# Uradni list L 365/2006

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 365 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4921. december 2006 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 365

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4921. december 2006

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 1909/2006 z dne 18. decembra 2006 o spremembi Priloge k Uredbi (ES) št. 2042/2000 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve pri uvozu sistemov televizijskih kamer po poreklu iz Japonske | 1 |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 1910/2006 z dne 19. decembra 2006 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz sistemov televizijskih kamer s poreklom z Japonske po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 | 7 |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 1911/2006 z dne 19. decembra 2006 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz raztopin sečnine in amonijevega nitrata s poreklom iz Alžirije, Belorusije, Rusije in Ukrajine po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 384/96 | 26 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1912/2006 z dne 20. decembra 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 50 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1913/2006 z dne 20. decembra 2006 o podrobnih pravilih za uporabo kmetijsko-monetarne ureditve za euro v kmetijskem sektorju in o spremembi nekaterih uredb | 52 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1914/2006 z dne 20. decembra 2006 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1405/2006 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v korist manjših egejskih otokov | 64 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1915/2006 z dne 18. decembra 2006 o nadaljevanju predhodnega nadzora Skupnosti nad uvozom nekaterih železnih in jeklenih izdelkov s poreklom iz nekaterih tretjih držav | 76 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1916/2006 z dne 18. decembra 2006 o odprtju in zagotovitvi upravljanja tarifnih kvot Skupnosti za nekatere ribe in ribiške proizvode s poreklom iz Albanije | 78 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1917/2006 z dne 19. decembra 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 1342/2003 o posebnih podrobnejših pravilih za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj za žita in riž | 82 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1918/2006 z dne 20. decembra 2006 o odprtju in zagotavljanju upravljanja tarifnih kvot za olivno olje, s poreklom iz Tunizije | 84 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

*

Uredba Sveta (ES) št. 1909/2006 z dne 18. decembra 2006 o spremembi Priloge k Uredbi (ES) št. 2042/2000 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve pri uvozu sistemov televizijskih kamer po poreklu iz Japonske

1

*

Uredba Sveta (ES) št. 1910/2006 z dne 19. decembra 2006 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz sistemov televizijskih kamer s poreklom z Japonske po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 384/96

7

*

Uredba Sveta (ES) št. 1911/2006 z dne 19. decembra 2006 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz raztopin sečnine in amonijevega nitrata s poreklom iz Alžirije, Belorusije, Rusije in Ukrajine po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 384/96

26

Uredba Komisije (ES) št. 1912/2006 z dne 20. decembra 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

50

*

Uredba Komisije (ES) št. 1913/2006 z dne 20. decembra 2006 o podrobnih pravilih za uporabo kmetijsko-monetarne ureditve za euro v kmetijskem sektorju in o spremembi nekaterih uredb

52

*

Uredba Komisije (ES) št. 1914/2006 z dne 20. decembra 2006 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1405/2006 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v korist manjših egejskih otokov

64

*

Uredba Komisije (ES) št. 1915/2006 z dne 18. decembra 2006 o nadaljevanju predhodnega nadzora Skupnosti nad uvozom nekaterih železnih in jeklenih izdelkov s poreklom iz nekaterih tretjih držav

76

*

Uredba Komisije (ES) št. 1916/2006 z dne 18. decembra 2006 o odprtju in zagotovitvi upravljanja tarifnih kvot Skupnosti za nekatere ribe in ribiške proizvode s poreklom iz Albanije

78

*

Uredba Komisije (ES) št. 1917/2006 z dne 19. decembra 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 1342/2003 o posebnih podrobnejših pravilih za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj za žita in riž

82

*

Uredba Komisije (ES) št. 1918/2006 z dne 20. decembra 2006 o odprtju in zagotavljanju upravljanja tarifnih kvot za olivno olje, s poreklom iz Tunizije

84

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Svet |
| | * | Odločba Sveta z dne 19. decembra 2006 o dodelitvi posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje Republiki Salvador po 1. januarju 2007 | 86 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

*

Odločba Sveta z dne 19. decembra 2006 o dodelitvi posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje Republiki Salvador po 1. januarju 2007

86

| | | Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji |
| --- | --- | --- |
| | * | 2006/979/SZVPSklep Političnega in varnostnega odbora EUPM/1/2006 z dne 5. decembra 2006 o podaljšanju mandata vodje misije/policijskega komisarja Policijske misije Evropske unije (EUPM) v Bosni in Hercegovini (BiH) | 87 |
| | * | 2006/980/SZVPSklep Političnega in varnostnega odbora EUPT/2/2006 z dne 12. decembra 2006 o podaljšanju mandata vodje skupine EU za načrtovanje (EUPT Kosovo) v zvezi z morebitno operacijo EU za krizno upravljanje na področju pravne države in morebitnih drugih področjih na Kosovu | 88 |

Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji

*

2006/979/SZVPSklep Političnega in varnostnega odbora EUPM/1/2006 z dne 5. decembra 2006 o podaljšanju mandata vodje misije/policijskega komisarja Policijske misije Evropske unije (EUPM) v Bosni in Hercegovini (BiH)

87

*

2006/980/SZVPSklep Političnega in varnostnega odbora EUPT/2/2006 z dne 12. decembra 2006 o podaljšanju mandata vodje skupine EU za načrtovanje (EUPT Kosovo) v zvezi z morebitno operacijo EU za krizno upravljanje na področju pravne države in morebitnih drugih področjih na Kosovu

88

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Obvestilo bralcem | s3 |

*

Obvestilo bralcem

Obvestilo bralcem

s3

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 21.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 365/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 365/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 1909/2006

z dne 18. decembra 2006

o spremembi Priloge k Uredbi (ES) št. 2042/2000 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve pri uvozu sistemov televizijskih kamer po poreklu iz Japonske

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“),

ob upoštevanju predloga, ki ga je Komisija predložila po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   PREDHODNI POSTOPKI

| (1) | Svet je z Uredbo (ES) št. 1015/94 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz sistemov televizijskih kamer („STK“) s poreklom iz Japonske. |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Uredbo (ES) št. 1015/94 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz sistemov televizijskih kamer („STK“) s poreklom iz Japonske.

| (2) | Septembra 2000 je Svet z Uredbo (ES) št. 2042/2000 (3) potrdil dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 1015/94 (kakor je bila naknadno spremenjena) v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(2)

Septembra 2000 je Svet z Uredbo (ES) št. 2042/2000 (3) potrdil dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 1015/94 (kakor je bila naknadno spremenjena) v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

| (3) | V členu 1(3)(e) Uredbe (ES) št. 2042/2000 je Svet iz obsega protidampinške dajatve izrecno izključil sisteme kamer, navedene v Prilogi k navedeni uredbi („Priloga“), ki so visokokakovostni sistemi profesionalnih kamer in se s tehničnega vidika uvrščajo v opredelitev izdelka iz člena 1(2) navedene uredbe, vendar jih ni mogoče šteti za sisteme televizijskih kamer. |
| --- | --- |

(3)

V členu 1(3)(e) Uredbe (ES) št. 2042/2000 je Svet iz obsega protidampinške dajatve izrecno izključil sisteme kamer, navedene v Prilogi k navedeni uredbi („Priloga“), ki so visokokakovostni sistemi profesionalnih kamer in se s tehničnega vidika uvrščajo v opredelitev izdelka iz člena 1(2) navedene uredbe, vendar jih ni mogoče šteti za sisteme televizijskih kamer.

| (4) | Komisija je 29. septembra 2005 (4) v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe začela pregled Uredbe (ES) št. 2042/2000, ki je uvedla obstoječe protidampinške ukrepe na uvoz STK s poreklom iz Japonske. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 29. septembra 2005 (4) v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe začela pregled Uredbe (ES) št. 2042/2000, ki je uvedla obstoječe protidampinške ukrepe na uvoz STK s poreklom iz Japonske.

| (5) | Komisija je z obvestilom z dne 18. maja 2006 začela protidampinški postopek v zvezi z uvozom nekaterih sistemov kamer s poreklom iz Japonske v skladu s členom 5 osnovne uredbe. Ker zajema opredelitev izdelka v tej preiskavi izdelke, za katere veljajo ukrepi v skladu z Uredbo (ES) št. 2042/2000, je Komisija z obvestilom z dne 18. maja 2006 v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe začela tudi pregled obstoječih ukrepov. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je z obvestilom z dne 18. maja 2006 začela protidampinški postopek v zvezi z uvozom nekaterih sistemov kamer s poreklom iz Japonske v skladu s členom 5 osnovne uredbe. Ker zajema opredelitev izdelka v tej preiskavi izdelke, za katere veljajo ukrepi v skladu z Uredbo (ES) št. 2042/2000, je Komisija z obvestilom z dne 18. maja 2006 v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe začela tudi pregled obstoječih ukrepov.

B.   PREISKAVA V ZVEZI Z NOVIMI MODELI SISTEMOV PROFESIONALNIH KAMER

1.   Postopek

| (6) | En japonski proizvajalec izvoznik, Hitachi Denshi (Europa) GmbH („Hitachi“), je obvestil Komisijo, da namerava na trg Skupnosti poslati nov model sistemov profesionalnih kamer in od Komisije zahteval, naj ta nov model sistemov profesionalnih kamer doda na seznam Priloge k Uredbi (ES) št. 2042/2000 in ga tako oprosti protidampinških dajatev. |
| --- | --- |

(6)

En japonski proizvajalec izvoznik, Hitachi Denshi (Europa) GmbH („Hitachi“), je obvestil Komisijo, da namerava na trg Skupnosti poslati nov model sistemov profesionalnih kamer in od Komisije zahteval, naj ta nov model sistemov profesionalnih kamer doda na seznam Priloge k Uredbi (ES) št. 2042/2000 in ga tako oprosti protidampinških dajatev.

| (7) | Komisija je o tem obvestila industrijo Skupnosti in začela preiskavo, omejeno na odločitev, ali obravnavani izdelek spada v področje uporabe protidampinških dajatev in ali je treba izvedbeni del Uredbe (ES) št. 2042/2000 ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je o tem obvestila industrijo Skupnosti in začela preiskavo, omejeno na odločitev, ali obravnavani izdelek spada v področje uporabe protidampinških dajatev in ali je treba izvedbeni del Uredbe (ES) št. 2042/2000 ustrezno spremeniti.

2.   Model v preiskavi

| (8) | Skupaj z ustreznimi tehničnimi podatki je bil predložen zahtevek za oprostitev naslednjega modela sistemov kamer:
  Hitachi:






  — | glava kamere V-35W. |
| --- | --- | --- |

(8)

Skupaj z ustreznimi tehničnimi podatki je bil predložen zahtevek za oprostitev naslednjega modela sistemov kamer:

Hitachi:

—

glava kamere V-35W.

Ta model je bil predstavljen kot nadgradnja glave kamere V-35, že oproščene dajatve.

3.   Ugotovitve

| (9) | Glava kamere V-35W se uvršča v opis izdelka iz člena 1(2)(a) Uredbe (ES) št. 2042/2000. Tako kot predhodni model, je tudi ta večinoma namenjen profesionalni uporabi in se na trgu ES ne prodaja z ustreznim sistemom „triax“ ali adapterji. |
| --- | --- |

(9)

Glava kamere V-35W se uvršča v opis izdelka iz člena 1(2)(a) Uredbe (ES) št. 2042/2000. Tako kot predhodni model, je tudi ta večinoma namenjen profesionalni uporabi in se na trgu ES ne prodaja z ustreznim sistemom „triax“ ali adapterji.

| (10) | Zato je bilo ugotovljeno, da se v smislu člena 1(3)(e) Uredbe (ES) št. 2042/2000 uvršča kot sistem profesionalnih kamer. Iz tega razloga ga je treba izvzeti iz področja uporabe obstoječih protidampinških ukrepov in ga dodati na seznam priloge k Uredbi (ES) št. 2042/2000. |
| --- | --- |

(10)

Zato je bilo ugotovljeno, da se v smislu člena 1(3)(e) Uredbe (ES) št. 2042/2000 uvršča kot sistem profesionalnih kamer. Iz tega razloga ga je treba izvzeti iz področja uporabe obstoječih protidampinških ukrepov in ga dodati na seznam priloge k Uredbi (ES) št. 2042/2000.

| (11) | V skladu z ustaljeno prakso institucij Skupnosti je treba nov model oprostiti protidampinške dajatve z dnem, ko službe Komisije prejmejo ustrezen zahtevek za oprostitev. Zato je treba celoten uvoz v nadaljevanju navedenega modela kamer, uvoženih 11. aprila 2006 ali po tem datumu, od navedenega datuma dalje oprostiti protidampinške dajatve:
  Hitachi:






  — | glava kamere V-35W. |
| --- | --- | --- |

(11)

V skladu z ustaljeno prakso institucij Skupnosti je treba nov model oprostiti protidampinške dajatve z dnem, ko službe Komisije prejmejo ustrezen zahtevek za oprostitev. Zato je treba celoten uvoz v nadaljevanju navedenega modela kamer, uvoženih 11. aprila 2006 ali po tem datumu, od navedenega datuma dalje oprostiti protidampinške dajatve:

Hitachi:

—

glava kamere V-35W.

4.   Informacije zainteresiranih strank in sklepne ugotovitve

| (12) | Komisija je industrijo Skupnosti in proizvajalca izvoznika STK obvestila o svojih ugotovitvah in jima dala možnost, da predložita svoja stališča. Nobena stranka ni nasprotovala ugotovitvam Komisije. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je industrijo Skupnosti in proizvajalca izvoznika STK obvestila o svojih ugotovitvah in jima dala možnost, da predložita svoja stališča. Nobena stranka ni nasprotovala ugotovitvam Komisije.

| (13) | Glede na zgoraj navedeno se predlaga, da se Priloga Uredbe (ES) št. 2042/2000 ustrezno spremeni – |
| --- | --- |

(13)

Glede na zgoraj navedeno se predlaga, da se Priloga Uredbe (ES) št. 2042/2000 ustrezno spremeni –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga k Uredbi (ES) št. 2042/2000 se nadomesti s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

1.   Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Ta uredba se uporablja za uvoz spodaj navedenega modela, ki ga je naslednji proizvajalec izvoznik proizvedel in izvozil v Skupnost:

Hitachi od 11. aprila 2006 naprej

| — | glava kamere V-35W. |
| --- | --- |

—

glava kamere V-35W.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. decembra 2006

Za Svet

Predsednik

J.-E. ENESTAM

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL L 111, 30.4.1994, str. 106. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1754/2004 (UL L 313, 12.10.2004, str. 1).

2

(3)  UL L 244, 29.9.2000, str. 38. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 213/2006 (UL L 169, 22.6.2006, str. 1).

3

(4)  UL C 239, 29.9.2005, str. 9.

4

---

PRILOGA

„PRILOGA

Seznam sistemov profesionalnih kamer, ki jih ni mogoče obravnavati kot sisteme televizijskih kamer (sistemi televizijskih kamer za oddajanje) in ki so izvzeti iz ukrepov

| Ime družbe | Glava kamere | Iskalnik | Krmilna enota kamere | Krmilna enota | Glavna enota kamere | Adapterji za kamere |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sony | | DXC-M7PK |

Ime družbe

Glava kamere

Iskalnik

Krmilna enota kamere

Krmilna enota

Glavna enota kamere

Adapterji za kamere

Sony

DXC-M7PK

| | DXC-M7P |
| --- | --- |

DXC-M7P

| | DXC-M7PH |
| --- | --- |

DXC-M7PH

| | DXC-M7PK/1 |
| --- | --- |

DXC-M7PK/1

| | DXC-M7P/1 |
| --- | --- |

DXC-M7P/1

| | DXC-M7PH/1 |
| --- | --- |

DXC-M7PH/1

| | DXC-327PK |
| --- | --- |

DXC-327PK

| | DXC-327PL |
| --- | --- |

DXC-327PL

| | DXC-327PH |
| --- | --- |

DXC-327PH

| | DXC-327APK |
| --- | --- |

DXC-327APK

| | DXC-327APL |
| --- | --- |

DXC-327APL

| | DXC-327AH |
| --- | --- |

DXC-327AH

| | DXC-537PK |
| --- | --- |

DXC-537PK

| | DXC-537PL |
| --- | --- |

DXC-537PL

| | DXC-537PH |
| --- | --- |

DXC-537PH

| | DXC-537APK |
| --- | --- |

DXC-537APK

| | DXC-537APL |
| --- | --- |

DXC-537APL

| | DXC-537APH |
| --- | --- |

DXC-537APH

| | EVW-537PK |
| --- | --- |

EVW-537PK

| | EVW-327PK |
| --- | --- |

EVW-327PK

| | DXC-637P |
| --- | --- |

DXC-637P

| | DXC-637PK |
| --- | --- |

DXC-637PK

| | DXC-637PL |
| --- | --- |

DXC-637PL

| | DXC-637PH |
| --- | --- |

DXC-637PH

| | PVW-637PK |
| --- | --- |

PVW-637PK

| | PVW-637PL |
| --- | --- |

PVW-637PL

| | DXC-D30PF |
| --- | --- |

DXC-D30PF

| | DXC-D30PK |
| --- | --- |

DXC-D30PK

| | DXC-D30PL |
| --- | --- |

DXC-D30PL

| | DXC-D30PH |
| --- | --- |

DXC-D30PH

| | DSR-130PF |
| --- | --- |

DSR-130PF

| | DSR-130PK |
| --- | --- |

DSR-130PK

| | DSR-130PL |
| --- | --- |

DSR-130PL

| | PVW-D30PF |
| --- | --- |

PVW-D30PF

| | PVW-D30PK |
| --- | --- |

PVW-D30PK

| | PVW-D30PL |
| --- | --- |

PVW-D30PL

| | DXC-327BPF |
| --- | --- |

DXC-327BPF

| | DXC-327BPK |
| --- | --- |

DXC-327BPK

| | DXC-327BPL |
| --- | --- |

DXC-327BPL

| | DXC-327BPH |
| --- | --- |

DXC-327BPH

| | DXC-D30WSP (2) |
| --- | --- |

DXC-D30WSP (2)

| | DXC-D35PH (2) |
| --- | --- |

DXC-D35PH (2)

| | DXC-D35PL (2) |
| --- | --- |

DXC-D35PL (2)

| | DXC-D35PK (2) |
| --- | --- |

DXC-D35PK (2)

| | DXC-D35WSPL (2) |
| --- | --- |

DXC-D35WSPL (2)

| | DSR-135PL (2) |
| --- | --- |

DSR-135PL (2)

| | DXF-3000CE |
| --- | --- |

DXF-3000CE

| | DXF-325CE |
| --- | --- |

DXF-325CE

| | DXF-501CE |
| --- | --- |

DXF-501CE

| | DXF-M3CE |
| --- | --- |

DXF-M3CE

| | DXF-M7CE |
| --- | --- |

DXF-M7CE

| | DXF-40CE |
| --- | --- |

DXF-40CE

| | DXF-40ACE |
| --- | --- |

DXF-40ACE

| | DXF-50CE |
| --- | --- |

DXF-50CE

| | DXF-601CE |
| --- | --- |

DXF-601CE

| | DXF-40BCE |
| --- | --- |

DXF-40BCE

| | DXF-50BCE |
| --- | --- |

DXF-50BCE

| | DXF-701CE |
| --- | --- |

DXF-701CE

| | DXF-WSCE (2) |
| --- | --- |

DXF-WSCE (2)

| | DXF-801CE (2) |
| --- | --- |

DXF-801CE (2)

| | HDVF-C30W |
| --- | --- |

HDVF-C30W

| | CCU-M3P |
| --- | --- |

CCU-M3P

| | CCU-M5P |
| --- | --- |

CCU-M5P

| | CCU-M7P |
| --- | --- |

CCU-M7P

| | CUU-M5AP (2) |
| --- | --- |

CUU-M5AP (2)

| | RM-M7G |
| --- | --- |

RM-M7G

| | RM-M7E (2) |
| --- | --- |

RM-M7E (2)

