 2658/87 je potrebné prijať opatrenia týkajúce sa zatriedenia tovaru uvedeného v prílohe k tomuto nariadeniu.

| (2) | Nariadenie (EHS) č. 2658/87 stanovuje všeobecné pravidlá pre interpretáciu kombinovanej nomenklatúry. Tieto pravidlá sa taktiež uplatňujú na akúkoľvek inú nomenklatúru, ktorá sa na kombinovanej nomenklatúre celkovo alebo čiastočne zakladá alebo ktorá k nej pridáva akékoľvek ďalšie delenie, a ktorá je stanovená v osobitných ustanoveniach Spoločenstva s ohľadom na uplatňovania tarifných a iných opatrení vzťahujúcich sa na obchod s tovarom. |
| --- | --- |

(2)

Nariadenie (EHS) č. 2658/87 stanovuje všeobecné pravidlá pre interpretáciu kombinovanej nomenklatúry. Tieto pravidlá sa taktiež uplatňujú na akúkoľvek inú nomenklatúru, ktorá sa na kombinovanej nomenklatúre celkovo alebo čiastočne zakladá alebo ktorá k nej pridáva akékoľvek ďalšie delenie, a ktorá je stanovená v osobitných ustanoveniach Spoločenstva s ohľadom na uplatňovania tarifných a iných opatrení vzťahujúcich sa na obchod s tovarom.

| (3) | Podľa vyššie uvedených všeobecných pravidiel by mal byť tovar opísaný v stĺpci 1 tabuľky uvedenej v prílohe zatriedený pod kód KN uvedený v stĺpci 2 na základe dôvodov uvedených v stĺpci 3. |
| --- | --- |

(3)

Podľa vyššie uvedených všeobecných pravidiel by mal byť tovar opísaný v stĺpci 1 tabuľky uvedenej v prílohe zatriedený pod kód KN uvedený v stĺpci 2 na základe dôvodov uvedených v stĺpci 3.

| (4) | Je vhodné zabezpečiť, aby sa na záväzné informácie o nomenklatúrnom zatriedení tovaru vydané colnými orgánmi členských štátov s ohľadom na zatriedenie tovaru do kombinovanej nomenklatúry, ktoré nie sú v súlade s týmto nariadením, mohol držiteľ naďalej odvolávať po dobu troch mesiacov podľa článku 12 ods. 6 nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92 z 12. októbra 1992, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Spoločenstva (2). |
| --- | --- |

(4)

Je vhodné zabezpečiť, aby sa na záväzné informácie o nomenklatúrnom zatriedení tovaru vydané colnými orgánmi členských štátov s ohľadom na zatriedenie tovaru do kombinovanej nomenklatúry, ktoré nie sú v súlade s týmto nariadením, mohol držiteľ naďalej odvolávať po dobu troch mesiacov podľa článku 12 ods. 6 nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92 z 12. októbra 1992, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Spoločenstva (2).

| (5) | Opatrenia tohto nariadenia sú v súlade so stanoviskom Výboru pre Colný kódex, |
| --- | --- |

(5)

Opatrenia tohto nariadenia sú v súlade so stanoviskom Výboru pre Colný kódex,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Tovar opísaný v stĺpci 1 tabuľky uvedenej v prílohe je v kombinovanej nomenklatúre zatriedený pod kód KN uvedený v stĺpci 2.

Článok 2

Na záväzné informácie o nomenklatúrnom zatriedení tovaru vydané colnými orgánmi členských štátov, ktoré nie sú v súlade s týmto nariadením, je možné odvolávať sa naďalej po dobu troch mesiacov podľa článku 12 odsek 6 nariadenia (EHS) č. 2913/92.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 20. dňom odo dňa jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 19. októbra 2006

Za Komisiu

László KOVÁCS

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 256, 7.9.1987, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 996/2006 (Ú.v. EÚ L 179, 1.7.2006, s. 26).

1

(2)  Ú. v. ES L 302, 19.10.1992, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 648/2005 (Ú.v. EÚ L 117, 4.5.2005, s. 13).

2

---

PRÍLOHA

| Opis tovaru | Zatriedenie
  (kód KN) | Dôvody |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Membrána klávesnice (rozmery: približne 65 × 40 × 1 mm) vyrobená z polykarbonátu bez elektrovodivých prvkov. Výrobok má na jednej strane tvarované klávesy a na druhej strane nevodivé kontaktné kolíky.
  Výrobok má klávesy s potlačou, ktoré tvoria alfanumerickú klávesnicu, tlačidlá na telefonovanie a iné znaky typické pre mobilné telefóny. |

Opis tovaru

Zatriedenie

(kód KN)

Dôvody

(1)

(2)

(3)

1.

Membrána klávesnice (rozmery: približne 65 × 40 × 1 mm) vyrobená z polykarbonátu bez elektrovodivých prvkov. Výrobok má na jednej strane tvarované klávesy a na druhej strane nevodivé kontaktné kolíky.

Výrobok má klávesy s potlačou, ktoré tvoria alfanumerickú klávesnicu, tlačidlá na telefonovanie a iné znaky typické pre mobilné telefóny.

8529 90 40

Zatriedenie je určené všeobecnými pravidlami 1 a 6 pre interpretáciu kombinovanej nomenklatúry, poznámkou 2 b) k triede XVI. a znením kódov 8529, 8529 90 a 8529 90 40.

Konštrukcia klávesnice, najmä jej tvar, ako aj umiestnenie, usporiadanie a potlač klávesov, vedú k zatriedeniu tejto klávesnice do kódu KN 8529 90 40 ako časť, ktorá je určená výlučne alebo hlavne na použitie s prístrojom položky 8525.

| 2. | Dvojica nafukovacích plastových krúžkov, každý s dvoma vzduchovými komorami.
  Sú určené na to, aby ich deti nosili na ramenách s cieľom udržať sa na hladine v plytčine.
  Ich konštrukcia neposkytuje úroveň bezpečnosti potrebnú na účely záchrany alebo bezpečnosti. |
| --- | --- |

2.

Dvojica nafukovacích plastových krúžkov, každý s dvoma vzduchovými komorami.

Sú určené na to, aby ich deti nosili na ramenách s cieľom udržať sa na hladine v plytčine.

Ich konštrukcia neposkytuje úroveň bezpečnosti potrebnú na účely záchrany alebo bezpečnosti.

9506 29 00

Zatriedenie je určené všeobecnými pravidlami 1 a 6 pre interpretáciu kombinovanej nomenklatúry a znením kódov KN 9506 a 9506 29 00.

Vzhľadom na svoju konštrukciu výrobok nedosahuje úroveň bezpečnosti požadovanú pre bezpečnostné alebo záchranné koleso či záchrannú vestu na účely záchrany života (základný materiál).

Tento výrobok je viac ako hračka a preto sa vylučuje jeho zatriedenie do položky 9503.

Vzhľadom na to, že výrobok je dostatočne bezpečný na to, aby udržal dieťa nad vodou, možno ho zatriediť do kódu KN 9506 29 00.

---

| 21.10.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 291/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 291/5

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 1579/2006

z 20. októbra 2006

o otvorení výberového konania na udeľovanie vývozných povolení systému A3 na ovocie a zeleninu (paradajky, pomaranče, citróny, stolové hrozno a jablká)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2200/96 z 28. októbra 1996 o spoločnej organizácii trhu s ovocím a zeleninou (1), a najmä na jeho článok 35 ods. 3 tretí pododsek,

keďže:

| (1) | Nariadenie Komisie (ES) č. 1961/2001 (2) stanovuje spôsoby uplatnenia vývozných náhrad na ovocie a zeleninu. |
| --- | --- |

(1)

Nariadenie Komisie (ES) č. 1961/2001 (2) stanovuje spôsoby uplatnenia vývozných náhrad na ovocie a zeleninu.

| (2) | Podľa článku 35 ods. 1 nariadenia (ES) č. 2200/96 v miere potrebnej pre ekonomicky významný vývoz je na produkty, ktoré vyváža Spoločenstvo, možné uplatniť vývoznú náhradu s ohľadom na obmedzenia vyplývajúce zo zmlúv uzatvorených v súlade s článkom 300 zmluvy. |
| --- | --- |

(2)

Podľa článku 35 ods. 1 nariadenia (ES) č. 2200/96 v miere potrebnej pre ekonomicky významný vývoz je na produkty, ktoré vyváža Spoločenstvo, možné uplatniť vývoznú náhradu s ohľadom na obmedzenia vyplývajúce zo zmlúv uzatvorených v súlade s článkom 300 zmluvy.

| (3) | V súlade s článkom 35 ods. 2 nariadenia (ES) č. 2200/96 sa má dbať na to, aby sa nenarušili predtým zavedené obchodné toky prostredníctvom režimu náhrad. Z tohto dôvodu, ako aj z dôvodu sezónnosti vývozu ovocia a zeleniny je treba na každý produkt stanoviť plánované množstvo na základe nomenklatúry poľnohospodárskych produktov pre vývozné náhrady, ktorú určilo nariadenie Komisie (EHS) č. 3846/87 (3). Toto množstvo sa musí rozvrhnúť s ohľadom na podliehanie týchto produktov skaze. |
| --- | --- |

(3)

V súlade s článkom 35 ods. 2 nariadenia (ES) č. 2200/96 sa má dbať na to, aby sa nenarušili predtým zavedené obchodné toky prostredníctvom režimu náhrad. Z tohto dôvodu, ako aj z dôvodu sezónnosti vývozu ovocia a zeleniny je treba na každý produkt stanoviť plánované množstvo na základe nomenklatúry poľnohospodárskych produktov pre vývozné náhrady, ktorú určilo nariadenie Komisie (EHS) č. 3846/87 (3). Toto množstvo sa musí rozvrhnúť s ohľadom na podliehanie týchto produktov skaze.

| (4) | Podľa článku 35 ods. 4 nariadenia (ES) č. 2200/96 sa náhrady musia určiť s ohľadom na situáciu a vývojové perspektívy cien ovocia a zeleniny na trhu Spoločenstva a ich dostupnosti, ale aj cien na medzinárodnom trhu. Do úvahy sa tiež musia vziať obchodné a dopravné náklady, ako aj ekonomické hľadisko plánovaných vývozov. |
| --- | --- |

(4)

Podľa článku 35 ods. 4 nariadenia (ES) č. 2200/96 sa náhrady musia určiť s ohľadom na situáciu a vývojové perspektívy cien ovocia a zeleniny na trhu Spoločenstva a ich dostupnosti, ale aj cien na medzinárodnom trhu. Do úvahy sa tiež musia vziať obchodné a dopravné náklady, ako aj ekonomické hľadisko plánovaných vývozov.

| (5) | V súlade s článkom 35 ods. 5 nariadenia (ES) č. 2200/96 sa ceny na trhu Spoločenstva určujú s ohľadom na najpriaznivejšie ceny z hľadiska vývozu. |
| --- | --- |

(5)

V súlade s článkom 35 ods. 5 nariadenia (ES) č. 2200/96 sa ceny na trhu Spoločenstva určujú s ohľadom na najpriaznivejšie ceny z hľadiska vývozu.

| (6) | Situácia na medzinárodnom trhu alebo špecifické požiadavky niektorých trhov si môžu vyžiadať diferenciáciu náhrad pre určitý produkt podľa miesta určenia tohto produktu. |
| --- | --- |

(6)

Situácia na medzinárodnom trhu alebo špecifické požiadavky niektorých trhov si môžu vyžiadať diferenciáciu náhrad pre určitý produkt podľa miesta určenia tohto produktu.

| (7) | Paradajky, pomaranče, citróny, stolové hrozno a jablká kategórií Extra, I a II všeobecných noriem akosti sa môžu v súčasnosti vyvážať v ekonomicky významnom množstve. |
| --- | --- |

(7)

Paradajky, pomaranče, citróny, stolové hrozno a jablká kategórií Extra, I a II všeobecných noriem akosti sa môžu v súčasnosti vyvážať v ekonomicky významnom množstve.

| (8) | S cieľom umožniť čo najefektívnejšie využitie dostupných zdrojov a s ohľadom na štruktúru vývozu Spoločenstva je treba postupovať prostredníctvom výberového konania a stanoviť smernú čiastku náhrad a plánované množstvá pre dané obdobie. |
| --- | --- |

(8)

S cieľom umožniť čo najefektívnejšie využitie dostupných zdrojov a s ohľadom na štruktúru vývozu Spoločenstva je treba postupovať prostredníctvom výberového konania a stanoviť smernú čiastku náhrad a plánované množstvá pre dané obdobie.

| (9) | Riadiaci výbor pre čerstvé ovocie a zeleninu nepredložil stanovisko v lehote stanovenej jeho predsedom, |
| --- | --- |

(9)

Riadiaci výbor pre čerstvé ovocie a zeleninu nepredložil stanovisko v lehote stanovenej jeho predsedom,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

1.   Otvára sa výberové konanie na udeľovanie vývozných povolení systému A3. Príslušné produkty, obdobie podávania ponúk, smerné miery náhrad a plánované množstvá sa určujú v prílohe.

2.   Povolenia vydané z titulu potravinovej pomoci na základe článku 16 nariadenia Komisie (ES) č. 1291/2000 (4) sa do oprávneného množstva uvedeného v prílohe k tomuto nariadeniu nezapočítavajú.

3.   Bez ujmy na uplatňovaní ustanovení článku 5 ods. 6 nariadenia (ES) č. 1961/2001 je doba platnosti povolení typu A3 štyri mesiace.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 2. novembra 2006.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 20. októbra 2006

Za Komisiu

Mariann FISCHER BOEL

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 297, 21.11.1996, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 47/2003 (Ú. v. ES L 7, 11.1.2003, s. 64).

1

(2)  Ú. v. ES L 268, 9.10.2001, s. 8. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 386/2005 (Ú. v. EÚ L 62, 9.3.2005, s. 3).

2

(3)  Ú. v. ES L 366, 24.12.1987, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2091/2005 (Ú. v. EÚ L 343, 24.12.2005, s. 1).

3

(4)  Ú. v. ES L 152, 24.6.2000, s. 1.

4

---

PRÍLOHA

OTVORENIE VÝBEROVÉHO KONANIA NA UDEĽOVANIE VÝVOZNÝCH POVOLENÍ SYSTÉMU A3 NA OVOCIE A ZELENINU (PARADAJKY, POMARANČE, CITRÓNY, STOLOVÉ HROZNO A JABLKÁ)

| Obdobie podávania ponúk: od 2. novembra do 3. novembra 2006 |
| --- |
| Kód produktov (1) | Krajina určenia (2) | Smerná miera náhrad
  (EUR/t netto) | Plánované množstvo
  (t) |
| 0702 00 00 9100 | F08 | 30 | 12 000 |
| 0805 10 20 9100 | F08 | 39 | 113 333 |
| 0805 50 10 9100 | F08 | 60 | 30 000 |
| 0806 10 10 9100 | F08 | 23 | 5 333 |
| 0808 10 80 9100 | F04, F09 | 33 | 83 333 |

Obdobie podávania ponúk: od 2. novembra do 3. novembra 2006

Kód produktov (1)

Krajina určenia (2)

Smerná miera náhrad

(EUR/t netto)

Plánované množstvo

(t)

0702 00 00 9100

F08

30

12 000

0805 10 20 9100

F08

39

113 333

0805 50 10 9100

F08

60

30 000

0806 10 10 9100

F08

23

5 333

0808 10 80 9100

F04, F09

33

83 333

---

(1)  Kódy produktov sa určujú v nariadení Komisie (EHS) č. 3846/87 (Ú. v. ES L 366, 24.12.1987, s. 1).

(2)  Kódy krajín určenia série „A“ sa určujú v prílohe II k nariadeniu (EHS) č. 3846/87. Číselné kódy krajín určenia sa určujú v nariadení Komisie (ES) č. 2081/2003 (Ú. v. EÚ L 313, 28.11.2003, s. 11). Ostatné krajiny určenia sú definované takto:

| F04 | : | Hongkong, Singapur, Malajzia, Srí Lanka, Indonézia, Thajsko, Taiwan, Papua-Nová Guinea, Laos, Kambodža, Vietnam, Japonsko, Uruguaj, Paraguaj, Argentína, Mexiko, Kostarika. |
| --- | --- | --- |
| F08 | : | Všetky krajiny určenia s výnimkou Bulharska a Rumunska. |
| F09 | : | Nasledujúce krajiny určenia: Nórsko, Island, Grónsko, Faerské ostrovy, Albánsko, Bosna a Hercegovina, Chorvátsko, Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko, Srbsko a Čierna Hora, Arménsko, Azerbajdžan, Bielorusko, Gruzínsko, Kazachstan, Kirgizsko, Moldavsko, Rusko, Tadžikistan, Turkménsko, Uzbekistan, Ukrajina, Saudská Arábia, Bahrajn, Katar, Omán, Spojené arabské emiráty (Abú Dabí, Dubaj, Šardža, Adžmán, Umm al-Kuvajn, Ra's al-Chajmá a Fudžajra), Kuvajt, Jemen, Sýria, Irán, Jordánsko, Bolívia, Brazília, Venezuela, Peru, Panama, Ekvádor a Kolumbia, africké krajiny a územia s výnimkou Juhoafrickej republiky, krajiny určenia uvedené v článku 36 nariadenia Komisie (ES) č. 800/1999 (Ú. v. ES L 102, 17.4.1999, s. 11). |

F04

:

Hongkong, Singapur, Malajzia, Srí Lanka, Indonézia, Thajsko, Taiwan, Papua-Nová Guinea, Laos, Kambodža, Vietnam, Japonsko, Uruguaj, Paraguaj, Argentína, Mexiko, Kostarika.

F08

:

Všetky krajiny určenia s výnimkou Bulharska a Rumunska.

F09

:

Nasledujúce krajiny určenia: Nórsko, Island, Grónsko, Faerské ostrovy, Albánsko, Bosna a Hercegovina, Chorvátsko, Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko, Srbsko a Čierna Hora, Arménsko, Azerbajdžan, Bielorusko, Gruzínsko, Kazachstan, Kirgizsko, Moldavsko, Rusko, Tadžikistan, Turkménsko, Uzbekistan, Ukrajina, Saudská Arábia, Bahrajn, Katar, Omán, Spojené arabské emiráty (Abú Dabí, Dubaj, Šardža, Adžmán, Umm al-Kuvajn, Ra's al-Chajmá a Fudžajra), Kuvajt, Jemen, Sýria, Irán, Jordánsko, Bolívia, Brazília, Venezuela, Peru, Panama, Ekvádor a Kolumbia, africké krajiny a územia s výnimkou Juhoafrickej republiky, krajiny určenia uvedené v článku 36 nariadenia Komisie (ES) č. 800/1999 (Ú. v. ES L 102, 17.4.1999, s. 11).

---

| 21.10.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 291/8 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 291/8

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 1580/2006

z 20. októbra 2006,

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1043/2005, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 3448/93, v súvislosti so systémom priznávajúcim vývozné náhrady na určité poľnohospodárske výrobky vyvážané vo forme tovarov, na ktoré sa nevzťahuje príloha I k zmluve, a kritériami stanovovania výšky týchto náhrad

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 3448/93 zo 6. decembra 1993 stanovujúce obchodné opatrenia uplatňované na niektoré tovary vznikajúce spracovaním poľnohospodárskych výrobkov (1), a najmä na prvý pododsek jeho článku 8 ods. 3,

keďže:

| (1) | V súlade s článkom 4 nariadenia Komisie (ES) č. 1043/2005 (2) a v spojení s jeho článkom 1 ods. 1 druhým pododsekom sa nariadenie Komisie (ES) č. 800/1999 z 15. apríla 1999, ktorým sa ustanovujú spoločné podrobné pravidlá uplatňovania vývozných náhrad za poľnohospodárske výrobky (3), uplatňuje na vývoz výrobkov vo forme tovaru, na ktorý sa nevzťahuje príloha I k zmluve. |
| --- | --- |

(1)

V súlade s článkom 4 nariadenia Komisie (ES) č. 1043/2005 (2) a v spojení s jeho článkom 1 ods. 1 druhým pododsekom sa nariadenie Komisie (ES) č. 800/1999 z 15. apríla 1999, ktorým sa ustanovujú spoločné podrobné pravidlá uplatňovania vývozných náhrad za poľnohospodárske výrobky (3), uplatňuje na vývoz výrobkov vo forme tovaru, na ktorý sa nevzťahuje príloha I k zmluve.

| (2) | V súlade s druhou zarážku článku 3 nariadenia (ES) č. 800/1999 nárok na vývoznú náhradu vznikne pri dovoze do príslušnej tretej krajiny, ak sa na túto krajinu uplatňuje diferencovaná náhrada. |
| --- | --- |

(2)

V súlade s druhou zarážku článku 3 nariadenia (ES) č. 800/1999 nárok na vývoznú náhradu vznikne pri dovoze do príslušnej tretej krajiny, ak sa na túto krajinu uplatňuje diferencovaná náhrada.

| (3) | V článkoch 14, 15 a 16 nariadenia (ES) č. 800/1999 sa ustanovujú podmienky na vyplatenie diferencovanej náhrady, najmä doklady, ktoré sa majú poskytnúť ako dôkaz o dopravení tovaru na miesto určenia. |
| --- | --- |

(3)

V článkoch 14, 15 a 16 nariadenia (ES) č. 800/1999 sa ustanovujú podmienky na vyplatenie diferencovanej náhrady, najmä doklady, ktoré sa majú poskytnúť ako dôkaz o dopravení tovaru na miesto určenia.

| (4) | V článku 17 nariadenia (ES) č. 800/1999 sa ustanovuje, že členské štáty môžu v určitých prípadoch poskytnúť vývozcom výnimku z povinnosti predložiť iný dôkaz ako prepravný doklad vyžadovaný podľa článku 16 uvedeného nariadenia. |
| --- | --- |

(4)

V článku 17 nariadenia (ES) č. 800/1999 sa ustanovuje, že členské štáty môžu v určitých prípadoch poskytnúť vývozcom výnimku z povinnosti predložiť iný dôkaz ako prepravný doklad vyžadovaný podľa článku 16 uvedeného nariadenia.

| (5) | Počet špecifických žiadostí so zreteľom na náhrady poskytnuté v súlade s nariadením (ES) č. 1043/2005 je vysoký. Väčšina tovaru, na ktorý sa tieto žiadosti vzťahujú, je vyrobená za jasne stanovených technických podmienok, má stále vlastnosti a kvalitu, vyváža sa podľa obvyklého spôsobu a má výrobné vzorce, ktoré boli zaregistrované a potvrdené príslušnými orgánmi. |
| --- | --- |

(5)

Počet špecifických žiadostí so zreteľom na náhrady poskytnuté v súlade s nariadením (ES) č. 1043/2005 je vysoký. Väčšina tovaru, na ktorý sa tieto žiadosti vzťahujú, je vyrobená za jasne stanovených technických podmienok, má stále vlastnosti a kvalitu, vyváža sa podľa obvyklého spôsobu a má výrobné vzorce, ktoré boli zaregistrované a potvrdené príslušnými orgánmi.

| (6) | Vzhľadom na tieto osobitné okolnosti a s cieľom zjednodušiť administratívne práce, ktoré sa týkajú poskytovania vývozných náhrad podľa nariadenia (ES) č. 1043/2005, je vhodné prijať osobitné ustanovenia, ktorými sa poskytne členským štátom väčšia flexibilita ako ustanoveniami stanovenými v článku 17 nariadenia (ES) č. 800/1999, pokiaľ ide o maximálne hodnoty, do výšky ktorých členské štáty môžu prevádzkovateľovi poskytnúť výnimku z povinnosti predložiť dôkaz vyžadovaný podľa článku 16 nariadenia. |
| --- | --- |

(6)

Vzhľadom na tieto osobitné okolnosti a s cieľom zjednodušiť administratívne práce, ktoré sa týkajú poskytovania vývozných náhrad podľa nariadenia (ES) č. 1043/2005, je vhodné prijať osobitné ustanovenia, ktorými sa poskytne členským štátom väčšia flexibilita ako ustanoveniami stanovenými v článku 17 nariadenia (ES) č. 800/1999, pokiaľ ide o maximálne hodnoty, do výšky ktorých členské štáty môžu prevádzkovateľovi poskytnúť výnimku z povinnosti predložiť dôkaz vyžadovaný podľa článku 16 nariadenia.

| (7) | Je preto vhodné, aby sa v prípade tovaru baleného pre zákaznícky maloobchodný predaj alebo tovaru vyvážaného podľa obvyklého zaužívaného spôsobu, pokiaľ ide o vývoz tovaru s rovnakým kódom KN rovnakým vývozcom rovnakému príjemcovi, členským štátom dala flexibilita podľa ich uváženia v poskytovaní výnimky vývozcom z povinnosti predložiť dôkaz podľa článku 16 nariadenia (ES) č. 800/1999, ak od vývozcov vyžadujú, aby predložili takýto dôkaz, pokiaľ ide o kontrolu na mieste. |
| --- | --- |

(7)

Je preto vhodné, aby sa v prípade tovaru baleného pre zákaznícky maloobchodný predaj alebo tovaru vyvážaného podľa obvyklého zaužívaného spôsobu, pokiaľ ide o vývoz tovaru s rovnakým kódom KN rovnakým vývozcom rovnakému príjemcovi, členským štátom dala flexibilita podľa ich uváženia v poskytovaní výnimky vývozcom z povinnosti predložiť dôkaz podľa článku 16 nariadenia (ES) č. 800/1999, ak od vývozcov vyžadujú, aby predložili takýto dôkaz, pokiaľ ide o kontrolu na mieste.