—

| | CA-325P |
| --- | --- |

CA-325P

| | CA-325AP |
| --- | --- |

CA-325AP

| | CA-325B |
| --- | --- |

CA-325B

| | CA-327P |
| --- | --- |

CA-327P

| | CA-537P |
| --- | --- |

CA-537P

| | CA-511 |
| --- | --- |

CA-511

| | CA-512P |
| --- | --- |

CA-512P

| | CA-513 |
| --- | --- |

CA-513

| | VCT-U14 (2) |
| --- | --- |

VCT-U14 (2)

Ikegami

| | HC-340 |
| --- | --- |

HC-340

| | HC-300 |
| --- | --- |

HC-300

| | HC-230 |
| --- | --- |

HC-230

| | HC-240 |
| --- | --- |

HC-240

| | HC-210 |
| --- | --- |

HC-210

| | HC-390 |
| --- | --- |

HC-390

| | LK-33 |
| --- | --- |

LK-33

| | HDL-30MA |
| --- | --- |

HDL-30MA

| | HDL-37 |
| --- | --- |

HDL-37

| | HC-400 (2) |
| --- | --- |

HC-400 (2)

| | HC-400W (2) |
| --- | --- |

HC-400W (2)

| | HDL-37E |
| --- | --- |

HDL-37E

| | HDL-10 |
| --- | --- |

HDL-10

| | HDL-40 |
| --- | --- |

HDL-40

| | HC-500 (2) |
| --- | --- |

HC-500 (2)

| | HC-500W (2) |
| --- | --- |

HC-500W (2)

| | VF15-21/22 |
| --- | --- |

VF15-21/22

| | VF-4523 |
| --- | --- |

VF-4523

| | VF15-39 |
| --- | --- |

VF15-39

| | VF15-46 (2) |
| --- | --- |

VF15-46 (2)

| | VF5040 (2) |
| --- | --- |

VF5040 (2)

| | VF5040W (2) |
| --- | --- |

VF5040W (2)

| | MA-200/230 |
| --- | --- |

MA-200/230

| | MA-200A (2) |
| --- | --- |

MA-200A (2)

| | MA-400 (2) |
| --- | --- |

MA-400 (2)

| | CCU-37 |
| --- | --- |

CCU-37

| | CCU-10 |
| --- | --- |

CCU-10

| | RCU-240 |
| --- | --- |

RCU-240

| | RCU-390 (2) |
| --- | --- |

RCU-390 (2)

| | RCU-400 (2) |
| --- | --- |

RCU-400 (2)

| | RCU-240A |
| --- | --- |

RCU-240A

—

| | CA-340 |
| --- | --- |

CA-340

| | CA-300 |
| --- | --- |

CA-300

| | CA-230 |
| --- | --- |

CA-230

| | CA-390 |
| --- | --- |

CA-390

| | CA-400 (2) |
| --- | --- |

CA-400 (2)

| | CA-450 (2) |
| --- | --- |

CA-450 (2)

Hitachi

| | SK-H5 |
| --- | --- |

SK-H5

| | SK-H501 |
| --- | --- |

SK-H501

| | DK-7700 |
| --- | --- |

DK-7700

| | DK-7700SX |
| --- | --- |

DK-7700SX

| | HV-C10 |
| --- | --- |

HV-C10

| | HV-C11 |
| --- | --- |

HV-C11

| | HV-C10F |
| --- | --- |

HV-C10F

| | Z-ONE (L) |
| --- | --- |

Z-ONE (L)

| | Z-ONE (H) |
| --- | --- |

Z-ONE (H)

| | Z-ONE |
| --- | --- |

Z-ONE

| | Z-ONE A (L) |
| --- | --- |

Z-ONE A (L)

| | Z-ONE A (H) |
| --- | --- |

Z-ONE A (H)

| | Z-ONE A (F) |
| --- | --- |

Z-ONE A (F)

| | Z-ONE A |
| --- | --- |

Z-ONE A

| | Z-ONE B (L) |
| --- | --- |

Z-ONE B (L)

| | Z-ONE B (H) |
| --- | --- |

Z-ONE B (H)

| | Z-ONE B (F) |
| --- | --- |

Z-ONE B (F)

| | Z-ONE B |
| --- | --- |

Z-ONE B

| | Z-ONE B (M) |
| --- | --- |

Z-ONE B (M)

| | Z-ONE B (R) |
| --- | --- |

Z-ONE B (R)

| | FP-C10 (B) |
| --- | --- |

FP-C10 (B)

| | FP-C10 (C) |
| --- | --- |

FP-C10 (C)

| | FP-C10 (D) |
| --- | --- |

FP-C10 (D)

| | FP-C10 (G) |
| --- | --- |

FP-C10 (G)

| | FP-C10 (L) |
| --- | --- |

FP-C10 (L)

| | FP-C10 (R) |
| --- | --- |

FP-C10 (R)

| | FP-C10 (S) |
| --- | --- |

FP-C10 (S)

| | FP-C10 (V) |
| --- | --- |

FP-C10 (V)

| | FP-C10 (F) |
| --- | --- |

FP-C10 (F)

| | FP-C10 |
| --- | --- |

FP-C10

| | FP-C10 A |
| --- | --- |

FP-C10 A

| | FP-C10 A (A) |
| --- | --- |

FP-C10 A (A)

| | FP-C10 A (B) |
| --- | --- |

FP-C10 A (B)

| | FP-C10 A (C) |
| --- | --- |

FP-C10 A (C)

| | FP-C10 A (D) |
| --- | --- |

FP-C10 A (D)

| | FP-C10 A (F) |
| --- | --- |

FP-C10 A (F)

| | FP-C10 A (G) |
| --- | --- |

FP-C10 A (G)

| | FP-C10 A (H) |
| --- | --- |

FP-C10 A (H)

| | FP-C10 A (L) |
| --- | --- |

FP-C10 A (L)

| | FP-C10 A (R) |
| --- | --- |

FP-C10 A (R)

| | FP-C10 A (S) |
| --- | --- |

FP-C10 A (S)

| | FP-C10 A (T) |
| --- | --- |

FP-C10 A (T)

| | FP-C10 A (V) |
| --- | --- |

FP-C10 A (V)

| | FP-C10 A (W) |
| --- | --- |

FP-C10 A (W)

| | Z-ONE C (M) |
| --- | --- |

Z-ONE C (M)

| | Z-ONE C (R) |
| --- | --- |

Z-ONE C (R)

| | Z-ONE C (F) |
| --- | --- |

Z-ONE C (F)

| | Z-ONE C |
| --- | --- |

Z-ONE C

| | HV-C20 |
| --- | --- |

HV-C20

| | HV-C20M |
| --- | --- |

HV-C20M

| | Z-ONE-D |
| --- | --- |

Z-ONE-D

| | Z-ONE-D (A) |
| --- | --- |

Z-ONE-D (A)

| | Z-ONE-D (B) |
| --- | --- |

Z-ONE-D (B)

| | Z-ONE-D (C) |
| --- | --- |

Z-ONE-D (C)

| | Z-ONE.DA (2) |
| --- | --- |

Z-ONE.DA (2)

| | V-21 (2) |
| --- | --- |

V-21 (2)

| | V-21W (2) |
| --- | --- |

V-21W (2)

| | V-35 (2) |
| --- | --- |

V-35 (2)

| | DK-H31 (2) |
| --- | --- |

DK-H31 (2)

| | V-35W (2) |
| --- | --- |

V-35W (2)

| | GM-5 (A) |
| --- | --- |

GM-5 (A)

| | GM-5-R2 (A) |
| --- | --- |

GM-5-R2 (A)

| | GM-5-R2 |
| --- | --- |

GM-5-R2

| | GM-50 |
| --- | --- |

GM-50

| | GM-8A (2) |
| --- | --- |

GM-8A (2)

| | GM-9 (2) |
| --- | --- |

GM-9 (2)

| | GM-51 (2) |
| --- | --- |

GM-51 (2)

| | RU-C1 (B) |
| --- | --- |

RU-C1 (B)

| | RU-C1 (D) |
| --- | --- |

RU-C1 (D)

| | RU-C1 |
| --- | --- |

RU-C1

| | RU-C1-S5 |
| --- | --- |

RU-C1-S5

| | RU-C10 (B) |
| --- | --- |

RU-C10 (B)

| | RU-C10 (C) |
| --- | --- |

RU-C10 (C)

| | RC-C1 |
| --- | --- |

RC-C1

| | RC-C10 |
| --- | --- |

RC-C10

| | RU-C10 |
| --- | --- |

RU-C10

| | RU-Z1 (B) |
| --- | --- |

RU-Z1 (B)

| | RU-Z1 (C) |
| --- | --- |

RU-Z1 (C)

| | RU-Z1 |
| --- | --- |

RU-Z1

| | RC-C11 |
| --- | --- |

RC-C11

| | RU-Z2 |
| --- | --- |

RU-Z2

| | RC-Z1 |
| --- | --- |

RC-Z1

| | RC-Z11 |
| --- | --- |

RC-Z11

| | RC-Z2 |
| --- | --- |

RC-Z2

| | RC-Z21 |
| --- | --- |

RC-Z21

| | RC-Z2A (2) |
| --- | --- |

RC-Z2A (2)

| | RC-Z21A (2) |
| --- | --- |

RC-Z21A (2)

| | RU-Z3 (2) |
| --- | --- |

RU-Z3 (2)

| | RC-Z3 (2) |
| --- | --- |

RC-Z3 (2)

| | RU-Z35 (2) |
| --- | --- |

RU-Z35 (2)

| | RU-3300N (2) |
| --- | --- |

RU-3300N (2)

—

—

| | CA-Z1 |
| --- | --- |

CA-Z1

| | CA-Z2 |
| --- | --- |

CA-Z2

| | CA-Z1SJ |
| --- | --- |

CA-Z1SJ

| | CA-Z1SP |
| --- | --- |

CA-Z1SP

| | CA-Z1M |
| --- | --- |

CA-Z1M

| | CA-Z1M2 |
| --- | --- |

CA-Z1M2

| | CA-Z1HB |
| --- | --- |

CA-Z1HB

| | CA-C10 |
| --- | --- |

CA-C10

| | CA-C10SP |
| --- | --- |

CA-C10SP

| | CA-C10SJA |
| --- | --- |

CA-C10SJA

| | CA-C10M |
| --- | --- |

CA-C10M

| | CA-C10B |
| --- | --- |

CA-C10B

| | CA-Z1A (2) |
| --- | --- |

CA-Z1A (2)

| | CA-Z31 (2) |
| --- | --- |

CA-Z31 (2)

| | CA-Z32 (2) |
| --- | --- |

CA-Z32 (2)

| | CA-ZD1 (2) |
| --- | --- |

CA-ZD1 (2)

| | CA-Z35 (2) |
| --- | --- |

CA-Z35 (2)

| | EA-Z35 (2) |
| --- | --- |

EA-Z35 (2)

Matsushita

| | WV-F700 |
| --- | --- |

WV-F700

| | WV-F700A |
| --- | --- |

WV-F700A

| | WV-F700SHE |
| --- | --- |

WV-F700SHE

| | WV-F700ASHE |
| --- | --- |

WV-F700ASHE

| | WV-F700BHE |
| --- | --- |

WV-F700BHE

| | WV-F700ABHE |
| --- | --- |

WV-F700ABHE

| | WV-F700MHE |
| --- | --- |

WV-F700MHE

| | WV-F350 |
| --- | --- |

WV-F350

| | WV-F350HE |
| --- | --- |

WV-F350HE

| | WV-F350E |
| --- | --- |

WV-F350E

| | WV-F350AE |
| --- | --- |

WV-F350AE

| | WV-F350DE |
| --- | --- |

WV-F350DE

| | WV-F350ADE |
| --- | --- |

WV-F350ADE

| | WV-F500HE (1) |
| --- | --- |

WV-F500HE (1)

| | WV-F-565HE |
| --- | --- |

WV-F-565HE

| | AW-F575HE |
| --- | --- |

AW-F575HE

| | AW-E600 |
| --- | --- |

AW-E600

| | AW-E800 |
| --- | --- |

AW-E800

| | AW-E800A |
| --- | --- |

AW-E800A

| | AW-E650 |
| --- | --- |

AW-E650

| | AW-E655 |
| --- | --- |

AW-E655

| | AW-E750 |
| --- | --- |

AW-E750

| | AW-E860L |
| --- | --- |

AW-E860L

| | AK-HC910L |
| --- | --- |

AK-HC910L

| | AK-HC1500G |
| --- | --- |

AK-HC1500G

| | WV-VF65BE |
| --- | --- |

WV-VF65BE

| | WV-VF40E |
| --- | --- |

WV-VF40E

| | WV-VF39E |
| --- | --- |

WV-VF39E

| | WV-VF65BE (1) |
| --- | --- |

WV-VF65BE (1)

| | WV-VF40E (1) |
| --- | --- |

WV-VF40E (1)

| | WV-VF42E |
| --- | --- |

WV-VF42E

| | WV-VF65B |
| --- | --- |

WV-VF65B

| | AW-VF80 |
| --- | --- |

AW-VF80

| | WV-RC700/B |
| --- | --- |

WV-RC700/B

| | WV-RC700/G |
| --- | --- |

WV-RC700/G

| | WV-RC700A/B |
| --- | --- |

WV-RC700A/B

| | WV-RC700A/G |
| --- | --- |

WV-RC700A/G

| | WV-RC36/B |
| --- | --- |

WV-RC36/B

| | WV-RC36/G |
| --- | --- |

WV-RC36/G

| | WV-RC37/B |
| --- | --- |

WV-RC37/B

| | WV-RC37/G |
| --- | --- |

WV-RC37/G

| | WV-CB700E |
| --- | --- |

WV-CB700E

| | WV-CB700AE |
| --- | --- |

WV-CB700AE

| | WV-CB700E (1) |
| --- | --- |

WV-CB700E (1)

| | WV-CB700AE (1) |
| --- | --- |

WV-CB700AE (1)

| | WV-RC700/B (1) |
| --- | --- |

WV-RC700/B (1)

| | WV-RC700/G (1) |
| --- | --- |

WV-RC700/G (1)

| | WV-RC700A/B (1) |
| --- | --- |

WV-RC700A/B (1)

| | WV-RC700A/G (1) |
| --- | --- |

WV-RC700A/G (1)

| | WV-RC550/G |
| --- | --- |

WV-RC550/G

| | WV-RC550/B |
| --- | --- |

WV-RC550/B

| | WV-RC700A |
| --- | --- |

WV-RC700A

| | WV-CB700A |
| --- | --- |

WV-CB700A

| | WV-RC550 |
| --- | --- |

WV-RC550

| | WV-CB550 |
| --- | --- |

WV-CB550

| | AW-RP501 |
| --- | --- |

AW-RP501

| | AW-RP505 |
| --- | --- |

AW-RP505

| | AK-HRP900 |
| --- | --- |

AK-HRP900

| | AK-HRP150 |
| --- | --- |

AK-HRP150

—

—

| | WV-AD700SE |
| --- | --- |

WV-AD700SE

| | WV-AD700ASE |
| --- | --- |

WV-AD700ASE

| | WV-AD700ME |
| --- | --- |

WV-AD700ME

| | WV-AD250E |
| --- | --- |

WV-AD250E

| | WV-AD500E (1) |
| --- | --- |

WV-AD500E (1)

| | AW-AD500AE |
| --- | --- |

AW-AD500AE

| | AW-AD700BSE |
| --- | --- |

AW-AD700BSE

JVC

| | KY-35E |
| --- | --- |

KY-35E

| | KY-27ECH |
| --- | --- |

KY-27ECH

| | KY-19ECH |
| --- | --- |

KY-19ECH

| | KY-17FITECH |
| --- | --- |

KY-17FITECH

| | KY-17BECH |
| --- | --- |

KY-17BECH

| | KY-F30FITE |
| --- | --- |

KY-F30FITE

| | KY-F30BE |
| --- | --- |

KY-F30BE

| | KY-F560E |
| --- | --- |

KY-F560E

| | KY-27CECH |
| --- | --- |

KY-27CECH

| | KH-100U |
| --- | --- |

KH-100U

| | KY-D29ECH |
| --- | --- |

KY-D29ECH

| | KY-D29WECH (2) |
| --- | --- |

KY-D29WECH (2)

| | VF-P315E |
| --- | --- |

VF-P315E

| | VF-P550E |
| --- | --- |

VF-P550E

| | VF-P10E |
| --- | --- |

VF-P10E

| | VP-P115E |
| --- | --- |

VP-P115E

| | VF-P400E |
| --- | --- |

VF-P400E

| | VP-P550BE |
| --- | --- |

VP-P550BE

| | VF-P116E |
| --- | --- |

VF-P116E

| | VF-P116WE (2) |
| --- | --- |

VF-P116WE (2)

| | VF-P550WE (2) |
| --- | --- |

VF-P550WE (2)

| | RM-P350EG |
| --- | --- |

RM-P350EG

| | RM-P200EG |
| --- | --- |

RM-P200EG

| | RM-P300EG |
| --- | --- |

RM-P300EG

| | RM-LP80E |
| --- | --- |

RM-LP80E

| | RM-LP821E |
| --- | --- |

RM-LP821E

| | RM-LP35U |
| --- | --- |

RM-LP35U

| | RM-LP37U |
| --- | --- |

RM-LP37U

| | RM-P270EG |
| --- | --- |

RM-P270EG

| | RM-P210E |
| --- | --- |

RM-P210E

—

—

| | KA-35E |
| --- | --- |

KA-35E

| | KA-B35U |
| --- | --- |

KA-B35U

| | KA-M35U |
| --- | --- |

KA-M35U

| | KA-P35U |
| --- | --- |

KA-P35U

| | KA-27E |
| --- | --- |

KA-27E

| | KA-20E |
| --- | --- |

KA-20E

| | KA-P27U |
| --- | --- |

KA-P27U

| | KA-P20U |
| --- | --- |

KA-P20U

| | KA-B27E |
| --- | --- |

KA-B27E

| | KA-B20E |
| --- | --- |

KA-B20E

| | KA-M20E |
| --- | --- |

KA-M20E

| | KA-M27E |
| --- | --- |

KA-M27E

Olympus

| | MAJ-387N |
| --- | --- |

MAJ-387N

| | MAJ-387I |
| --- | --- |

MAJ-387I

| | OTV-SX 2 |
| --- | --- |

OTV-SX 2

| | OTV-S5 |
| --- | --- |

OTV-S5

| | OTV-S6 |
| --- | --- |

OTV-S6

Kamera OTV-SX

---

(1)  Imenovana tudi glavna nastavitvena enota (MSU) ali glavna krmilna plošča (MCP).

1

(2)  Modeli, ki so bili izvzeti pod pogojem, da se ustrezni sistem triax ali adapter triax ne prodajata na trgu ES.“

2

---

| 21.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 365/7 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 365/7

---

UREDBA SVETA (ES) št. 1910/2006

z dne 19. decembra 2006

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz sistemov televizijskih kamer s poreklom z Japonske po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 384/96

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti („osnovna uredba“) (1) in zlasti člena 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije, ki ga je dala po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   Veljavni ukrepi

| (1) | Svet je z Uredbo (ES) št. 1015/94 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz sistemov televizijskih kamer („STK“) s poreklom z Japonske („prvotna preiskava“). |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Uredbo (ES) št. 1015/94 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz sistemov televizijskih kamer („STK“) s poreklom z Japonske („prvotna preiskava“).

| (2) | Septembra 2000 je Svet z Uredbo (ES) št. 2042/2000 (3) potrdil dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 1015/94, v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe („prejšnja preiskava v zvezi s pregledom“). |
| --- | --- |

(2)

Septembra 2000 je Svet z Uredbo (ES) št. 2042/2000 (3) potrdil dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 1015/94, v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe („prejšnja preiskava v zvezi s pregledom“).

1.2   Zahtevek za pregled

| (3) | Po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnih protidampinških ukrepov za sisteme televizijskih kamer („STK“) s poreklom z Japonske (4) je Komisija 28. junija 2005 prejela zahtevek za pregled teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnih protidampinških ukrepov za sisteme televizijskih kamer („STK“) s poreklom z Japonske (4) je Komisija 28. junija 2005 prejela zahtevek za pregled teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

| (4) | Ta zahtevek je vložila družba Grass Valley Nederland BV, proizvajalec Skupnosti, ki predstavlja več kot 60 % celotne proizvodnje Skupnosti STK („vložnik“). Družba Grass Valley je nastala potem, ko je družba Thomson Multimedia, lastnica družbe Thomson Broadcast Systems, prevzela družbo Philips Digital Video Systems. Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepov je temeljil na dejstvu, da bi se z iztekom veljavnosti ukrepov damping in škoda za industrijo Skupnosti verjetno nadaljevala ali ponovila. |
| --- | --- |

(4)

Ta zahtevek je vložila družba Grass Valley Nederland BV, proizvajalec Skupnosti, ki predstavlja več kot 60 % celotne proizvodnje Skupnosti STK („vložnik“). Družba Grass Valley je nastala potem, ko je družba Thomson Multimedia, lastnica družbe Thomson Broadcast Systems, prevzela družbo Philips Digital Video Systems. Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepov je temeljil na dejstvu, da bi se z iztekom veljavnosti ukrepov damping in škoda za industrijo Skupnosti verjetno nadaljevala ali ponovila.

| (5) | Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe, zato je 29. septembra 2005 (5) začela pregled. |
| --- | --- |

(5)

Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe, zato je 29. septembra 2005 (5) začela pregled.

1.3   Vzporedna preiskava

| (6) | Komisija je 18. maja 2006 začela nov protidampinški postopek v zvezi z uvozom nekaterih sistemov kamer s poreklom z Japonske ter vmesni pregled protidampinških ukrepov za uvoz sistemov televizijskih kamer s poreklom z Japonske (6). Nov protidampinški postopek vključuje sisteme televizijskih kamer, ki jih zajemajo veljavni ukrepi iz uvodne izjave (2). Če se določi, da je treba za nekatere sisteme kamer s poreklom z Japonske uvesti ukrepe, ki bi zajeli tudi sisteme televizijskih kamer, za katere veljajo ukrepi v skladu s to uredbo, nadaljnje izvajanje ukrepov, uvedenih s to uredbo, ne bo več primerno in bi jih bilo treba ustrezno spremeniti ali razveljaviti. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 18. maja 2006 začela nov protidampinški postopek v zvezi z uvozom nekaterih sistemov kamer s poreklom z Japonske ter vmesni pregled protidampinških ukrepov za uvoz sistemov televizijskih kamer s poreklom z Japonske (6). Nov protidampinški postopek vključuje sisteme televizijskih kamer, ki jih zajemajo veljavni ukrepi iz uvodne izjave (2). Če se določi, da je treba za nekatere sisteme kamer s poreklom z Japonske uvesti ukrepe, ki bi zajeli tudi sisteme televizijskih kamer, za katere veljajo ukrepi v skladu s to uredbo, nadaljnje izvajanje ukrepov, uvedenih s to uredbo, ne bo več primerno in bi jih bilo treba ustrezno spremeniti ali razveljaviti.

1.4   Sedanja preiskava

1.4.1   Postopek

| (7) | Komisija je proizvajalce izvoznike, uporabnike/uvoznike, proizvajalce surovin, za katere je znano, da jih to zadeva, predstavnike države izvoznice in proizvajalce Skupnosti uradno obvestila o začetku pregleda zaradi izteka ukrepov. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo Komisijo za zaslišanje v roku, navedenem v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je proizvajalce izvoznike, uporabnike/uvoznike, proizvajalce surovin, za katere je znano, da jih to zadeva, predstavnike države izvoznice in proizvajalce Skupnosti uradno obvestila o začetku pregleda zaradi izteka ukrepov. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo Komisijo za zaslišanje v roku, navedenem v obvestilu o začetku.

| (8) | Komisija je vprašalnike poslala proizvajalcu Skupnosti vložniku, dvema drugima znanima proizvajalcema Skupnosti, petindvajsetim uporabnikom, devetim proizvajalcem surovin in petim znanim proizvajalcem izvoznikom na Japonskem. Izpolnjene vprašalnike so poslali en proizvajalec Skupnosti, en japonski proizvajalec izvoznik in njegova povezana družba v Skupnosti, štirje uporabniki/uvozniki in en dobavitelj surovin. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je vprašalnike poslala proizvajalcu Skupnosti vložniku, dvema drugima znanima proizvajalcema Skupnosti, petindvajsetim uporabnikom, devetim proizvajalcem surovin in petim znanim proizvajalcem izvoznikom na Japonskem. Izpolnjene vprašalnike so poslali en proizvajalec Skupnosti, en japonski proizvajalec izvoznik in njegova povezana družba v Skupnosti, štirje uporabniki/uvozniki in en dobavitelj surovin.

| (9) | Komisija je poiskala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za preiskavo, ter opravila preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb: | Proizvajalec Skupnosti:






  — | Grass Valley Netherlands BV, Breda (Nizozemska) |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Komisija je poiskala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za preiskavo, ter opravila preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:

Proizvajalec Skupnosti:

—

Grass Valley Netherlands BV, Breda (Nizozemska)

| | Drugi proizvajalci v Skupnosti:






  — | Ikegami Electronics (Europe) GmbH – UK Branch, Sunbury on Thames (Združeno kraljestvo) |
| --- | --- | --- |

Drugi proizvajalci v Skupnosti:

—

Ikegami Electronics (Europe) GmbH – UK Branch, Sunbury on Thames (Združeno kraljestvo)

| | Proizvajalec v državi izvoznici:






  — | Ikegami Tsushinki Co., Ltd, Tokio |
| --- | --- | --- |

Proizvajalec v državi izvoznici:

—

Ikegami Tsushinki Co., Ltd, Tokio

| (10) | Analiza se osredotoča zlasti na standardno ločljivost, ker predstavljajo STK standardne ločljivosti veliko večino izdelkov, za katere veljajo ukrepi. Opozoriti je treba še, da imajo lahko STK visoke ločljivosti s podobnim delovanjem in kakovostjo kot STK standardne ločljivosti z razmerjem med signalom in šumom 62 dB (zato zanje veljajo trenutni ukrepi) razmerje med signalom in šumom tudi manjše od 55 dB in jih zato ukrepi ne zajemajo. To je potrdila tudi industrija Skupnosti. Ena zainteresirana stranka, ki v sedanji preiskavi ni sodelovala, je zahtevala, da je opredelitev izdelka v tej preiskavi ista kot v novi preiskavi iz uvodne izjave (6). Vendar v sedanji preiskavi ni mogoče spremeniti opredelitve izdelka, z njo pa bo ugotovljeno le, ali je treba ukrepe ohraniti ali razveljaviti. Zato je bilo treba zahtevo zavrniti. |
| --- | --- |

(10)

Analiza se osredotoča zlasti na standardno ločljivost, ker predstavljajo STK standardne ločljivosti veliko večino izdelkov, za katere veljajo ukrepi. Opozoriti je treba še, da imajo lahko STK visoke ločljivosti s podobnim delovanjem in kakovostjo kot STK standardne ločljivosti z razmerjem med signalom in šumom 62 dB (zato zanje veljajo trenutni ukrepi) razmerje med signalom in šumom tudi manjše od 55 dB in jih zato ukrepi ne zajemajo. To je potrdila tudi industrija Skupnosti. Ena zainteresirana stranka, ki v sedanji preiskavi ni sodelovala, je zahtevala, da je opredelitev izdelka v tej preiskavi ista kot v novi preiskavi iz uvodne izjave (6). Vendar v sedanji preiskavi ni mogoče spremeniti opredelitve izdelka, z njo pa bo ugotovljeno le, ali je treba ukrepe ohraniti ali razveljaviti. Zato je bilo treba zahtevo zavrniti.

1.4.2   Obdobje preiskave

| (11) | Preiskava v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode je zajela obdobje od 1. oktobra 2004 do 30. septembra 2005 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučevanje trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je potekalo od 1. januarja 2002 do konca OP („obravnavano obdobje“, obdobje preiskave škode ali „OPŠ“ ). |
| --- | --- |

(11)

Preiskava v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode je zajela obdobje od 1. oktobra 2004 do 30. septembra 2005 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučevanje trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je potekalo od 1. januarja 2002 do konca OP („obravnavano obdobje“, obdobje preiskave škode ali „OPŠ“ ).

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Zadevni izdelek

| (12) | Zadevni izdelek je enak kot izdelek v prvotni preiskavi, ki je privedla do uvedbe trenutno veljavnih ukrepov, to so sistemi televizijskih kamer. |
| --- | --- |

(12)

Zadevni izdelek je enak kot izdelek v prvotni preiskavi, ki je privedla do uvedbe trenutno veljavnih ukrepov, to so sistemi televizijskih kamer.

| (13) | Kot je določeno v Uredbi Sveta (ES) št. 1015/94, lahko STK vsebujejo naslednje dele, ki se uvažajo skupaj ali posamično:






  (a) | glavo kamere s tremi ali več senzorji (CCD senzorji velikosti 12 mm ali več), vsaka z več kakor 400 000 piksli, ki so lahko povezani z adapterjem čitalnika, in z razmerjem med signalom in šumom 55 dB ali več pri normalni jakosti; z glavo kamere in adapterjem v enem ohišju ali ločeno; |
| --- | --- | --- |

(13)

Kot je določeno v Uredbi Sveta (ES) št. 1015/94, lahko STK vsebujejo naslednje dele, ki se uvažajo skupaj ali posamično:

(a)

glavo kamere s tremi ali več senzorji (CCD senzorji velikosti 12 mm ali več), vsaka z več kakor 400 000 piksli, ki so lahko povezani z adapterjem čitalnika, in z razmerjem med signalom in šumom 55 dB ali več pri normalni jakosti; z glavo kamere in adapterjem v enem ohišju ali ločeno;

| (b) | iskalnik (po diagonali 38 mm ali več); |
| --- | --- |

(b)

iskalnik (po diagonali 38 mm ali več);

| (c) | bazno postajo ali krmilno enoto kamere (CCU), povezano s kamero prek kabla; |
| --- | --- |

(c)

bazno postajo ali krmilno enoto kamere (CCU), povezano s kamero prek kabla;

| (d) | krmilno ploščo (OCP) za upravljanje posamezne kamere (to je za uravnavanje barve, odprtino leče ali zaslonke); |
| --- | --- |

(d)

krmilno ploščo (OCP) za upravljanje posamezne kamere (to je za uravnavanje barve, odprtino leče ali zaslonke);

| (e) | glavno krmilno ploščo (MCP) ali glavno nastavitveno enoto (MSU) z označevalcem izbrane kamere, za preglednost in nastavitev več oddaljenih kamer. |
| --- | --- |

(e)

glavno krmilno ploščo (MCP) ali glavno nastavitveno enoto (MSU) z označevalcem izbrane kamere, za preglednost in nastavitev več oddaljenih kamer.

| (14) | Izdelki, zajeti v ta pregled, se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 8525 30 90, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99, ex 8529 90 81, ex 8529 90 95, ex 8543 89 97, ex 8528 21 14, ex 8528 21 16 in ex 8528 21 90. |
| --- | --- |

(14)

Izdelki, zajeti v ta pregled, se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 8525 30 90, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99, ex 8529 90 81, ex 8529 90 95, ex 8543 89 97, ex 8528 21 14, ex 8528 21 16 in ex 8528 21 90.

| (15) | Preiskava ne zajema naslednjih izdelkov:






  (a) | leče; |
| --- | --- | --- |

(15)

Preiskava ne zajema naslednjih izdelkov:

(a)

leče;

| (b) | video snemalne naprave; |
| --- | --- |

(b)

video snemalne naprave;

| (c) | glave kamer s snemalno enoto v istem, neločljivem ohišju; |
| --- | --- |

(c)

glave kamer s snemalno enoto v istem, neločljivem ohišju;

| (d) | profesionalni sistemi kamer, ki se ne uporabljajo za namene predvajanja; |
| --- | --- |

(d)

profesionalni sistemi kamer, ki se ne uporabljajo za namene predvajanja;

| (e) | sistemi profesionalnih kamer iz Priloge. |
| --- | --- |

(e)

sistemi profesionalnih kamer iz Priloge.

2.2   Podobni izdelek

| (16) | Kot je določeno v prejšnjih preiskavah, navedenih v uvodnih izjavah (1) in (2), je sedanja preiskava potrdila, da se za zadevni izdelek, ki so ga izdelali japonski proizvajalci izvozniki in ki je bil prodan na japonski trg in v Skupnost, ter izdelek, ki ga je izdelal in prodal proizvajalec Skupnosti vložnik na trgu Skupnosti, uporablja ista osnovna tehnologija, oba pa izpolnjujeta veljavne svetovne proizvodne standarde. Ti izdelki imajo tudi enake funkcije, uporabljajo se v iste namene, imajo posledično tudi podobne fizične in tehnične lastnosti in so med seboj zamenljivi ter konkurenčni. Zato se ti izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe štejejo za podobne izdelke. |
| --- | --- |

(16)

Kot je določeno v prejšnjih preiskavah, navedenih v uvodnih izjavah (1) in (2), je sedanja preiskava potrdila, da se za zadevni izdelek, ki so ga izdelali japonski proizvajalci izvozniki in ki je bil prodan na japonski trg in v Skupnost, ter izdelek, ki ga je izdelal in prodal proizvajalec Skupnosti vložnik na trgu Skupnosti, uporablja ista osnovna tehnologija, oba pa izpolnjujeta veljavne svetovne proizvodne standarde. Ti izdelki imajo tudi enake funkcije, uporabljajo se v iste namene, imajo posledično tudi podobne fizične in tehnične lastnosti in so med seboj zamenljivi ter konkurenčni. Zato se ti izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe štejejo za podobne izdelke.