| (8) | Je potrebné zabezpečiť, aby členské štáty mohli na jednej strane ustanoviť, že uvedené výnimky sú obmedzené na vyhradené činnosti, zatiaľ čo na druhej strane jednotliví vývozcovia vedia dopredu o vývoze tovaru a o činnostiach, na ktoré členský štát plánuje povoliť tieto flexibilnejšie opatrenia v ich prospech. Je preto vhodné, aby členské štáty stanovili správu schvaľovacieho procesu, pričom môžu riadiť tovar a činnosti, na ktoré plánujú povoliť uvedené flexibilnejšie opatrenia. |
| --- | --- |

(8)

Je potrebné zabezpečiť, aby členské štáty mohli na jednej strane ustanoviť, že uvedené výnimky sú obmedzené na vyhradené činnosti, zatiaľ čo na druhej strane jednotliví vývozcovia vedia dopredu o vývoze tovaru a o činnostiach, na ktoré členský štát plánuje povoliť tieto flexibilnejšie opatrenia v ich prospech. Je preto vhodné, aby členské štáty stanovili správu schvaľovacieho procesu, pričom môžu riadiť tovar a činnosti, na ktoré plánujú povoliť uvedené flexibilnejšie opatrenia.

| (9) | Je vhodné ustanoviť, aby výnimky udelené podľa takýchto ustanovení boli považované za rizikové faktory, ktoré sa majú zohľadniť na účely článku 2 ods. 1 nariadenia Rady (EHS) č. 4045/89 (4) o kontrole opatrení tvoriacich súčasť systému financovania Záručnej sekcie Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho a záručného fondu (EPUZF), vykonávaných členskými štátmi. Okrem toho, ak členské štáty vyžadujú určitú dokumentáciu, pokiaľ ide o rizikové faktory, je takisto vhodné, aby uplatňovali zásady stanovené v nariadení Komisie (ES) č. 3122/94 z 20. decembra 1994, ktorým sa stanovujú kritériá pre analýzu rizika v prípade poľnohospodárskych výrobkov, za ktoré sa poskytuje náhrada (5). |
| --- | --- |

(9)

Je vhodné ustanoviť, aby výnimky udelené podľa takýchto ustanovení boli považované za rizikové faktory, ktoré sa majú zohľadniť na účely článku 2 ods. 1 nariadenia Rady (EHS) č. 4045/89 (4) o kontrole opatrení tvoriacich súčasť systému financovania Záručnej sekcie Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho a záručného fondu (EPUZF), vykonávaných členskými štátmi. Okrem toho, ak členské štáty vyžadujú určitú dokumentáciu, pokiaľ ide o rizikové faktory, je takisto vhodné, aby uplatňovali zásady stanovené v nariadení Komisie (ES) č. 3122/94 z 20. decembra 1994, ktorým sa stanovujú kritériá pre analýzu rizika v prípade poľnohospodárskych výrobkov, za ktoré sa poskytuje náhrada (5).

| (10) | Bez ohľadu na ustanovenia o výnimkách ustanovených v tomto nariadení by mali byť dôkazy vyžadované podľa článku 16 nariadenia (ES) č. 800/1999 v určitých prípadoch povinné. Vzhľadom na to, že zavedenie požiadaviek na zaplatenie náhrad vyžaduje podstatnú zmenu v správnych postupoch tak pre vnútroštátne orgány, ako aj vývozcov, vyplývajú z toho správne následky a predstavuje to značnú finančnú záťaž. Získanie dôkazu uvedeného v článku 16 nariadenia (ES) č. 800/1999 môže v niektorých krajinách predstavovať značné správne ťažkosti. S cieľom zmierniť niektoré správne a finančné obmedzenia uložené vývozcom a umožniť orgánom a vývozcom, aby zaviedli nové opatrenia na príslušný tovar a uviedli postupy potrebné na zabezpečenie hladkého plnenia všetkých formalít, je vhodné, aby sa stanovilo prechodné obdobie, počas ktorého sa dôkaz, že colné formality na dovoz boli splnené, ľahšie získa. |
| --- | --- |

(10)

Bez ohľadu na ustanovenia o výnimkách ustanovených v tomto nariadení by mali byť dôkazy vyžadované podľa článku 16 nariadenia (ES) č. 800/1999 v určitých prípadoch povinné. Vzhľadom na to, že zavedenie požiadaviek na zaplatenie náhrad vyžaduje podstatnú zmenu v správnych postupoch tak pre vnútroštátne orgány, ako aj vývozcov, vyplývajú z toho správne následky a predstavuje to značnú finančnú záťaž. Získanie dôkazu uvedeného v článku 16 nariadenia (ES) č. 800/1999 môže v niektorých krajinách predstavovať značné správne ťažkosti. S cieľom zmierniť niektoré správne a finančné obmedzenia uložené vývozcom a umožniť orgánom a vývozcom, aby zaviedli nové opatrenia na príslušný tovar a uviedli postupy potrebné na zabezpečenie hladkého plnenia všetkých formalít, je vhodné, aby sa stanovilo prechodné obdobie, počas ktorého sa dôkaz, že colné formality na dovoz boli splnené, ľahšie získa.

| (11) | Nariadenie (ES) č. 1043/2005 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(11)

Nariadenie (ES) č. 1043/2005 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

| (12) | Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre horizontálne otázky týkajúce sa obchodu so spracovanými poľnohospodárskymi produktmi, ktoré nie sú uvedené v prílohe I, |
| --- | --- |

(12)

Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre horizontálne otázky týkajúce sa obchodu so spracovanými poľnohospodárskymi produktmi, ktoré nie sú uvedené v prílohe I,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

V článku 54 nariadenia (ES) č. 1043/2005 sa dopĺňajú tieto odseky 3 až 6:

„3.   Pre tovar uvedený v prílohe II k tomuto nariadeniu a odchylne od článku 17 nariadenia (ES) č. 800/1999, množstvo uvedené v písm. b) prvého odseku uvedeného článku sa uplatňuje bez ohľadu na krajinu alebo územie miesta určenia, do ktorých sa tovar vyváža:

| a) | v prípade tovaru baleného pre zákaznícky maloobchodný predaj v bezprostrednom obale s netto hmotnosťou nepresahujúcou 2,5 kg alebo v nádobách s objemom nepresahujúcim 2 litre, s označením v zmysle článku 1 ods. 3 písm. a) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/13/ES (6), v ktorom sa uvádza buď dovozca v krajine miesta určenia, alebo ktorého text je v úradnom jazyku krajiny miesta určenia alebo v jazyku ľahko zrozumiteľnom v uvedenej krajine; |
| --- | --- |

a)

v prípade tovaru baleného pre zákaznícky maloobchodný predaj v bezprostrednom obale s netto hmotnosťou nepresahujúcou 2,5 kg alebo v nádobách s objemom nepresahujúcim 2 litre, s označením v zmysle článku 1 ods. 3 písm. a) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/13/ES (6), v ktorom sa uvádza buď dovozca v krajine miesta určenia, alebo ktorého text je v úradnom jazyku krajiny miesta určenia alebo v jazyku ľahko zrozumiteľnom v uvedenej krajine;

| b) | v prípadoch, že konkrétny vývozca vyváža tovar najmenej 12-krát v priebehu dvoch rokov, ktoré predchádzajú dátumu žiadosti o povolenie, ako je uvedené v odseku 4, pričom tento tovar neobsahuje viac ako 90 % hmotnosti akéhokoľvek základného výrobku, za ktorý sa vypláca náhrada, a ktorého osemmiestny kód KN je rovnaký a je určený rovnakému príjemcovi (príjemcom). |
| --- | --- |

b)

v prípadoch, že konkrétny vývozca vyváža tovar najmenej 12-krát v priebehu dvoch rokov, ktoré predchádzajú dátumu žiadosti o povolenie, ako je uvedené v odseku 4, pričom tento tovar neobsahuje viac ako 90 % hmotnosti akéhokoľvek základného výrobku, za ktorý sa vypláca náhrada, a ktorého osemmiestny kód KN je rovnaký a je určený rovnakému príjemcovi (príjemcom).

4.   V prípadoch stanovených v odseku 3 členské štáty môžu na požiadanie udeliť formálne povolenie, ktorým poskytnú príslušnému vývozcovi výnimku z povinnosti predložiť iný dôkaz ako prepravný doklad vyžadovaný podľa článku 16 nariadenia (ES) č. 800/1999.

Povolenie uvedené v prvom pododseku je platné, ak nie je zrušené, maximálne na obdobie dvoch rokov a je obnoviteľné. Členské štáty môžu podľa svojho výhradného uváženia povolenie zrušiť, a najmä ho bezodkladne stiahnu, ak majú závažné dôvody na podozrenie, že vývozca nedodržal podmienky špecifického povolenia.

Výnimky udelené podľa prvého pododseku sa považujú za rizikové faktory, ktoré sa majú zohľadniť na účely článku 2 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 4045/89.

Vývozcovia, ktorí uplatňujú výnimku, uvedú číslo povolenia v jednotnom colnom doklade a v špecifickej žiadosti o platbu, ako je uvedené v článku 32 uvedeného nariadenia.

5.   Bez ohľadu na odsek 4 v prípadoch ustanovených v odseku 3 písm. b) členské štáty môžu príslušnému vývozcovi poskytnúť výnimku z povinnosti predložiť prepravné doklady na všetky vývozy, na ktoré sa povolenie vzťahuje, ak sa od príslušného vývozcu vyžaduje predloženie prepravných dokladov vzhľadom na minimálne 10 % takýchto vývozných colných vyhlásení alebo aspoň jedného za rok, podľa toho, ktorého objem je väčší, ktorý sa má vybrať členským štátom na základe uplatnenia kritérií ustanovených v nariadení (ES) č. 3122/94.

6.   V prípade tovaru uvedeného v prílohe II k tomuto nariadeniu, keď vývozné colné vyhlásenie bolo prijaté skôr ako 30. septembra 2007 a pre ktoré vývozca nemôže poskytnúť dôkaz uvedený v článku 16 ods. 1 nariadenia (ES) č. 800/1999, sa tovar považuje za dovezený do tretej krajiny na základe kópie prepravných dokladov a buď jedného z dokladov uvedených v článku 16 ods. 2 nariadenia (ES) č. 800/1999, alebo bankového dokladu vydaného schválenými sprostredkovateľmi so sídlom v Spoločenstve, ktorý potvrdzuje, že platba zodpovedajúca predmetnému vývozu bola pripísaná na účet vývozcu otvorený u nich, alebo dokladu o úhrade.

Na účely uplatňovania článku 20 nariadenia (ES) č. 800/1999 členské štáty zohľadnia ustanovenia ustanovené v prvom pododseku.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 20. októbra 2006

Za Komisiu

Günter VERHEUGEN

podpredseda

---

(1)  Ú. v. ES L 318, 20.12.1993, s. 18. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2580/2000 (Ú. v. ES L 298, 25.11.2000, s. 5).

1

(2)  Ú. v. EÚ L 172, 5.7.2005, s. 24. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 544/2006 (Ú. v. EÚ L 94, 1.4.2006, s. 24).

2

(3)  Ú. v. ES L 102, 17.4.1999, s. 11. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 671/2004 (Ú. v. EÚ L 105, 14.4.2004, s. 5).

3

(4)  Ú. v. ES L 388, 30.12.1989, s. 18. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2154/2002 (Ú. v. ES L 328, 5.12.2002, s. 4).

4

(5)  Ú. v. ES L 330, 21.12.1994, s. 31. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2655/1999 (Ú. v. ES L 325, 17.12.1999, s. 12).

5

(6)  Ú. v. ES L 109, 6.5.2000, s. 29.“

6

---

II Akty, ktorých uverejnenie nie je povinné

Rada

| 21.10.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 291/11 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 291/11

---

ROZHODNUTIE RADY

zo 6. októbra 2006

o strategických usmerneniach Spoločenstva o súdržnosti

(2006/702/ES)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1260/1999 (1), a najmä na prvý pododsek jeho článku 25,

so zreteľom na návrh Komisie,

so zreteľom na súhlas Európskeho parlamentu,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru,

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov,

keďže:

| (1) | V článku 158 zmluvy sa stanovuje, že na účely posilňovania svojej hospodárskej a sociálnej súdržnosti sa Spoločenstvo zameriava na znižovanie rozdielov medzi úrovňami rozvoja v jednotlivých regiónoch a zaostalosti v najviac znevýhodnených regiónoch alebo na ostrovoch vrátane vidieckych oblastí. |
| --- | --- |

(1)

V článku 158 zmluvy sa stanovuje, že na účely posilňovania svojej hospodárskej a sociálnej súdržnosti sa Spoločenstvo zameriava na znižovanie rozdielov medzi úrovňami rozvoja v jednotlivých regiónoch a zaostalosti v najviac znevýhodnených regiónoch alebo na ostrovoch vrátane vidieckych oblastí.

| (2) | Podľa článku 25 nariadenia (ES) č. 1083/2006 by sa mali stanoviť strategické usmernenia o hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti, aby sa definoval orientačný rámec intervencie Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Európskeho sociálneho fondu a Kohézneho fondu (ďalej len „fondy“), pričom sa zohľadnia iné príslušné politiky Spoločenstva s cieľom podporovať harmonický, vyvážený a trvalo udržateľný rozvoj Spoločenstva. |
| --- | --- |

(2)

Podľa článku 25 nariadenia (ES) č. 1083/2006 by sa mali stanoviť strategické usmernenia o hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti, aby sa definoval orientačný rámec intervencie Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Európskeho sociálneho fondu a Kohézneho fondu (ďalej len „fondy“), pričom sa zohľadnia iné príslušné politiky Spoločenstva s cieľom podporovať harmonický, vyvážený a trvalo udržateľný rozvoj Spoločenstva.

| (3) | Rozšírením sa síce podstatne zväčšujú regionálne rozdiely v Spoločenstve, miery rastu niektorých z najchudobnejších častí nových členských štátov však patria k tým najvyšším. Rozšírenie preto predstavuje bezprecedentnú príležitosť na zlepšenie rastu a konkurencieschopnosti v Spoločenstve ako celku, čo by sa malo odraziť v týchto strategických usmerneniach. |
| --- | --- |

(3)

Rozšírením sa síce podstatne zväčšujú regionálne rozdiely v Spoločenstve, miery rastu niektorých z najchudobnejších častí nových členských štátov však patria k tým najvyšším. Rozšírenie preto predstavuje bezprecedentnú príležitosť na zlepšenie rastu a konkurencieschopnosti v Spoločenstve ako celku, čo by sa malo odraziť v týchto strategických usmerneniach.

| (4) | Na jarnom zasadnutí Európskej rady v roku 2005 sa potvrdilo, že Spoločenstvo musí zmobilizovať všetky vhodné prostriedky jednotlivých štátov a Spoločenstva vrátane politiky súdržnosti na dosiahnutie cieľov obnovenej lisabonskej agendy, ktorú tvoria integrované usmernenia vrátane všeobecných usmernení hospodárskej politiky a usmernení pre zamestnanosť, ktoré Rada prijala. |
| --- | --- |

(4)

Na jarnom zasadnutí Európskej rady v roku 2005 sa potvrdilo, že Spoločenstvo musí zmobilizovať všetky vhodné prostriedky jednotlivých štátov a Spoločenstva vrátane politiky súdržnosti na dosiahnutie cieľov obnovenej lisabonskej agendy, ktorú tvoria integrované usmernenia vrátane všeobecných usmernení hospodárskej politiky a usmernení pre zamestnanosť, ktoré Rada prijala.

| (5) | Na účely dosiahnutia cieľov stanovených v zmluve, a najmä cieľa posilniť skutočnú hospodársku konvergenciu, by sa so zreteľom na obnovenú Lisabonskú stratégiu mali akcie podporované z obmedzených zdrojov, ktoré sú k dispozícii pre kohéznu politiku, sústrediť na podporu trvalo udržateľného rastu, konkurencieschopnosti a zamestnanosti. |
| --- | --- |

(5)

Na účely dosiahnutia cieľov stanovených v zmluve, a najmä cieľa posilniť skutočnú hospodársku konvergenciu, by sa so zreteľom na obnovenú Lisabonskú stratégiu mali akcie podporované z obmedzených zdrojov, ktoré sú k dispozícii pre kohéznu politiku, sústrediť na podporu trvalo udržateľného rastu, konkurencieschopnosti a zamestnanosti.

| (6) | Účelom týchto strategických usmernení by preto mala byť podpora zväčšenia strategického obsahu kohéznej politiky, aby sa posilnili synergie s cieľmi obnovenej lisabonskej agendy a prispelo k ich dosiahnutiu. |
| --- | --- |

(6)

Účelom týchto strategických usmernení by preto mala byť podpora zväčšenia strategického obsahu kohéznej politiky, aby sa posilnili synergie s cieľmi obnovenej lisabonskej agendy a prispelo k ich dosiahnutiu.

| (7) | Na jarnom zasadnutí Európskej rady v roku 2005 sa prišlo k záveru, že je potrebné väčšie osvojenie cieľov novej lisabonskej agendy zodpovednými miestnymi subjektmi pri zapojení regionálnych a miestnych aktérov a sociálnych partnerov najmä v oblastiach, kde je rozhodujúca väčšia územná blízkosť, ako napríklad pri inovácii, znalostnej ekonomike a nových informačných a komunikačných technológiách, zamestnanosti, ľudskom kapitáli, podnikaní, podpore malých a stredných podnikov (MSP) a pri prístupe k financovaniu rizikovým kapitálom. V týchto strategických usmerneniach sa uznáva dôležitosť tohto zapojenia. |
| --- | --- |

(7)

Na jarnom zasadnutí Európskej rady v roku 2005 sa prišlo k záveru, že je potrebné väčšie osvojenie cieľov novej lisabonskej agendy zodpovednými miestnymi subjektmi pri zapojení regionálnych a miestnych aktérov a sociálnych partnerov najmä v oblastiach, kde je rozhodujúca väčšia územná blízkosť, ako napríklad pri inovácii, znalostnej ekonomike a nových informačných a komunikačných technológiách, zamestnanosti, ľudskom kapitáli, podnikaní, podpore malých a stredných podnikov (MSP) a pri prístupe k financovaniu rizikovým kapitálom. V týchto strategických usmerneniach sa uznáva dôležitosť tohto zapojenia.

| (8) | V týchto strategických usmerneniach by sa takisto malo uznať, že úspešná implementácia kohéznej politiky závisí od makroekonomickej stability a štrukturálnych reforiem na vnútroštátnej úrovni a od celého radu iných podmienok, ktoré podporujú investície, vrátane účinnej implementácie vnútorného trhu, administratívnych reforiem, dobrej správy vecí verejných, priaznivého podnikateľského prostredia a dostupnosti vysokokvalifikovanej pracovnej sily. |
| --- | --- |

(8)

V týchto strategických usmerneniach by sa takisto malo uznať, že úspešná implementácia kohéznej politiky závisí od makroekonomickej stability a štrukturálnych reforiem na vnútroštátnej úrovni a od celého radu iných podmienok, ktoré podporujú investície, vrátane účinnej implementácie vnútorného trhu, administratívnych reforiem, dobrej správy vecí verejných, priaznivého podnikateľského prostredia a dostupnosti vysokokvalifikovanej pracovnej sily.

| (9) | Členské štáty vypracovali národné programy reforiem s cieľom zlepšiť podmienky rastu a zamestnanosti, pričom sa zohľadnili integrované usmernenia. Týmito strategickými usmerneniami by sa vo všetkých členských štátoch a regiónoch mala udeliť priorita tým oblastiam investícií, ktorými sa prispieva k úspešnému uskutočňovaniu národných programov reforiem, pri zohľadnení potrieb a situácií jednotlivých štátov a regiónov: investície do inovácie, znalostnej ekonomiky, do nových informačných a komunikačných technológií, zamestnanosti, ľudského kapitálu, podnikateľských iniciatív, do podpory MSP alebo prístupu k financovaniu rizikovým kapitálom. |
| --- | --- |

(9)

Členské štáty vypracovali národné programy reforiem s cieľom zlepšiť podmienky rastu a zamestnanosti, pričom sa zohľadnili integrované usmernenia. Týmito strategickými usmerneniami by sa vo všetkých členských štátoch a regiónoch mala udeliť priorita tým oblastiam investícií, ktorými sa prispieva k úspešnému uskutočňovaniu národných programov reforiem, pri zohľadnení potrieb a situácií jednotlivých štátov a regiónov: investície do inovácie, znalostnej ekonomiky, do nových informačných a komunikačných technológií, zamestnanosti, ľudského kapitálu, podnikateľských iniciatív, do podpory MSP alebo prístupu k financovaniu rizikovým kapitálom.

| (10) | V strategických usmerneniach by sa mala zohľadniť úloha kohéznej politiky pri realizovaní iných politík Spoločenstva v súlade s obnovenou lisabonskou agendou. |
| --- | --- |

(10)

V strategických usmerneniach by sa mala zohľadniť úloha kohéznej politiky pri realizovaní iných politík Spoločenstva v súlade s obnovenou lisabonskou agendou.

| (11) | V prípade regiónov a členských štátov oprávnených na podporu v rámci cieľa Konvergencia by zámerom mala byť stimulácia potenciálu rastu, aby sa dosiahli a udržali vysoké miery rastu vrátane riešenia nedostatkov v sieťach základnej infraštruktúry a posilnenia inštitucionálnych a administratívnych kapacít. |
| --- | --- |

(11)

V prípade regiónov a členských štátov oprávnených na podporu v rámci cieľa Konvergencia by zámerom mala byť stimulácia potenciálu rastu, aby sa dosiahli a udržali vysoké miery rastu vrátane riešenia nedostatkov v sieťach základnej infraštruktúry a posilnenia inštitucionálnych a administratívnych kapacít.

| (12) | Územný rozmer kohéznej politiky je dôležitý a všetky oblasti Spoločenstva by mali mať možnosť prispieť k rastu a zamestnanosti. Strategické usmernenia by mali zodpovedajúcim spôsobom zohľadniť investičné potreby v mestských i vidieckych oblastiach so zreteľom na ich príslušné úlohy v oblasti regionálneho rozvoja a s cieľom podporovať vyvážený rozvoj, trvalo udržateľné komunity a sociálne začlenenie. |
| --- | --- |

(12)

Územný rozmer kohéznej politiky je dôležitý a všetky oblasti Spoločenstva by mali mať možnosť prispieť k rastu a zamestnanosti. Strategické usmernenia by mali zodpovedajúcim spôsobom zohľadniť investičné potreby v mestských i vidieckych oblastiach so zreteľom na ich príslušné úlohy v oblasti regionálneho rozvoja a s cieľom podporovať vyvážený rozvoj, trvalo udržateľné komunity a sociálne začlenenie.

| (13) | Cieľ európskej územnej spolupráce zohráva významnú úlohu pri zabezpečovaní vyváženého a trvalo udržateľného rozvoja územia Spoločenstva. Strategickými usmerneniami by sa malo prispieť k dosiahnutiu európskeho územného cieľa, čo závisí od spoločných rozvojových stratégií príslušných území na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni a od vytvárania sietí s cieľom zabezpečiť predovšetkým prenos myšlienok do najdôležitejších národných a regionálnych kohéznych programov. |
| --- | --- |

(13)

Cieľ európskej územnej spolupráce zohráva významnú úlohu pri zabezpečovaní vyváženého a trvalo udržateľného rozvoja územia Spoločenstva. Strategickými usmerneniami by sa malo prispieť k dosiahnutiu európskeho územného cieľa, čo závisí od spoločných rozvojových stratégií príslušných území na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni a od vytvárania sietí s cieľom zabezpečiť predovšetkým prenos myšlienok do najdôležitejších národných a regionálnych kohéznych programov.

| (14) | S cieľom podporovať trvalo udržateľný rozvoj by strategické usmernenia mali odrážať potrebu zohľadňovať ochranu a zlepšovanie životného prostredia pri príprave národných stratégií. |
| --- | --- |

(14)

S cieľom podporovať trvalo udržateľný rozvoj by strategické usmernenia mali odrážať potrebu zohľadňovať ochranu a zlepšovanie životného prostredia pri príprave národných stratégií.

| (15) | Rovnosť mužov a žien a prevencia diskriminácie na základe rodu, rasy alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie sú základnými zásadami kohéznej politiky a mali by sa začleniť do všetkých úrovní strategického prístupu k súdržnosti. |
| --- | --- |

(15)

Rovnosť mužov a žien a prevencia diskriminácie na základe rodu, rasy alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie sú základnými zásadami kohéznej politiky a mali by sa začleniť do všetkých úrovní strategického prístupu k súdržnosti.

| (16) | Dobrá správa vecí verejných je pre úspešnú implementáciu kohéznej politiky na všetkých úrovniach veľmi dôležitá. V týchto strategických usmerneniach by sa pri vypracúvaní a implementácii rozvojových stratégií mala zohľadniť úloha široko ponímaného partnerstva, ktoré je nevyhnutné na zabezpečenie úspešného riadenia komplexných stratégií súdržnosti. Zohľadniť by sa mala aj potreba kvality a efektívnosti vo verejnom sektore. |
| --- | --- |

(16)

Dobrá správa vecí verejných je pre úspešnú implementáciu kohéznej politiky na všetkých úrovniach veľmi dôležitá. V týchto strategických usmerneniach by sa pri vypracúvaní a implementácii rozvojových stratégií mala zohľadniť úloha široko ponímaného partnerstva, ktoré je nevyhnutné na zabezpečenie úspešného riadenia komplexných stratégií súdržnosti. Zohľadniť by sa mala aj potreba kvality a efektívnosti vo verejnom sektore.

| (17) | Tieto strategické usmernenia predstavujú jednotný orientačný rámec a členské štáty a regióny sa vyzývajú na jeho používanie pri vypracúvaní národných a regionálnych programov, najmä so zámerom zhodnotiť svoj príspevok k cieľom Spoločenstva, pokiaľ ide o súdržnosť, rast a zamestnanosť. Pri zohľadnení týchto strategických usmernení by každý členský štát mal pripraviť svoj národný strategický referenčný rámec a z neho vyplývajúce operačné programy, |
| --- | --- |

(17)

Tieto strategické usmernenia predstavujú jednotný orientačný rámec a členské štáty a regióny sa vyzývajú na jeho používanie pri vypracúvaní národných a regionálnych programov, najmä so zámerom zhodnotiť svoj príspevok k cieľom Spoločenstva, pokiaľ ide o súdržnosť, rast a zamestnanosť. Pri zohľadnení týchto strategických usmernení by každý členský štát mal pripraviť svoj národný strategický referenčný rámec a z neho vyplývajúce operačné programy,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Týmto sa prijímajú strategické usmernenia Spoločenstva o hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti (ďalej len „strategické usmernenia“), uvedené v prílohe, ako indikatívny rámec pre členské štáty na prípravu národných strategických referenčných rámcov a operačných programov na obdobie rokov 2007 – 2013.

Článok 2

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

V Luxemburgu 6. októbra 2006

Za Radu

predseda

K. RAJAMÄKI

---

(1)  Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 25.

1

---

PRÍLOHA

Strategické usmernenia Spoločenstva o hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti, 2007 – 2013

1.   USMERNENIA PRE KOHÉZNU POLITIKU NA OBDOBIE ROKOV 2007 – 2013

V súlade s integrovanými usmerneniami pre rast a zamestnanosť obnovenej lisabonskej agendy by sa pri programoch spolufinancovaných prostredníctvom kohéznej politiky mali prostriedky zamerať na tieto tri priority (1):

| — | zlepšenie atraktivity členských štátov, regiónov a miest prostredníctvom zlepšenia dostupnosti, zabezpečenia primeranej kvality a úrovne služieb a zachovania životného prostredia, |
| --- | --- |

—

zlepšenie atraktivity členských štátov, regiónov a miest prostredníctvom zlepšenia dostupnosti, zabezpečenia primeranej kvality a úrovne služieb a zachovania životného prostredia,

| — | podpora inovácie, podnikania a rastu znalostnej ekonomiky prostredníctvom výskumných a inovačných kapacít vrátane nových informačných a komunikačných technológií a |
| --- | --- |

—

podpora inovácie, podnikania a rastu znalostnej ekonomiky prostredníctvom výskumných a inovačných kapacít vrátane nových informačných a komunikačných technológií a

| — | vytváranie väčšieho počtu a kvalitnejších pracovných miest získavaním väčšieho počtu ľudí do pracovného pomeru alebo podnikateľskej činnosti, zlepšovaním prispôsobivosti pracovníkov a podnikov a zvyšovaním investícií do ľudského kapitálu. |
| --- | --- |

—

vytváranie väčšieho počtu a kvalitnejších pracovných miest získavaním väčšieho počtu ľudí do pracovného pomeru alebo podnikateľskej činnosti, zlepšovaním prispôsobivosti pracovníkov a podnikov a zvyšovaním investícií do ľudského kapitálu.

So zohľadnením lisabonskej agendy pri nových programoch sa pozornosť venuje týmto zásadám:

| | Po prvé v súlade so samotnou opätovne začatou lisabonskou agendou by sa mala kohézna politika zamerať vo väčšej miere na vedomosti, výskum a inovácie a ľudský kapitál. Preto by sa celkové finančné aktivity na podporu týchto oblastí akcie mali výrazne zvýšiť, ako to vyžadujú nové ustanovenia o vyčlenení prostriedkov (2). Okrem toho by sa členské štáty a regióny mali nechať viesť najlepšími postupmi, ak sa dosiahli viditeľne pozitívne výsledky s ohľadom na rast a zamestnanosť. |
| --- | --- |

Po prvé v súlade so samotnou opätovne začatou lisabonskou agendou by sa mala kohézna politika zamerať vo väčšej miere na vedomosti, výskum a inovácie a ľudský kapitál. Preto by sa celkové finančné aktivity na podporu týchto oblastí akcie mali výrazne zvýšiť, ako to vyžadujú nové ustanovenia o vyčlenení prostriedkov (2). Okrem toho by sa členské štáty a regióny mali nechať viesť najlepšími postupmi, ak sa dosiahli viditeľne pozitívne výsledky s ohľadom na rast a zamestnanosť.

| | Po druhé členské štáty a regióny by sa mali snažiť o dosiahnutie cieľa trvalo udržateľného rozvoja a podporiť synergie medzi hospodárskym, sociálnym a environmentálnym rozmerom. Obnovená Lisabonská stratégia pre rast a zamestnanosť a národné programy reforiem zdôrazňujú význam environmentálnych aspektov pre rast, konkurencieschopnosť a zamestnanosť. Ochranu životného prostredia treba pri príprave programov a projektov brať do úvahy, aby sa podporil trvalo udržateľný rozvoj. |
| --- | --- |

Po druhé členské štáty a regióny by sa mali snažiť o dosiahnutie cieľa trvalo udržateľného rozvoja a podporiť synergie medzi hospodárskym, sociálnym a environmentálnym rozmerom. Obnovená Lisabonská stratégia pre rast a zamestnanosť a národné programy reforiem zdôrazňujú význam environmentálnych aspektov pre rast, konkurencieschopnosť a zamestnanosť. Ochranu životného prostredia treba pri príprave programov a projektov brať do úvahy, aby sa podporil trvalo udržateľný rozvoj.

| | Po tretie členské štáty a regióny by mali na všetkých úrovniach prípravy a implementácie programov a projektov sledovať cieľ rovnosti medzi mužmi a ženami. Mohlo by sa to uskutočniť prostredníctvom osobitných akcií na podporu rovnosti a dôkladným preskúmaním toho, ako na mužov a ženy môžu vplývať iné projekty a riadenie fondov. |
| --- | --- |

Po tretie členské štáty a regióny by mali na všetkých úrovniach prípravy a implementácie programov a projektov sledovať cieľ rovnosti medzi mužmi a ženami. Mohlo by sa to uskutočniť prostredníctvom osobitných akcií na podporu rovnosti a dôkladným preskúmaním toho, ako na mužov a ženy môžu vplývať iné projekty a riadenie fondov.

| | Po štvrté členské štáty by mali prijať primerané opatrenia na zabránenie akejkoľvek diskriminácii na základe rodu, rasy alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie počas rôznych štádií implementácie fondov. Jedným z kritérií, ktoré pri definovaní operácií financovaných z fondov treba dodržiavať a zohľadniť počas rôznych štádií implementácie, je najmä prístupnosť pre osoby so zdravotným postihnutím. |
| --- | --- |

Po štvrté členské štáty by mali prijať primerané opatrenia na zabránenie akejkoľvek diskriminácii na základe rodu, rasy alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie počas rôznych štádií implementácie fondov. Jedným z kritérií, ktoré pri definovaní operácií financovaných z fondov treba dodržiavať a zohľadniť počas rôznych štádií implementácie, je najmä prístupnosť pre osoby so zdravotným postihnutím.

V ďalších častiach sa budú v každej kapitole skúmať kľúčové aspekty každej z týchto širokých oblastí na základe presne stanovených usmernení. Nie všetky tieto podrobnejšie usmernenia sú relevantné pre všetky regióny. Najvhodnejšia kombinácia investícií napokon závisí od analýzy predností a nedostatkov každého členského štátu a regiónu a špecifických národných a regionálnych podmienok. Usmernenia skôr predstavujú jednotný rámec, ktorý majú členské štáty a regióny použiť pri vypracúvaní národných, regionálnych a miestnych programov, najmä s cieľom zhodnotiť svoj príspevok k cieľom Spoločenstva s ohľadom na súdržnosť, rast a zamestnanosť.

1.1.   Usmernenie: Urobiť Európu a jej regióny atraktívnejším priestorom pre investície a prácu

Jedným z predpokladov pre rast a zamestnanosť je zabezpečiť, aby bola podnikom k dispozícii potrebná infraštruktúra (napr. doprava, životné prostredie, energie). Moderná a bezpečná infraštruktúra je dôležitým faktorom výkonu mnohých podnikov, ktorý ovplyvňuje atraktivitu regiónov a miest z ekonomického i sociálneho hľadiska. Investíciami do infraštruktúry v regiónoch, ktoré zaostávajú, najmä v nových členských štátoch, sa bude podporovať rast, a tým posilňovať konvergencia s ostatnou časťou Únie, ako aj zlepšovať kvalita života. Zdroje by nemali plynúť iba z grantov, ale podľa možnosti aj zo súkromného sektora a z pôžičiek, napríklad z Európskej investičnej banky (EIB). V nasledujúcom programovom období budú mať príslušné úrady v členských štátoch možnosť vo väčšej miere využívať odborné vedomosti EIB pri príprave projektov vhodných na financovanie z európskych finančných prostriedkov v rámci iniciatívy JASPERS.

1.1.1.   Rozšírenie a zlepšenie dopravnej infraštruktúry

Za nevyhnutný predpoklad hospodárskeho rozvoja sa môže považovať zavedenie účinnej, flexibilnej, bezpečnej a čistej dopravnej infraštruktúry, pretože oživuje produktivitu, a tým perspektívy rozvoja príslušných regiónov prostredníctvom uľahčenia pohybu osôb a tovaru. Dopravné siete oživujú obchodné príležitosti a súčasne zvyšujú efektivitu. Okrem toho je rozvoj celoeurópskych dopravných infraštruktúr v celej Európe (najmä v príslušných častiach tridsiatich prioritných projektov pre transeurópske dopravné siete, „projekty TEN-T“), s osobitným zameraním na cezhraničné projekty, nevyhnutný na dosiahnutie väčšej integrácie národných trhov, zvlášť v kontexte rozšírenej Únie.

Investície do infraštruktúry je potrebné prispôsobiť osobitným potrebám a úrovni hospodárskeho rozvoja príslušných regiónov a krajín. Tieto potreby sú spravidla najväčšie v konvergenčných regiónoch a krajinách, na ktoré sa vzťahuje Kohézny fond. Investície do infraštruktúry (ako aj iné investície) zvyčajne vykazujú nižšiu mieru návratnosti, ak presiahnu určitú úroveň financovania. Hospodárske výnosy z takýchto investícií sú vysoké vtedy, keď je infraštruktúra nedostatočná a základné siete neboli dokončené, ale výnosy sa pravdepodobne znížia, keď sa dosiahne určitá úroveň.

Preto by sa mala zohľadniť úroveň regionálneho hospodárskeho rozvoja a existencia veľkých dotácií do infraštruktúry. V najmenej rozvinutých regiónoch a krajinách môžu medzinárodné a medziregionálne prepojenia počas dlhšieho obdobia priniesť vyššie výnosy formou zvýšenej konkurencieschopnosti podnikov a takisto môžu uľahčiť mobilitu pracovných síl. Na druhej strane môže byť pre regióny s rozptýlenou malou hospodárskou základňou a so štruktúrou osídlenia založenou na malých mestách vhodnejšie vytvoriť regionálnu dopravnú infraštruktúru. V regiónoch, v ktorých je nedostatočná cestná sieť, by finančné prostriedky mali byť k dispozícii aj na výstavbu hospodársky nevyhnutných cestných prepojení. Mali by sa riešiť aj výzvy súvisiace s mobilitou a prístupnosťou v mestských oblastiach, pričom sa podporia integrované systémy riadenia a čisté dopravné riešenia.

Aby sa maximalizovali výnosy pochádzajúce z investícií do dopravy, pomoc z fondov by mala vychádzať z niekoľkých zásad.

Po prvé na určenie úrovne a povahy infraštruktúrnych investícií, ktoré sa majú realizovať, by sa mali použiť objektívne kritériá. Napríklad potenciálna miera návratnosti by sa mala počítať podľa stavu hospodárskeho rozvoja a povahy hospodárskych činností príslušných regiónov, aktuálnej hustoty a kvality infraštruktúry alebo miery preťaženia. Pri určovaní sociálnych výnosov by sa mali zohľadniť aj environmentálne a sociálne dôsledky plánovaných infraštruktúrnych projektov.

Po druhé v súlade s Bielou knihou (3) by sa v čo najväčšej miere mala rešpektovať zásada trvalej udržateľnosti životného prostredia. Malo by sa pokračovať v úsilí o prechod na ekologickejšie druhy dopravy. Každý druh dopravy by sa však vo vzťahu k životnému prostrediu a všeobecnej výkonnosti mal optimalizovať, najmä pokiaľ ide o využívanie infraštruktúr v rámci rôznych druhov a medzi nimi (4).

Po tretie v konvergenčných regiónoch a krajinách, na ktoré sa vzťahuje Kohézny fond, by sa osobitná pozornosť mala venovať modernizácii železničného systému, a to tak, že sa dôkladne vyberú prioritné oblasti, aby sa zabezpečila ich interoperabilita v rámci európskeho riadiaceho systému železničnej dopravy (ERTMS).

Po štvrté investície do dopravnej infraštruktúry by malo sprevádzať náležité riadenie dopravy s osobitným dôrazom na bezpečnosť, v súlade s vnútroštátnymi normami a normami Spoločenstva. Národné alebo regionálne stratégie by mali zohľadňovať potrebu dosiahnuť vyrovnané (a životné prostredie nezaťažujúce) druhové rozdelenie dopravy, ktoré slúži hospodárskym aj environmentálnym potrebám. Stratégie by mali napríklad zahŕňať inteligentné dopravné systémy, platformy pre viac druhov dopravy, a najmä technológiu použitú pri systéme ERTMS a programe SESAR (Single European Sky ATM Research Programme – pre jednotnejší systém riadenia leteckej dopravy v Európe).

Z vyššie uvedených zásad vyplývajú tieto usmernenia pre akciu:

| — | Členské štáty a regióny oprávnené v rámci cieľa Konvergencia (5) alebo Kohézneho fondu by z 30 projektov európskeho záujmu mali udeliť primeranú prioritu tým, ktoré sa týkajú ich územia. V rámci tejto skupiny projektov si osobitnú pozornosť zasluhujú cezhraničné prepojenia. Iné projekty TEN-T a strategické dopravné prepojenia by sa mali podporiť v takom prípade, keď značne prispievajú k rastu a konkurencieschopnosti. |
| --- | --- |

—

Členské štáty a regióny oprávnené v rámci cieľa Konvergencia (5) alebo Kohézneho fondu by z 30 projektov európskeho záujmu mali udeliť primeranú prioritu tým, ktoré sa týkajú ich územia. V rámci tejto skupiny projektov si osobitnú pozornosť zasluhujú cezhraničné prepojenia. Iné projekty TEN-T a strategické dopravné prepojenia by sa mali podporiť v takom prípade, keď značne prispievajú k rastu a konkurencieschopnosti.

| — | Aj doplnkové investície do vedľajších prepojení budú v kontexte integrovanej regionálnej dopravnej a komunikačnej stratégie pre mestské a vidiecke oblasti dôležité, aby sa zabezpečilo, že regióny využívajú možnosti, ktoré sa vytvorili prostredníctvom veľkých sietí. |
| --- | --- |

—

Aj doplnkové investície do vedľajších prepojení budú v kontexte integrovanej regionálnej dopravnej a komunikačnej stratégie pre mestské a vidiecke oblasti dôležité, aby sa zabezpečilo, že regióny využívajú možnosti, ktoré sa vytvorili prostredníctvom veľkých sietí.

| — | Pri podpore železničnej infraštruktúry by sa malo usilovať o zabezpečenie väčšieho prístupu. Železničné poplatky by mali uľahčiť prístup nezávislým subjektom. Mali by takisto zlepšiť vytvorenie interoperabilnej siete v celej EÚ. Dodržiavanie a uplatnenie interoperability a zavedenie ERTMS do vozového parku a tratí by malo byť súčasťou všetkých financovaných projektov tam, kde je to vhodné. |
| --- | --- |

—

Pri podpore železničnej infraštruktúry by sa malo usilovať o zabezpečenie väčšieho prístupu. Železničné poplatky by mali uľahčiť prístup nezávislým subjektom. Mali by takisto zlepšiť vytvorenie interoperabilnej siete v celej EÚ. Dodržiavanie a uplatnenie interoperability a zavedenie ERTMS do vozového parku a tratí by malo byť súčasťou všetkých financovaných projektov tam, kde je to vhodné.

| — | Podpora environmentálne trvalo udržateľných dopravných sietí najmä v mestských oblastiach. Zahŕňa to prostriedky verejnej dopravy (vrátane parkovacích a dopravných infraštruktúr), plány mobility, cestných obvodových okruhov, zvyšovanie bezpečnosti na cestných križovatkách a cestách (chodníky určené pre cyklistov a chodcov). Zahŕňa aj akcie, ktoré umožňujú prístup k službám verejnej dopravy pre určité cieľové skupiny (staršie osoby, zdravotne postihnuté osoby) a umožňujú prevádzku sietí pre alternatívne palivá do vozidiel. Vnútrozemské vodné cesty môžu takisto prispieť k trvalej udržateľnosti sietí. |
| --- | --- |

—

Podpora environmentálne trvalo udržateľných dopravných sietí najmä v mestských oblastiach. Zahŕňa to prostriedky verejnej dopravy (vrátane parkovacích a dopravných infraštruktúr), plány mobility, cestných obvodových okruhov, zvyšovanie bezpečnosti na cestných križovatkách a cestách (chodníky určené pre cyklistov a chodcov). Zahŕňa aj akcie, ktoré umožňujú prístup k službám verejnej dopravy pre určité cieľové skupiny (staršie osoby, zdravotne postihnuté osoby) a umožňujú prevádzku sietí pre alternatívne palivá do vozidiel. Vnútrozemské vodné cesty môžu takisto prispieť k trvalej udržateľnosti sietí.

| — | Aby sa zabezpečila optimálna efektivita dopravných infraštruktúr na podporu regionálneho rozvoja, mala by sa pozornosť venovať zlepšovaniu prepojenia izolovaných ostrovných alebo najvzdialenejších území na projekty TEN-T. V tejto súvislosti pomôže vytvorenie vedľajších prepojení so zameraním na intermodalitu a trvalo udržateľnú dopravu. S ostatným územím by mali byť prepojené najmä prístavy a letiská. |
| --- | --- |

—

Aby sa zabezpečila optimálna efektivita dopravných infraštruktúr na podporu regionálneho rozvoja, mala by sa pozornosť venovať zlepšovaniu prepojenia izolovaných ostrovných alebo najvzdialenejších území na projekty TEN-T. V tejto súvislosti pomôže vytvorenie vedľajších prepojení so zameraním na intermodalitu a trvalo udržateľnú dopravu. S ostatným územím by mali byť prepojené najmä prístavy a letiská.

| — | Väčšia pozornosť by sa mala venovať rozvoju „morských diaľnic“ a námornej doprave na krátke vzdialenosti ako možnej alternatíve k cestnej diaľkovej doprave a železničnej doprave. |
| --- | --- |

—

Väčšia pozornosť by sa mala venovať rozvoju „morských diaľnic“ a námornej doprave na krátke vzdialenosti ako možnej alternatíve k cestnej diaľkovej doprave a železničnej doprave.

Pri členských štátoch, ktoré dostávajú v tom istom čase podporu z Kohézneho fondu a zo štrukturálnych fondov, by sa malo pri programoch rozlišovať medzi druhmi akcií financovaných jednotlivými fondmi, pričom Kohézny fond má kľúčovú úlohu pri podpore transeurópskych dopravných sietí.

Na druhej strane by sa štrukturálne fondy mali vo všeobecnosti zameriavať na rozvoj infraštruktúry, ktorá súvisí s opatreniami na stimulovanie hospodárskeho rastu (ako napríklad rozvoj cestovného ruchu a zlepšenia na zvýšenie atraktivity priemyselných lokalít). Čo sa týka cestnej infraštruktúry, investície by mali zodpovedať aj celkovému cieľu cestnej bezpečnosti.

Spolufinancovanie z fondov by malo dopĺňať príspevky z rozpočtu pre transeurópske siete, pričom by sa malo vyhnúť duplicite, pokiaľ ide o pomoc Spoločenstva. Členské štáty môže využiť koordinátorov ako prostriedky na skrátenie času, ktorý uplynie medzi určením plánovania siete a skutočnou konštrukciou. Členské štáty budú musieť jednotlivo vopred určiť najvhodnejší nástroj pre plánované projekty. Finančné prostriedky kohéznej politiky sa môžu kombinovať so zárukami za pôžičky, ktoré sú časťou nástrojov TEN-T.

1.1.2.   Posilnenie synergií medzi ochranou životného prostredia a rastom

Investície do životného prostredia môžu prispieť k hospodárstvu troma spôsobmi: môžu zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť hospodárskeho rastu, znižujú vonkajšie náklady na životné prostredie pre hospodárstvo (napr. zdravotné náklady, náklady spojené s odstránením znečistenia alebo náhradou škody) a stimulujú inováciu a tvorbu pracovných miest. Budúce kohézne programy by sa mali usilovať o posilnenie potenciálnych synergií medzi ochranou životného prostredia a rastom. V tomto kontexte by malo mať vysokú prioritu poskytovanie všetkých služieb v oblasti životného prostredia, ako sú čisté zásoby vody, infraštruktúra na spracovanie odpadu a čistenie odpadových vôd, hospodárenie s prírodnými zdrojmi, dekontaminácia pôdy s cieľom prípravy pre nové hospodárske činnosti a ochrana pred určitými environmentálnymi rizikami (napr. dezertifikácia, suchá, požiare a záplavy).

Aby sa maximalizovali ekonomické prínosy a minimalizovali náklady, prioritu by malo mať riešenie znečistenia životného prostredia a jeho zdrojov. V sektore odpadového hospodárstva to znamená zamerať sa na predchádzanie tvorbe odpadov, recyklovanie a biologický rozklad odpadov, ktoré sú nákladovo efektívne a pomáhajú pri tvorbe pracovných miest.

Stratégie rozvoja by mali byť založené na predchádzajúcom hodnotení potrieb a osobitných problémov, ktorým čelia regióny, a ak je to možné, s použitím vhodných ukazovateľov. Malo by sa podľa možností vyvinúť úsilie na podporu internalizácie vonkajších nákladov na životné prostredie a zavedenie a rozvoj trhových nástrojov (pozri napríklad nástroje navrhnuté v Akčnom pláne pre environmentálne technológie). Pozornosť sa v tejto súvislosti zameriava na iniciatívu Globálne monitorovanie pre životné prostredie a bezpečnosť, ktorá bude od roku 2008 poskytovať celoeurópske aktuálne informácie o pokrytí a využití zeme a o stave oceánov, ako aj mapy výskytu v prípade katastrof a nehôd.

Preto sa odporúčajú tieto usmernenia pre akciu:

| — | uspokojenie významných potrieb investícií do infraštruktúry najmä v konvergenčných regiónoch, a predovšetkým v nových členských štátoch, s cieľom vyhovieť právnym predpisom týkajúcim sa životného prostredia v oblastiach vodného a odpadového hospodárstva, ovzdušia, ochrany prírody a druhov a biodiverzity, |
| --- | --- |

—

uspokojenie významných potrieb investícií do infraštruktúry najmä v konvergenčných regiónoch, a predovšetkým v nových členských štátoch, s cieľom vyhovieť právnym predpisom týkajúcim sa životného prostredia v oblastiach vodného a odpadového hospodárstva, ovzdušia, ochrany prírody a druhov a biodiverzity,

| — | zabezpečenie atraktívnych podmienok pre podniky a ich vysokokvalifikovaný personál. To možno zabezpečiť podporou územného plánovania, ktoré znižuje neorganizované rozrastanie miest, a obnovením fyzického prostredia vrátane rozvoja prírodných a kultúrnych hodnôt. Investície do tejto oblasti by mali byť jasne spojené s rozvojom inovačných podnikov na príslušných miestach vytvárajúcich pracovné príležitosti, |
| --- | --- |

—

zabezpečenie atraktívnych podmienok pre podniky a ich vysokokvalifikovaný personál. To možno zabezpečiť podporou územného plánovania, ktoré znižuje neorganizované rozrastanie miest, a obnovením fyzického prostredia vrátane rozvoja prírodných a kultúrnych hodnôt. Investície do tejto oblasti by mali byť jasne spojené s rozvojom inovačných podnikov na príslušných miestach vytvárajúcich pracovné príležitosti,

| — | podpora investícií, ktoré by prispeli k plneniu záväzkov vyplývajúcich pre EÚ z Kjótskeho protokolu, okrem investícií do trvalo udržateľných zdrojov energie a trvalo udržateľnej dopravy v rámci iných stratégií, |
| --- | --- |

—

podpora investícií, ktoré by prispeli k plneniu záväzkov vyplývajúcich pre EÚ z Kjótskeho protokolu, okrem investícií do trvalo udržateľných zdrojov energie a trvalo udržateľnej dopravy v rámci iných stratégií,

| — | prijatie opatrení na predchádzanie rizikám prostredníctvom lepšieho hospodárenia s prírodnými zdrojmi, cielenejšieho výskumu a lepšieho vyžívania IKT a inovačnejších politík verejnej správy vrátane napríklad preventívneho monitorovania. |
| --- | --- |

—

prijatie opatrení na predchádzanie rizikám prostredníctvom lepšieho hospodárenia s prírodnými zdrojmi, cielenejšieho výskumu a lepšieho vyžívania IKT a inovačnejších politík verejnej správy vrátane napríklad preventívneho monitorovania.

Pri členských štátoch, ktoré dostávajú podporu z Kohézneho fondu i zo štrukturálnych fondov, by sa malo pri programoch jasne rozlišovať medzi druhmi akcí financovanými každým jednotlivým fondom.

1.1.3.   Riešenie intenzívneho využívania tradičných zdrojov energie Európou

Súvisiacou prioritou je potreba znižovať tradičnú energetickú závislosť prostredníctvom zlepšení v hospodárení s energiou a obnoviteľnej energie. Investície do týchto oblastí prispievajú k bezpečnosti zásobovania energiou v prospech dlhodobého rastu, pričom pôsobia ako zdroj inovácie, poskytujú príležitosti vývozu a sú nákladovo efektívne, najmä keď ceny energie zostávajú na vysokej úrovni.