3.   VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA

3.1   Uvodne opombe

| (17) | Kakor v prejšnji preiskavi v zvezi s pregledom je bila tudi v sedanji preiskavi raven sodelovanja japonskih proizvajalcev izvoznikov izredno nizka. Sodeloval je le en od petih proizvajalcev. Nihče od preostalih štirih Komisiji znanih proizvajalcev ni izpolnil vprašalnika, čeprav so glede na razpoložljiva dejstva in zlasti glede na bazo podatkov, ki jo hrani Komisija v skladu s členom 14(6) osnovne uredbe („baza podatkov 14(6)“), v OP po vsej verjetnosti najmanj trije od njih izvažali STK v Skupnost. |
| --- | --- |

(17)

Kakor v prejšnji preiskavi v zvezi s pregledom je bila tudi v sedanji preiskavi raven sodelovanja japonskih proizvajalcev izvoznikov izredno nizka. Sodeloval je le en od petih proizvajalcev. Nihče od preostalih štirih Komisiji znanih proizvajalcev ni izpolnil vprašalnika, čeprav so glede na razpoložljiva dejstva in zlasti glede na bazo podatkov, ki jo hrani Komisija v skladu s členom 14(6) osnovne uredbe („baza podatkov 14(6)“), v OP po vsej verjetnosti najmanj trije od njih izvažali STK v Skupnost.

| (18) | Sodeloval je le en proizvajalec izvoznik, ki pa ni izvažal zadevnega izdelka v Skupnost. Glede na nizko raven sodelovanja neposredno od proizvajalcev izvoznikov ni bilo mogoče pridobiti zanesljivih informacij o uvozu zadevnega izdelka v Skupnost v OP. V skladu s prejšnjimi ugotovitvami se je zdelo tudi, da statistični podatki Eurostata niso bili zanesljivi, ker oznake KN, pod katere je uvrščen zadevni izdelek, zajemajo tudi uvoz drugih izdelkov brez možnosti razlikovanja. Zato se za ugotovitev, ali so bili STK uvoženi z Japonske in v kakšnih količinah ter vrednostih, ni dalo uporabiti podatkov Eurostata. V teh okoliščinah in v skladu s členom 18 osnovne uredbe se je Komisija odločila, da uporabi razpoložljiva dejstva, tj. informacije iz baze podatkov 14(6) in zahtevka za začetek pregleda. Na podlagi tega je bila količina in vrednost STK s poreklom z Japonske, uvoženih v obravnavanem obdobju v Skupnost, najbolje ocenjena. |
| --- | --- |

(18)

Sodeloval je le en proizvajalec izvoznik, ki pa ni izvažal zadevnega izdelka v Skupnost. Glede na nizko raven sodelovanja neposredno od proizvajalcev izvoznikov ni bilo mogoče pridobiti zanesljivih informacij o uvozu zadevnega izdelka v Skupnost v OP. V skladu s prejšnjimi ugotovitvami se je zdelo tudi, da statistični podatki Eurostata niso bili zanesljivi, ker oznake KN, pod katere je uvrščen zadevni izdelek, zajemajo tudi uvoz drugih izdelkov brez možnosti razlikovanja. Zato se za ugotovitev, ali so bili STK uvoženi z Japonske in v kakšnih količinah ter vrednostih, ni dalo uporabiti podatkov Eurostata. V teh okoliščinah in v skladu s členom 18 osnovne uredbe se je Komisija odločila, da uporabi razpoložljiva dejstva, tj. informacije iz baze podatkov 14(6) in zahtevka za začetek pregleda. Na podlagi tega je bila količina in vrednost STK s poreklom z Japonske, uvoženih v obravnavanem obdobju v Skupnost, najbolje ocenjena.

3.2   Damping uvoza med obdobjem preiskave

| (19) | Glede na nezadovoljivo sodelovanje oziroma nesodelovanje japonskih proizvajalcev izvoznikov in dejstvo, da edini sodelujoči japonski proizvajalec izvoznik v OP ni izvažal v Skupnost, je Komisija v skladu s členom 18 osnovne uredbe poiskala informacije v zvezi z nadaljevanjem dampinga iz drugih virov, zlasti informacij, ki jih je predložil vložnik in ki jih je pridobila iz baze podatkov 14(6). |
| --- | --- |

(19)

Glede na nezadovoljivo sodelovanje oziroma nesodelovanje japonskih proizvajalcev izvoznikov in dejstvo, da edini sodelujoči japonski proizvajalec izvoznik v OP ni izvažal v Skupnost, je Komisija v skladu s členom 18 osnovne uredbe poiskala informacije v zvezi z nadaljevanjem dampinga iz drugih virov, zlasti informacij, ki jih je predložil vložnik in ki jih je pridobila iz baze podatkov 14(6).

| (20) | Iz baze podatkov 14(6) je razvidno, da se je v OP zadevni izdelek uvažal v znatnih količinah, zlasti približno 10 glav televizijskih kamer („GTK“), ki so bistven in najdragocenejši del sistema. Treba je opozoriti, da glede na nizko raven sodelovanja in dejstva, da edini sodelujoči proizvajalec izvoznik v OP ni izvažal v Skupnost, ni bilo mogoče narediti uradnega izračuna dampinga za zadevni izdelek. |
| --- | --- |

(20)

Iz baze podatkov 14(6) je razvidno, da se je v OP zadevni izdelek uvažal v znatnih količinah, zlasti približno 10 glav televizijskih kamer („GTK“), ki so bistven in najdragocenejši del sistema. Treba je opozoriti, da glede na nizko raven sodelovanja in dejstva, da edini sodelujoči proizvajalec izvoznik v OP ni izvažal v Skupnost, ni bilo mogoče narediti uradnega izračuna dampinga za zadevni izdelek.

| (21) | Glede na zgoraj navedeno in v skladu s členom 18 osnovne uredbe je morala Komisija uporabiti razpoložljiva dejstva, tj. dokaze iz vložnikovega zahtevka, iz katerih je razvidno, da je stopnja dampinga dveh modelov zadevnega izdelka po plačilu dajatev znatna, za en model znaša namreč več kot 10 %. |
| --- | --- |

(21)

Glede na zgoraj navedeno in v skladu s členom 18 osnovne uredbe je morala Komisija uporabiti razpoložljiva dejstva, tj. dokaze iz vložnikovega zahtevka, iz katerih je razvidno, da je stopnja dampinga dveh modelov zadevnega izdelka po plačilu dajatev znatna, za en model znaša namreč več kot 10 %.

| (22) | Iz razpoložljivih dokazov je mogoče sklepati, da obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga s strani japonskih proizvajalcev izvoznikov. |
| --- | --- |

(22)

Iz razpoložljivih dokazov je mogoče sklepati, da obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga s strani japonskih proizvajalcev izvoznikov.

3.3   Razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov

3.3.1   Uvodne opombe

| (23) | Svetovni proizvajalci STK imajo sedeže svojih družb samo na Japonskem in v EU. Zato je svetovna prodaja porazdeljena mednje. Obstajata vsaj dva znana proizvajalca Skupnosti, od katerih je eden povezan z japonskimi proizvajalci izvozniki, ki proizvajajo za trg Skupnosti. Obstaja tudi pet znanih japonskih proizvajalcev izvoznikov, ki proizvajajo in prodajajo na svetovnih trgih. |
| --- | --- |

(23)

Svetovni proizvajalci STK imajo sedeže svojih družb samo na Japonskem in v EU. Zato je svetovna prodaja porazdeljena mednje. Obstajata vsaj dva znana proizvajalca Skupnosti, od katerih je eden povezan z japonskimi proizvajalci izvozniki, ki proizvajajo za trg Skupnosti. Obstaja tudi pet znanih japonskih proizvajalcev izvoznikov, ki proizvajajo in prodajajo na svetovnih trgih.

| (24) | Spomniti je treba, da ukrepi veljajo od leta 1994. Poleg tega je Komisija leta 1999 sprejela sklep, da so proizvajalci izvozniki absorbirali ukrepe in se je zato odločila znatno zvišati protidampinške dajatve za zadevne proizvajalce izvoznike (do 200,3 %). Leta 2000 pa je pregled zaradi izteka veljavnih ukrepov pokazal, da bi bilo treba ukrepe podaljšati za dodatno obdobje petih let, saj obstaja verjetnost nadaljevanja in ponovitve dampinga in škode. |
| --- | --- |

(24)

Spomniti je treba, da ukrepi veljajo od leta 1994. Poleg tega je Komisija leta 1999 sprejela sklep, da so proizvajalci izvozniki absorbirali ukrepe in se je zato odločila znatno zvišati protidampinške dajatve za zadevne proizvajalce izvoznike (do 200,3 %). Leta 2000 pa je pregled zaradi izteka veljavnih ukrepov pokazal, da bi bilo treba ukrepe podaljšati za dodatno obdobje petih let, saj obstaja verjetnost nadaljevanja in ponovitve dampinga in škode.

3.3.2   Razmerje med cenami v Skupnosti in cenami v državi izvoznici

| (25) | Glede na nizko raven sodelovanja proizvajalcev izvoznikov so bili edini razpoložljivi viri informacij o cenah zadevnega izdelka na Japonskem podatki o prodaji edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika (Ikegami) in informacije, pridobljene od vložnika ter iz zahtevka za to preiskavo. |
| --- | --- |

(25)

Glede na nizko raven sodelovanja proizvajalcev izvoznikov so bili edini razpoložljivi viri informacij o cenah zadevnega izdelka na Japonskem podatki o prodaji edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika (Ikegami) in informacije, pridobljene od vložnika ter iz zahtevka za to preiskavo.

| (26) | Kot je navedeno v uvodni izjavi (20), so GTK bistven in najdragocenejši del sistema televizijskih kamer v smislu vrednosti, zato se je zdelo primerno na podlagi tega oceniti razmerje med cenami na Japonskem in cenami v Skupnosti. |
| --- | --- |

(26)

Kot je navedeno v uvodni izjavi (20), so GTK bistven in najdragocenejši del sistema televizijskih kamer v smislu vrednosti, zato se je zdelo primerno na podlagi tega oceniti razmerje med cenami na Japonskem in cenami v Skupnosti.

| (27) | Glede na informacije iz zahtevka in tiste, pridobljene med preveritvenimi obiski, se zdi, da so cene, ki so jih zaračunavali proizvajalci Skupnosti v Skupnosti, višje od cen, ki prevladujejo na japonskem domačem trgu. |
| --- | --- |

(27)

Glede na informacije iz zahtevka in tiste, pridobljene med preveritvenimi obiski, se zdi, da so cene, ki so jih zaračunavali proizvajalci Skupnosti v Skupnosti, višje od cen, ki prevladujejo na japonskem domačem trgu.

| (28) | Vendar pa je bilo zgoraj dokazano, da so kljub temu dejstvu japonske družbe že danes pripravljene v Skupnost izvažati po cenah brez protidampinških dajatev, ki so znatno nižje od cen, ki prevladujejo v Skupnosti in na njihovem domačem trgu. Enako velja za njihov izvoz v tretje države. |
| --- | --- |

(28)

Vendar pa je bilo zgoraj dokazano, da so kljub temu dejstvu japonske družbe že danes pripravljene v Skupnost izvažati po cenah brez protidampinških dajatev, ki so znatno nižje od cen, ki prevladujejo v Skupnosti in na njihovem domačem trgu. Enako velja za njihov izvoz v tretje države.

| (29) | Zato je mogoče pričakovati, da bi se v primeru odprave ukrepov v Skupnost po vsej verjetnosti uvažalo po znatno dampinških cenah, kar bi nelojalno nižalo cene Skupnosti, saj ni razloga za domnevo, da bodo v tem primeru japonski proizvajalci izvozniki spremenili politiko določanja cen. Visoke cene na trgu Skupnosti pomenijo tudi spodbudo za japonske proizvajalce izvoznike, da del domače prodaje preusmerijo na trg EU. |
| --- | --- |

(29)

Zato je mogoče pričakovati, da bi se v primeru odprave ukrepov v Skupnost po vsej verjetnosti uvažalo po znatno dampinških cenah, kar bi nelojalno nižalo cene Skupnosti, saj ni razloga za domnevo, da bodo v tem primeru japonski proizvajalci izvozniki spremenili politiko določanja cen. Visoke cene na trgu Skupnosti pomenijo tudi spodbudo za japonske proizvajalce izvoznike, da del domače prodaje preusmerijo na trg EU.

| (30) | Ker je raven veljavnih ukrepov visoka (od 52,7 % do 200,3 %), bi imeli japonski proizvajalci izvozniki veliko manevrskega prostora za določanje novih cen, če bi bili ukrepi odpravljeni in če bi se odločili za zvišanje svojih izvoznih cen. Kot je opisano zgoraj, bi vsako zvišanje cen pod ravnjo veljavnih ukrepov v vsakem primeru nelojalno nižalo cene Skupnosti. |
| --- | --- |

(30)

Ker je raven veljavnih ukrepov visoka (od 52,7 % do 200,3 %), bi imeli japonski proizvajalci izvozniki veliko manevrskega prostora za določanje novih cen, če bi bili ukrepi odpravljeni in če bi se odločili za zvišanje svojih izvoznih cen. Kot je opisano zgoraj, bi vsako zvišanje cen pod ravnjo veljavnih ukrepov v vsakem primeru nelojalno nižalo cene Skupnosti.

3.3.3   Razmerje med cenami izvoza z Japonske v tretje države in cenami v državi izvoznici

| (31) | Glede na nizko raven sodelovanja proizvajalcev izvoznikov je bila izvedena analiza v zvezi s cenami japonskega izvoza v tretje države, tj. edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika, v primerjavi s cenami, po katerih so se izdelki prodajali na Japonskem. Pri tem se je upoštevala velika večina prodaje v tretje države. |
| --- | --- |

(31)

Glede na nizko raven sodelovanja proizvajalcev izvoznikov je bila izvedena analiza v zvezi s cenami japonskega izvoza v tretje države, tj. edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika, v primerjavi s cenami, po katerih so se izdelki prodajali na Japonskem. Pri tem se je upoštevala velika večina prodaje v tretje države.

| (32) | Za ustrezno primerjavo med takimi cenami so bile izvedene prilagoditve za raven trgovine, prevoz, zavarovanje in stroške kredita, če je bilo upravičeno. V primerjavo so bili vključeni vsi sestavni deli sistemov, ne le glave kamer, saj so bile na voljo podrobne informacije. |
| --- | --- |

(32)

Za ustrezno primerjavo med takimi cenami so bile izvedene prilagoditve za raven trgovine, prevoz, zavarovanje in stroške kredita, če je bilo upravičeno. V primerjavo so bili vključeni vsi sestavni deli sistemov, ne le glave kamer, saj so bile na voljo podrobne informacije.

| (33) | Primerjava je pokazala, da je družba v tretje države prodajala po znatno nižjih cenah od cen na domačem trgu. |
| --- | --- |

(33)

Primerjava je pokazala, da je družba v tretje države prodajala po znatno nižjih cenah od cen na domačem trgu.

| (34) | Glede na razpoložljive informacije je mogoče sklepati, da družba svoje izdelke po vsej verjetnosti prodaja po dampinških cenah (približno 20 %). To potrjujejo prima facie dokazi iz zahtevka, namreč, da izvažajo proizvajalci izvozniki v tretje države po znatnih dampinških cenah. |
| --- | --- |

(34)

Glede na razpoložljive informacije je mogoče sklepati, da družba svoje izdelke po vsej verjetnosti prodaja po dampinških cenah (približno 20 %). To potrjujejo prima facie dokazi iz zahtevka, namreč, da izvažajo proizvajalci izvozniki v tretje države po znatnih dampinških cenah.

| (35) | Ni mogoče dokazati, da drugi japonski proizvajalci izvozniki ne sledijo isti politiki določanja cen in v tretje države ne izvažajo po podobnih dampinških cenah. |
| --- | --- |

(35)

Ni mogoče dokazati, da drugi japonski proizvajalci izvozniki ne sledijo isti politiki določanja cen in v tretje države ne izvažajo po podobnih dampinških cenah.

| (36) | Na podlagi tega se sklene, da so japonski proizvajalci izvozniki v tretje države izvažali po cenah, ki so bile v OP znatno nižje od cen na njihovem domačem trgu, ni pa tudi dokazov, da se bo to spremenilo. |
| --- | --- |

(36)

Na podlagi tega se sklene, da so japonski proizvajalci izvozniki v tretje države izvažali po cenah, ki so bile v OP znatno nižje od cen na njihovem domačem trgu, ni pa tudi dokazov, da se bo to spremenilo.

3.3.4   Razmerje med cenami izvoza z Japonske v tretje države in ravnjo cene v Skupnosti

| (37) | Glede na razpoložljiva dejstva, tj. zahtevek in informacije edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika, so cene, po katerih proizvajalci izvozniki prodajajo zadevni izdelek v tretje države, veliko nižje od cen, ki prevladujejo v Skupnosti. Razlika je lahko tudi 220-odstotna, odvisno od trga. Če bi bili ukrepi odpravljeni, bi dobili japonski proizvajalci izvozniki veliko spodbudo, da del svojega izvoza v tretje države preusmerijo na trg Skupnosti. |
| --- | --- |

(37)

Glede na razpoložljiva dejstva, tj. zahtevek in informacije edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika, so cene, po katerih proizvajalci izvozniki prodajajo zadevni izdelek v tretje države, veliko nižje od cen, ki prevladujejo v Skupnosti. Razlika je lahko tudi 220-odstotna, odvisno od trga. Če bi bili ukrepi odpravljeni, bi dobili japonski proizvajalci izvozniki veliko spodbudo, da del svojega izvoza v tretje države preusmerijo na trg Skupnosti.

| (38) | Treba je tudi opozoriti, da veljajo protidampinški ukrepi za zadevni izdelek samo v Skupnosti. Nič ne kaže na to, da bi bila v primeru odprave ukrepov politika določanja cen proizvajalcev drugačna od tiste, ki velja za izvoz v tretje države. |
| --- | --- |

(38)

Treba je tudi opozoriti, da veljajo protidampinški ukrepi za zadevni izdelek samo v Skupnosti. Nič ne kaže na to, da bi bila v primeru odprave ukrepov politika določanja cen proizvajalcev drugačna od tiste, ki velja za izvoz v tretje države.