Aby sa zabezpečila bezpečnosť zásobovania, je potrebné aj investovanie do tradičných zdrojov energie. V prípadoch zrejmého zlyhania trhu a v tých, v ktorých to nie je v rozpore s liberalizáciou trhu, by sa mali fondy sústrediť predovšetkým na dokončenie vzájomných prepojení s osobitným dôrazom na transeurópske siete, zdokonalenie elektrorozvodnej siete a dokončenie a zdokonalenie sietí na prepravu a distribúciu plynu, prípadne aj v ostrovných a najvzdialenejších regiónoch.

Usmernenia pre akciu v tejto kapitole sú:

| — | podpora projektov na zlepšenie hospodárenia s energiou, napríklad v budovách, a šírenie modelov rozvoja, ktoré sú málo energeticky náročné, |
| --- | --- |

—

podpora projektov na zlepšenie hospodárenia s energiou, napríklad v budovách, a šírenie modelov rozvoja, ktoré sú málo energeticky náročné,

| — | podpora rozvoja a využívania obnoviteľných a alternatívnych technológií (napríklad vietor, slnko, biomasa) aj na účely vykurovania a chladenia, ktoré by umožnili EÚ vedúcu pozíciu a tak posilnili jej konkurenčné postavenie. Takéto investície takisto prispievajú k plneniu lisabonského cieľa, ktorým je zabezpečiť, aby sa do roku 2010 získavalo 21 % elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov, |
| --- | --- |

—

podpora rozvoja a využívania obnoviteľných a alternatívnych technológií (napríklad vietor, slnko, biomasa) aj na účely vykurovania a chladenia, ktoré by umožnili EÚ vedúcu pozíciu a tak posilnili jej konkurenčné postavenie. Takéto investície takisto prispievajú k plneniu lisabonského cieľa, ktorým je zabezpečiť, aby sa do roku 2010 získavalo 21 % elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov,

| — | koncentrovanie investícií do tradičných zdrojov energie, aby sa rozvíjali siete v prípadoch zrejmého zlyhania trhu. Tieto investície sa zväčša týkajú konvergenčných regiónov. |
| --- | --- |

—

koncentrovanie investícií do tradičných zdrojov energie, aby sa rozvíjali siete v prípadoch zrejmého zlyhania trhu. Tieto investície sa zväčša týkajú konvergenčných regiónov.

1.2.   Usmernenie: Zlepšenie poznatkov a inovácie pre rast

Ciele Spoločenstva smerom k rastu a tvorbe pracovných miest si budú vyžadovať štrukturálnu zmenu v hospodárstve a orientáciu na činnosti založené na vedomostiach. To si vyžaduje úsilie vo viacerých oblastiach: riešiť nízku úroveň výskumu a technického rozvoja (VTR) najmä v súkromnom sektore; podporovať inováciu prostredníctvom zdokonalených výrobkov, procesov a služieb, ktoré by obstáli v medzinárodnej konkurencii; zvýšiť regionálne a miestne schopnosti tvoriť a prijímať nové technológie (predovšetkým IKT); a viac podporiť ochotu prevziať riziko.

Výdavky VTR vyjadrené ako podiel HDP sa zvýšili iba okrajovo na 1,9 % HDP a sú značne pod lisabonským cieľom 3 % (6). Zatiaľ čo zaostávanie podnikových investícií do VTR je naďalej značné, ukazuje sa, že aj na verejné investície sa v tejto oblasti vyvíja tlak. Rozdiel, ktorý vzniká vnútri a medzi štátmi s ohľadom na VTR a inováciu, najmä v spojení s podnikovými výdavkami do VTR, je omnoho väčší ako rozdiel v príjmoch. Hoci sa skombinovali a podnikli vnútroštátne iniciatívy a iniciatívy Spoločenstva, je potrebné zladiť podnikateľské potreby s ponukou VTR z verejných a súkromných inštitúcií VTR. Nevýhoda Európy v inovácii v porovnaní s inými vedúcimi ekonomikami sa zväčšuje. Aj v rámci Európy pokračuje rozdiel v inovácii, pretože Únia príliš často zlyháva pri premene vedomostného a technického rozvoja do trhovo orientovaných výrobkov a procesov. Kohézna politika môže pomôcť pri riešení hlavných problémov zaostávajúceho výkonu Európy v inovácii vrátane neúčinných inovačných systémov, nedostatočnej podnikateľskej dynamiky alebo pomalého využívania IKT podnikmi.

V tomto kontexte je potrebné zvýšiť národné a regionálne kapacity VTR, aby sa podporili investície do infraštruktúry IKT a vhodným technologickým transferom a mechanizmami výmeny vedomostí šírili technológie a vedomosti. Zvyšovanie povedomia na podporu lepšieho využívania existujúceho potenciálu VTR by sa mohlo stimulovať prostredníctvom „prezieravosti“ regiónu a iných regionálnych strategických metód plánovania, ktoré zahŕňajú pravidelný a systematický dialóg s kľúčovými zúčastnenými stranami. Takisto je dôležité zlepšiť schopnosť firiem, najmä MSP, absorbovať VTR prostredníctvom akcií na rozvoj schopností a zručností, stimulovať v Európe tvorbu a využívanie väčšej zásoby vysokokvalifikovaných talentovaných výskumníkov; zvýšiť súkromné a verejné investície do VTR a inovácie a stimulovať partnerstvá VTR v rôznych regiónoch Únie. Európske technologické platformy napríklad ponúkajú možnosť lepšie prispôsobiť výskumné programy podnikateľským potrebám; kohézna politika môže zohrávať významnú úlohu pri implementácii ich strategických výskumných agend v celej Únii vrátane menej rozvinutých regiónov.

Kým priame príspevky sú naďalej dôležité, predovšetkým v konvergenčných regiónoch, je potrebné zamerať sa na poskytovanie kolektívnych podnikových a technologických služieb skupinám firiem s cieľom pomôcť im zlepšiť ich inovačnú kapacitu. Priame príspevky jednotlivým firmám by mali mať za cieľ zdokonalenie VTR a inovačnej kapacity firmy skôr ako dočasné zníženie svojich výrobných nákladov, ktoré majú zaťažujúce účinky. Je to dôležité najmä v tradičných sektoroch, hlavne v tých, ktoré sú vystavené globálnej konkurencii vyžadujúcej dodatočné úsilie na udržanie konkurencieschopnosti, ako aj v MSP, ktoré často predstavujú najväčší zdroj zamestnanosti na regionálnej úrovni. Predovšetkým je potrebné prispôsobiť tieto politiky konkrétnym podmienkam každého regiónu, a najmä potrebám MSP. Národné, regionálne a miestne stratégie by mali byť založené na vyčerpávajúcom prieskume investičných príležitostí VTR.

Vedomosti a inovácia sú stredobodom úsilia Spoločenstva na podporu rýchlejšieho rastu a väčšej zamestnanosti. Na úrovni Únie boli navrhnuté dva navzájom súvisiace rámcové programy: Siedmy rámcový program pre VTR a Rámcový program pre konkurencieschopnosť a inováciu (PKI). Synergia medzi kohéznou politikou a týmito nástrojmi je nevyhnutná, aby sa výskumná a kohézna politika na regionálnej úrovni posilňovali, pričom sa v národných a regionálnych stratégiách rozvoja zachytí, ako sa tento cieľ dosiahne. Kohézna politika môže pomôcť všetkým regiónom vytvoriť kapacity výskumu a inovácie a tak prispieť k efektívnej účasti týchto regiónov na európskom výskumnom priestore a celkovo na výskumných a inovačných činnostiach Spoločenstva. Zohráva predovšetkým dve dôležité úlohy. Prvá je pomáhať regiónom implementovať regionálne inovačné stratégie a akčné plány, ktoré by potenciálne mohli mať významný vplyv na konkurencieschopnosť na regionálnej úrovni a v Únii ako celku. Druhá je prispieť k zväčšovaniu výskumnej a inovačnej kapacity v regióne na úroveň, ktorá mu umožní zúčastňovať sa na nadnárodných výskumných projektoch.

Regionálne stratégie by sa preto mali sústrediť na investovanie do VTR, inovácií, ľudského kapitálu a podnikania; mali by zaistiť, aby tieto investície zodpovedali ekonomickým potrebám regiónu a aby bolo možné premietnuť výskum do ľahko predajnej inovácie výrobku, procesu a služieb; zlepšiť transfer technológií a výmenu vedomostí; podporiť rozvoj, šírenie a preberanie IKT v rámci firiem a zabezpečiť, aby podniky, ktoré chcú investovať do tovarov s vysokou pridanou hodnotou, mali prístup k finančným prostriedkom. V takýchto stratégiách by sa mali špecificky stanoviť možnosti experimentovania s cieľom zvýšiť schopnosť politických intervencií a sprostredkovateľských organizácií motivovať na inováciu regionálne a miestne subjekty, predovšetkým MSP.

1.2.1.   Zvýšenie investícií do výskumu a technického rozvoja a ich lepšie zameranie

Konkurencieschopnosť európskych podnikov závisí v rozhodujúcej miere od ich schopnosti uviesť nové vedomosti na trh čo najrýchlejšie. Verejná podpora VTR je opodstatnená, pretože zlyhania trhu existujú, a tiež ju možno odôvodniť verejným charakterom určitých investícií do VTR. Okrem toho otázka vlastníctva výsledkov výskumu a potreba dosiahnuť kritické množstvo v určitých sektoroch výskumu opodstatňujú vládnu podporu VTR.

Osobitný charakter VTR by sa mal vziať do úvahy pri implementácii regionálnej politiky. VTR si vyžaduje najmä úzku spoluprácu medzi účastníkmi, aby sa stimulovala tvorba kompetenčných centier, ktoré sú potrebné na dosiahnutie kritického množstva. Kľúčovú úlohu môže hrať geografická blízkosť, a to prostredníctvom existencie zoskupení MSP a inovačných centier vytvorených napríklad pri verejných výskumných inštitúciách. V dôsledku toho sa musia činnosti VTR priestorovo sústreďovať, pričom sa podporuje absorpčná schopnosť oblastí s malou intenzitou VTR.

VTR v menej rozvinutých členských štátoch a regiónoch by sa mali rozvíjať okolo existujúcich kompetenčných centier a mali by sa vyhnúť nadmernému priestorovému rozptylu zdrojov. Aj tu môžu európske technologické platformy prispieť k zameraniu investícií na prioritné oblasti výskumu. Investície by mali takisto dopĺňať európske priority stanovené v Siedmom rámcovom programe a mali by podporiť ciele obnovenej lisabonskej agendy. Uprednostniť by sa mal rozvoj nových a na trhu umiestniteľných výrobkov, služieb a spôsobilostí.

Akcie v oblasti VTR by mali byť spojené s politikou Spoločenstva v oblasti VTR a potrebami príslušných regiónov. Z hľadiska metodického postupu je potrebné, aby sa zakladali na spoľahlivom analytickom prístupe, ako je predvídavosť; rovnako ako aj použití ukazovateľov, ako sú patenty; ľudských zdrojoch vo VTR; umiestnení súkromných a verejných výskumných inštitúcií a na existencii zoskupení inovačných podnikov.

Usmernenia pre akciu v oblasti VTR možno určiť takto:

| — | posilňovanie spolupráce medzi podnikmi, ako aj medzi podnikmi a verejnými výskumnými/terciárnymi vzdelávacími inštitúciami napríklad podporovaním tvorby regionálnych a transregionálnych kompetenčných zoskupení, |
| --- | --- |

—

posilňovanie spolupráce medzi podnikmi, ako aj medzi podnikmi a verejnými výskumnými/terciárnymi vzdelávacími inštitúciami napríklad podporovaním tvorby regionálnych a transregionálnych kompetenčných zoskupení,

| — | podporovanie činností VTR v MSP a transfer technológií (umožnenie MSP dostať sa k službám VTR vo verejne financovaných výskumných inštitúciách), |
| --- | --- |

—

podporovanie činností VTR v MSP a transfer technológií (umožnenie MSP dostať sa k službám VTR vo verejne financovaných výskumných inštitúciách),

| — | podpora regionálnych cezhraničných a nadnárodných iniciatív zameraných na posilňovanie výskumnej spolupráce a tvorbu kapacít v prioritných oblastiach výskumnej politiky Spoločenstva, |
| --- | --- |

—

podpora regionálnych cezhraničných a nadnárodných iniciatív zameraných na posilňovanie výskumnej spolupráce a tvorbu kapacít v prioritných oblastiach výskumnej politiky Spoločenstva,

| — | posilňovanie tvorby kapacít vo výskume a vývoji vrátane IKT, výskumnej infraštraštruktúry a ľudského kapitálu v oblastiach s významným potenciálom rastu. |
| --- | --- |

—

posilňovanie tvorby kapacít vo výskume a vývoji vrátane IKT, výskumnej infraštraštruktúry a ľudského kapitálu v oblastiach s významným potenciálom rastu.

Programy – najmä pre regióny oprávnené v rámci cieľa Konvergencia – môžu prispieť k rozvoju infraštruktúry VTR a vzdelávania (vrátane regionálnych vysokorýchlostných dátových sietí medzi výskumnými ústavmi a v rámci nich), vzdelávacej infraštruktúry, vybavenia a prístrojového vybavenia vo verejne financovaných výskumných inštitúciách aj v podnikoch pod podmienkou, že investície sú priamo napojené na ciele regionálneho hospodárskeho rozvoja. To môže zahŕňať výskumnú infraštruktúru, pre ktorú boli z predchádzajúcich rámcových programov financované realizačné štúdie. Podporovaním priorít Siedmeho rámcového programu by sa malo snažiť o rozvoj plného potenciálu vznikajúcich a existujúcich kompetenčných centier a o zintenzívnenie investovania do ľudského kapitálu najmä školeniami výskumníkov na národnej úrovni a vytváraním podmienok na získanie výskumníkov školených v zahraničí.

1.2.2.   Uľahčenie inovácie a podpora podnikania

Inovácia je výsledkom komplexných a vzájomne pôsobiacich procesov vrátane schopnosti podnikov byť prístupnými doplnkovým vedomostiam pochádzajúcim od iných trhových účastníkov, organizácií a inštitúcií.

Investície do inovácie predstavujú nadradenú prioritu pre kohéznu politiku v rámci programov pre konvergenciu i pre regionálnu konkurencieschopnosť a zamestnanosť. Ich spolufinancovanie by malo byť hlavnou prioritou v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje program uvedený ako druhý v poradí a do ktorých je potrebné sústrediť obmedzené finančné zdroje, aby sa dosiahlo kritické množstvo a vznikol pákový efekt.

Hlavným cieľom by malo byť posilnenie podnikateľského prostredia, ktoré podporuje tvorbu, šírenie a používanie nových vedomostí firmami. Pre vytvorenie efektívnych regionálnych inovačných systémov je potrebné, aby sa hospodárski, sociálni a politickí aktéri stretávali s postupmi, ktoré majú vo svete, nielen na národnej alebo miestnej úrovni, v technike a hospodárstve vedúcu pozíciu. V tejto súvislosti by sa malo usilovať aj o spoluprácu s inovačnými prenosovými centrami a Európskymi informačnými centrami, ktoré sa financujú podľa PKI, najmä v oblasti nadnárodnej technológie a prenikania informácií.

Je potrebné podporovať začínajúce spoločnosti, najmä v oblasti VTR, s cieľom rozvíjať partnerstvá s výskumnými inštitúciami s dlhodobým výhľadom a jasnou trhovou orientáciou. Kohéznou politikou by sa malo usilovať o vyrovnávanie zlyhaní trhu, ktoré prekážajú inovácii a podnikaniu. Akcie by sa mali orientovať na existujúce centrá činnosti, aby sa využil regionálny potenciál VTR a posilnilo vytváranie sietí a technologická spolupráca v rámci regiónov a medzi nimi.

Verejné orgány by mali zabezpečiť, že výskumné inštitúcie, súkromný a verejný sektor využívajú plný potenciál synergií medzi nimi.

Z hľadiska metodického postupu by sa stratégie hospodárskeho rozvoja mohli zlepšiť zberom údajov o existujúcich inovačných činnostiach v príslušných regiónoch, napríklad o podávaní patentov súkromných osôb alebo o charaktere, rozsahu a potenciáli rozvoja existujúcich zoskupení inovačných činností vrátane tých, ktoré zahŕňajú súkromné aj verejné výskumné inštitúcie. V tomto ohľade by mohli byť prospešné aj prieskumy inovácie Spoločenstva a európsky ukazovateľ inovácie.

Usmernenia pre akciu v tejto kapitole sú:

| — | zefektívnenie regionálnej ponuky, čo sa týka inovácie, vzdelania a VTR a ich lepšie sprístupnenie firmám, najmä MSP, napríklad zakladaním kompetenčných centier, sústreďovaním MSP, ktoré využívajú špičkovú technológiu, pri inštitúciách pre výskum a technológiu alebo rozvíjaním a vytváraním regionálnych zoskupení okolo veľkých spoločností, |
| --- | --- |

—

zefektívnenie regionálnej ponuky, čo sa týka inovácie, vzdelania a VTR a ich lepšie sprístupnenie firmám, najmä MSP, napríklad zakladaním kompetenčných centier, sústreďovaním MSP, ktoré využívajú špičkovú technológiu, pri inštitúciách pre výskum a technológiu alebo rozvíjaním a vytváraním regionálnych zoskupení okolo veľkých spoločností,

| — | poskytovanie podporných služieb podnikom, aby sa im, a najmä MSP, umožnilo zvýšiť konkurencieschopnosť a medzinárodné zviditeľnenie najmä využitím príležitostí, ktoré vytvoril vnútorný trh. Podnikateľské služby by mali uprednostniť využívanie synergií (napríklad transfer technológií, vedecké parky, komunikačné centrá pre IKT, inkubátory a súvisiace služby, spoluprácu so zoskupeniami) a poskytnúť väčšiu tradičnú podporu v oblastiach riadenia, marketingu, technickej podpory, prijímania do zamestnania a iných profesionálnych a komerčných služieb, |
| --- | --- |

—

poskytovanie podporných služieb podnikom, aby sa im, a najmä MSP, umožnilo zvýšiť konkurencieschopnosť a medzinárodné zviditeľnenie najmä využitím príležitostí, ktoré vytvoril vnútorný trh. Podnikateľské služby by mali uprednostniť využívanie synergií (napríklad transfer technológií, vedecké parky, komunikačné centrá pre IKT, inkubátory a súvisiace služby, spoluprácu so zoskupeniami) a poskytnúť väčšiu tradičnú podporu v oblastiach riadenia, marketingu, technickej podpory, prijímania do zamestnania a iných profesionálnych a komerčných služieb,

| — | zabezpečenie plného využitia európskych predností v oblasti ekoinovácií. Ekoinovácie by sa mali spolu so zlepšením postupov MSP podporiť prostredníctvom zavedenia systémov environmentálneho riadenia. Okamžitým investovaním do tejto oblasti sa umožní, že podniky v EÚ budú v blízkej budúcnosti mať silnejšie postavenie, keď iné regióny len docenia potrebu takýchto technológií. Je to oblasť, ktorá má jasnú súvislosť s Rámcovým programom pre konkurencieschopnosť a inováciu, |
| --- | --- |

—

zabezpečenie plného využitia európskych predností v oblasti ekoinovácií. Ekoinovácie by sa mali spolu so zlepšením postupov MSP podporiť prostredníctvom zavedenia systémov environmentálneho riadenia. Okamžitým investovaním do tejto oblasti sa umožní, že podniky v EÚ budú v blízkej budúcnosti mať silnejšie postavenie, keď iné regióny len docenia potrebu takýchto technológií. Je to oblasť, ktorá má jasnú súvislosť s Rámcovým programom pre konkurencieschopnosť a inováciu,

| — | podporovanie podnikania a uľahčenie vzniku a rozvoja nových firiem. Tiež by sa mal klásť dôraz na podporovanie udržiavania a tvorby spoločností z výskumných inštitúcií alebo firiem s použitím rôznych techník (napríklad zvyšovanie povedomia, tvorba prototypov, tútorstvo a poskytnutie podpory v oblasti riadenia a technológie pre potenciálnych podnikateľov). |
| --- | --- |

—

podporovanie podnikania a uľahčenie vzniku a rozvoja nových firiem. Tiež by sa mal klásť dôraz na podporovanie udržiavania a tvorby spoločností z výskumných inštitúcií alebo firiem s použitím rôznych techník (napríklad zvyšovanie povedomia, tvorba prototypov, tútorstvo a poskytnutie podpory v oblasti riadenia a technológie pre potenciálnych podnikateľov).

Je dôležité zabezpečiť, aby spoločnosti, vrátane MSP, mohli komerčne využívať výsledky výskumu.

Podnikové služby by mal poskytovať, pokiaľ možno, súkromný sektor alebo zmiešané verejno-súkromné organizácie. Služby by mali byť prvotriedne, rýchlo k dispozícii, ľahko prístupné a reagujúce na potreby MSP. Kvalita služieb by sa mala stanoviť a monitorovať a medzi poskytovateľmi by mala existovať súdržnosť, ktorú možno zabezpečiť napríklad zriaďovaním verejno-súkromných partnerstiev a centrálnych poradní.

Administratívne postupy sú často príliš zložité. Informácie a prvotná podpora by mali byť k dispozícii zo siete centrálnych poradní, ktoré by mohli slúžiť ako rozhranie medzi súkromným sektorom a žiadateľom o príspevok; to by mohlo zahŕňať rôzne akcie spolufinancované v rámci kohéznej politiky. Títo poskytovatelia by mali byť kompetentní na celú škálu štátnych pomocí – nezávisle od národných alebo regionálnych kompetencií – a mali by mať stanovené ciele efektívnosti, ktoré sa pravidelne monitorujú.

Vždy keď to okolnosti umožňujú, by sa osobitným podnikovým kategóriám (napr. začínajúcim podnikom alebo nedávno presunutým spoločnostiam) alebo podnikateľom (napr. mladým ľuďom, ženám, starším pracovníkom alebo príslušníkom etnických menšín) mala poskytnúť primeraná a prispôsobená podpora. Aj na školách by sa malo podporovať vzdelávanie v oblasti podnikania.

1.2.3.   Podpora informačnej spoločnosti pre všetkých

Šírenie IKT v celom hospodárstve Únie predstavuje silnú páku na zdokonaľovanie úrovní produktivity aj konkurencieschopnosti regiónov. Šírenie IKT takisto podnecuje reorganizáciu výrobných postupov a vznik nových služieb pre podniky a súkromné osoby. Výkonné a účinné elektronické poskytovanie verejných služieb, najmä v oblastiach štátnej správy a zdravotníctva, má významný potenciál pre hospodársky rast a umožnenie nových služieb. Šírenie technológie môže podporovaním zakladania a rastu kompetenčných centier v oblasti aktivít IKT a rozvojom prepojenosti a sieťovania medzi podnikmi, a najmä MSP, prispieť k regionálnemu rozvoju. Opatreniami by sa mal podnietiť rozvoj výrobkov a služieb s cieľom uľahčiť a stimulovať súkromné investície do IKT, zatiaľ čo sa v sektore IKT zabezpečí hospodárska súťaž.

Politické opatrenia by sa preto mali zamerať na prepojiteľnosť. Zahŕňa to zdokonalenie služieb inovačnej podpory MSP s osobitným cieľom oživiť transfer technológií medzi výskumnými inštitúciami a podnikmi. Vyžaduje si to aj rozvoj schopností potrebných v znalostnej ekonomike a rozvíjanie obsahu prostredníctvom poskytovania elektronických aplikácií a služieb (ako je oblasť štátnej správy, obchodu, vzdelávania a zdravotníctva), ktoré sú zaujímavými alternatívami iných, často nákladnejších modelov poskytovania služieb. Osobitne sa to týka vzdialených a riedko osídlených oblastí, ako aj najvzdialenejších regiónov, ostrovov alebo oblastí so znevýhodňujúcimi prírodnými podmienkami. Použitie a rozvoj výrobkov a služieb založených na obsahu môže evidentne fungovať, len ak je k dispozícii vhodná infraštruktúra, ktorá je schopná podporovať širokopásmové služby. Preto je dôležité, aby v celej Únii a za primerané ceny bola k dispozícii vhodná širokopásmová komunikačná infraštruktúra.

Investície do infraštruktúry IKT by spravidla mali zohľadňovať prudký technický rozvoj a rešpektovať zásady technologickej neutrality a otvoreného prístupu. Dodržiavanie pravidiel hospodárskej súťaže a implementácie regulačného rámca pre elektronickú komunikáciu je neodmysliteľné.

Je potrebné, aby sa akcie zakladali na kontextových ukazovateľoch súvisiacich s existujúcou hospodárskou štruktúrou (vrátane priemyselnej špecializácie, úrovne hospodárskeho rozvoja, kvality prepojenia na IKT a potenciálnych synergií medzi regionálnymi centrami hospodárskej aktivity). Určenie regionálnych potrieb by malo zohľadniť existujúce iniciatívy Spoločenstva v prospech IKT, najmä iniciatívu i2010 – Európska informačná spoločnosť pre rast a zamestnanosť (7).

Pokiaľ vezmeme do úvahy, že IKT sa dotýkajú všetkých sektorov hospodárstva a spoločnosti, je nevyhnutné, aby členské štáty a regióny vyvinuli kompatibilné stratégie pre informačnú spoločnosť, ktoré zaručia súdržnosť a integráciu medzi sektormi prostredníctvom vyrovnávania opatrení pre ponuku a dopyt na základe miestnych požiadaviek, účasti zúčastnených strán a silnej verejnej politickej podpory.