3.3.5   Neizkoriščene zmogljivosti in zaloge

| (39) | Vložnik je trdil, da je zaradi narave izdelka zmogljivost prožna in da bi lahko japonski proizvajalci izvozniki svojo zmogljivost razširili v zelo kratkem času. To je bilo potrjeno s preverjanjem na kraju samem edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika na Japonskem. |
| --- | --- |

(39)

Vložnik je trdil, da je zaradi narave izdelka zmogljivost prožna in da bi lahko japonski proizvajalci izvozniki svojo zmogljivost razširili v zelo kratkem času. To je bilo potrjeno s preverjanjem na kraju samem edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika na Japonskem.

| (40) | Za proizvodni proces je dejansko potrebna delovna sila, vendar pa ga ne omejujejo posebni proizvodni procesi ali stroji. Ker pa je za to proizvodno linijo potrebno ročno delo, zadostuje za povečanje zmogljivosti več izmen in večje število zaposlenih. Največja omejitev povečanja zmogljivosti je dejansko čas, potreben za usposabljanje novih delavcev za sestavljanje in izdelavo STK. Edina možna omejitev povečanja proizvodnje je mehanska, namreč stroj za izdelavo optičnega bloka, saj so zanj potrebne velike naložbe. Vendar ni mogoče dokazati, da bi glede na trenutne stopnje proizvodnje, to lahko preprečilo morebitno povečanje proizvodne zmogljivosti. Ker družba ni izkoristila vseh izmen, se sklene, da bi se lahko proizvodna zmogljivost hitro in znatno povečala. Predložen tudi ni bil noben dokaz, da bi bili stroški, povezani s takim povečanjem zmogljivosti, glede na vrednost proizvedenih izdelkov, visoki. |
| --- | --- |

(40)

Za proizvodni proces je dejansko potrebna delovna sila, vendar pa ga ne omejujejo posebni proizvodni procesi ali stroji. Ker pa je za to proizvodno linijo potrebno ročno delo, zadostuje za povečanje zmogljivosti več izmen in večje število zaposlenih. Največja omejitev povečanja zmogljivosti je dejansko čas, potreben za usposabljanje novih delavcev za sestavljanje in izdelavo STK. Edina možna omejitev povečanja proizvodnje je mehanska, namreč stroj za izdelavo optičnega bloka, saj so zanj potrebne velike naložbe. Vendar ni mogoče dokazati, da bi glede na trenutne stopnje proizvodnje, to lahko preprečilo morebitno povečanje proizvodne zmogljivosti. Ker družba ni izkoristila vseh izmen, se sklene, da bi se lahko proizvodna zmogljivost hitro in znatno povečala. Predložen tudi ni bil noben dokaz, da bi bili stroški, povezani s takim povečanjem zmogljivosti, glede na vrednost proizvedenih izdelkov, visoki.

| (41) | To povečanje je lahko znatno glede na poceni „vstopnico“, ki jo morajo japonski proizvajalci izvozniki plačati za prodajo večjih količin v Skupnost (obstoječi distribucijski kanali in nizka raven naložb za povečanje zmogljivosti). |
| --- | --- |

(41)

To povečanje je lahko znatno glede na poceni „vstopnico“, ki jo morajo japonski proizvajalci izvozniki plačati za prodajo večjih količin v Skupnost (obstoječi distribucijski kanali in nizka raven naložb za povečanje zmogljivosti).

| (42) | Glede na zgoraj navedeno in na dejstvo, da ni dokazov o tem, da te razmere ne veljajo za vse druge proizvajalce izvoznike, se lahko sklene, da obstaja verjetnost za znatno povečanje proizvodne zmogljivosti v kratkem času, če bi japonski proizvajalci to želeli. |
| --- | --- |

(42)

Glede na zgoraj navedeno in na dejstvo, da ni dokazov o tem, da te razmere ne veljajo za vse druge proizvajalce izvoznike, se lahko sklene, da obstaja verjetnost za znatno povečanje proizvodne zmogljivosti v kratkem času, če bi japonski proizvajalci to želeli.

| (43) | Glede na zgoraj navedeno se lahko sklene, da se bo v primeru odprave ukrepov uvoz v ES verjetno povečal. Navedena dejstva je treba obravnavati ob upoštevanju privlačnih cen, ki jih je treba plačati v Skupnosti v primerjavi s tretjimi državami, že obstoječih distribucijskih kanalov in dejstva, da bi se lahko zmogljivost povečala s sorazmerno nizkimi stroški (usposabljanje novih specializiranih delavcev). |
| --- | --- |

(43)

Glede na zgoraj navedeno se lahko sklene, da se bo v primeru odprave ukrepov uvoz v ES verjetno povečal. Navedena dejstva je treba obravnavati ob upoštevanju privlačnih cen, ki jih je treba plačati v Skupnosti v primerjavi s tretjimi državami, že obstoječih distribucijskih kanalov in dejstva, da bi se lahko zmogljivost povečala s sorazmerno nizkimi stroški (usposabljanje novih specializiranih delavcev).

3.4   Sklepna ugotovitev

| (44) | Glede na zgoraj opisane posebnosti trga, namreč, da so cene v Skupnosti višje kot v tretjih državah in na japonskem domačem trgu, obstaja velika spodbuda za preusmeritev dela prodaje na trg Skupnosti po verjetno nizkih cenah z namenom ponovne pridobitve izgubljenih tržnih deležev. Ker se lahko proizvodna zmogljivost hitro širi, je zelo verjetno, da se bo uvoz zadevnih izdelkov znatno povečal. Ker ni dokazov o tem, da bi japonski proizvajalci izvozniki v primeru odprave ukrepov spremenili svojo politiko določanja cen in jih zvišali, je zelo verjetno tudi, da bi se ta povečan uvoz izvajal po dampinških cenah. |
| --- | --- |

(44)

Glede na zgoraj opisane posebnosti trga, namreč, da so cene v Skupnosti višje kot v tretjih državah in na japonskem domačem trgu, obstaja velika spodbuda za preusmeritev dela prodaje na trg Skupnosti po verjetno nizkih cenah z namenom ponovne pridobitve izgubljenih tržnih deležev. Ker se lahko proizvodna zmogljivost hitro širi, je zelo verjetno, da se bo uvoz zadevnih izdelkov znatno povečal. Ker ni dokazov o tem, da bi japonski proizvajalci izvozniki v primeru odprave ukrepov spremenili svojo politiko določanja cen in jih zvišali, je zelo verjetno tudi, da bi se ta povečan uvoz izvajal po dampinških cenah.

| (45) | Na podlagi zgoraj navedenega se sklene, da obstaja verjetnost, da bodo japonski proizvajalci izvozniki v primeru odprave ukrepov zadevni izdelek ponovno izvažali po dampinških cenah, zato je treba veljavne ukrepe ohraniti. |
| --- | --- |

(45)

Na podlagi zgoraj navedenega se sklene, da obstaja verjetnost, da bodo japonski proizvajalci izvozniki v primeru odprave ukrepov zadevni izdelek ponovno izvažali po dampinških cenah, zato je treba veljavne ukrepe ohraniti.

4.   OPREDELITEV INDUSTRIJE SKUPNOSTI

| (46) | Družbo Philips Digital Video Systems („Philips DVS“) je prevzela družba Thomson Multimedia, lastnica družbe Thomson Broadcast Systems („TBS“), tudi proizvajalca STK Skupnosti, tako je združen pravni subjekt Philips DVS/TBS postal Grass Valley Nederland B.V., vložnik. |
| --- | --- |

(46)

Družbo Philips Digital Video Systems („Philips DVS“) je prevzela družba Thomson Multimedia, lastnica družbe Thomson Broadcast Systems („TBS“), tudi proizvajalca STK Skupnosti, tako je združen pravni subjekt Philips DVS/TBS postal Grass Valley Nederland B.V., vložnik.

| (47) | En proizvajalec izvoznik je trdil, da je že pet let praktično vse sisteme televizijskih kamer, ki jih je prodajala njegova povezana družba v Skupnosti, izdelovala navedena družba v Skupnosti. Trdil je še, da ti proizvodni obrati niso dobavljali samo na trg ES, ampak po vsem svetu, zato ni verjetno, da bi nanj vplivala kakršna koli odločitev o obstoječih protidampinških dajatvah. |
| --- | --- |

(47)

En proizvajalec izvoznik je trdil, da je že pet let praktično vse sisteme televizijskih kamer, ki jih je prodajala njegova povezana družba v Skupnosti, izdelovala navedena družba v Skupnosti. Trdil je še, da ti proizvodni obrati niso dobavljali samo na trg ES, ampak po vsem svetu, zato ni verjetno, da bi nanj vplivala kakršna koli odločitev o obstoječih protidampinških dajatvah.

| (48) | Ker ta proizvajalec izvoznik ni predložil nobenih informacij in ni izpolnil vprašalnika za proizvajalce Skupnosti, ni bilo mogoče podrobno proučiti narave njegovih dejavnosti, tudi tistih ne v Skupnosti. |
| --- | --- |

(48)

Ker ta proizvajalec izvoznik ni predložil nobenih informacij in ni izpolnil vprašalnika za proizvajalce Skupnosti, ni bilo mogoče podrobno proučiti narave njegovih dejavnosti, tudi tistih ne v Skupnosti.

| (49) | Drug gospodarski subjekt, ki proizvaja STK v Skupnosti in je povezan z japonskim proizvajalcem izvoznikom, je v tej preiskavi sodeloval in nasprotoval trenutnim ukrepom. Ta gospodarski subjekt je trdil, da so se STK z Japonske uvažali le občasno in samo kot dopolnitev njihovega poslovanja v ES. Preveritev na kraju samem je pokazala, da je bil v navedenih obratih v Skupnosti le en poseben model sestavljen iz delov s poreklom z Japonske in Skupnosti, čeprav se CCD bloki, najpomembnejši deli glav kamere, v času preveritve niso proizvajali. Preiskava je pokazala še, da razen obstoja ukrepov, ki veljajo za STK, ni drugih razlogov za proizvodnjo takega modela v Skupnosti. |
| --- | --- |

(49)

Drug gospodarski subjekt, ki proizvaja STK v Skupnosti in je povezan z japonskim proizvajalcem izvoznikom, je v tej preiskavi sodeloval in nasprotoval trenutnim ukrepom. Ta gospodarski subjekt je trdil, da so se STK z Japonske uvažali le občasno in samo kot dopolnitev njihovega poslovanja v ES. Preveritev na kraju samem je pokazala, da je bil v navedenih obratih v Skupnosti le en poseben model sestavljen iz delov s poreklom z Japonske in Skupnosti, čeprav se CCD bloki, najpomembnejši deli glav kamere, v času preveritve niso proizvajali. Preiskava je pokazala še, da razen obstoja ukrepov, ki veljajo za STK, ni drugih razlogov za proizvodnjo takega modela v Skupnosti.

| (50) | Sedanja preiskava je potrdila, da je vložnik predstavljal več kot 60 % proizvodnje sistemov televizijskih kamer Skupnosti. Zato v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe predstavlja industrijo Skupnosti in bo v nadaljnjem besedilu imenovan „industrija Skupnosti“. |
| --- | --- |

(50)

Sedanja preiskava je potrdila, da je vložnik predstavljal več kot 60 % proizvodnje sistemov televizijskih kamer Skupnosti. Zato v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe predstavlja industrijo Skupnosti in bo v nadaljnjem besedilu imenovan „industrija Skupnosti“.

5.   STANJE NA TRGU SKUPNOSTI

5.1   Uvodne opombe

| (51) | Zaradi razlogov iz uvodnih izjav (19) in (20) je analiza stanja na trgu Skupnosti temeljila na zbranih podatkih o glavah televizijskih kamer („GTK“). |
| --- | --- |

(51)

Zaradi razlogov iz uvodnih izjav (19) in (20) je analiza stanja na trgu Skupnosti temeljila na zbranih podatkih o glavah televizijskih kamer („GTK“).

| (52) | Kot je navedeno zgoraj, ni bilo mogoče pridobiti podatkov enega japonskega proizvajalca izvoznika, ki naj bi imel proizvodne obrate na trgu Skupnosti. Kot je omenjeno zgoraj, navedene japonske stranke, ki so zadevni izdelek dejansko izvažale v Skupnost, niso sodelovale. Zato je morala Komisija v skladu s členom 18 osnovne uredbe uporabiti razpoložljiva dejstva, zlasti glede potrošnje. |
| --- | --- |

(52)

Kot je navedeno zgoraj, ni bilo mogoče pridobiti podatkov enega japonskega proizvajalca izvoznika, ki naj bi imel proizvodne obrate na trgu Skupnosti. Kot je omenjeno zgoraj, navedene japonske stranke, ki so zadevni izdelek dejansko izvažale v Skupnost, niso sodelovale. Zato je morala Komisija v skladu s členom 18 osnovne uredbe uporabiti razpoložljiva dejstva, zlasti glede potrošnje.

| (53) | Glede na to, da je podatke o prodaji in proizvodnji predložila le ena oziroma dve zainteresirani stranki in da so take informacije o poslovanju občutljive, ni primerno razkriti absolutnih številk. Zato so nadomeščene z znakom „—“, navedeni pa so tudi indeksi. |
| --- | --- |

(53)

Glede na to, da je podatke o prodaji in proizvodnji predložila le ena oziroma dve zainteresirani stranki in da so take informacije o poslovanju občutljive, ni primerno razkriti absolutnih številk. Zato so nadomeščene z znakom „—“, navedeni pa so tudi indeksi.

5.1.1   Potrošnja na trgu Skupnosti

| (54) | Očitna potrošnja Skupnosti GTK je bila ocenjena na podlagi obsega prodaje v Skupnosti glede na podatke industrije Skupnosti, obseg prodaje družbe Ikegami Electronics (Europe) GmbH, statistične podatke o uvozu GTK z Japonske, pridobljene na podlagi baze podatkov 14(6), ter glede na informacije o nakupih, ki jih je predložil en uporabnik STK. Zaradi nesodelovanja enega japonskega proizvajalca izvoznika, ki domnevno tudi proizvaja STK v Skupnosti, je verjetno, da je potrošnja Skupnosti nekoliko podcenjena, čeprav se splošni trendi in sprejeti sklepi ne bodo bistveno spremenili.
  Preglednica 1
  Potrošnja Skupnosti STK | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enote | — | — | — | — |
| Indeks | 100 | 104 | 123 | 103 |
| Vir: preverjeni odgovori na vprašalnik in baza podatkov 14(6). |

(54)

Očitna potrošnja Skupnosti GTK je bila ocenjena na podlagi obsega prodaje v Skupnosti glede na podatke industrije Skupnosti, obseg prodaje družbe Ikegami Electronics (Europe) GmbH, statistične podatke o uvozu GTK z Japonske, pridobljene na podlagi baze podatkov 14(6), ter glede na informacije o nakupih, ki jih je predložil en uporabnik STK. Zaradi nesodelovanja enega japonskega proizvajalca izvoznika, ki domnevno tudi proizvaja STK v Skupnosti, je verjetno, da je potrošnja Skupnosti nekoliko podcenjena, čeprav se splošni trendi in sprejeti sklepi ne bodo bistveno spremenili.

Preglednica 1

Potrošnja Skupnosti STK

2002

2003

2004

OP

Enote

—

—

—

—

Indeks

100

104

123

103

Vir: preverjeni odgovori na vprašalnik in baza podatkov 14(6).

| (55) | Potrošnja Skupnosti se je med letom 2002 in OP povečala za 3 %. Znatno se je povečala leta 2004, ko je uvoz dosegel svojo najvišjo raven. V OP se je potrošnja Skupnosti v primerjavi z letom 2004 zmanjšala za približno 15 %. |
| --- | --- |

(55)

Potrošnja Skupnosti se je med letom 2002 in OP povečala za 3 %. Znatno se je povečala leta 2004, ko je uvoz dosegel svojo najvišjo raven. V OP se je potrošnja Skupnosti v primerjavi z letom 2004 zmanjšala za približno 15 %.

5.1.2   Trenutni uvoz iz zadevne države

(i)   Obseg uvoza in tržni delež zadevnega uvoza v OPŠ

| (56) | V obravnavanem obdobju je obseg uvoza GTK z Japonske ostal na sorazmerno nizki ravni. Vendar pa se je med letoma 2002 in 2004 povečal za skoraj desetkrat in dosegel približno 30 enot. V OP se je uvoz v primerjavi z letom 2004 zmanjšal, vendar je bil še vedno znatno nad ravnjo iz leta 2002. Skupno gledano se je uvoz v obravnavanem obdobju skoraj potrojil. Industrija Skupnosti je trdila, da je bil obseg uvoza podcenjen, ker je bila glede na tržne informacije dobava japonskih proizvajalcev v ES znatno večja od količin, ki bi jih navedene družbe v Skupnosti domnevno lahko proizvedle. Trdila je tudi, da naj bi do izogibanja ukrepom prihajalo z uvozom delov kamer. Vendar pa predložene informacije niso bile v skladu z ugotovitvami preiskave, tj. preveritvenih obiskov, in informacijami, ki so jih predložili neodvisni uporabniki. Sedanji pregled tudi ne zajema proučitve, ali prihaja do izogibanja veljavnim ukrepom, čeprav se priznava, da lahko izogibanje vpliva na stanje industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(56)

V obravnavanem obdobju je obseg uvoza GTK z Japonske ostal na sorazmerno nizki ravni. Vendar pa se je med letoma 2002 in 2004 povečal za skoraj desetkrat in dosegel približno 30 enot. V OP se je uvoz v primerjavi z letom 2004 zmanjšal, vendar je bil še vedno znatno nad ravnjo iz leta 2002. Skupno gledano se je uvoz v obravnavanem obdobju skoraj potrojil. Industrija Skupnosti je trdila, da je bil obseg uvoza podcenjen, ker je bila glede na tržne informacije dobava japonskih proizvajalcev v ES znatno večja od količin, ki bi jih navedene družbe v Skupnosti domnevno lahko proizvedle. Trdila je tudi, da naj bi do izogibanja ukrepom prihajalo z uvozom delov kamer. Vendar pa predložene informacije niso bile v skladu z ugotovitvami preiskave, tj. preveritvenih obiskov, in informacijami, ki so jih predložili neodvisni uporabniki. Sedanji pregled tudi ne zajema proučitve, ali prihaja do izogibanja veljavnim ukrepom, čeprav se priznava, da lahko izogibanje vpliva na stanje industrije Skupnosti.

| (57) | Tržni delež uvoza se je do leta 2004, ko je dosegel najvišjo raven, stalno povečeval. Kljub znatnemu zmanjšanju v OP, ko je znašal manj kot polovico iz leta 2004, je uvoz v obravnavanem obdobju povečal svoj tržni delež.
  Preglednica 2
  Uvoz GTK z Japonske in tržni delež | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza | — | — | — | — |
| Indeks | 100 | 167 | 1 000 | 300 |
| Tržni delež | — | — | — | — |
| Indeks | 100 | 161 | 816 | 291 |
| Vir: preverjeni odgovori na vprašalnik in baza podatkov 14(6). |

(57)

Tržni delež uvoza se je do leta 2004, ko je dosegel najvišjo raven, stalno povečeval. Kljub znatnemu zmanjšanju v OP, ko je znašal manj kot polovico iz leta 2004, je uvoz v obravnavanem obdobju povečal svoj tržni delež.