Usmernenia pre akciu sú:

| — | zabezpečenie preberania IKT firmami a domácnosťami a podpora rozvoja prostredníctvom vyváženej podpory ponuky a dopytu výrobkov IKT a verejných aj súkromných služieb, ako aj prostredníctvom väčšieho investovania do ľudského kapitálu. Tieto akcie by mali zvýšiť produktivitu, podporiť otvorené a konkurencieschopné digitálne hospodárstvo a všetkým prístupnú spoločnosť (napríklad zlepšovanie prístupnosti pre zdravotne postihnuté osoby a staršie osoby) a tak oživiť rast a zamestnanosť, |
| --- | --- |

—

zabezpečenie preberania IKT firmami a domácnosťami a podpora rozvoja prostredníctvom vyváženej podpory ponuky a dopytu výrobkov IKT a verejných aj súkromných služieb, ako aj prostredníctvom väčšieho investovania do ľudského kapitálu. Tieto akcie by mali zvýšiť produktivitu, podporiť otvorené a konkurencieschopné digitálne hospodárstvo a všetkým prístupnú spoločnosť (napríklad zlepšovanie prístupnosti pre zdravotne postihnuté osoby a staršie osoby) a tak oživiť rast a zamestnanosť,

| — | zaistenie dostupnosti infraštruktúry IKT a súvisiacich služieb v prípadoch, keď ich trh nedokáže zabezpečiť za prijateľné náklady a na adekvátnej úrovni, ktorú si vyžadujú služby, najmä vo vzdialených a vidieckych oblastiach a v nových členských štátoch. |
| --- | --- |

—

zaistenie dostupnosti infraštruktúry IKT a súvisiacich služieb v prípadoch, keď ich trh nedokáže zabezpečiť za prijateľné náklady a na adekvátnej úrovni, ktorú si vyžadujú služby, najmä vo vzdialených a vidieckych oblastiach a v nových členských štátoch.

1.2.4.   Zlepšenie prístupu k finančným prostriedkom

Ďalším kľúčovým faktorom podpory vedomostí a inovácie je uľahčiť prístup k finančným prostriedkom. Aby sa posilnil rast a tvorba pracovných miest, musí byť pre podnikateľov a podniky výhodnejšie investovať do rozvoja a produkcie tovaru a služieb než zamerať úsilie napríklad na aktivity prinášajúce špekulatívne zisky.

Prístup k finančným prostriedkom je v tomto kontexte často ťažký a takto sa vytvára prekážka rastu a tvorbe pracovných miest. Zlepšenie prístupu ku kapitálu je dôležité pre činnosti VTR aj pre začínajúce podniky. Trhy rizikového kapitálu súvisiace s inovačnými činnosťami je potrebné rozvíjať v spojení s lepším regulačným prostredím, ktoré uľahčuje podnikanie.

Tieto programy by sa mohli uskutočniť v úzkej spolupráci s Európskym investičným fondom (EIF) v rámci iniciatívy Jeremie s cieľom získať finančné zdroje v oblastiach, v ktorých zlyhania trhu v súvislosti s činnosťami VTR spájajúcimi sa s vysokým rizikom prekážajú podnikaniu. Primerane sa musí tiež prihliadať na účinok vládnej podpory zakladaniu podnikov, aby sa vyhlo vytlačeniu súkromných investícií a opatreniam, ktoré poškodzujú hospodársku súťaž. Mala by sa zlepšiť aj koordinácia medzi fondmi.

Súkromný kapitál a rizikový kapitál a finančné prostriedky v obehu pre inovačne začínajúce podniky by mali zohrávať hlavnú úlohu ako motor podnikania, inovácie a tvorby pracovných miest; inštitúcie vo verejnom sektore nie sú vždy najvhodnejšie na podstúpenie rizika. Prioritou by malo byť zriadenie alebo rozšírenie špecializovaných poskytovateľov rizikového kapitálu a bankových záruk v prípadoch, v ktorých trh zlyháva. Zvyčajne budú účinnejšie, ak poskytnú integrovaný súbor podporných činností, ktorý zahŕňa školenie ešte pred založením alebo expanziou podniku.

Na základe týchto princípov usmernenia pre akciu sú:

| — | podporovanie nástrojov bez udelenia príspevku ako pôžičky, financovanie podriadených dlhov zaručenými dlhmi, konvertibilné finančné nástroje (mezanínový úver) a kapitálové investície (napr. počiatočný vklad do nového podniku a rizikový kapitál). Príspevky by sa mali používať na tvorbu a udržiavanie infraštruktúr, ktoré uľahčujú prístup k finančným prostriedkom (napr. kancelárie pre technologický transfer, inkubátory, siete „business angels“ – podnikatelia ochotní investovať do začínajúcich podnikov, investičné programy pripravenosti). Mohli by sa podporovať aj mechanizmy ručenia a vzájomného ručenia, aby sa uľahčil prístup MSP k mikroúverom. V tejto súvislosti by EIB a EIF mohli poskytnúť hodnotný príspevok, |
| --- | --- |

—

podporovanie nástrojov bez udelenia príspevku ako pôžičky, financovanie podriadených dlhov zaručenými dlhmi, konvertibilné finančné nástroje (mezanínový úver) a kapitálové investície (napr. počiatočný vklad do nového podniku a rizikový kapitál). Príspevky by sa mali používať na tvorbu a udržiavanie infraštruktúr, ktoré uľahčujú prístup k finančným prostriedkom (napr. kancelárie pre technologický transfer, inkubátory, siete „business angels“ – podnikatelia ochotní investovať do začínajúcich podnikov, investičné programy pripravenosti). Mohli by sa podporovať aj mechanizmy ručenia a vzájomného ručenia, aby sa uľahčil prístup MSP k mikroúverom. V tejto súvislosti by EIB a EIF mohli poskytnúť hodnotný príspevok,

| — | rozvíjanie integrovaného prístupu, ktorým sa súbežne podporuje inovácia, jej premietnutie do novej komerčnej aktivity a dostupnosť rizikového kapitálu, |
| --- | --- |

—

rozvíjanie integrovaného prístupu, ktorým sa súbežne podporuje inovácia, jej premietnutie do novej komerčnej aktivity a dostupnosť rizikového kapitálu,

| — | oslovenie určitých osobitných skupín, napríklad mladých podnikateľov alebo ženy podnikateľky či znevýhodnené skupiny. |
| --- | --- |

—

oslovenie určitých osobitných skupín, napríklad mladých podnikateľov alebo ženy podnikateľky či znevýhodnené skupiny.

Aby sa MSP poskytla požadovaná podpora a súčasne sa rozvíjal európsky trh rizikového kapitálu, je osobitne dôležité úzko spolupracovať s EIF, ktorý počas rokov získal odbornosť. Mohlo by to zahŕňať účasť v iniciatíve Jeremie.

1.3.   Usmernenie: väčšie množstvo a kvalitnejšie pracovné miesta

S opätovným začatím Lisabonskej stratégie Európska rada schválila jediný súbor usmernení, ktoré spájajú Všeobecné usmernenia hospodárskej politiky (8) a Usmernenia európskej stratégie zamestnanosti, ktorými sa integruje makroekonomická, mikroekonomická politika a politika zamestnanosti pre rast a pracovné miesta. V súlade s nariadeniami o fondoch (9) sa v oblasti zamestnanosti a ľudských zdrojov priority Strategických usmernení Spoločenstva o súdržnosti zhodujú s tými, ktoré sa uvádzajú v Európskej stratégii zamestnanosti (10), a sú doplnené o odporúčania EÚ pre zamestnanosť, v ktorých sú uvedené priority danej krajiny.

Úsilie o plnú zamestnanosť a vyššiu produktivitu závisí od širokej škály akcií vrátane tých, o ktorých sa už hovorilo. Investície do infraštruktúry, rozvoja podnikov a výskumu zlepšujú pracovné príležitosti krátkodobo ako výsledok účinku prvej fázy a dlhodobo vďaka pozitívnemu vplyvu na produktivitu a konkurencieschopnosť. S cieľom maximalizovať zamestnanosť a vytvoriť trvalé miesta vysokej kvality z týchto investícií by sa ľudský kapitál mal ďalej rozvíjať a posilňovať.

V zmysle rozvoja ľudského kapitálu sa v usmerneniach pre zamestnanosť zdôrazňujú tri priority pre akciu v oblasti politiky zamestnanosti členských štátov:

| — | získať viac ľudí do pracovného pomeru a udržať ich v ňom a zmodernizovať systémy sociálnej ochrany, |
| --- | --- |

—

získať viac ľudí do pracovného pomeru a udržať ich v ňom a zmodernizovať systémy sociálnej ochrany,

| — | zlepšiť prispôsobivosť pracovníkov a podnikov a flexibilnosť trhov práce, |
| --- | --- |

—

zlepšiť prispôsobivosť pracovníkov a podnikov a flexibilnosť trhov práce,

| — | zvýšiť investície do ľudského kapitálu prostredníctvom kvalitnejšieho vzdelávania a odbornej prípravy. |
| --- | --- |

—

zvýšiť investície do ľudského kapitálu prostredníctvom kvalitnejšieho vzdelávania a odbornej prípravy.

Okrem týchto priorít by sa primeraná pozornosť mala venovať investíciám na zlepšenie efektívnosti vo verejnej správe, ako aj vo vzdelávacích, sociálnych, zdravotných a kultúrnych infraštruktúrach.

Kohézna politika by sa mala zamerať na riešenie špecifických problémov európskej stratégie zamestnanosti v každom členskom štáte podporovaním akcií v rámci cieľov Konvergencia a Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť pri zohľadnení rozsahu aktivít definovaného v legislatívnom rámci. Pre cieľ uvedený ako prvý je k dispozícii viac vhodných akcií a finančných zdrojov. V prípade posledného cieľa bude potrebné zdroje Spoločenstva oveľa viac zamerať na to, aby sa dosiahol výrazný účinok.

Programy rozvoja zamestnanosti a ľudských zdrojov by mali zohľadniť výzvy a priority danej krajiny, ako sa to zdôrazňuje v odporúčaniach pre zamestnanosť a v národných programoch reforiem. Územné rozdiely by sa mali účinne riešiť programami, či už riadenými na národnej, alebo regionálnej úrovni, ktoré by mali byť prispôsobené potrebám v rôznych oblastiach.

A na záver, jedným z najviditeľnejších aspektov európskej pridanej hodnoty v období štrukturálnych fondov 2000 – 2006 bola podpora členských štátov a regiónov pri výmene skúseností a vytváraní sietí, čím sa prispelo k inovácii. V tejto súvislosti by sa skúsenosti získané v rámci iniciatívy Spoločenstva EQUAL mali využiť tak, že sa zohľadnia zásady, o ktoré sa opiera: inovácia, nadnárodnosť, partnerstvo, uplatňovanie rodového hľadiska.

1.3.1.   Získať viac ľudí pre pracovný pomer a udržať ich v ňom a zmodernizovať systémy sociálnej ochrany

Rozširovanie základne hospodárskej činnosti, zvyšovanie úrovní zamestnanosti a znižovanie nezamestnanosti sú nevyhnutné, aby sa udržal hospodársky rast, podporil vznik sociálne prístupnej spoločnosti a aby sa odstránila chudoba. Už len z hľadiska očakávaného poklesu obyvateľstva v produktívnom veku je zvyšovanie účasti na zamestnanosti bezpodmienečne potrebné. V rámci usmernení pre zamestnanosť usmernenia pre akciu v tejto kapitole sú:

| — | implementácia politík zamestnanosti zameraných na dosiahnutie plnej zamestnanosti, zlepšenie kvality a produktivity práce a posilňovanie sociálnej a územnej súdržnosti, |
| --- | --- |

—

implementácia politík zamestnanosti zameraných na dosiahnutie plnej zamestnanosti, zlepšenie kvality a produktivity práce a posilňovanie sociálnej a územnej súdržnosti,

| — | podpora celoživotného prístupu k práci, |
| --- | --- |

—

podpora celoživotného prístupu k práci,

| — | zaručenie pracovných trhov bez vylúčenia, zvýšenie atraktivity práce a urobenie práce finančne zaujímavejšou pre ľudí hľadajúcich prácu vrátane znevýhodnených a neaktívnych ľudí, |
| --- | --- |

—

zaručenie pracovných trhov bez vylúčenia, zvýšenie atraktivity práce a urobenie práce finančne zaujímavejšou pre ľudí hľadajúcich prácu vrátane znevýhodnených a neaktívnych ľudí,

| — | zlepšenie ohlasu na trhové potreby. |
| --- | --- |

—

zlepšenie ohlasu na trhové potreby.

Akcie by sa mali zakladať na predchádzajúcej definícii potrieb, napríklad s použitím národných a/alebo regionálnych ukazovateľov, ako je miera nezamestnanosti a zamestnanosti, miera dlhodobej nezamestnanosti, podiel obyvateľstva ohrozeného chudobou a úroveň príjmov. Pozornosť by sa mala venovať miestnej úrovni, kde existuje riziko, že sa regionálnymi štatistikami nezachytia kritické rozdiely.

Na podporu poskytovania služieb uchádzačom o zamestnanie, nezamestnaným a znevýhodneným ľuďom je nevyhnutná existencia výkonných a účinných inštitúcií pracovného trhu, najmä služieb na sprostredkovanie zamestnanosti, ktoré dokážu reagovať na výzvy spôsobené rýchlou hospodárskou a sociálnou reštrukturalizáciou a starnutím obyvateľstva. Mohli by získať podporu zo štrukturálnych fondov. Tieto inštitúcie zohrávajú ústrednú úlohu pri implementácii aktívnych politík trhu práce a poskytovaní personalizovaných služieb s cieľom podporovať pracovnú a geografickú mobilitu a – aj na miestnej úrovni – zlaďovať ponuku práce s dopytom po nej. Mali by pomôcť predvídať nedostatky a problémy na trhu práce a požiadavky na pracovnú spôsobilosť a odbornosť. Prispelo by to aj k priaznivému riadeniu hospodárskej migrácie. Ľahký prístup k ponuke služieb a ich transparentnosť sú rozhodujúce. Sieť EURES je ústrednou pri zvyšovaní zamestnaneckej a geografickej mobility na európskej aj národnej úrovni (11).

Dôležitou prioritou by malo byť posilnenie aktívnych a preventívnych opatrení na trhu práce, aby sa uchádzačom o zamestnanie, nezamestnaným a neaktívnym, starším pracovníkom, ako aj tým, u ktorých existuje zvýšené riziko, že sa stanú nezamestnanými, pomohlo prekonať prekážky pre vstup na pracovný trh alebo pre zotrvanie na ňom a aby sa podporila ich mobilita, pričom by sa zvýšená pozornosť mala venovať pracovníkom s nižšou kvalifikáciou. Akcie by sa mali zamerať na poskytovanie personalizovaných služieb vrátane pomoci pri hľadaní práce, umiestnení a odbornej príprave, aby sa schopnosti uchádzačov o zamestnanie a zamestnancov prispôsobili potrebám miestneho trhu práce. Plne by sa mal zohľadniť potenciál zárobkovej a podnikateľskej činnosti, vedomostí o IKT a digitálnej gramotnosti. Osobitná pozornosť by sa mala venovať:

| — | implementácii Európskeho paktu mládeže uľahčovaním prístupu k zamestnaniu pre mladých ľudí, zjednodušovaním prechodu od vzdelávania k práci aj prostredníctvom usmerňovania pri výbere povolania, poskytovania pomoci pri dokončovaní vzdelania a pri prístupe k vhodnej odbornej príprave a učňovskej príprave, |
| --- | --- |

—

implementácii Európskeho paktu mládeže uľahčovaním prístupu k zamestnaniu pre mladých ľudí, zjednodušovaním prechodu od vzdelávania k práci aj prostredníctvom usmerňovania pri výbere povolania, poskytovania pomoci pri dokončovaní vzdelania a pri prístupe k vhodnej odbornej príprave a učňovskej príprave,

| — | implementácii Európskeho paktu pre rodovú rovnosť uplatňovaním rodového hľadiska a osobitných akcií na zvýšenie účasti žien na zárobkovej činnosti, zníženie pracovnej segregácie a riešenie rozdielov pri odmeňovaní mužov a žien a stereotypov založených na rozdiele pohlaví a na podporu pracovného prostredia priaznivejšieho pre rodinu a zosúladenie profesijného života s rodinným. Spolu s uplatňovaním rodového hľadiska v politikách a opatreniach, zvyšovaním povedomia a dialógom medzi zúčastnenými stranami je rozhodujúce uľahčiť prístup k zariadeniam a službám starostlivosti o deti a závislé osoby, |
| --- | --- |

—

implementácii Európskeho paktu pre rodovú rovnosť uplatňovaním rodového hľadiska a osobitných akcií na zvýšenie účasti žien na zárobkovej činnosti, zníženie pracovnej segregácie a riešenie rozdielov pri odmeňovaní mužov a žien a stereotypov založených na rozdiele pohlaví a na podporu pracovného prostredia priaznivejšieho pre rodinu a zosúladenie profesijného života s rodinným. Spolu s uplatňovaním rodového hľadiska v politikách a opatreniach, zvyšovaním povedomia a dialógom medzi zúčastnenými stranami je rozhodujúce uľahčiť prístup k zariadeniam a službám starostlivosti o deti a závislé osoby,

| — | osobitným akciám na posilnenie prístupu migrantov k pracovnému trhu a na uľahčenie ich sociálnej integrácie prostredníctvom odbornej prípravy a uznania platnosti kvalifikácií získaných v zahraničí, individuálneho poradenstva, jazykovej prípravy, vhodnej podpory podnikaniu a zvyšovania povedomia medzi zamestnávateľmi a migrujúcimi pracovníkmi, čo sa týka ich práv a povinností, ako aj posilňovaním presadzovania antidiskriminačných pravidiel. |
| --- | --- |

—

osobitným akciám na posilnenie prístupu migrantov k pracovnému trhu a na uľahčenie ich sociálnej integrácie prostredníctvom odbornej prípravy a uznania platnosti kvalifikácií získaných v zahraničí, individuálneho poradenstva, jazykovej prípravy, vhodnej podpory podnikaniu a zvyšovania povedomia medzi zamestnávateľmi a migrujúcimi pracovníkmi, čo sa týka ich práv a povinností, ako aj posilňovaním presadzovania antidiskriminačných pravidiel.

Ďalšou dôležitou prioritou by malo byť zabezpečiť trh práce, ktorý zahŕňa znevýhodnených ľudí alebo ľudí so zvýšeným rizikom sociálneho vylúčenia, ako aj osoby, ktoré predčasne ukončili školskú dochádzku, dlhodobo nezamestnaných, menšiny a zdravotne postihnuté osoby. To si vyžaduje ešte širší rozsah podpory, aby sa vytvorila cesta k integrácii a bojovalo proti diskriminácii. Cieľom by malo byť:

| — | zlepšiť ich schopnosť zamestnať sa zvýšením účasti na odbornom vzdelávaní a odbornej príprave, preškolením, vhodnými stimulmi a organizáciou pracovného procesu, ako aj nevyhnutnou sociálnou podporou a službami starostlivosti aj prostredníctvom rozvoja sociálneho hospodárstva, |
| --- | --- |

—

zlepšiť ich schopnosť zamestnať sa zvýšením účasti na odbornom vzdelávaní a odbornej príprave, preškolením, vhodnými stimulmi a organizáciou pracovného procesu, ako aj nevyhnutnou sociálnou podporou a službami starostlivosti aj prostredníctvom rozvoja sociálneho hospodárstva,

| — | bojovať proti diskriminácii a podporiť prijímanie rozmanitosti na pracovisku prostredníctvom školení v oblasti rozmanitosti a kampaní na zvyšovanie povedomia, do ktorých by boli plne zapojené miestne spoločenstvá a podniky. |
| --- | --- |

—

bojovať proti diskriminácii a podporiť prijímanie rozmanitosti na pracovisku prostredníctvom školení v oblasti rozmanitosti a kampaní na zvyšovanie povedomia, do ktorých by boli plne zapojené miestne spoločenstvá a podniky.

1.3.2.   Zlepšenie prispôsobivosti pracovníkov a podnikov a flexibility trhu práce

V prostredí zvyšujúcich sa tlakov globalizácie, vrátane náhlych a neočakávaných obchodných otrasov a pokračujúceho zavádzania nových technológií, musí Európa zvýšiť svoju schopnosť predvídať, vyvolávať a prijímať hospodársku a sociálnu zmenu. V rámci usmernení pre zamestnanosť usmernenia pre akciu v tejto kapitole sú:

| — | podpora flexibility v kombinácii s istotou zamestnania a zníženie členitosti trhu práce s náležitým zohľadnením úlohy sociálnych partnerov, |
| --- | --- |

—

podpora flexibility v kombinácii s istotou zamestnania a zníženie členitosti trhu práce s náležitým zohľadnením úlohy sociálnych partnerov,

| — | zabezpečenie vývoja nákladov na prácu a mechanizmov určovania príjmu, ktoré sú priaznivé pre zamestnanosť. |
| --- | --- |

—

zabezpečenie vývoja nákladov na prácu a mechanizmov určovania príjmu, ktoré sú priaznivé pre zamestnanosť.

Úsilie by sa malo zamerať na podporu investovania podnikov, najmä MSP, do ľudských zdrojov a pracovníkov prostredníctvom vypracovania stratégií celoživotného vzdelávania a systémov, ktoré vybavujú zamestnancov, predovšetkým nízkokvalifikovaných a starších pracovníkov, potrebnými kvalifikáciami, aby sa prispôsobili znalostnej ekonomike a predĺžili svoj produktívny vek. Pozornosť by sa mala venovať najmä:

| — | rozvoju stratégií a systémov celoživotného vzdelávania vrátane mechanizmov, ako sú regionálne a sektorové fondy, s cieľom zvýšiť investície podnikov a účasť pracovníkov na odbornej príprave, |
| --- | --- |

—

rozvoju stratégií a systémov celoživotného vzdelávania vrátane mechanizmov, ako sú regionálne a sektorové fondy, s cieľom zvýšiť investície podnikov a účasť pracovníkov na odbornej príprave,

| — | implementácii takýchto stratégií prispievaním na financovanie programov a činností odbornej prípravy. Prednosť by mali dostať podnikatelia a MSP vrátane uľahčovania ich prístupu k vonkajším zdrojom odbornej kvalifikácie, finančnému inžinierstvu (napríklad k nástroju Jeremie) a k vonkajším riešeniam odborného vzdelávania s dôrazom na IKT a manažérske schopnosti. Zvýšená pozornosť by sa mala venovať zvyšovaniu účasti nízkokvalifikovaných a starších pracovníkov na odbornej príprave a preškoľovaní. |
| --- | --- |

—

implementácii takýchto stratégií prispievaním na financovanie programov a činností odbornej prípravy. Prednosť by mali dostať podnikatelia a MSP vrátane uľahčovania ich prístupu k vonkajším zdrojom odbornej kvalifikácie, finančnému inžinierstvu (napríklad k nástroju Jeremie) a k vonkajším riešeniam odborného vzdelávania s dôrazom na IKT a manažérske schopnosti. Zvýšená pozornosť by sa mala venovať zvyšovaniu účasti nízkokvalifikovaných a starších pracovníkov na odbornej príprave a preškoľovaní.

Dôležité je predovšetkým lepšie predvídanie a prospešné riadenie hospodárskej reštrukturalizácie najmä v dôsledku zmien spojených s otvorením obchodu. Zohľadniť by sa malo takisto vytvorenie monitorovacích systémov so zapojením sociálnych partnerov, podnikov a miestnych spoločenstiev, aby sa podrobne preskúmali sociálno-ekonomické zmeny na národnej, regionálnej a miestnej úrovni a odhadli budúce hospodárske trendy a trendy na trhu práce. Spolu s aktívnymi opatreniami na posilnenie hospodárskej prosperity regiónov je potrebné zaviesť podporu programov zameraných na modernizáciu trhov práce a predvídanie postupných zmien v celej Únii, najmä v sektoroch ako poľnohospodársky, textilný, automobilový a ťažobný priemysel. Funkciu tu majú aj služby súvisiace so zamestnanosťou, s odbornou prípravou a podporou pracovníkov v kontexte reštrukturalizácie spoločnosti a sektora, ako sú programy rýchleho ohlasu v prípade masových prepúšťaní.

Pozornosť by sa mala venovať aj rozvoju a šíreniu vedomostí o inovačných a adaptabilných formách organizácie práce s cieľom využiť nové technológie, vrátane elektronickej práce doma (teleworking), zlepšovaniu ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci (napr. priemyselná bezpečnosť), zvyšovaniu produktivity a podporovaniu lepšieho zosúlaďovania práce s rodinným životom. Mohlo by to zahŕňať aj zvyšovanie povedomia sociálnej zodpovednosti podnikov, vytváranie povedomia o zamestnaneckých právach, iniciatívy na dodržiavanie pracovného práva, stlmenie tieňovej ekonomiky a spôsoby, ako transformovať prácu vykonávanú načierno na riadne zamestnanie.

Sociálnym partnerom pripadá dôležitá úloha pri vytváraní mechanizmov, ktoré zabezpečujú pružnosť trhu práce. Členské štáty by preto mali povzbudzovať zapojenie sociálnych partnerov do aktivít, ktoré spadajú pod túto prioritu. V rámci cieľa Konvergencia sa má ďalej vyčleniť primeraná suma zo zdrojov Európskeho sociálneho fondu (ESF) na budovanie kapacít, čo má zahrnúť odbornú prípravu, opatrenia týkajúce sa vytvárania sietí, zintenzívnenie sociálneho dialógu a aktivity, ktoré spoločne podnikajú sociálni partneri.

1.3.3.   Zvýšenie investícií do ľudského kapitálu zlepšením vzdelávania a kvalifikácií

Európa potrebuje investovať viac do ľudského kapitálu. Priveľa ľudí nevstupuje na trh práce alebo nezotrvá na ňom pre nedostatok kvalifikácií (vrátane základných schopností písať, čítať a počítať) alebo pre nepomer medzi dopytom po kvalifikáciách a ich ponukou. Aby sa zlepšil prístup k zamestnaniu pre všetky vekové skupiny a zvýšili úrovne produktivity a kvality práce, je potrebné zintenzívniť investície do ľudského kapitálu a vypracovať a implementovať účinné národné stratégie celoživotného vzdelávania na úžitok jednotlivcov, podnikov, hospodárstva a spoločnosti. V rámci usmernení pre zamestnanosť usmernenia pre akciu v tejto kapitole sú:

| — | rozšírenie a zlepšenie investícií do ľudského kapitálu, |
| --- | --- |

—

rozšírenie a zlepšenie investícií do ľudského kapitálu,

| — | prispôsobenie systémov vzdelávania a odbornej prípravy novým kvalifikačným požiadavkám. |
| --- | --- |

—

prispôsobenie systémov vzdelávania a odbornej prípravy novým kvalifikačným požiadavkám.

Reformy v oblasti odbornej prípravy orientovanej na trh práce s cieľom získať väčší počet ľudí do pracovného pomeru a zvýšiť prispôsobivosť pracovníkov a podnikov je nutné spojiť s reformami systémov vzdelávania a odbornej prípravy. Zo štrukturálnych fondov sa počas predchádzajúcich programových období značne investovalo do systémov vzdelávania a odbornej prípravy. V ďalšom programovom období by sa investície do ľudského kapitálu mali posilniť zameraním na lisabonské ciele v súlade s integrovanými usmerneniami pre rast a zamestnanosť. Je potrebné zaoberať sa týmito všeobecnými prioritami:

| — | zvyšovanie a zlepšovanie investícií do ľudského kapitálu vrátane rozvoja vhodných stimulov a mechanizmov deľby nákladov pre podniky, verejné orgány a jednotlivcov, |
| --- | --- |

—

zvyšovanie a zlepšovanie investícií do ľudského kapitálu vrátane rozvoja vhodných stimulov a mechanizmov deľby nákladov pre podniky, verejné orgány a jednotlivcov,

| — | podporovanie súvislých a komplexných stratégií celoživotného vzdelávania s osobitnou pozornosťou venovanou uspokojeniu kvalifikačných potrieb znalostnej ekonomiky vrátane podpory spolupráce a zakladania partnerstiev medzi členskými štátmi, regiónmi a mestami v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy s cieľom uľahčiť výmenu skúseností a osvedčeného postupu vrátane inovačných projektov. Zvýšená pozornosť by sa mala venovať potrebám znevýhodnených skupín, |
| --- | --- |

—

podporovanie súvislých a komplexných stratégií celoživotného vzdelávania s osobitnou pozornosťou venovanou uspokojeniu kvalifikačných potrieb znalostnej ekonomiky vrátane podpory spolupráce a zakladania partnerstiev medzi členskými štátmi, regiónmi a mestami v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy s cieľom uľahčiť výmenu skúseností a osvedčeného postupu vrátane inovačných projektov. Zvýšená pozornosť by sa mala venovať potrebám znevýhodnených skupín,

| — | podporovanie navrhovania a zavádzania reforiem v systémoch vzdelávania a odbornej prípravy podľa možnosti s použitím spoločných európskych štandardov a zásad najmä s cieľom zvýšiť relevantnosť vzdelávania a odbornej prípravy pre trh práce, |
| --- | --- |

—

podporovanie navrhovania a zavádzania reforiem v systémoch vzdelávania a odbornej prípravy podľa možnosti s použitím spoločných európskych štandardov a zásad najmä s cieľom zvýšiť relevantnosť vzdelávania a odbornej prípravy pre trh práce,

| — | posilňovanie prepojení medzi univerzitami, výskumnými a technologickými centrami a podnikmi najmä prostredníctvom činností v rámci sietí a spoločných opatrení. |
| --- | --- |

—

posilňovanie prepojení medzi univerzitami, výskumnými a technologickými centrami a podnikmi najmä prostredníctvom činností v rámci sietí a spoločných opatrení.

V rámci cieľa Konvergencia čelia mnohé členské štáty a regióny značným výzvam vo vzdelávaní a v odbornej príprave. Finančné zdroje by sa mali použiť na implementáciu reforiem, ktoré by sa mali zaoberať týmito osobitnými prioritami:

| — | zabezpečenie adekvátnej ponuky zaujímavého, prístupného a vysokokvalitného vzdelania a odbornej prípravy na všetkých úrovniach vrátane zlepšenia schopností a kvalifikácie personálu, podpora flexibilných spôsobov výučby a nových možností začínajúcich sa už v školskom a predškolskom veku, akcie na dosiahnutie významného poklesu podielu tých, ktorí predčasne končia školskú dochádzku, a väčšej miery ukončeného stredoškolského vzdelania, ako aj zlepšený prístup k predškolskému a školskému vzdelávaniu, |
| --- | --- |

—

zabezpečenie adekvátnej ponuky zaujímavého, prístupného a vysokokvalitného vzdelania a odbornej prípravy na všetkých úrovniach vrátane zlepšenia schopností a kvalifikácie personálu, podpora flexibilných spôsobov výučby a nových možností začínajúcich sa už v školskom a predškolskom veku, akcie na dosiahnutie významného poklesu podielu tých, ktorí predčasne končia školskú dochádzku, a väčšej miery ukončeného stredoškolského vzdelania, ako aj zlepšený prístup k predškolskému a školskému vzdelávaniu,

| — | podporovanie modernizácie terciárneho vzdelávania a rozvoja ľudského potenciálu vo výskume a inováciách prostredníctvom postgraduálnych štúdií, ďalšej odbornej prípravy výskumníkov a získanie väčšieho počtu mladých ľudí pre vedecké a technické študijné odbory, |
| --- | --- |

—

podporovanie modernizácie terciárneho vzdelávania a rozvoja ľudského potenciálu vo výskume a inováciách prostredníctvom postgraduálnych štúdií, ďalšej odbornej prípravy výskumníkov a získanie väčšieho počtu mladých ľudí pre vedecké a technické študijné odbory,

| — | podporovanie kvality a atraktivity odborného vzdelávania a prípravy vrátane učňovského a podnikateľského vzdelávania, |
| --- | --- |

—

podporovanie kvality a atraktivity odborného vzdelávania a prípravy vrátane učňovského a podnikateľského vzdelávania,

| — | podľa možnosti zabezpečenie väčšej mobility na regionálnej, národnej alebo nadnárodnej úrovni a podporovanie rámcov a systémov na podporu transparentnosti a uznávania kvalifikácií a validácie nonformálneho a informálneho vzdelávania, |
| --- | --- |

—

podľa možnosti zabezpečenie väčšej mobility na regionálnej, národnej alebo nadnárodnej úrovni a podporovanie rámcov a systémov na podporu transparentnosti a uznávania kvalifikácií a validácie nonformálneho a informálneho vzdelávania,

| — | investovanie do infraštruktúry vzdelávania a odbornej prípravy, vrátane IKT, v prípade, že takéto investície sú potrebné na implementáciu reformy, a/alebo v prípade, že môžu významne prispieť k zvyšovaniu kvality a efektívnosti systému vzdelávania a odbornej prípravy. |
| --- | --- |

—

investovanie do infraštruktúry vzdelávania a odbornej prípravy, vrátane IKT, v prípade, že takéto investície sú potrebné na implementáciu reformy, a/alebo v prípade, že môžu významne prispieť k zvyšovaniu kvality a efektívnosti systému vzdelávania a odbornej prípravy.

1.3.4.   Administratívne kapacity

V predchádzajúcich programových obdobiach fondy prostredníctvom technickej pomoci posilnili riadiace kapacity členských štátov a riadiacich orgánov pri implementácii nariadení. To sa vzťahuje aj na obdobie rokov 2007 – 2013.

Základnou požiadavkou hospodárskeho rastu a zamestnanosti sú okrem riadenia fondov účinné administratívne kapacity verejných správ a verejných služieb, t. j. inteligentná správa. Takisto sa v súlade s obnovenou Lisabonskou stratégiou, ktorá vyzýva na lepšiu legislatívu, navrhovanie a uskutočňovanie politík, aby sa vytvorili podmienky pre hospodársky rast a tvorbu pracovných miest, budú z fondov podporovať investície do ľudského kapitálu administratívnych a verejných služieb na všetkých územných úrovniach a do ich príslušného vybavenia IKT.

Pre kohézne krajiny a regióny v rámci cieľa Konvergencia je na uskutočňovanie a urýchľovanie reforiem, zvyšovanie a rast hospodárstva ako celku a podporu sociálnej a územnej súdržnosti a trvalo udržateľného rozvoja nevyhnutné zvýšiť produktivitu a kvalitu práce vo verejnom sektore, najmä v oblasti hospodárstva, zamestnanosti, sociálnych vecí, vzdelávania, zdravotníctva, životného prostredia a súdnictva. Štrukturálne fondy môžu mať dôležitú úlohu v mnohých oblastiach pri podpore návrhu účinnej politiky a implementácie so zapojením všetkých príslušných zúčastnených strán.

Kohézne krajiny a regióny spadajúce pod cieľ Konvergencia sa preto vyzývajú na ďalšie budovanie verejných správ a verejných služieb na národnej, regionálnej a miestnej úrovni. Akcie v tejto oblasti by mali zohľadňovať osobitnú situáciu každého členského štátu. Preto sa členské štáty v súlade so zásadou koncentrácie vyzývajú na vykonanie komplexnej analýzy s cieľom určiť oblasti politiky, ktoré si vyžadujú najväčšiu podporu administratívnym kapacitám. Investovanie by sa malo zamerať na tie oblasti politiky, v ktorých existujú najväčšie prekážky pre sociálno-ekonomický vývoj a pre kľúčové prvky administratívnych reforiem.

Členské štáty by mali zabezpečiť, že potreba zvýšiť efektívnosť a transparentnosť vo verejných správach a modernizovať verejné služby, sa primerane rieši. Usmernenia pre akciu v tejto kapitole sú:

| — | podporiť vhodný politický a programový návrh, monitorovanie, hodnotenie a odhad dosahu prostredníctvom štúdií, štatistík, odborných posudkov a prognóz, podpory, medzirezortnej koordinácie a dialógu medzi príslušnými verejnými a súkromnými orgánmi, |
| --- | --- |

—

podporiť vhodný politický a programový návrh, monitorovanie, hodnotenie a odhad dosahu prostredníctvom štúdií, štatistík, odborných posudkov a prognóz, podpory, medzirezortnej koordinácie a dialógu medzi príslušnými verejnými a súkromnými orgánmi,

| — | posilniť budovanie kapacít pri uskutočňovaní politík a programov aj s ohľadom na predchádzanie trestnej činnosti a presadzovanie právnych predpisov najmä prostredníctvom zisťovania potrieb odborného vzdelávania, posúdenia a zhodnotenia kariérneho rozvoja, postupov sociálneho auditu, implementácie zásad transparentného riadenia, odborného vzdelávania manažmentu a zamestnancov, osobitnej podpory kľúčových služieb, inšpekčných úradov a sociálno-ekonomických aktérov. |
| --- | --- |

—

posilniť budovanie kapacít pri uskutočňovaní politík a programov aj s ohľadom na predchádzanie trestnej činnosti a presadzovanie právnych predpisov najmä prostredníctvom zisťovania potrieb odborného vzdelávania, posúdenia a zhodnotenia kariérneho rozvoja, postupov sociálneho auditu, implementácie zásad transparentného riadenia, odborného vzdelávania manažmentu a zamestnancov, osobitnej podpory kľúčových služieb, inšpekčných úradov a sociálno-ekonomických aktérov.

1.3.5.   Ochrana zdravia pracovnej sily

Na základe demografickej štruktúry EÚ, starnúceho obyvateľstva a pravdepodobného poklesu pracovnej sily v nadchádzajúcich rokoch je nevyhnutné, aby Únia podnikla kroky na zvýšenie počtu rokov, v ktorých môže pracovná sila dlhšie pracovať v dobrom zdravotnom stave. Investície do podpory zdravotnej starostlivosti a prevencie chorôb pomáha udržať aktívnu účasť na spoločenskom živote pre toľko pracovníkov, ako je možné, a tak sa udržiava ich prínos k hospodárstvu a zníženie miery závislosti. Má to priamy vplyv na produktivitu a konkurencieschopnosť, ako aj významné pozitívne účinky celkovo na kvalitu života.

Medzi európskymi regiónmi existujú veľké rozdiely v zdravotnom stave a v prístupe k zdravotnej starostlivosti. Preto je dôležité, aby kohézna politika prispievala k zariadeniam zdravotnej starostlivosti, čím napomáha zvyšovať počet rokov, v ktorých pracovná sila môže dlhšie pracovať v dobrom zdravotnom stave, najmä v menej prosperujúcich členských štátoch a regiónoch. Zlepšovanie zdravotného stavu v Spoločenstve a preventívne opatrenia majú dôležitú úlohu pri znižovaní nerovností v zdravotníctve. Dobrá zdravotná starostlivosť ústi do väčšej účasti na trhu práce, dlhšieho produktívneho veku, vyššej produktivity, nižších nákladov na zdravotnú starostlivosť a do nižších sociálnych nákladov.

Je dôležité, aby sa kohéznou politikou najmä v zaostávajúcich regiónoch prispelo k zlepšeniu zariadení dlhodobej starostlivosti a k investovaniu do zlepšenia zdravotníckej infraštruktúry najmä v prípade, keď ich absencia alebo nedostatočný rozvoj je veľkou prekážkou hospodárskeho rozvoja. Členské štáty by mali zabezpečiť, že sa potreba zvýšiť efektívnosť v systémoch zdravotnej starostlivosti rieši prostredníctvom investícií do IKT, vedomostí a inovácií. Usmernenia pre akciu v tejto kapitole sú:

| — | zabraňovanie zdravotným rizikám s cieľom prispieť k zvýšeniu úrovne produktivity prostredníctvom informačných kampaní o zdraví, zabezpečovaním transferu vedomostí a technológie a zabezpečením toho, že služby v zdravotníctve sú vybavené potrebnými kvalifikáciami, výrobkami a vybavením na predchádzanie rizikám a minimalizovanie z nich vyplývajúcich možných škôd, |
| --- | --- |

—

zabraňovanie zdravotným rizikám s cieľom prispieť k zvýšeniu úrovne produktivity prostredníctvom informačných kampaní o zdraví, zabezpečovaním transferu vedomostí a technológie a zabezpečením toho, že služby v zdravotníctve sú vybavené potrebnými kvalifikáciami, výrobkami a vybavením na predchádzanie rizikám a minimalizovanie z nich vyplývajúcich možných škôd,

| — | preklenutie rozdielov v zdravotníckej infraštruktúre a podporovanie účinného poskytovania služieb, ak je hospodársky rozvoj menej prosperujúcich členských štátov a regiónov nepriaznivo ovplyvnený. Táto akcia by mala byť založená na podrobnej analýze optimálnej úrovne poskytovania služieb a vhodnej technológie, ako je telemedicína a možnosť šetriť náklady prostredníctvom poskytovania elektronických zdravotníckych služieb. |
| --- | --- |

—

preklenutie rozdielov v zdravotníckej infraštruktúre a podporovanie účinného poskytovania služieb, ak je hospodársky rozvoj menej prosperujúcich členských štátov a regiónov nepriaznivo ovplyvnený. Táto akcia by mala byť založená na podrobnej analýze optimálnej úrovne poskytovania služieb a vhodnej technológie, ako je telemedicína a možnosť šetriť náklady prostredníctvom poskytovania elektronických zdravotníckych služieb.

2.   ÚZEMNÝ ROZMER KOHÉZNEJ POLITIKY

Jeden zo znakov kohéznej politiky – na rozdiel od sektorových politík – spočíva v jej schopnosti prispôsobiť sa špecifickým potrebám a povahám osobitných geografických výziev a možností. V rámci kohéznej politiky je geografický aspekt dôležitý. Pri tvorbe svojich programov a koncentrovaní zdrojov na kľúčové priority by členské štáty a regióny mali venovať týmto špecifickým geografickým podmienkam osobitnú pozornosť.

Zohľadnenie územného rozmeru prispeje k vytvoreniu trvalo udržateľných komunít a pomôže zabrániť tomu, aby sa nerovnomerným regionálnym rozvojom znižoval celkový potenciál rastu. Takýto prístup si môže takisto vyžiadať, aby sa riešili špecifické problémy a možnosti týkajúce sa mestských a vidieckych oblastí, ako aj určitých území, akými sú cezhraničné a širšie nadnárodné oblasti alebo regióny, ktoré trpia inými nedostatkami vzhľadom na ich ostrovnú polohu, odľahlosť (napríklad najvzdialenejšie alebo arktické regióny), riedke osídlenie alebo hornatý charakter. Možno bude potrebné sa zaoberať aj environmentálnymi a demografickými prekážkami, ktorým čelia pobrežné oblasti. Úspešná implementácia akcií na podporu územnej súdržnosti si vyžaduje implementačné mechanizmy, ktoré môžu prispieť k zaručeniu spravodlivého zaobchádzania so všetkými územiami na základe ich individuálnych schopností ako faktor konkurencieschopnosti. Dobrá správa vecí verejných je preto dôležitá, aby sa úspešne pristupovalo k územnému rozmeru.

V prípade budúcej generácie programov by podporovanie územného rozmeru dokonca malo byť súčasťou úsilia o zabezpečenie, aby celé územie Európy malo možnosť prispieť k agende rastu a zamestnanosti. Konkrétne to znamená, že územnej súdržnosti by sa mal pripisovať rozdielny význam v závislosti od dejín, kultúry alebo inštitucionálneho systému každého členského štátu.

Veľmi dôležité je aj vytváranie partnerstiev vysokej kvality, čím sa zapoja aktéri každej úrovne – národnej, regionálnej, mestskej, vidieckej a miestnej. Úspech v oblasti územnej súdržnosti závisí od komplexnej stratégie, ktorá stanovuje rámec, v rámci ktorého sa presadzujú osobitné ciele a akcie.

Nový legislatívny rámec poskytuje členským štátom možnosť delegovať na mestá fondy, ktorých účelom je prostredníctvom nových programov riešiť problémy týkajúce sa miest. Mestá by sa mali zapojiť do celého procesu, aby sa výhody partnerstva plne využili. Mohlo by to zahŕňať zodpovednosť za navrhovanie a implementáciu delegovanej časti programu.

Novým legislatívnym rámcom sa stanovuje aj osobitná pomoc najvzdialenejším regiónom, aby sa zohľadnili vysoké náklady, ktoré týmto regiónom vznikajú pre veľkú vzdialenosť. Zabezpečiť, aby táto pomoc prispievala k realizácii programovej stratégie ako celku, t. j. k vytváraniu trvalo udržateľného rastu a zamestnanosti, bude predstavovať osobitnú výzvu.

2.1.   Príspevok miest k rastu a zamestnanosti

Ako je uvedené v oznámení Komisie o kohéznej politike a mestách, viac než 60 % obyvateľstva v Európskej únii žije v mestských oblastiach s vyše 50 000 obyvateľmi (12). Mestá a mestské aglomerácie všeobecne sú sídlom väčšiny pracovných miest, podnikov a inštitúcií vyššieho vzdelávania a kľúčom na dosiahnutie sociálnej súdržnosti. Európske mestá a mestské aglomerácie majú tendenciu priťahovať pracovníkov s vysokou kvalifikáciou, čím sa často vytvára kruh na seba pozitívne pôsobiacich prvkov, ktorý stimuluje inováciu a podnikanie, a tým zvyšuje ich schopnosť priťahovať nové talenty.

V mestách a mestských aglomeráciách sa okrem príležitostí sústreďujú aj výzvy a mali by sa zohľadňovať špecifické problémy, ktorým mestské oblasti čelia, akými sú nezamestnanosť a sociálne vylúčenie (vrátane problému „chudobných pracujúcich“), vysoká a narastajúca miera trestnej činnosti, preťažená doprava a existencia zanedbaných lokalít v rámci mestských hraníc.

Programy so zameraním na mestské oblasti môžu mať rôznu formu. Po prvé existujú akcie na propagovanie miest ako motorov regionálneho rozvoja. Cieľom takýchto akcií by mali byť zlepšenia konkurencieschopnosti napríklad vytváraním zoskupení. Podporované akcie zahŕňajú opatrenia podporujúce podnikanie, inováciu a rozvoj služieb vrátane služieb výrobcom. Získanie a udržanie vysokokvalifikovaného personálu je takisto dôležité (prostredníctvom opatrení, ktoré sa týkajú prístupu, ponuky služieb v oblasti kultúry atď.).

Po druhé existujú akcie na podporu vnútornej súdržnosti v rámci mestských oblastí, ktoré sa usilujú o zlepšenie situácie v krízových štvrtiach. Prináša to nielen bezprostredný úžitok samotným štvrtiam, ale prispieva aj k zmierneniu tlaku na predmestia, ktoré sa nekontrolovateľne rozrastajú ako dôsledok hľadania lepšej kvality života.

V tejto súvislosti sú dôležité opatrenia, ktorých cieľom je obnovenie fyzického prostredia, opätovný rozvoj nevyužitých priemyselných lokalít najmä v starých priemyselných mestách a zachovanie a rozvoj historického a kultúrneho dedičstva s potenciálnym pozitívnym vplyvom na rozvoj cestovného ruchu, aby sa vybudovali atraktívnejšie mestá, v ktorých ľudia budú chcieť bývať. Obnova existujúcich verejných priestranstiev a priemyselných lokalít môže hrať dôležitú úlohu pri zmierňovaní odlevu do predmestí a pri rozrastaní miest, čím sa pomôžu vytvoriť podmienky nevyhnutné pre trvalo udržateľný hospodársky rozvoj. Celkovo môžu mestá zlepšením plánovania, navrhovania a udržiavania verejných priestranstiev oslabiť v podstatnej miere faktor trestnej činnosti a pomôcť pri budovaní atraktívnych ulíc, parkov a otvorených priestranstiev, ktoré sú bezpečné a sú tak aj vnímané. V mestských oblastiach sú environmentálne, ekonomické a sociálne aspekty silne prepojené. Mestské prostredie vysokej kvality prispieva k priorite obnovenej Lisabonskej stratégie, ktorej cieľom je urobiť Európu atraktívnejším miestom pre pracovnú silu, bývanie a investície (13).

Po tretie existujú akcie na podporu vyváženejšieho polycentrického rozvoja budovaním mestských sietí na národnej úrovni a na úrovni Spoločenstva, čo zahŕňa prepojenia hospodársky najsilnejších miest a iných metských oblastí vrátane malých a stredne veľkých miest. Vyžiada si to strategický výber pri určovaní a posilňovaní pólov rastu a čo je rovnako dôležité, zavedenie sietí, ktoré ich spoja tak z fyzického (infraštruktúra, informačné technológie atď.), ako aj z ľudského (akcie na podporu spolupráce atď.) hľadiska. Keďže tieto póly majú širšie pole pôsobnosti, ktoré zahŕňa časti vidieka ležiace v bezprostrednej blízkosti, prispievajú k trvalo udržateľnému a vyváženému rozvoju príslušného členského štátu a Spoločenstva ako celku. Vidiecke oblasti podobným spôsobom poskytujú služby širšej spoločnosti napríklad vo forme rekreačných príležitostí a vysokohodnotného krajinného prostredia. Dôraz by sa preto mal klásť na styčné body miest a vidieka.

Na základe predchádzajúcich skúseností sa mestské akcie riadia viacerými kľúčovými zásadami. Prvou je, že kľúčoví partneri v mestách a miestne orgány zohrávajú dôležitú úlohu pri dosahovaní týchto cieľov. Ako sa už uvádzalo, členské štáty môžu delegovať zodpovednosť za mestský rozvoj na mestá. Osobitný význam to má tam, kde je potrebná priestorová blízkosť, aby sa napríklad reagovalo na problémy prevažne miestneho charakteru, akým je sociálne vylúčenie alebo chýbajúci prístup k dôležitým službám.

Po druhé príprava strednodobého až dlhodobého plánu trvalo udržateľného mestského rozvoja je spravidla predpokladom úspechu, pretože sa tým zabezpečí previazanosť investícií a ich environmentálna kvalita. Pomôže to zaistiť aj angažovanie súkromného sektora a jeho účasť na obnove miest. Celkovo je potrebný multidisciplinárny alebo integrovaný prístup. Pri akciách miestneho charakteru, ako napríklad pri podpore sociálneho začlenenia, si to vyžaduje, aby sa akcie, ktoré sa zameriavajú na zlepšenie kvality života (vrátane životného prostredia a bývania) alebo na zvýšenie úrovne služieb občanom, kombinovali s akciami na podporu vývoja nových činností a vytvárania pracovných miest s cieľom perspektívne zabezpečiť budúcnosť príslušných oblastí. Nová iniciatíva Jessica je navrhnutá tak, aby propagovala a uľahčovala vývoj produktov finančného inžinierstva na podporu projektov zahrnutých do integrovaných mestských plánov rozvoja.

Integrované podporné služby a programy by sa mali celkovo zamerať na tie skupiny, ktoré to najviac potrebujú, ako sú imigranti, mládež a ženy. Je potrebné povzbudiť všetkých občanov, aby sa zapojili do plánovania i realizácie služieb.

2.2.   Podpora hospodárskej diverzifikácie vidieckych oblastí, oblastí rybolovu a oblastí so znevýhodňujúcimi prírodnými podmienkami

Kohézna politika môže hrať kľúčovú úlohu aj pri podpore hospodárskeho oživenia vidieckych oblastí tým, že bude dopĺňať akcie, ktoré sú podporované prostredníctvom nového fondu na rozvoj vidieka (Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka – EPFRV) (14). Cieľom tohto komplementárneho prístupu by mala byť podpora reštrukturalizácie a diverzifikácie hospodárstva vo vidieckych oblastiach Európy.