Preglednica 2

Uvoz GTK z Japonske in tržni delež

2002

2003

2004

OP

Obseg uvoza

—

—

—

—

Indeks

100

167

1 000

300

Tržni delež

—

—

—

—

Indeks

100

161

816

291

Vir: preverjeni odgovori na vprašalnik in baza podatkov 14(6).

(ii)   Razvoj cen in določanje cen uvoza zadevnega izdelka

| (58) | Zaradi nesodelovanja ni bilo zanesljivih informacij o ravneh cen uvoza GTK. Japonski proizvajalci izvozniki prodajajo zadevni izdelek izključno povezanim uvoznikom v Skupnosti. Zato so ravni cene, pridobljene iz baze podatkov 14(6), cene med povezanimi strankami, in se jih ne more dosledno šteti za zanesljive. Vzrok za to je zlasti dejstvo, da se lahko zaradi veljavnih ukrepov družbe odločijo dobiček pripisati gospodarskim subjektom v Skupnosti. |
| --- | --- |

(58)

Zaradi nesodelovanja ni bilo zanesljivih informacij o ravneh cen uvoza GTK. Japonski proizvajalci izvozniki prodajajo zadevni izdelek izključno povezanim uvoznikom v Skupnosti. Zato so ravni cene, pridobljene iz baze podatkov 14(6), cene med povezanimi strankami, in se jih ne more dosledno šteti za zanesljive. Vzrok za to je zlasti dejstvo, da se lahko zaradi veljavnih ukrepov družbe odločijo dobiček pripisati gospodarskim subjektom v Skupnosti.

| (59) | Torej ni bilo mogoče sprejeti sklepa o razvoju cen in določanju cen uvoza zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(59)

Torej ni bilo mogoče sprejeti sklepa o razvoju cen in določanju cen uvoza zadevnega izdelka.

5.1.3   Gospodarsko stanje industrije Skupnosti

| (60) | Zaradi jasnosti je treba opozoriti, da se informacije, ki jih je industrija Skupnosti navedla v vprašalniku, nanašajo bolj na STK kot na GTK. To ne povzroča težav, saj vsebuje vsak STK običajno tudi GTK. Za proučitev trendov in zaradi pomanjkanja podrobnejših informacij o dejavnostih japonskih proizvajalcev izvoznikov v Skupnosti se je gospodarsko stanje industrije Skupnosti proučilo na podlagi podatkov, ki se nanašajo na STK. |
| --- | --- |

(60)

Zaradi jasnosti je treba opozoriti, da se informacije, ki jih je industrija Skupnosti navedla v vprašalniku, nanašajo bolj na STK kot na GTK. To ne povzroča težav, saj vsebuje vsak STK običajno tudi GTK. Za proučitev trendov in zaradi pomanjkanja podrobnejših informacij o dejavnostih japonskih proizvajalcev izvoznikov v Skupnosti se je gospodarsko stanje industrije Skupnosti proučilo na podlagi podatkov, ki se nanašajo na STK.

(i)   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (61) | Celotna proizvodnja STK industrije Skupnosti se je v obravnavanem obdobju nekoliko povečala. Proizvodnja se je leta 2003 zmanjšala za 8 %, leta 2004 pa se je znatno povečala, in sicer za približno 35 %. V OP se je v primerjavi z letom 2004 zmanjšala za približno 16 %, vendar na raven, ki v primerjavi z letom 2002 še vedno pomeni povečanje v višini 5 %.
  Preglednica 4
  Obseg proizvodnje | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja | — | — | — | — |
| Indeks | 100 | 92 | 124 | 105 |
| Vir: preverjeni odgovori na vprašalnik. |

(61)

Celotna proizvodnja STK industrije Skupnosti se je v obravnavanem obdobju nekoliko povečala. Proizvodnja se je leta 2003 zmanjšala za 8 %, leta 2004 pa se je znatno povečala, in sicer za približno 35 %. V OP se je v primerjavi z letom 2004 zmanjšala za približno 16 %, vendar na raven, ki v primerjavi z letom 2002 še vedno pomeni povečanje v višini 5 %.

Preglednica 4

Obseg proizvodnje

2002

2003

2004

OP

Proizvodnja

—

—

—

—

Indeks

100

92

124

105

Vir: preverjeni odgovori na vprašalnik.

| (62) | Proizvodna zmogljivost industrije Skupnosti je do leta 2004 ostala stabilna. Vendar pa se je v OP, po reorganizaciji družbe, zmanjšala za 14 %, kar je družbi omogočilo, da svojo proizvodno zmogljivost prilagodi trenutnemu povpraševanju. Kot je opisano v nadaljevanju, tako zmanjšanje zmogljivosti spremljajo nespremenjene stopnje izkoriščenosti zmogljivosti med letom 2004 in OP. |
| --- | --- |

(62)

Proizvodna zmogljivost industrije Skupnosti je do leta 2004 ostala stabilna. Vendar pa se je v OP, po reorganizaciji družbe, zmanjšala za 14 %, kar je družbi omogočilo, da svojo proizvodno zmogljivost prilagodi trenutnemu povpraševanju. Kot je opisano v nadaljevanju, tako zmanjšanje zmogljivosti spremljajo nespremenjene stopnje izkoriščenosti zmogljivosti med letom 2004 in OP.

| (63) | S povečanjem proizvodnje in prilagoditvijo proizvodne zmogljivosti se je izkoriščenost zmogljivosti v obravnavnem obdobju povečala. Stopnja izkoriščenosti zmogljivosti se je na splošno razvijala podobno kot proizvodnja, tj. med leti 2002 in 2004 se je povečala, leta 2003 pa dosegla svojo najnižjo raven. V OP je izkoriščenost zmogljivosti v primerjavi z letom 2004 ostala stabilna, vendar pa je bila še vedno za približno 20 % nad stopnjo iz leta 2002.
  Preglednica 5
  Proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodna zmogljivost | — | — | — | — |
| Indeks | 100 | 100 | 100 | 86 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | — | — | — | — |
| Indeks | 100 | 92 | 124 | 122 |
| Vir: preverjeni odgovori na vprašalnik. |

(63)

S povečanjem proizvodnje in prilagoditvijo proizvodne zmogljivosti se je izkoriščenost zmogljivosti v obravnavnem obdobju povečala. Stopnja izkoriščenosti zmogljivosti se je na splošno razvijala podobno kot proizvodnja, tj. med leti 2002 in 2004 se je povečala, leta 2003 pa dosegla svojo najnižjo raven. V OP je izkoriščenost zmogljivosti v primerjavi z letom 2004 ostala stabilna, vendar pa je bila še vedno za približno 20 % nad stopnjo iz leta 2002.

Preglednica 5

Proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

2002

2003

2004

OP

Proizvodna zmogljivost

—

—

—

—

Indeks

100

100

100

86

Izkoriščenost zmogljivosti

—

—

—

—

Indeks

100

92

124

122

Vir: preverjeni odgovori na vprašalnik.

(ii)   Zaloge

| (64) | Zaloge so se leta 2003 znatno zmanjšale (– 17 %), vendar so se naslednje leto povečale, kljub temu pa so ostale za 11 % nižje od ravni iz leta 2002. Neobičajno povečanje zalog v OP lahko pojasni dejstvo, da se je OP zaključilo pred koncem finančnega leta, ko je bilo treba izpolniti še številna naročila.
  Preglednica 6
  Obseg prodaje | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaloge | — | — | — | — |
| Indeks | 100 | 83 | 89 | 172 |
| Vir: preverjeni odgovori na vprašalnik. |

(64)

Zaloge so se leta 2003 znatno zmanjšale (– 17 %), vendar so se naslednje leto povečale, kljub temu pa so ostale za 11 % nižje od ravni iz leta 2002. Neobičajno povečanje zalog v OP lahko pojasni dejstvo, da se je OP zaključilo pred koncem finančnega leta, ko je bilo treba izpolniti še številna naročila.

Preglednica 6

Obseg prodaje

2002

2003

2004

OP

Zaloge

—

—

—

—

Indeks

100

83

89

172

Vir: preverjeni odgovori na vprašalnik.

(iii)   Obseg prodaje, cene in tržni delež

| (65) | Prodaja industrije Skupnosti na trgu Skupnosti se je med letoma 2002 in 2004 povečala za 10 %, ne da bi sledila povečanju potrošnje Skupnosti, ki se je v istem obdobju znatno povečala, in sicer za 23 %. To je povzročilo splošno zmanjšanje tržnega deleža industrije Skupnosti za več kakor 20 odstotnih točk v obravnavanem obdobju, kar je bilo v prid uvozu z Japonske in drugim gospodarskim subjektom v Skupnosti. V OP se je prodaja v primerjavi z ravnmi iz leta 2004 znatno zmanjšala, kar je privedlo do nadaljnjega zmanjševanja tržnega deleža industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(65)

Prodaja industrije Skupnosti na trgu Skupnosti se je med letoma 2002 in 2004 povečala za 10 %, ne da bi sledila povečanju potrošnje Skupnosti, ki se je v istem obdobju znatno povečala, in sicer za 23 %. To je povzročilo splošno zmanjšanje tržnega deleža industrije Skupnosti za več kakor 20 odstotnih točk v obravnavanem obdobju, kar je bilo v prid uvozu z Japonske in drugim gospodarskim subjektom v Skupnosti. V OP se je prodaja v primerjavi z ravnmi iz leta 2004 znatno zmanjšala, kar je privedlo do nadaljnjega zmanjševanja tržnega deleža industrije Skupnosti.

| (66) | Vendar je treba opozoriti, da so lahko številke in trendi, ugotovljeni v zvezi s tržnim deležem industrije Skupnosti, temeljile le na razpoložljivih dejstvih, zlasti ker edini drug proizvajalec v Skupnosti ni predložil podatkov o svoji prodaji in proizvodnji. |
| --- | --- |

(66)

Vendar je treba opozoriti, da so lahko številke in trendi, ugotovljeni v zvezi s tržnim deležem industrije Skupnosti, temeljile le na razpoložljivih dejstvih, zlasti ker edini drug proizvajalec v Skupnosti ni predložil podatkov o svoji prodaji in proizvodnji.

| (67) | V obravnavanem obdobju so se povprečne prodajne cene znižale za 3 %, čeprav so se med letoma 2002 in 2003 zvišale za 7 %. Vendar pa je razlog za sorazmerno majhno znižanje cen v obravnavanem obdobju sprememba prodajnega programa, saj je industrija Skupnosti uvedla nove izdelke s kakovostnejšo (in dražjo) konfiguracijo.
  Preglednica 7
  Obseg prodaje, cene in tržni delež | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje (v enotah) | — | — | — | — |
| Indeks | 100 | 103 | 110 | 79 |
| Povprečne cene (EUR/enoto) | — | — | — | — |
| Indeks | 100 | 107 | 98 | 97 |
| Tržni delež | — | — | — | — |
| Indeks | 100 | 99 | 89 | 76 |
| Vir: preverjeni odgovori na vprašalnik. |

(67)

V obravnavanem obdobju so se povprečne prodajne cene znižale za 3 %, čeprav so se med letoma 2002 in 2003 zvišale za 7 %. Vendar pa je razlog za sorazmerno majhno znižanje cen v obravnavanem obdobju sprememba prodajnega programa, saj je industrija Skupnosti uvedla nove izdelke s kakovostnejšo (in dražjo) konfiguracijo.

Preglednica 7

Obseg prodaje, cene in tržni delež

2002

2003

2004

OP

Obseg prodaje (v enotah)

—

—

—

—

Indeks

100

103

110

79

Povprečne cene (EUR/enoto)

—

—

—

—

Indeks

100

107

98

97

Tržni delež

—

—

—

—

Indeks

100

99

89

76

Vir: preverjeni odgovori na vprašalnik.

(iv)   Zaposlenost, produktivnost in plače

| (68) | V obravnavanem obdobju se je zaposlenost zmanjšala (za več kakor 24 %), kar je v povezavi s povečanjem proizvodnje povzročilo tudi znatno povečanje produktivnosti (37 %). Opozoriti je treba, da je k zmanjšanju zaposlenosti pripomoglo tudi povečanje števila delavcev s pogodbami za določen čas/prilagodljivimi pogodbami, s čimer so se znižali stalni stroški družbe. |
| --- | --- |

(68)

V obravnavanem obdobju se je zaposlenost zmanjšala (za več kakor 24 %), kar je v povezavi s povečanjem proizvodnje povzročilo tudi znatno povečanje produktivnosti (37 %). Opozoriti je treba, da je k zmanjšanju zaposlenosti pripomoglo tudi povečanje števila delavcev s pogodbami za določen čas/prilagodljivimi pogodbami, s čimer so se znižali stalni stroški družbe.

| (69) | V obravnavanem obdobju je industriji Skupnosti dejansko uspelo znatno znižati svoje stroške dela (– 14 %). Posledično je lahko industrija Skupnosti znižala delež stroškov dela glede na celotne stroške proizvodnje za kar nekaj odstotnih točk. To priča o prizadevanjih industrije Skupnosti, da prilagodijo svoje proizvodne strukture in znižajo stalne stroške.
  Preglednica 8
  Zaposlenost, produktivnost in plače | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaposlenost | — | — | — | — |
| Indeks | 100 | 102 | 87 | 76 |
| Produktivnost (v enotah na zaposlenega) | — | — | — | — |
| Indeks | 100 | 90 | 142 | 137 |
| Stroški dela (000 EUR) | — | — | — | — |
| Indeks | 100 | 97 | 103 | 86 |
| Vir: preverjeni odgovori na vprašalnik. |

(69)

V obravnavanem obdobju je industriji Skupnosti dejansko uspelo znatno znižati svoje stroške dela (– 14 %). Posledično je lahko industrija Skupnosti znižala delež stroškov dela glede na celotne stroške proizvodnje za kar nekaj odstotnih točk. To priča o prizadevanjih industrije Skupnosti, da prilagodijo svoje proizvodne strukture in znižajo stalne stroške.

Preglednica 8

Zaposlenost, produktivnost in plače

2002

2003

2004

OP

Zaposlenost

—

—

—

—

Indeks

100

102

87

76

Produktivnost (v enotah na zaposlenega)

—

—

—

—

Indeks

100

90

142

137

Stroški dela (000 EUR)

—

—

—

—

Indeks

100

97

103

86

Vir: preverjeni odgovori na vprašalnik.

(v)   Dobički

| (70) | Treba je opozoriti, da je bila dobičkonosnost industrije Skupnosti v obdobju preiskave zadnjega pregleda zaradi izteka ukrepov, ki je privedla do podaljšanja takrat veljavnih protidampinških ukrepov, še vedno negativna. To stanje se je sedaj že spremenilo, saj se je med letoma 2002 in 2004 dobičkonosnost industrije Skupnosti razvijala pozitivno. |
| --- | --- |

(70)

Treba je opozoriti, da je bila dobičkonosnost industrije Skupnosti v obdobju preiskave zadnjega pregleda zaradi izteka ukrepov, ki je privedla do podaljšanja takrat veljavnih protidampinških ukrepov, še vedno negativna. To stanje se je sedaj že spremenilo, saj se je med letoma 2002 in 2004 dobičkonosnost industrije Skupnosti razvijala pozitivno.

| (71) | Dobičkonosnost industrije Skupnosti se je do leta 2004 dejansko povečala, čeprav se običajno pričakujejo večji dobički (nad 10 %), da bi industrija lahko obdržala korak z zahtevami tehnološkega razvoja. Torej tudi najvišje stopnje dobička iz let 2003 in 2004 niso mogle zadostovati, da bi industrija Skupnosti lahko še naprej veliko vlagala v nov razvoj, kot je v tem sektorju pričakovati. |
| --- | --- |

(71)

Dobičkonosnost industrije Skupnosti se je do leta 2004 dejansko povečala, čeprav se običajno pričakujejo večji dobički (nad 10 %), da bi industrija lahko obdržala korak z zahtevami tehnološkega razvoja. Torej tudi najvišje stopnje dobička iz let 2003 in 2004 niso mogle zadostovati, da bi industrija Skupnosti lahko še naprej veliko vlagala v nov razvoj, kot je v tem sektorju pričakovati.

| (72) | V OP se je stanje glede dobičkonosnosti znatno poslabšalo in ustvarjene so bile znatne izgube. Razlog za to sta naslednja dejavnika: po eni strani je znatno zmanjšanje prodaje v Skupnosti v OP povzročilo zvišanje povprečnih stalnih stroškov, kar je negativno vplivalo na dobičkonosnost. Po drugi strani pa industrija Skupnosti ni mogla prenesti naprej zvišanja stroškov nekaterih surovin ter dodatnih stroškov za R&R, ki so nastali s širjenjem mreže prodajnih mest, s katerimi bi se zagotovile boljše storitve za stranke. Opozoriti je treba, kot je opisano v uvodni izjavi (67), da je razlog za majhno znižanje povprečnih prodajnih cen med letom 2004 in OP sprememba prodajnega programa, saj je industrija Skupnosti uvedla nove izdelke s kakovostnejšo (in dražjo) konfiguracijo, vendar pa ni mogla zvišati cen skladno s tem.
  Preglednica 9
  Dobičkonosnost | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost (%) | — | — | — | — |
| Indeks | 100 | 176 | 251 | – 321 |
| Vir: preverjeni odgovori na vprašalnik. |

(72)

V OP se je stanje glede dobičkonosnosti znatno poslabšalo in ustvarjene so bile znatne izgube. Razlog za to sta naslednja dejavnika: po eni strani je znatno zmanjšanje prodaje v Skupnosti v OP povzročilo zvišanje povprečnih stalnih stroškov, kar je negativno vplivalo na dobičkonosnost. Po drugi strani pa industrija Skupnosti ni mogla prenesti naprej zvišanja stroškov nekaterih surovin ter dodatnih stroškov za R&R, ki so nastali s širjenjem mreže prodajnih mest, s katerimi bi se zagotovile boljše storitve za stranke. Opozoriti je treba, kot je opisano v uvodni izjavi (67), da je razlog za majhno znižanje povprečnih prodajnih cen med letom 2004 in OP sprememba prodajnega programa, saj je industrija Skupnosti uvedla nove izdelke s kakovostnejšo (in dražjo) konfiguracijo, vendar pa ni mogla zvišati cen skladno s tem.