Je potrebné podporovať synergiu medzi štrukturálnou politikou, politikou zamestnanosti a politikou rozvoja vidieka. V tejto súvislosti by členské štáty mali zabezpečiť synergiu a konzistentnosť medzi akciami, ktoré sa majú financovať z EFRR, Kohézneho fondu, ESF, Európskeho fondu rybného hospodárstva (EFRH) a EPFRV na danom území a v danej oblasti činnosti. Pokiaľ ide o deliacu čiaru a koordinačné mechanizmy medzi akciami podporovanými z rôznych fondov, hlavné usmerňovacie zásady by sa mali stanoviť na úrovni národných strategických referenčných rámcov/národných strategických plánov.

V prípade kohéznej politiky by mali akcie v prospech vidieckych oblastí alebo oblastí so znevýhodňujúcimi prírodnými podmienkami vrátane mnohých ostrovných regiónov prispievať k vytvoreniu nových príležitostí prostredníctvom diverzifikácie vidieckeho hospodárstva. Patria k nim akcie na podporu poskytovania minimálnej úrovne prístupu k službám všeobecného hospodárskeho záujmu s cieľom zvýšiť príťažlivosť pre podniky a kvalifikovaný personál a obmedziť migráciu z týchto oblastí. V tejto súvislosti je potrebné napojenie na hlavné národné a európske siete. Kohéznou politikou by sa mala okrem toho posilňovať endogénna kapacita vidieckych oblastí napríklad prostredníctvom podporovania odbytu výrobkov na národnej aj globálnej úrovni a presadzovania inovačných procesov a výrobkov v rámci existujúcich hospodárskych aktivít.

Osobitnou výzvou je dosiahnutie potrebného kritického množstva na efektívne poskytovanie služieb vrátane služieb na zachovanie zdravej pracovnej sily, ako sa už uvádzalo v predchádzajúcom texte. Zaistenie univerzálneho prístupu ku všetkým službám najmä v riedko osídlených oblastiach by sa mohlo dosiahnuť investovaním do pólov rozvoja vo vidieckych oblastiach (napríklad v malých a stredne veľkých mestách) a rozvojom hospodárskych zoskupení využívajúcich miestne výhody v kombinácii s použitím nových informačných technológií.

Mnohé vidiecke regióny závisia vo veľkej miere od cestovného ruchu. Tieto regióny vyžadujú integrovaný prístup orientovaný na kvalitu, ktorý sa zameriava na spokojnosť spotrebiteľa a je založený na hospodárskych, sociálnych a environmentálnych rozmeroch trvalo udržateľného rozvoja. Akcie by mali využívať prírodné a kultúrne hodnoty a usilovať sa o ich zachovanie a rozvoj, čo môže mať dôležité pozitívne vedľajšie účinky prostredníctvom ochrany biotopov a podpory investícií do biodiverzity. Integrovaný prístup by sa mal zamerať na dosiahnutie pozitívneho účinku v sektore cestovného ruchu, miestnej ekonomike, na ľudí pracujúcich v sektore cestovného ruchu, návštevníkov a miestne obyvateľstvo, ako aj na prírodné a kultúrne dedičstvo.

Pokiaľ ide o sektor rybného hospodárstva, kohézna politika môže ako doplnok k akciám podporovaným v rámci nového EFRH zohrávať významnú úlohu, keďže ekonomická reštrukturalizácia malých ostrovov a pobrežných oblastí závislých od rybolovu je pre geografické dôvody často osobitným problémom.

2.3.   Spolupráca

Opatrenia na podporu cezhraničnej, nadnárodnej a medziregionálnej spolupráce vrátane prípadnej námornej spolupráce by mali dopĺňať tri priority už uvedené v predchádzajúcom texte. To by mohlo spôsobiť, že vďaka užšej spolupráci vo všetkých regiónoch EÚ by sa mohlo pomôcť urýchliť hospodársky rozvoj a dosiahnuť vyšší rast. Štátne hranice predstavujú často prekážku rozvoju európskeho územia ako celku a môžu obmedziť jeho potenciál plnej konkurencieschopnosti. V kontexte cezhraničnej a nadnárodnej spolupráce sú doprava, riadenie vodných zdrojov a ochrana životného prostredia jasnými príkladmi výziev, ktoré si vyžadujú koncentrovaný a integrovaný prístup presahujúci štátne hranice. Pokiaľ ide o implementáciu, členské štáty si možno želajú preskúmať možnosť vytvorenia Európskeho zoskupenia územnej spolupráce, ktoré by prevzalo úlohu riadiaceho orgánu pre určité programy spolupráce.

2.4.   Cezhraničná spolupráca

Cieľom cezhraničnej spolupráce v Európe je integrovať oblasti rozdelené štátnymi hranicami, ktoré čelia spoločným problémom vyžadujúcim si spoločné riešenia. Takýmto výzvam čelia pre fragmentáciu trhov pracovnej sily a kapitálu, sietí infraštruktúry, finančných schopností a inštitúcií všetky hraničné regióny v Únii.

Hoci by sa programy spolupráce mali prispôsobovať osobitnej situácii, ktorej čelí každý hraničný región, je dôležité, aby sa vyvinulo úsilie na sústredenie pomoci hlavným prioritám na podporu rastu a tvorby pracovných miest.

Všeobecne platné odporúčania pre budúcu cezhraničnú spoluprácu sa vzhľadom na veľkú diverzitu situácií nedajú vždy uplatniť. Súčasne je vzhľadom na prekážky, ktoré predstavujú hranice, užitočným východiskovým bodom zlepšenie existujúcej dopravnej a komunikačnej infraštruktúry a v prípade potreby rozvoj nových spojení. To sú predpoklady vzniku alebo rozvoja cezhraničných kontaktov.

Cezhraničná spolupráca by sa mala zamerať na konkurencieschopnosť hraničných regiónov. Okrem toho by mala prispieť k hospodárskej a sociálnej integrácii najmä v prípadoch, v ktorých existujú veľké hospodárske rozdiely na obidvoch stranách. Akcie zahŕňajú podporovanie transferu vedomostí a know-how, rozvoj cezhraničných podnikateľských činností, cezhraničné vzdelávanie/odbornú prípravu a potenciál zdravotnej starostlivosti, integrovanie cezhraničného trhu práce a spoločné zvládnutie environmentálnych a všeobecných hrozieb. Tam, kde už boli vytvorené základné podmienky pre cezhraničnú spoluprácu, pomoc kohéznej politiky by sa mala zamerať na akcie, ktoré prinesú pridanú hodnotu cezhraničným činnostiam: napríklad zvyšovanie cezhraničnej konkurencieschopnosti prostredníctvom inovácie a výskumu a vývoja; spájanie nehmotných sietí (služieb) alebo fyzických sietí (doprava), aby sa posilnila cezhraničná identita ako črta európskeho občianstva; podpora integrácie cezhraničného trhu práce; cezhraničné riadenie vodných zdrojov a zvládanie povodní; spoločné riadenie prírodných a technologických rizík.

Osobitnú pozornosť treba venovať výzvam a príležitostiam, ktoré po rozšírení prichádzajú so zmenou vonkajších hraníc Únie. V tejto súvislosti je potrebné podporovať vzájomne previazané cezhraničné akcie, ktorými sa povzbudzujú ekonomické aktivity na oboch stranách, a odstrániť prekážky rozvoju. Na tento účel sa musí pomocou kohéznej politiky a nového nástroja európskeho susedstva a partnerstva – a v prípade potreby nového predvstupového nástroja – vytvoriť koherentný rámec pre takéto akcie.

2.5.   Nadnárodná spolupráca

V nadnárodných oblastiach je potrebné zvýšiť hospodársku a sociálnu integráciu a súdržnosť. Programy nadnárodnej spolupráce sa usilujú zvýšiť spoluprácu vo všetkých členských štátoch v záležitostiach strategického významu.

Preto by sa podpora mala poskytnúť akciám usilujúcim sa o zdokonalenie fyzického prepojenia území (napr. investície do trvalo udržateľnej dopravy), ako aj nehmotných spojení (siete, výmeny medzi regiónmi a medzi zapojenými stranami).

Predpokladané akcie zahŕňajú budovanie európskych dopravných koridorov (najmä cezhraničných úsekov) a akcie na prevenciu prírodných rizík (napr. požiare, suchá a záplavy), riadenie vodných zdrojov na úrovni povodia, integrovanú námornú spoluprácu, podporovanie trvalo udržateľného mestského rozvoja a siete v oblasti výskumu a vývoja/v oblasti inovácie.

Rozčlenenie súčasných zón pre nadnárodnú spoluprácu bolo upravené, aby sa zabezpečilo, že vytvoria podmienky implementácie základných štrukturálnych opatrení. Boli preto navrhnuté s ohľadom na územnú súdržnosť a funkčné kritériá geografickej povahy, ako je napríklad spoločné povodie rieky alebo spoločná pobrežná zóna, spoločná horská oblasť alebo poloha pri tom istom hlavnom dopravnom koridore. Iné kritériá, ako napríklad história alebo inštitucionálne štruktúry, alebo existujúca spolupráca či dohovory, sú takisto relevantné.

2.6.   Medziregionálna spolupráca

Programy medziregionálnej spolupráce by sa mali zamerať na obnovenú Lisabonskú stratégiu: posilňovanie inovácií, MSP a podnikanie, životné prostredie a prevencia rizika. Okrem toho sa bude podporovať výmena skúseností a najlepších postupov týkajúcich sa rozvoja miest, modernizácia služieb verejného sektora (ako je využívanie IKT v zdravotníctve a štátnej správe), implementácia programov spolupráce, ako aj štúdie a zber údajov. Medziregionálna spolupráca sa bude takisto podporovať v rámci programov pre konvergenciu a regionálnu konkurencieschopnosť a zamestnanosť. Navyše sa bude podporovať výmena skúseností a najlepších postupov týkajúcich sa rozvoja miest, sociálneho začlenenia, vzťahu medzi mestami a vidieckymi oblasťami a implementácie programov spolupráce.

---

(1)  Oznámenie jarnému zasadaniu Európskej rady „Spoločne pracujeme na hospodárskom raste a zamestnanosti – nový začiatok Lisabonskej stratégie“ [KOM(2005) 24, 2.2.2005].

(2)  Článok 9 nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1260/1999 (Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 25).

(3)  „Európska dopravná politika do roku 2010: čas rozhodnutia“ [KOM(2001) 370].

(4)  „Európa v pohybe – trvalo udržateľná mobilita pre európsky kontinent“ [KOM(2006) 314, 22.6.2006].

(5)  Ú. v. EÚ L 167, 30.4.2004, s. 1.

(6)  „Investovanie do výskumu: akčný plán pre Európu“ [KOM(2003) 226, 30.4.2003].

(7)  KOM(2005) 229.

(8)  Ú. v. EÚ L 205, 6.8.2005, s. 21.

(9)  Článok 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1081/2006 z 5. júla 2006 o Európskom sociálnom fonde, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1784/1999 (Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 12).

(10)  KOM(2005) 141, 12.4.2005.

(11)  EURES založená v roku 1993 je sieť spolupráce medzi Európskou komisiou a verejnými službami zamestnanosti členských štátov EHP (členské štáty EÚ, Nórsko, Island a Lichtenštajnsko), ako aj inými partnerskými organizáciami.

(12)  Oznámenie Rade a Európskemu parlamentu „Kohézna politika a mestá: príspevok miest k rastu a zamestnanosti v regiónoch“ [KOM(2006) 385, konečné znenie, 12.7.2006].

(13)  Tematická stratégia pre životné prostredie v mestách [KOM(2005) 718, konečné znenie].

(14)  Nariadenie Rady (ES) č. 1685/2005 (Ú. v. EÚ L 277, 21.10.2005, s. 1).

---

| 21.10.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 291/33 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 291/33

---

ROZHODNUTIE RADY

zo 16. októbra 2006,

ktorým sa vymenúvajú dánski členovia Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

(2006/703/ES, Euratom)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 259,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä na jej článok 167,

so zreteľom na stanovisko Komisie,

keďže:

| (1) | Funkčné obdobie dánskych členov Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru uplynulo 20. septembra 2006 (1). Je preto potrebné vymenovať dánskych členov tohto výboru na nové štvorročné obdobie, ktoré sa začalo 21. septembra 2006. |
| --- | --- |

(1)

Funkčné obdobie dánskych členov Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru uplynulo 20. septembra 2006 (1). Je preto potrebné vymenovať dánskych členov tohto výboru na nové štvorročné obdobie, ktoré sa začalo 21. septembra 2006.

| (2) | Rada 11. júla 2006 prijala zoznamy, ktoré predložila česká, nemecká, estónska, španielska, francúzska, lotyšská, litovská, luxemburská, maďarská, maltská, rakúska, slovinská a slovenská vláda, ako aj zoznam obsahujúci dvadsiatich dvoch kandidátov, ktorý predložila talianska vláda (2). |
| --- | --- |

(2)

Rada 11. júla 2006 prijala zoznamy, ktoré predložila česká, nemecká, estónska, španielska, francúzska, lotyšská, litovská, luxemburská, maďarská, maltská, rakúska, slovinská a slovenská vláda, ako aj zoznam obsahujúci dvadsiatich dvoch kandidátov, ktorý predložila talianska vláda (2).

| (3) | Rada 15. septembra 2006 prijala zoznamy, ktoré predložila belgická, grécka, írska, cyperská, holandská, poľská, portugalská, fínska, švédska a britská vláda, ako aj zoznam obsahujúci dvoch kandidátov, ktorý predložila talianska vláda (3). |
| --- | --- |

(3)

Rada 15. septembra 2006 prijala zoznamy, ktoré predložila belgická, grécka, írska, cyperská, holandská, poľská, portugalská, fínska, švédska a britská vláda, ako aj zoznam obsahujúci dvoch kandidátov, ktorý predložila talianska vláda (3).

| (4) | Dánska vláda predložila 2. októbra 2006 zoznam obsahujúci počet kandidátov zodpovedajúci počtu miest, ktorý jej bol pridelený na základe zmlúv, |
| --- | --- |

(4)

Dánska vláda predložila 2. októbra 2006 zoznam obsahujúci počet kandidátov zodpovedajúci počtu miest, ktorý jej bol pridelený na základe zmlúv,

ROZHODLA TAKTO:

Článok 1

Za členov Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru sa na obdobie od 21. septembra 2006 do 20. septembra 2010 vymenúvajú osoby, ktorých meno je uvedené v prílohe.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

Uplatňuje sa od 21. septembra 2006.

V Bruseli 16. októbra 2006

Za Radu

predseda

E. TUOMIOJA

---

(1)  Ú. v. ES L 253, 21.9.2002, s. 9.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 207, 28.7.2006, s. 30.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 269, 28.9.2006, s. 13.

3

---

PRÍLOHA

Dánsko

| | Dorthe ANDERSEN
  Chefkonsulent, DA |
| --- | --- |

Dorthe ANDERSEN

Chefkonsulent, DA

| | Henrik FALLESEN
  Leder af DI’s Bruxelles kontor |
| --- | --- |

Henrik FALLESEN

Leder af DI’s Bruxelles kontor

| | Benedicte FEDERSPIEL
  Chefkonsulent, Forbrugerrådet |
| --- | --- |

Benedicte FEDERSPIEL

Chefkonsulent, Forbrugerrådet

| | Peder Munch HANSEN
  International konsulent, LO |
| --- | --- |

Peder Munch HANSEN

International konsulent, LO

| | Randi IVERSEN
  Forkvinde, Kvinderådet |
| --- | --- |

Randi IVERSEN

Forkvinde, Kvinderådet

| | Søren KARGAARD
  International konsulent, FTF |
| --- | --- |

Søren KARGAARD

International konsulent, FTF

| | Marie-Louise KNUPPERT
  LO sekretær |
| --- | --- |

Marie-Louise KNUPPERT

LO sekretær

| | Poul LÜNEBORG
  Konsulent, DSI |
| --- | --- |

Poul LÜNEBORG

Konsulent, DSI

| | Leif Erland NIELSEN
  Seniorkonsulent, Landbrugsrådet |
| --- | --- |

Leif Erland NIELSEN

Seniorkonsulent, Landbrugsrådet

---

Komisia

| 21.10.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 291/35 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 291/35

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 20. októbra 2006

o uverejnení odkazu na normu EN 848-3:1999 „Bezpečnosť drevárskych strojov - Jednostranné profilovacie frézovačky – Časť 3: Číslicovo riadené (NC) vŕtačky a horné frézovačky“ v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 98/37/ES, s obmedzením

[oznámené pod číslom K(2006) 4901]

(Text s významom pre EHP)

(2006/704/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 98/37/ES z 22. júna 1998 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa strojových zariadení (1), a najmä na jej článok 6 ods. 1,

so zreteľom na stanovisko stáleho výboru zriadeného podľa článku 5 smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/34/ES z 22. júna 1998 o postupe pri poskytovaní informácií v oblasti technických noriem a predpisov a pravidiel o službách informačnej spoločnosti (2),

Keďže:

| (1) | Ak sa vnútroštátna norma transponujúca harmonizovanú normu, na ktorú odkaz bol uverejnený v Úradnom vestníku Európskej únie, vzťahuje na jednu alebo viac základných zdravotných a bezpečnostných požiadaviek stanovených v prílohe I k smernici 98/37/ES, predpokladá sa, že stroj zhotovený v súlade s touto normou spĺňa príslušné základné požiadavky. |
| --- | --- |

(1)

Ak sa vnútroštátna norma transponujúca harmonizovanú normu, na ktorú odkaz bol uverejnený v Úradnom vestníku Európskej únie, vzťahuje na jednu alebo viac základných zdravotných a bezpečnostných požiadaviek stanovených v prílohe I k smernici 98/37/ES, predpokladá sa, že stroj zhotovený v súlade s touto normou spĺňa príslušné základné požiadavky.

| (2) | Odkaz na normu EN 848-3:1999 týkajúcu sa bezpečnosti drevárskych strojov, prijatú 1. júla 1999 Európskym výborom pre normalizáciu (CEN), bol uverejnený v Úradnom vestníku Európskej únie
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Odkaz na normu EN 848-3:1999 týkajúcu sa bezpečnosti drevárskych strojov, prijatú 1. júla 1999 Európskym výborom pre normalizáciu (CEN), bol uverejnený v Úradnom vestníku Európskej únie
   (3).

| (3) | Po tom ako Švédsko podalo formálnu námietku, sa Komisia na základe rozhodnutia 2002/1002/ES (4) rozhodla, že z Úradného vestníka Európskej únie nestiahne odkaz na normu EN 848-3:1999. Preto norma EN 848-3:1999 naďalej poskytovala predpoklad zhody so základnými bezpečnostnými požiadavkami stanovenými v smernici 98/37/ES. |
| --- | --- |

(3)

Po tom ako Švédsko podalo formálnu námietku, sa Komisia na základe rozhodnutia 2002/1002/ES (4) rozhodla, že z Úradného vestníka Európskej únie nestiahne odkaz na normu EN 848-3:1999. Preto norma EN 848-3:1999 naďalej poskytovala predpoklad zhody so základnými bezpečnostnými požiadavkami stanovenými v smernici 98/37/ES.

| (4) | V súvislosti s formálnou námietkou, ktorú podalo Švédsko, Komisia poverila Európsku organizáciu pre normalizáciu (CEN) zmenením a doplnením normy EN 848-3:1999 do 1. januára 2005 s cieľom venovať väčšiu pozornosť riziku odletovania častí a inštalácii ochranných častí, ktorými sa zabezpečí zvýšená ochrana. |
| --- | --- |

(4)

V súvislosti s formálnou námietkou, ktorú podalo Švédsko, Komisia poverila Európsku organizáciu pre normalizáciu (CEN) zmenením a doplnením normy EN 848-3:1999 do 1. januára 2005 s cieľom venovať väčšiu pozornosť riziku odletovania častí a inštalácii ochranných častí, ktorými sa zabezpečí zvýšená ochrana.

| (5) | Podľa článku 6 ods. 1 smernice 98/37/ES podalo Nemecko 28. júla 2005 formálnu námietku proti norme EN 848-3:1999. |
| --- | --- |

(5)

Podľa článku 6 ods. 1 smernice 98/37/ES podalo Nemecko 28. júla 2005 formálnu námietku proti norme EN 848-3:1999.

| (6) | Po preskúmaní normy EN 848-3:1999 Komisia zistila, že nespĺňa základné zdravotné a bezpečnostné požiadavky uvedené v 1.1.2 písm. a) (Princípy integrovanej bezpečnosti), 1.3.2 (Riziko zničenia počas prevádzky), 1.3.3 (Ohrozenie, spôsobené padajúcimi alebo odletujúcimi predmetmi) a 1.4.1 (Všeobecné požiadavky na ochranné kryty a ochranné zariadenia) prílohy k smernici 98/37/ES. Špecifikácie normy EN 848-3:1999 stanovené v ustanovení 5.2.7.1.2 písm. b), odseky 1 až 6, ktoré sa týkajú vlastností a výberu materiálov pre ochranné závesy, najmä deliace závesy, nezabraňujú dostatočne predvídateľnému odletovaniu časti nástrojov. |
| --- | --- |

(6)

Po preskúmaní normy EN 848-3:1999 Komisia zistila, že nespĺňa základné zdravotné a bezpečnostné požiadavky uvedené v 1.1.2 písm. a) (Princípy integrovanej bezpečnosti), 1.3.2 (Riziko zničenia počas prevádzky), 1.3.3 (Ohrozenie, spôsobené padajúcimi alebo odletujúcimi predmetmi) a 1.4.1 (Všeobecné požiadavky na ochranné kryty a ochranné zariadenia) prílohy k smernici 98/37/ES. Špecifikácie normy EN 848-3:1999 stanovené v ustanovení 5.2.7.1.2 písm. b), odseky 1 až 6, ktoré sa týkajú vlastností a výberu materiálov pre ochranné závesy, najmä deliace závesy, nezabraňujú dostatočne predvídateľnému odletovaniu časti nástrojov.

| (7) | CEN ešte nezmenil ani nedoplnil normu EN 848-3:1999, ako sa to vyžaduje v normalizačnom mandáte č. 311 udelenom v zmysle smernice 98/37/ES. |
| --- | --- |

(7)

CEN ešte nezmenil ani nedoplnil normu EN 848-3:1999, ako sa to vyžaduje v normalizačnom mandáte č. 311 udelenom v zmysle smernice 98/37/ES.

| (8) | Kým sa nezmení a nedoplní norma EN 848-3:1999, v záujme bezpečnosti a právnej istoty, by sa preto k odkazu na normu uverejnenú v Úradnom vestníku Európskej únie malo priložiť primerané upozornenie. Členské štáty by do svojich vnútroštátnych noriem, ktorými sa táto harmonizovaná norma transponuje, mali doplniť rovnaké upozornenie. |
| --- | --- |

(8)

Kým sa nezmení a nedoplní norma EN 848-3:1999, v záujme bezpečnosti a právnej istoty, by sa preto k odkazu na normu uverejnenú v Úradnom vestníku Európskej únie malo priložiť primerané upozornenie. Členské štáty by do svojich vnútroštátnych noriem, ktorými sa táto harmonizovaná norma transponuje, mali doplniť rovnaké upozornenie.

| (9) | Odkaz na normu EN 848-3:1999 by sa mal zodpovedajúcim spôsobom nahradiť, |
| --- | --- |

(9)

Odkaz na normu EN 848-3:1999 by sa mal zodpovedajúcim spôsobom nahradiť,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Uverejnenie odkazu na normu EN 848-3:1999 „Bezpečnosť drevárskych strojov – Jednostranné profilovacie frézovačky – Časť 3: Číslicovo riadené (NC) vŕtačky a horné frézovačky“ v Úradnom vestníku Európskej únie sa nahrádza textom uvedením v prílohe.

Článok 2

Ak podľa článku 5 ods. 2 smernice 98/37/ES členské štáty uverejnia odkaz na vnútroštátnu normu, ktorou sa transponuje harmonizovaná norma EN 848-3:1999, doplnia jeho uverejnenie rovnakým upozornením, ako je uvedené v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

Článok 3

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

V Bruseli 20. októbra 2006

Za Komisiu

Günter VERHEUGEN

podpredseda

---

(1)  Ú. v. ES L 207, 23.7.1998, s. 1. Smernica zmenená a doplnená smernicou 98/79/ES (Ú. v. ES L 331, 7.12.1998, s. 1).

1

(2)  Ú. v. ES L 204, 21.7.1998, s. 37. Smernica naposledy zmenená a doplnená Aktom o pristúpení z roku 2003.

2

(3)  Ú. v. ES C 110, 15.4.2000, s. 38.

3

(4)  Ú. v. ES L 349, 24.12.2002, s. 103.

4

---

PRÍLOHA

„(Uverejnenie názvov a odkazov na harmonizované normy podľa smernice)

| ESO (1) | Odkaz na harmonizovanú normu a jej názov
  (a referenčný dokument) | Prvé uverejnenie v Ú. v. | Odkaz na starú normu | Dátum ukončenia predpokladu zhody so starou normou
  Poznámka 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 848-3:1999
  ‚Bezpečnosť drevárskych strojov - Jednostranné profilovacie frézovačky – Časť 3: Číslicovo riadené (NC) vŕtačky a horné frézovačky’ | 15.4.2000 | — | |
| Upozornenie: Pokiaľ ide o vlastnosti materiálov a ich výber pre ochranné kryty, najmä deliace závesy, toto uverejnenie sa netýka ustanovení 5.2.7.1.2 písm. b), odseky 1 až 6 uvedenej normy, uplatňovanie ktorej neposkytuje predpoklad zhody so základnými zdravotnými a bezpečnostnými požiadavkami uvedenými v 1.3.2 a 1.4.1 prílohy I k smernici 98/37/ES v súlade so základnou zdravotnou a bezpečnostnou požiadavkou v 1.1.2 písm. a) uvedenej prílohy. |

ESO (1)

Odkaz na harmonizovanú normu a jej názov

(a referenčný dokument)

Prvé uverejnenie v Ú. v.