Preglednica 9

Dobičkonosnost

2002

2003

2004

OP

Dobičkonosnost (%)

—

—

—

—

Indeks

100

176

251

– 321

Vir: preverjeni odgovori na vprašalnik.

(vi)   Naložbe, donosnost naložb in sposobnost zbiranja kapitala

| (73) | Naložbe so ostale na visokih ravneh, čeprav so se leta 2003 zmanjšale za 13 %. Naslednje leto pa se je stanje izboljšalo, saj so se naložbe povečale za skoraj trikrat, ker je industrija Skupnosti preusmerila in racionalizirala proizvodnjo ter še naprej veliko vlagala v R&R, kar je v tem sektorju potrebno. |
| --- | --- |

(73)

Naložbe so ostale na visokih ravneh, čeprav so se leta 2003 zmanjšale za 13 %. Naslednje leto pa se je stanje izboljšalo, saj so se naložbe povečale za skoraj trikrat, ker je industrija Skupnosti preusmerila in racionalizirala proizvodnjo ter še naprej veliko vlagala v R&R, kar je v tem sektorju potrebno.

| (74) | Donosnost naložb, izražena kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb, je na splošno sledila trendu dobičkonosnosti, opisanem zgoraj.
  Preglednica 10
  Naložbe in donosnost naložb | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naložbe (000 EUR) | — | — | — | — |
| Indeks | 100 | 87 | 237 | 148 |
| Donosnost naložb | — | — | — | — |
| Indeks | 100 | 143 | 182 | – 116 |
| Vir: preverjeni odgovori na vprašalnik. |

(74)

Donosnost naložb, izražena kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb, je na splošno sledila trendu dobičkonosnosti, opisanem zgoraj.

Preglednica 10

Naložbe in donosnost naložb

2002

2003

2004

OP

Naložbe (000 EUR)

—

—

—

—

Indeks

100

87

237

148

Donosnost naložb

—

—

—

—

Indeks

100

143

182

– 116

Vir: preverjeni odgovori na vprašalnik.

| (75) | Ni bilo ugotovljeno, da bi imela industrija Skupnosti v obravnavanem obdobju težave z zbiranjem kapitala. |
| --- | --- |

(75)

Ni bilo ugotovljeno, da bi imela industrija Skupnosti v obravnavanem obdobju težave z zbiranjem kapitala.

(vii)   Denarni tok

| (76) | Denarni tok se je do leta 2004 znatno povečal (za 39 %). Ta pozitivni trend kaže, da je industrija začela okrevati. Treba je opozoriti, da je leta 2004 denarni tok predstavljal le približno 10 % celotne prodaje v Skupnosti, ki se ne more šteti za čezmernega. Vendar pa so v OP na denarni tok znatno vplivale negativne stopnje dobičkonosnosti.
  Preglednica 11
  Denarni tok | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Denarni tok (000 EUR) | — | — | — | — |
| Indeks | 100 | 99 | 139 | –70 |
| Vir: preverjeni odgovori na vprašalnik. |

(76)

Denarni tok se je do leta 2004 znatno povečal (za 39 %). Ta pozitivni trend kaže, da je industrija začela okrevati. Treba je opozoriti, da je leta 2004 denarni tok predstavljal le približno 10 % celotne prodaje v Skupnosti, ki se ne more šteti za čezmernega. Vendar pa so v OP na denarni tok znatno vplivale negativne stopnje dobičkonosnosti.

Preglednica 11

Denarni tok

2002

2003

2004

OP

Denarni tok (000 EUR)

—

—

—

—

Indeks

100

99

139

–70

Vir: preverjeni odgovori na vprašalnik.

(viii)   Rast

| (77) | Med letom 2002 in OP se je potrošnja Skupnosti povečala za 3 %, obseg prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti pa se je zmanjšal za 21 %. Industrija Skupnosti je izgubila več kot 20 odstotnih točk tržnega deleža, delež dampinškega uvoza in uvoza drugih proizvajalcev pa se je povečal. |
| --- | --- |

(77)

Med letom 2002 in OP se je potrošnja Skupnosti povečala za 3 %, obseg prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti pa se je zmanjšal za 21 %. Industrija Skupnosti je izgubila več kot 20 odstotnih točk tržnega deleža, delež dampinškega uvoza in uvoza drugih proizvajalcev pa se je povečal.

| (78) | Za trg STK je bil v zadnjih letih značilen prehod s STK standardne ločljivosti na STK visoke ločljivosti. Pričakovati je, da bo ta trend v prihodnosti še intenzivnejši. Vendar pa se oddajanje programov visoke ločljivosti še ni razširilo, številni izdajatelji televizijskega programa, zlasti manjši oziroma regionalni, zaradi sorazmerno nizkih cen še vedno kupujejo STK standardne ločljivosti. Industrija Skupnosti dejansko ni imela koristi od rasti trga, kar je pokazala izguba njenega tržnega deleža. |
| --- | --- |

(78)

Za trg STK je bil v zadnjih letih značilen prehod s STK standardne ločljivosti na STK visoke ločljivosti. Pričakovati je, da bo ta trend v prihodnosti še intenzivnejši. Vendar pa se oddajanje programov visoke ločljivosti še ni razširilo, številni izdajatelji televizijskega programa, zlasti manjši oziroma regionalni, zaradi sorazmerno nizkih cen še vedno kupujejo STK standardne ločljivosti. Industrija Skupnosti dejansko ni imela koristi od rasti trga, kar je pokazala izguba njenega tržnega deleža.

| (79) | Poleg tega sta proizvodnja in prodaja STK standardne ločljivosti še vedno pomembna dejavnika vsakega proizvajalca STK, nenazadnje tudi, ker so stalni stroški zaradi visoke kapitalske intenzivnosti te industrije že sami po sebi visoki. Zato je še vedno pomembno, da ima industrija Skupnosti koristi od širšega obsega prodaje, ki jo nudi prodaja STK standardne ločljivosti, da se razširijo navedeni stalni stroški. |
| --- | --- |

(79)

Poleg tega sta proizvodnja in prodaja STK standardne ločljivosti še vedno pomembna dejavnika vsakega proizvajalca STK, nenazadnje tudi, ker so stalni stroški zaradi visoke kapitalske intenzivnosti te industrije že sami po sebi visoki. Zato je še vedno pomembno, da ima industrija Skupnosti koristi od širšega obsega prodaje, ki jo nudi prodaja STK standardne ločljivosti, da se razširijo navedeni stalni stroški.

(ix)   Stopnja dampinga

| (80) | Pri analizi stopnje dampinga je treba upoštevati dejstvo, da veljajo ukrepi za odpravo škodljivega dampinga. Kot je določeno v uvodni izjavi (22), razpoložljive informacije kažejo, da japonski proizvajalci izvozniki v Skupnost še naprej prodajajo po dampinških cenah. Dejansko je bilo ugotovljeno, da je stopnja dampinga znatna in njen vpliv na stanje industrije Skupnosti ni zanemarljiv, zlasti kar zadeva znatni obseg, ki se lahko še poveča. |
| --- | --- |

(80)

Pri analizi stopnje dampinga je treba upoštevati dejstvo, da veljajo ukrepi za odpravo škodljivega dampinga. Kot je določeno v uvodni izjavi (22), razpoložljive informacije kažejo, da japonski proizvajalci izvozniki v Skupnost še naprej prodajajo po dampinških cenah. Dejansko je bilo ugotovljeno, da je stopnja dampinga znatna in njen vpliv na stanje industrije Skupnosti ni zanemarljiv, zlasti kar zadeva znatni obseg, ki se lahko še poveča.

(x)   Okrevanje od učinkov preteklega dampinga

| (81) | Od podaljšanja ukrepov leta 2000 v okviru prejšnjega pregleda zaradi izteka ukrepov se je stanje industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju nekoliko izboljšalo. Vendar pa zgornji kazalniki kažejo tudi, da je industrija Skupnosti še vedno občutljiva in ranljiva. |
| --- | --- |

(81)

Od podaljšanja ukrepov leta 2000 v okviru prejšnjega pregleda zaradi izteka ukrepov se je stanje industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju nekoliko izboljšalo. Vendar pa zgornji kazalniki kažejo tudi, da je industrija Skupnosti še vedno občutljiva in ranljiva.

5.1.4   Učinki drugih dejavnikov na stanje industrije Skupnosti

(i)   Izvoz industrije Skupnosti

| (82) | Preiskava je pokazala, da se je izvoz industrije Skupnosti razvijal, kakor sledi:
  Preglednica 12
  Izvoz industrije Skupnosti | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg (enota) | — | — | — | — |
| Indeks | 100 | 117 | 193 | 148 |
| Vrednost (000 EUR) | — | — | — | — |
| Indeks | 100 | 126 | 146 | 93 |
| Povprečna cena (EUR/enoto) | — | — | — | — |
| Indeks | 100 | 107 | 75 | 63 |
| Vir: preverjeni odgovori na vprašalnik. |

(82)

Preiskava je pokazala, da se je izvoz industrije Skupnosti razvijal, kakor sledi:

Preglednica 12

Izvoz industrije Skupnosti

2002

2003

2004

OP

Obseg (enota)

—

—

—

—

Indeks

100

117

193

148

Vrednost (000 EUR)

—

—

—

—

Indeks

100

126

146

93

Povprečna cena (EUR/enoto)

—

—

—

—

Indeks

100

107

75

63

Vir: preverjeni odgovori na vprašalnik.

| (83) | Količine, ki jih je industrija Skupnosti izvozila, so se od leta 2002 do 2004 znatno povečale, vendar so se v OP zmanjšale za več kakor 20 %. Vendar pa je bila raven prodaje v OP še vedno za skoraj 50 % višja kot na začetku obravnavanega obdobja. Ta na splošno pozitiven razvoj je spremljalo znatno znižanje povprečnih cen, ki je posledica močne konkurence po izredno nizkih cenah na trgih tretjih držav (glej uvodno izjavo (35)). |
| --- | --- |

(83)

Količine, ki jih je industrija Skupnosti izvozila, so se od leta 2002 do 2004 znatno povečale, vendar so se v OP zmanjšale za več kakor 20 %. Vendar pa je bila raven prodaje v OP še vedno za skoraj 50 % višja kot na začetku obravnavanega obdobja. Ta na splošno pozitiven razvoj je spremljalo znatno znižanje povprečnih cen, ki je posledica močne konkurence po izredno nizkih cenah na trgih tretjih držav (glej uvodno izjavo (35)).

| (84) | Preiskava je pokazala, da se je industrija Skupnosti res soočala s konkurenco z izredno nizkimi cenami v tretjih državah, zlasti na nastajajočih trgih, kot sta Brazilija in Kitajska, in da je bila prisiljena znatno znižati svoje cene v tretje države, da bi lahko ohranila znatno raven proizvodnje in prodaje. Seveda je to negativno vplivalo na njeno splošno dobičkonosnost. |
| --- | --- |

(84)

Preiskava je pokazala, da se je industrija Skupnosti res soočala s konkurenco z izredno nizkimi cenami v tretjih državah, zlasti na nastajajočih trgih, kot sta Brazilija in Kitajska, in da je bila prisiljena znatno znižati svoje cene v tretje države, da bi lahko ohranila znatno raven proizvodnje in prodaje. Seveda je to negativno vplivalo na njeno splošno dobičkonosnost.

(ii)   Drugi proizvajalci v Skupnosti

| (85) | Dejavnik, ki lahko pojasni, zakaj industrija Skupnosti svojega gospodarskega stanja še ni izboljšala, je zlasti glede na izgubo tržnega deleža in negativne ravni dobičkonosnosti v OP, vzpostavitev dejavnosti nekaterih japonskih proizvajalcev izvoznikov v Skupnosti, ki domnevno prav tako proizvajajo STK za prodajo na trgu Skupnosti. Drugi proizvajalci v Skupnosti so v zadevnem obdobju dejansko pridobili znatni tržni delež (glej uvodno izjavo (65)). Vendar pa glede na nesodelovanje enega japonskega proizvajalca, ki domnevno prodaja v Skupnost, ni mogoče izključiti, da možno povečanje tržnega deleža navedene družbe ni posledica večje konkurence, ampak le prenosa dampinških praks v Skupnost, in sicer s sestavljanjem izdelka v Skupnosti, kar slabi učinke ukrepov. |
| --- | --- |

(85)

Dejavnik, ki lahko pojasni, zakaj industrija Skupnosti svojega gospodarskega stanja še ni izboljšala, je zlasti glede na izgubo tržnega deleža in negativne ravni dobičkonosnosti v OP, vzpostavitev dejavnosti nekaterih japonskih proizvajalcev izvoznikov v Skupnosti, ki domnevno prav tako proizvajajo STK za prodajo na trgu Skupnosti. Drugi proizvajalci v Skupnosti so v zadevnem obdobju dejansko pridobili znatni tržni delež (glej uvodno izjavo (65)). Vendar pa glede na nesodelovanje enega japonskega proizvajalca, ki domnevno prodaja v Skupnost, ni mogoče izključiti, da možno povečanje tržnega deleža navedene družbe ni posledica večje konkurence, ampak le prenosa dampinških praks v Skupnost, in sicer s sestavljanjem izdelka v Skupnosti, kar slabi učinke ukrepov.

| (86) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da preiskava vsaj v enem primeru ni našla drugega razloga za takšno poslovanje v Skupnosti, kakor je obstoj veljavnih ukrepov in njihovo izogibanje (glej uvodno izjavo (49)). |
| --- | --- |

(86)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da preiskava vsaj v enem primeru ni našla drugega razloga za takšno poslovanje v Skupnosti, kakor je obstoj veljavnih ukrepov in njihovo izogibanje (glej uvodno izjavo (49)).

5.1.5   Sklepna ugotovitev o stanju industrije Skupnosti

| (87) | Pri obravnavi trenutnega stanja industrije Skupnosti je treba upoštevati, da ukrepi že veljajo. |
| --- | --- |

(87)

Pri obravnavi trenutnega stanja industrije Skupnosti je treba upoštevati, da ukrepi že veljajo.

| (88) | Prodaja na trgu Skupnosti, obseg proizvodnje in raven izkoriščenosti zmogljivosti so se do leta 2004 znatno povečali. Do tega leta sta se izboljšali tudi dobičkonosnost in produktivnost, stroški dela pa so se zmanjšali. Tudi denarni tok, donosnost naložb in zaloge so se do leta 2004 razvijali pozitivno. |
| --- | --- |

(88)

Prodaja na trgu Skupnosti, obseg proizvodnje in raven izkoriščenosti zmogljivosti so se do leta 2004 znatno povečali. Do tega leta sta se izboljšali tudi dobičkonosnost in produktivnost, stroški dela pa so se zmanjšali. Tudi denarni tok, donosnost naložb in zaloge so se do leta 2004 razvijali pozitivno.

| (89) | Kljub temu pa se je tržni delež industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju razvijal negativno, z izgubo več kot 20 odstotnih točk. Od leta 2000 so postali drugi gospodarski subjekti v Skupnosti, ki domnevno prav tako proizvajajo STK, dejavnejši. Poleg dampinškega uvoza z Japonske je to industriji Skupnosti preprečilo, da bi višje stroške, nastale z vlaganjem v R&R, proizvodnjo in prodajo STK, prenesla na svoje prodajne cene, kar je povzročilo negativno dobičkonosnost v OP. |
| --- | --- |

(89)

Kljub temu pa se je tržni delež industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju razvijal negativno, z izgubo več kot 20 odstotnih točk. Od leta 2000 so postali drugi gospodarski subjekti v Skupnosti, ki domnevno prav tako proizvajajo STK, dejavnejši. Poleg dampinškega uvoza z Japonske je to industriji Skupnosti preprečilo, da bi višje stroške, nastale z vlaganjem v R&R, proizvodnjo in prodajo STK, prenesla na svoje prodajne cene, kar je povzročilo negativno dobičkonosnost v OP.

| (90) | Na izvoz industrije Skupnosti so vplivale tudi dampinške cene na navedenih trgih, zato je bila prisiljena, da svoje povprečne cene v tretje države znatno zniža (za več kot 30 %), kar je negativno vplivalo na splošno dobičkonosnost industrije. To je dober pokazatelj, kako bi se trg STK Skupnosti lahko razvijal, če bi bili ukrepi odpravljeni. |
| --- | --- |

(90)

Na izvoz industrije Skupnosti so vplivale tudi dampinške cene na navedenih trgih, zato je bila prisiljena, da svoje povprečne cene v tretje države znatno zniža (za več kot 30 %), kar je negativno vplivalo na splošno dobičkonosnost industrije. To je dober pokazatelj, kako bi se trg STK Skupnosti lahko razvijal, če bi bili ukrepi odpravljeni.

| (91) | Na splošno je treba skleniti, da se je stanje industrije do leta 2004 na splošno izboljšalo, vendar pa se nekateri kazalniki (npr. obseg prodaje v Skupnosti, dobičkonosnost, donosnost naložb in denarni tok) v OP več niso mogli razvijati pozitivno. Zato se lahko sklene, da se stanje industrije Skupnosti v primerjavi s stanjem v prejšnji preiskavi v zvezi s pregledom izboljšuje, da je sposobna preživeti in je konkurenčna, saj je bistveno znižala svoje stalne stroške in izboljšala svojo produktivnost. Vendar pa si ni mogla popolnoma opomoči, zato je še vedno občutljiva in ranljiva, kakor je mogoče sklepati iz razvoja v OP. |
| --- | --- |

(91)

Na splošno je treba skleniti, da se je stanje industrije do leta 2004 na splošno izboljšalo, vendar pa se nekateri kazalniki (npr. obseg prodaje v Skupnosti, dobičkonosnost, donosnost naložb in denarni tok) v OP več niso mogli razvijati pozitivno. Zato se lahko sklene, da se stanje industrije Skupnosti v primerjavi s stanjem v prejšnji preiskavi v zvezi s pregledom izboljšuje, da je sposobna preživeti in je konkurenčna, saj je bistveno znižala svoje stalne stroške in izboljšala svojo produktivnost. Vendar pa si ni mogla popolnoma opomoči, zato je še vedno občutljiva in ranljiva, kakor je mogoče sklepati iz razvoja v OP.