Odkaz na starú normu

Dátum ukončenia predpokladu zhody so starou normou

Poznámka 1

CEN

EN 848-3:1999

‚Bezpečnosť drevárskych strojov - Jednostranné profilovacie frézovačky – Časť 3: Číslicovo riadené (NC) vŕtačky a horné frézovačky’

15.4.2000

—

Upozornenie: Pokiaľ ide o vlastnosti materiálov a ich výber pre ochranné kryty, najmä deliace závesy, toto uverejnenie sa netýka ustanovení 5.2.7.1.2 písm. b), odseky 1 až 6 uvedenej normy, uplatňovanie ktorej neposkytuje predpoklad zhody so základnými zdravotnými a bezpečnostnými požiadavkami uvedenými v 1.3.2 a 1.4.1 prílohy I k smernici 98/37/ES v súlade so základnou zdravotnou a bezpečnostnou požiadavkou v 1.1.2 písm. a) uvedenej prílohy.

| Poznámka 1 | Dátum ukončenia predpokladu zhody bude vo všeobecnosti dátumom stiahnutia starej normy stanoveným Európskou organizáciou pre normalizáciu, ale používatelia týchto noriem sa však upozorňujú na to, že v niektorých výnimočných prípadoch tomu môže byť inak. |
| --- | --- |
| Poznámka 2.1 | Nová (alebo zmenená a doplnená) norma má ten istý rozsah ako stará norma. V stanovenom dátume prestáva stará norma poskytovať predpoklad zhody so základnými požiadavkami smernice. |
| Poznámka 3 | V prípade zmien a doplnení je referenčnou normou norma EN CCCCC:YYYY, jej predchádzajúce zmeny a doplnenia, ak nejaké existujú, a nová uvedená zmena a doplnenie. Stará norma (stĺpec 3) preto pozostáva z normy EN CCCCC:YYYY a z jej predchádzajúcich zmien a doplnení, ak nejaké existujú, ale bez novej uvedenej zmeny a doplnenia. V stanovenom dátume prestáva stará norma poskytovať predpoklad zhody so základnými požiadavkami smernice. |
| Poznámka 4 | Predpoklad zhody pre výrobok sa dosiahne dodržiavaním požiadaviek časti 1 a príslušnej časti 2, keď táto časť 2 je takisto na zozname uverejnenom v Ú. v. v zmysle smernice 98/37/ES. |

Poznámka 1

Dátum ukončenia predpokladu zhody bude vo všeobecnosti dátumom stiahnutia starej normy stanoveným Európskou organizáciou pre normalizáciu, ale používatelia týchto noriem sa však upozorňujú na to, že v niektorých výnimočných prípadoch tomu môže byť inak.

Poznámka 2.1

Nová (alebo zmenená a doplnená) norma má ten istý rozsah ako stará norma. V stanovenom dátume prestáva stará norma poskytovať predpoklad zhody so základnými požiadavkami smernice.

Poznámka 3

V prípade zmien a doplnení je referenčnou normou norma EN CCCCC:YYYY, jej predchádzajúce zmeny a doplnenia, ak nejaké existujú, a nová uvedená zmena a doplnenie. Stará norma (stĺpec 3) preto pozostáva z normy EN CCCCC:YYYY a z jej predchádzajúcich zmien a doplnení, ak nejaké existujú, ale bez novej uvedenej zmeny a doplnenia. V stanovenom dátume prestáva stará norma poskytovať predpoklad zhody so základnými požiadavkami smernice.

Poznámka 4

Predpoklad zhody pre výrobok sa dosiahne dodržiavaním požiadaviek časti 1 a príslušnej časti 2, keď táto časť 2 je takisto na zozname uverejnenom v Ú. v. v zmysle smernice 98/37/ES.

Poznámka:

| — | Všetky informácie týkajúce sa dostupnosti noriem je možné získať buď od európskych organizácií pre normalizáciu, alebo od národných orgánov pre normalizáciu, ktorých zoznam je uvedený v prílohe k smernici Európskeho parlamentu a Rady 98/34/ES (2) ktorá bola zmenená a doplnená smernicou 98/48/ES (3). |
| --- | --- |

—

Všetky informácie týkajúce sa dostupnosti noriem je možné získať buď od európskych organizácií pre normalizáciu, alebo od národných orgánov pre normalizáciu, ktorých zoznam je uvedený v prílohe k smernici Európskeho parlamentu a Rady 98/34/ES (2) ktorá bola zmenená a doplnená smernicou 98/48/ES (3).

| — | Uverejnenie odkazov v Úradnom vestníku Európskej únie neznamená, že normy sú k dispozícii vo všetkých jazykoch Spoločenstva. |
| --- | --- |

—

Uverejnenie odkazov v Úradnom vestníku Európskej únie neznamená, že normy sú k dispozícii vo všetkých jazykoch Spoločenstva.

| — | Tento zoznam nahrádza všetky predchádzajúce zoznamy uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie. Komisia zabezpečuje aktualizáciu tohto zoznamu. |
| --- | --- |

—

Tento zoznam nahrádza všetky predchádzajúce zoznamy uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie. Komisia zabezpečuje aktualizáciu tohto zoznamu.

Viac informácii o harmonizovaných normách nájdete na internetovej stránke http://europa.eu.int/comm/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO: Európska normalizačná organizácia

1

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brusel, tel. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brusel, tel. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be)

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brusel, tel. (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brusel, tel. (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel. (33) 492 94 42 00 ; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel. (33) 492 94 42 00 ; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org)

(2)  Ú. v. ES L 204, 21.7.1998, s. 37.

2

(3)  Ú. v. ES L 217, 5.8.1998, s. 18.“

3

---

| 21.10.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 291/38 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 291/38

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 20. októbra 2006,

ktorým sa schvaľuje plán preventívneho očkovania proti vtáčej chrípke podtypu H5 v určitých chovoch v Severnom Porýní-Vestfálsku predložený Nemeckom podľa smernice Rady 2005/94/ES

[oznámené pod číslom K(2006) 4906]

(Len znenie v nemeckom jazyku je autentické)

(2006/705/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na smernicu Rady 2005/94/ES z 20. decembra 2005 o opatreniach Spoločenstva na kontrolu vtáčej chrípky a o zrušení smernice 92/40/EHS (1), a najmä na jej článok 57 ods. 2,

keďže:

| (1) | Nemecko zaznamenalo v nedávnom období veľký počet pozitívnych nálezov vírusu vysokopatogénnej vtáčej chrípky A podtypu H5N1 u voľne žijúcich vtákov. Ohniská tohto ochorenia sa vyskytli aj v chove hydiny a v zoologickej záhrade. |
| --- | --- |

(1)

Nemecko zaznamenalo v nedávnom období veľký počet pozitívnych nálezov vírusu vysokopatogénnej vtáčej chrípky A podtypu H5N1 u voľne žijúcich vtákov. Ohniská tohto ochorenia sa vyskytli aj v chove hydiny a v zoologickej záhrade.

| (2) | Očkovanie proti vtáčej chrípke podtypov H5 a H7 môže byť cenným nástrojom prevencie a kontroly ochorenia. Doteraz sa však nevykonalo v chovoch hydiny v Nemecku. |
| --- | --- |

(2)

Očkovanie proti vtáčej chrípke podtypov H5 a H7 môže byť cenným nástrojom prevencie a kontroly ochorenia. Doteraz sa však nevykonalo v chovoch hydiny v Nemecku.

| (3) | Nemecko má v úmysle zhromaždiť ďalšie údaje o vykonávaní očkovania prostredníctvom rozsiahlej odbornej štúdie. |
| --- | --- |

(3)

Nemecko má v úmysle zhromaždiť ďalšie údaje o vykonávaní očkovania prostredníctvom rozsiahlej odbornej štúdie.

| (4) | Nemecko predložilo 24. augusta 2006 na schválenie plán preventívneho očkovania, ktorý sa má vykonať v troch komerčných chovoch v Severnom Porýní-Vestfálsku v rámci štúdie zameranej na posúdenie ochrannej účinnosti očkovacej látky proti vtáčej chrípke podtypu H5 prostredníctvom očkovania hydiny chovanej v bežných chovných podmienok. |
| --- | --- |

(4)

Nemecko predložilo 24. augusta 2006 na schválenie plán preventívneho očkovania, ktorý sa má vykonať v troch komerčných chovoch v Severnom Porýní-Vestfálsku v rámci štúdie zameranej na posúdenie ochrannej účinnosti očkovacej látky proti vtáčej chrípke podtypu H5 prostredníctvom očkovania hydiny chovanej v bežných chovných podmienok.

| (5) | Predložený plán preventívneho očkovania obsahuje informácie vyžadované podľa článku 56 ods. 2 smernice 2005/94/ES a je v súlade so stratégiou rozlišovania nakazených zvierat od zaočkovaných (Differentiating Infected from Vaccinated Animal – DIVA). Na základe posúdenia plánu a vzhľadom na diskusie s Nemeckom sa zdá, že je vhodné plán schváliť. |
| --- | --- |

(5)

Predložený plán preventívneho očkovania obsahuje informácie vyžadované podľa článku 56 ods. 2 smernice 2005/94/ES a je v súlade so stratégiou rozlišovania nakazených zvierat od zaočkovaných (Differentiating Infected from Vaccinated Animal – DIVA). Na základe posúdenia plánu a vzhľadom na diskusie s Nemeckom sa zdá, že je vhodné plán schváliť.

| (6) | Opatrenia ustanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat, |
| --- | --- |

(6)

Opatrenia ustanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Plán preventívneho očkovania

1.   Plán preventívneho očkovania proti vysokopatogénnej vtáčej chrípke podtypu H5 predložený Nemeckom 24. augusta 2006, ktorý sa má vykonávať do 30. septembra 2008, sa schvaľuje.

Preventívne očkovanie sa vykoná prostredníctvom inaktivovanej očkovacej látky obsahujúcej vírus vtáčej chrípky podtypu H5N2 v troch vybraných chovoch v Severnom Porýní-Vestfálsku v súlade s uvedeným plánom.

2.   V chovoch hydiny uvedených v odseku 1 sa vykonáva úradný dozor a náležité opatrenia biologickej bezpečnosti, ako je stanovené v pláne preventívneho očkovania.

3.   Plán preventívneho očkovania sa realizuje účinným spôsobom.

4.   Komisia uverejní plán preventívneho očkovania.

Článok 2

Opatrenia na obmedzenie presunu

1.   Príslušný orgán zabezpečí, aby:

| a) | hydina, vajcia, kadávery hydiny a čerstvé hydinové mäso z hydiny chovanej v chovoch uvedených v článku 1 ods. 1 (ďalej len „hydina a iné výrobky“) sa nepremiestňovali z uvedených chovov; |
| --- | --- |

a)

hydina, vajcia, kadávery hydiny a čerstvé hydinové mäso z hydiny chovanej v chovoch uvedených v článku 1 ods. 1 (ďalej len „hydina a iné výrobky“) sa nepremiestňovali z uvedených chovov;

| b) | hydina a iné vtáky chované v zajatí sa neprijímali do chovov uvedených v článku 1 ods. 1 počas realizácie plánu preventívneho očkovania. |
| --- | --- |

b)

hydina a iné vtáky chované v zajatí sa neprijímali do chovov uvedených v článku 1 ods. 1 počas realizácie plánu preventívneho očkovania.

2.   Odchylne od odseku 1 písm. a) a v súlade s plánom preventívneho očkovania príslušný orgán môže povoliť premiestňovanie hydiny a iných výrobkov na tieto účely:

| a) | presun do národného referenčného laboratória pre vtáčiu chrípku v Nemecku; |
| --- | --- |

a)

presun do národného referenčného laboratória pre vtáčiu chrípku v Nemecku;

| b) | preprava na okamžitú likvidáciu v Nemecku po odobratí príslušných vzoriek, ktoré sa majú odoslať do uvedeného laboratória. |
| --- | --- |

b)

preprava na okamžitú likvidáciu v Nemecku po odobratí príslušných vzoriek, ktoré sa majú odoslať do uvedeného laboratória.

Článok 3

Čistenie a dezinfekcia chovov a dopravných prostriedkov

1.   Príslušný orgán zabezpečí, aby chovy hydiny uvedené v článku 1 ods. 1 boli po odstránení všetkej hydiny z chovov vyčistené a vydezinfikované v súlade s pokynmi príslušného orgánu.

2.   Príslušný orgán zabezpečí, aby všetky dopravné prostriedky používané na premiestňovanie hydiny a iných výrobkov boli vyčistené a vydezinfikované po každej preprave dezinfekčnými prostriedkami a pomocou metód použitia, ktoré schválil príslušný orgán.

Článok 4

Správy

Nemecko predloží Komisii správu o realizácii plánu preventívneho očkovania do jedného mesiaca odo dňa začatia uplatňovania tohto rozhodnutia.

Od 3. októbra 2006 Nemecko štvrťročne predkladá správy Stálemu výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat.

Článok 5

Adresát

Toto rozhodnutie je určené Spolkovej republike Nemecko.

V Bruseli 20. októbra 2006

Za Komisiu

Markos KYPRIANOU

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ L 10, 14.1.2006, s. 16.

1

---

| 21.10.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 291/40 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 291/40

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 20. októbra 2006,

ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 92/452/EHS, pokiaľ ide o určité pracoviská na odber a produkciu embryí v Spojených štátoch amerických

[oznámené pod číslom K(2006) 4907]

(Text s významom pre EHP)

(2006/706/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na smernicu Rady 89/556/EHS z 25. septembra 1989 o veterinárnych podmienkach, ktorými sa riadi obchod s embryami domáceho hovädzieho dobytka v rámci Spoločenstva a dovozy týchto embryí z tretích krajín (1), a najmä na jej článok 8 ods. 1,

keďže:

| (1) | V rozhodnutí Komisie 92/452/EHS z 30. júla 1992 ustanovujúcom zoznamy pracovísk na odber a produkciu embryí v tretích krajinách s povolením na vývoz embryí hovädzieho dobytka do Spoločenstva (2) sa ustanovuje, že členské štáty môžu dovážať embryá z tretích krajín len v prípade, ak boli tieto embryá odobraté, spracované a skladované v pracoviskách na odber embryí vymenovaných v uvedenom rozhodnutí. |
| --- | --- |

(1)

V rozhodnutí Komisie 92/452/EHS z 30. júla 1992 ustanovujúcom zoznamy pracovísk na odber a produkciu embryí v tretích krajinách s povolením na vývoz embryí hovädzieho dobytka do Spoločenstva (2) sa ustanovuje, že členské štáty môžu dovážať embryá z tretích krajín len v prípade, ak boli tieto embryá odobraté, spracované a skladované v pracoviskách na odber embryí vymenovaných v uvedenom rozhodnutí.

| (2) | Spojené štáty americké požiadali, aby sa v uvedených zoznamoch vykonali zmeny v zápisoch, ktoré sa týkajú uvedenej krajiny, v súvislosti s určitými pracoviskami na odber a produkciu embryí. |
| --- | --- |

(2)

Spojené štáty americké požiadali, aby sa v uvedených zoznamoch vykonali zmeny v zápisoch, ktoré sa týkajú uvedenej krajiny, v súvislosti s určitými pracoviskami na odber a produkciu embryí.

| (3) | Spojené štáty americké poskytli záruky dodržiavania príslušných pravidiel stanovených v smernici 89/556/EHS a dotknuté pracoviská na odber embryí boli úradne schválené veterinárnymi úradmi uvedenej krajiny na účely vývozu do Spoločenstva. |
| --- | --- |

(3)

Spojené štáty americké poskytli záruky dodržiavania príslušných pravidiel stanovených v smernici 89/556/EHS a dotknuté pracoviská na odber embryí boli úradne schválené veterinárnymi úradmi uvedenej krajiny na účely vývozu do Spoločenstva.

| (4) | Rozhodnutie 92/452/EHS by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutie 92/452/EHS by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

| (5) | Opatrenia ustanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat, |
| --- | --- |

(5)

Opatrenia ustanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Príloha k rozhodnutiu 92/452/EHS sa mení a dopĺňa v súlade s prílohou k tomuto rozhodnutiu.

Článok 2

Toto rozhodnutie sa uplatňuje od tretieho dňa po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 3

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

V Bruseli 20. októbra 2006

Za Komisiu

Markos KYPRIANOU

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 302, 19.10.1989, s. 1. Smernica naposledy zmenená a doplnená rozhodnutím Komisie 2006/60/ES (Ú. v. EÚ L 31, 3.2.2006, s. 24).

1

(2)  Ú. v. ES L 250, 29.8.1992, s. 40. Rozhodnutie naposledy zmenené a doplnené rozhodnutím 2006/614/ES (Ú. v. EÚ L 252, 15.9.2006, s. 25).

2

---

PRÍLOHA

Príloha k rozhodnutiu 92/452/EHS sa mení a dopĺňa takto:

| a) | dopĺňajú sa tieto riadky týkajúce sa Spojených štátov amerických:










  „US | | 06TX126
  E1482 | | Smith Genetics |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1316 PR 2231 |
| Giddings, TX 78942 |

a)

dopĺňajú sa tieto riadky týkajúce sa Spojených štátov amerických:

„US

06TX126

E1482

Smith Genetics

1316 PR 2231

Giddings, TX 78942

Dr. Gary Moore

US

06VA127

E1592

| Patrick Comyn |
| --- |
| 110 South Main St |
| Madison, VA 22727 |

Patrick Comyn

110 South Main St

Madison, VA 22727

Dr. Patrick Comyn“

| b) | riadok týkajúci sa pracoviska na odber embryí č. 04WI109 v Spojených štátoch amerických sa nahrádza takto:










  „US | | 04WI109
  E1257 | | Cashton Veterinary Clinic |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| S 448 Nilsestuen Road |
| Cashton, WI 54619 |

b)

riadok týkajúci sa pracoviska na odber embryí č. 04WI109 v Spojených štátoch amerických sa nahrádza takto:

„US

04WI109

E1257

Cashton Veterinary Clinic

S 448 Nilsestuen Road

Cashton, WI 54619

Dr. Brent Beck“

---

| 21.10.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 291/42 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 291/42

---

ROZHODNUTIE č. 06/ES/2006 SPOLOČNÉHO VÝBORU ZRIADENÉHO NA ZÁKLADE DOHODY O VZÁJOMNOM UZNÁVANÍ MEDZI EURÓPSKYM SPOLOČENSTVOM A JAPONSKOM

z 12. júna 2006

týkajúce sa zaradenia orgánu na posudzovanie zhody do sektorovej prílohy o koncových telekomunikačných zariadeniach a rádiových zariadeniach

(2006/707/ES)

SPOLOČNÝ VÝBOR,

so zreteľom na Dohodu o vzájomnom uznávaní medzi Japonskom a Európskym spoločenstvom, a najmä na jej článok 8 ods. 3 písm. a) a článok 9 ods. 1 písm. b),

keďže Spoločný výbor má prijať rozhodnutie o zaradení orgánu alebo orgánov na posudzovanie zhody do sektorovej prílohy,

ROZHODOL TAKTO:

| 1. | Ďalej uvedený orgán na posudzovanie zhody je zaradený do sektorovej prílohy o koncových telekomunikačných zariadeniach a rádiových zariadeniach dohody pre ďalej uvedené výrobky a postupy posudzovania zhody.

  Názov, akronym a kontaktné údaje orgánu na posudzovanie zhody: | Názov: Phoenix Testlab GmbH |
| --- | --- | --- |

1.

Ďalej uvedený orgán na posudzovanie zhody je zaradený do sektorovej prílohy o koncových telekomunikačných zariadeniach a rádiových zariadeniach dohody pre ďalej uvedené výrobky a postupy posudzovania zhody.

Názov, akronym a kontaktné údaje orgánu na posudzovanie zhody:

Názov: Phoenix Testlab GmbH

| | Telefón: +49 5235 9500 24 |
| --- | --- |

Telefón: +49 5235 9500 24

| | Fax: +49 5235 9500 28 |
| --- | --- |

Fax: +49 5235 9500 28

| | E-mail: bentje.holger@phoenix-testlab.de |
| --- | --- |

E-mail: bentje.holger@phoenix-testlab.de

| | Adresa: Königswinkel 10, 32825 Blomberg, Germany |
| --- | --- |

Adresa: Königswinkel 10, 32825 Blomberg, Germany

| | Internetová stránka: http://www.phoenix-testlab.de |
| --- | --- |

Internetová stránka: http://www.phoenix-testlab.de

| | Kontaktná osoba orgánu na posudzovanie zhody: Holger Bentje |
| --- | --- |

Kontaktná osoba orgánu na posudzovanie zhody: Holger Bentje

Rozsah zaradenia, pokiaľ ide o výrobky a postupy posudzovania zhody:

V prípade zákona o rádiových zariadeniach:

Špecifikované rádiové zariadenia uvedené v článku 38–2 odseku 1 bodoch 1, 2 a 3 zákona o rádiových zariadeniach

| 2. | Toto rozhodnutie, vypracované dvojmo, podpíšu spolupredsedovia. Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom posledného podpisu. |
| --- | --- |

2.

Toto rozhodnutie, vypracované dvojmo, podpíšu spolupredsedovia. Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom posledného podpisu.

Podpísané v Tokiu 12. júna 2006

V mene Japonska

Komiko ICHIKAWA

Podpísané v Bruseli 31. mája 2006

V mene Európskeho spoločenstva

Andra KOKE

---

Akty prijaté v súlade s hlavou V Zmluvy o založení Európskej únie

| 21.10.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 291/43 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 291/43

---

JEDNOTNÁ AKCIA RADY 2006/708/SZBP

zo 17. októbra 2006,

ktorou sa mení a dopĺňa a predlžuje jednotná akcia 2005/190/SZBP o integrovanej misii Európskej únie pre oblasť právneho štátu v Iraku EUJUST LEX

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 14,

keďže:

| (1) | V nadväznosti na preskúmanie misie EUJUST LEX generálnym tajomníkom/vysokým splnomocnencom Rada 12. júna 2006 súhlasila s jej predĺžením o ďalších 18 mesiacov po uplynutí jej existujúceho mandátu do 31. decembra 2007. |
| --- | --- |

(1)

V nadväznosti na preskúmanie misie EUJUST LEX generálnym tajomníkom/vysokým splnomocnencom Rada 12. júna 2006 súhlasila s jej predĺžením o ďalších 18 mesiacov po uplynutí jej existujúceho mandátu do 31. decembra 2007.

| (2) | V ten istý deň Rada prijala jednotnú akciu 2006/413/SZBP, ktorou sa mení a dopĺňa a predlžuje jednotná akcia 2005/190/SZBP o integrovanej misii Európskej únie pre oblasť právneho štátu v Iraku EUJUST LEX (1). Tá pokrýva prvú etapu tohto predĺženia do 31. októbra 2006. |
| --- | --- |

(2)

V ten istý deň Rada prijala jednotnú akciu 2006/413/SZBP, ktorou sa mení a dopĺňa a predlžuje jednotná akcia 2005/190/SZBP o integrovanej misii Európskej únie pre oblasť právneho štátu v Iraku EUJUST LEX (1). Tá pokrýva prvú etapu tohto predĺženia do 31. októbra 2006.

| (3) | Táto jednotná akcia by mala poskytnúť základ druhej etape tohto predĺženia do 31. decembra 2007. |
| --- | --- |

(3)

Táto jednotná akcia by mala poskytnúť základ druhej etape tohto predĺženia do 31. decembra 2007.

| (4) | Jednotná akcia 2005/190/SZBP (2) by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť, |
| --- | --- |

(4)

Jednotná akcia 2005/190/SZBP (2) by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť,

PRIJALA TÚTO JEDNOTNÚ AKCIU:

Článok 1

Jednotná akcia 2005/190/SZBP sa týmto mení a dopĺňa takto:

| 1. | Článok 11 ods. 3 sa nahrádza takto:
  „3.   Vzhľadom na konkrétnu bezpečnostnú situáciu v Iraku sa služby v Bagdade poskytujú v rámci dohôd, ktoré Spojené kráľovstvo uzavrelo so spoločnosťami, ktoré tieto služby poskytujú a fakturujú. Rozpočet misie EUJUST LEX tieto výdavky pokrýva do výšky maximálne 2,4 milióna EUR. Po porade s vedúcim misie Spojené kráľovstvo predkladá Rade správy obsahujúce primerané informácie o týchto výdavkoch.“ |
| --- | --- |

1.

Článok 11 ods. 3 sa nahrádza takto:

„3.   Vzhľadom na konkrétnu bezpečnostnú situáciu v Iraku sa služby v Bagdade poskytujú v rámci dohôd, ktoré Spojené kráľovstvo uzavrelo so spoločnosťami, ktoré tieto služby poskytujú a fakturujú. Rozpočet misie EUJUST LEX tieto výdavky pokrýva do výšky maximálne 2,4 milióna EUR. Po porade s vedúcim misie Spojené kráľovstvo predkladá Rade správy obsahujúce primerané informácie o týchto výdavkoch.“

| 2. | Druhý pododsek článku 14 sa nahrádza takto:
  „Jej účinnosť sa skončí 31. decembra 2007.“ |
| --- | --- |

2.

Druhý pododsek článku 14 sa nahrádza takto:

„Jej účinnosť sa skončí 31. decembra 2007.“

Článok 2

Finančná referenčná suma určená na úhradu ďalších výdavkov spojených s misiou za obdobie od 1. novembra 2006 do 31. decembra 2007 je 11,2 milióna EUR.

Článok 3

Táto jednotná akcia nadobúda účinnosť dňom jej prijatia.

Článok 4

Táto jednotná akcia sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Luxemburgu 17. októbra 2006

Za Radu

predseda

E. TUOMIOJA

---

(1)  Ú. v. EÚ L 163, 15.6.2006, s. 17.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 62, 9.3.2005, s. 37.

2

---