6.   VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE

6.1   Predviden vpliv obsega in cen na stanje industrije Skupnosti v primeru razveljavitve ukrepov

| (92) | Treba je opozoriti na sklep iz uvodne izjave (43), da bi prenehanje veljavnosti ukrepov verjetno povzročilo občutno povečanje dampinškega izvoza z Japonske v Skupnost. |
| --- | --- |

(92)

Treba je opozoriti na sklep iz uvodne izjave (43), da bi prenehanje veljavnosti ukrepov verjetno povzročilo občutno povečanje dampinškega izvoza z Japonske v Skupnost.

| (93) | Pri proučitvi možnega vpliva dodatnega poceni uvoza na stanje industrije Skupnosti je treba opozoriti, da bi uvoz znatnih količin po dampinških cenah takoj povzročil hud padec cen na trgu, saj bi industrija Skupnosti najprej poskušala obdržati svoj tržni delež in raven proizvodnje, kot je mogoče opaziti med zadevnim obdobjem v zvezi s prodajo v tretje države. Če bi se to zgodilo, bi bila izguba dobičkonosnosti industrije Skupnosti ogromna, finančno stanje pa bi se poslabšalo. |
| --- | --- |

(93)

Pri proučitvi možnega vpliva dodatnega poceni uvoza na stanje industrije Skupnosti je treba opozoriti, da bi uvoz znatnih količin po dampinških cenah takoj povzročil hud padec cen na trgu, saj bi industrija Skupnosti najprej poskušala obdržati svoj tržni delež in raven proizvodnje, kot je mogoče opaziti med zadevnim obdobjem v zvezi s prodajo v tretje države. Če bi se to zgodilo, bi bila izguba dobičkonosnosti industrije Skupnosti ogromna, finančno stanje pa bi se poslabšalo.

| (94) | Opozoriti je treba, da je preživetje proizvajalcev na trgu STK odvisna tudi od njihove zmožnosti ostati v koraku z novim tehnološkim razvojem, torej od ustreznih naložb v R&R, moderne proizvodne obrate in usposabljanje zaposlenih. Zato je bistveno, da industrija Skupnosti doseže določeno ravne dobičkonosnosti, ki jo je treba doseči tudi z ohranitvijo prodajne cene na ravni, ki omogoča pokritje teh stroškov. Jasno je, da bi zaradi padca cene, ki bi ga povzročil možen dampinški uvoz z Japonske, edini preostali proizvajalec Skupnosti, ki ni povezan z japonskimi proizvajalci izvozniki, utrpel znatno škodo zaradi dampinškaga uvoza in po vsej verjetnosti glede na zelo nizke cene japonskih proizvajalcev izvoznikov pri prodaji v tretje države ne bi preživel. |
| --- | --- |

(94)

Opozoriti je treba, da je preživetje proizvajalcev na trgu STK odvisna tudi od njihove zmožnosti ostati v koraku z novim tehnološkim razvojem, torej od ustreznih naložb v R&R, moderne proizvodne obrate in usposabljanje zaposlenih. Zato je bistveno, da industrija Skupnosti doseže določeno ravne dobičkonosnosti, ki jo je treba doseči tudi z ohranitvijo prodajne cene na ravni, ki omogoča pokritje teh stroškov. Jasno je, da bi zaradi padca cene, ki bi ga povzročil možen dampinški uvoz z Japonske, edini preostali proizvajalec Skupnosti, ki ni povezan z japonskimi proizvajalci izvozniki, utrpel znatno škodo zaradi dampinškaga uvoza in po vsej verjetnosti glede na zelo nizke cene japonskih proizvajalcev izvoznikov pri prodaji v tretje države ne bi preživel.

| (95) | Glede na bazo podatkov 14(6) se je obseg dampinškega uvoza do leta 2004 povečal za več kot trikrat, v obravnavanem obdobju pa za več kot 50 %. Kot je bilo opozorjeno, je verjetno, da bodo brez veljavnih protidampinških ukrepov na trg Skupnosti prispele še večje količine, in sicer po cenah, ki bodo občutno nižje od cen industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(95)

Glede na bazo podatkov 14(6) se je obseg dampinškega uvoza do leta 2004 povečal za več kot trikrat, v obravnavanem obdobju pa za več kot 50 %. Kot je bilo opozorjeno, je verjetno, da bodo brez veljavnih protidampinških ukrepov na trg Skupnosti prispele še večje količine, in sicer po cenah, ki bodo občutno nižje od cen industrije Skupnosti.

| (96) | Če bi japonski proizvajalci izvozniki v Skupnost izvažali po cenah, podobnih cenam v tretje države, kot je razumno pričakovati, bi te cene nelojalno znižale cene industrije Skupnosti za približno 30 %. Takšno določanje cen ter zmožnost japonskih proizvajalcev izvoznikov, da na trg Skupnosti dobavijo znatne količine, bi po vsej verjetnosti znižalo cene na trgu Skupnosti, kar bi negativno vplivalo na ekonomski učinek industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(96)

Če bi japonski proizvajalci izvozniki v Skupnost izvažali po cenah, podobnih cenam v tretje države, kot je razumno pričakovati, bi te cene nelojalno znižale cene industrije Skupnosti za približno 30 %. Takšno določanje cen ter zmožnost japonskih proizvajalcev izvoznikov, da na trg Skupnosti dobavijo znatne količine, bi po vsej verjetnosti znižalo cene na trgu Skupnosti, kar bi negativno vplivalo na ekonomski učinek industrije Skupnosti.

6.2   Sklepna ugotovitev o verjetnosti ponovitve škode

| (97) | Glede na zgoraj navedeno se sklene, da bi razveljavitev ukrepov po vsej verjetnosti povzročila ponovitev znatne škode industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(97)

Glede na zgoraj navedeno se sklene, da bi razveljavitev ukrepov po vsej verjetnosti povzročila ponovitev znatne škode industrije Skupnosti.

7.   INTERES SKUPNOSTI

7.1   Uvod

| (98) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali bi bilo podaljšanje obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Skupnosti kot celote. Opredelitev interesa Skupnosti je temeljila na oceni vseh različnih vpletenih interesov, tj. interesa industrije Skupnosti in drugih proizvajalcev Skupnosti, uporabnikov obravnavanega izdelka ter dobaviteljev surovin. |
| --- | --- |

(98)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali bi bilo podaljšanje obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Skupnosti kot celote. Opredelitev interesa Skupnosti je temeljila na oceni vseh različnih vpletenih interesov, tj. interesa industrije Skupnosti in drugih proizvajalcev Skupnosti, uporabnikov obravnavanega izdelka ter dobaviteljev surovin.

| (99) | Treba je opozoriti, da se za sprejetje ukrepov in njihovo poznejše podaljšanje v prejšnjih preiskavah ni štelo, da nasprotuje interesu Skupnosti. Poleg tega je sedanja preiskava drugi pregled zaradi izteka ukrepov, torej analizira stanje, ko protidampinški ukrepi veljajo že od leta 1994. |
| --- | --- |

(99)

Treba je opozoriti, da se za sprejetje ukrepov in njihovo poznejše podaljšanje v prejšnjih preiskavah ni štelo, da nasprotuje interesu Skupnosti. Poleg tega je sedanja preiskava drugi pregled zaradi izteka ukrepov, torej analizira stanje, ko protidampinški ukrepi veljajo že od leta 1994.

| (100) | Na podlagi tega je bilo proučeno, ali kljub sklepu, da obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga in/ali ponovitve dampinga in škode, obstajajo nujni razlogi za sklep, da ohranitev ukrepov v tem primeru ni v interesu Skupnosti. |
| --- | --- |

(100)

Na podlagi tega je bilo proučeno, ali kljub sklepu, da obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga in/ali ponovitve dampinga in škode, obstajajo nujni razlogi za sklep, da ohranitev ukrepov v tem primeru ni v interesu Skupnosti.

7.2   Interesi industrije Skupnosti

| (101) | Industrija Skupnosti je edini proizvajalec STK, ki ni povezan z japonskimi proizvajalci izvozniki. Izkazala se je kot uspešna industrija, ki se je sposobna prilagoditi spremenljivim razmeram na trgu. To je potrdila tudi s svojimi prizadevanji za racionalizacijo proizvodnje, znižanje stroškov in povečanje produktivnosti ter s stalnimi naložbami v proizvodnjo tehnološko naprednejših izdelkov. |
| --- | --- |

(101)

Industrija Skupnosti je edini proizvajalec STK, ki ni povezan z japonskimi proizvajalci izvozniki. Izkazala se je kot uspešna industrija, ki se je sposobna prilagoditi spremenljivim razmeram na trgu. To je potrdila tudi s svojimi prizadevanji za racionalizacijo proizvodnje, znižanje stroškov in povečanje produktivnosti ter s stalnimi naložbami v proizvodnjo tehnološko naprednejših izdelkov.

| (102) | Izboljšanje gospodarskega stanja industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju kaže na to, da je imela koristi od nadaljnjega izvajanja ukrepov in da ji je uspelo ponovno vzpostaviti učinkovito konkurenco. Kljub izboljšanju dobičkonosnosti pa mora doseči še stopnjo dobička, ki se pričakuje za to vrsto tehnološkega izdelka. Glede na zgoraj navedeno se lahko sklene, da se bo stanje industrije Skupnosti, če se protidampinški ukrepi ne ohranijo, po vsej verjetnosti resno poslabšalo in bo treba zapreti obrate, kot je navedeno v uvodni izjavi (93). Ogroženih bi bilo več kot sto delovnih mest, ko so neposredno povezana z zadevnim izdelkom. |
| --- | --- |

(102)

Izboljšanje gospodarskega stanja industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju kaže na to, da je imela koristi od nadaljnjega izvajanja ukrepov in da ji je uspelo ponovno vzpostaviti učinkovito konkurenco. Kljub izboljšanju dobičkonosnosti pa mora doseči še stopnjo dobička, ki se pričakuje za to vrsto tehnološkega izdelka. Glede na zgoraj navedeno se lahko sklene, da se bo stanje industrije Skupnosti, če se protidampinški ukrepi ne ohranijo, po vsej verjetnosti resno poslabšalo in bo treba zapreti obrate, kot je navedeno v uvodni izjavi (93). Ogroženih bi bilo več kot sto delovnih mest, ko so neposredno povezana z zadevnim izdelkom.

| (103) | Poleg tega ima proizvodnja visokotehnoloških izdelkov, kot so STK, in zlasti razvoj R&R, povezan s tako proizvodnjo, bistvene „učinke prelitja“. To velja zlasti za proizvodnjo bloka CCD, saj se njegovi sestavni deli uporabljajo tudi za druge naprave, kot so varnostni sistemi, medicinske, industrijske in telekomunikacijske naprave. Obstoj industrije Skupnosti, ki proizvaja STK, vpliva tudi na celotno televizijsko industrijo, to je od razvoja in izdelave opreme za oddajanje do proizvodnje televizijskih sprejemnikov in snemalnih naprav, vendar lahko vpliva tudi na standarde, ki veljajo za televizijski sektor Skupnosti. Prav tako je treba razmisliti o splošnem negativnem vplivu na televizijsko industrijo, če bi ta visokotehnološka proizvodnja izginila. |
| --- | --- |

(103)

Poleg tega ima proizvodnja visokotehnoloških izdelkov, kot so STK, in zlasti razvoj R&R, povezan s tako proizvodnjo, bistvene „učinke prelitja“. To velja zlasti za proizvodnjo bloka CCD, saj se njegovi sestavni deli uporabljajo tudi za druge naprave, kot so varnostni sistemi, medicinske, industrijske in telekomunikacijske naprave. Obstoj industrije Skupnosti, ki proizvaja STK, vpliva tudi na celotno televizijsko industrijo, to je od razvoja in izdelave opreme za oddajanje do proizvodnje televizijskih sprejemnikov in snemalnih naprav, vendar lahko vpliva tudi na standarde, ki veljajo za televizijski sektor Skupnosti. Prav tako je treba razmisliti o splošnem negativnem vplivu na televizijsko industrijo, če bi ta visokotehnološka proizvodnja izginila.

| (104) | Glede na zgoraj navedeno je bilo sklenjeno, da je treba podaljšati veljavnost obstoječih ukrepov, da bi se s tem izognili škodljivim učinkom dampinškega uvoza, ki bi lahko ogrozil obstoj industrije Skupnosti in posledično številnih specialzirianih delovnih mest. |
| --- | --- |

(104)

Glede na zgoraj navedeno je bilo sklenjeno, da je treba podaljšati veljavnost obstoječih ukrepov, da bi se s tem izognili škodljivim učinkom dampinškega uvoza, ki bi lahko ogrozil obstoj industrije Skupnosti in posledično številnih specialzirianih delovnih mest.

7.3   Interesi drugih proizvajalcev Skupnosti

| (105) | V zvezi z interesi proizvajalcev STK Skupnosti je treba opozoriti, da je v tej preiskavi sodeloval le en proizvajalec. Ta proizvajalec, povezan z japonskim proizvajalcem izvoznikom, je nasprotoval ohranitvi ukrepov, vendar pa priznal, da je imel zaradi veljavnosti ukrepov konkurenčno prednost pred drugimi japonskimi proizvajalci izvozniki, ki pa se jim ne bi rad odpovedal. |
| --- | --- |

(105)

V zvezi z interesi proizvajalcev STK Skupnosti je treba opozoriti, da je v tej preiskavi sodeloval le en proizvajalec. Ta proizvajalec, povezan z japonskim proizvajalcem izvoznikom, je nasprotoval ohranitvi ukrepov, vendar pa priznal, da je imel zaradi veljavnosti ukrepov konkurenčno prednost pred drugimi japonskimi proizvajalci izvozniki, ki pa se jim ne bi rad odpovedal.

| (106) | Zaradi nesodelovanja drugega domnevnega proizvajalca Skupnosti je treba skleniti, da podaljšanje ukrepov ne bo negativno vplivalo na sodelujočega proizvajalca Skupnosti. Dejansko bi v primeru podaljšanja veljavnosti ukrepov povečal naložbe, kakor je to storil po podaljšanju ukrepov leta 2000. |
| --- | --- |

(106)

Zaradi nesodelovanja drugega domnevnega proizvajalca Skupnosti je treba skleniti, da podaljšanje ukrepov ne bo negativno vplivalo na sodelujočega proizvajalca Skupnosti. Dejansko bi v primeru podaljšanja veljavnosti ukrepov povečal naložbe, kakor je to storil po podaljšanju ukrepov leta 2000.

7.4   Interesi uporabnikov

| (107) | Komisija je poslala vprašalnike tudi petindvajsetim uporabnikom STK. V preiskavi so sodelovali le štirje. Ti uporabniki so predvsem družbe za oddajanje televizijskih programov, ki imajo dovoljenja in oddajajo svoje programe z uporabo lastne opreme. Nabavljale so neposredno od proizvajalcev STK, ne glede na to, ali so bili proizvedeni v Skupnosti ali v državi izvoznici, in predstavljajo večino uporabnikov STK. |
| --- | --- |

(107)

Komisija je poslala vprašalnike tudi petindvajsetim uporabnikom STK. V preiskavi so sodelovali le štirje. Ti uporabniki so predvsem družbe za oddajanje televizijskih programov, ki imajo dovoljenja in oddajajo svoje programe z uporabo lastne opreme. Nabavljale so neposredno od proizvajalcev STK, ne glede na to, ali so bili proizvedeni v Skupnosti ali v državi izvoznici, in predstavljajo večino uporabnikov STK.

| (108) | En uporabnik je trdil, da v prihodnjih petih letih ne namerava nabaviti velike količine STK in zato ne pričakuje, da bi podaljšanje ukrepov kakor koli vplivalo na njegovo poslovanje. |
| --- | --- |

(108)

En uporabnik je trdil, da v prihodnjih petih letih ne namerava nabaviti velike količine STK in zato ne pričakuje, da bi podaljšanje ukrepov kakor koli vplivalo na njegovo poslovanje.

| (109) | Drugi uporabnik je trdil, da namerava svojo proizvodnjo preusmeriti na visokotehnološke izdelke in da bi se zaradi odprave ukrepov povečalo število dobaviteljev na trgu Skupnosti, kar bi privedlo do sprememb v ceni in inovacijah proizvodnje. Trdil je še, da sprememba virov kamer ni realistična, saj STK ni generično ali osnovno blago. |
| --- | --- |

(109)

Drugi uporabnik je trdil, da namerava svojo proizvodnjo preusmeriti na visokotehnološke izdelke in da bi se zaradi odprave ukrepov povečalo število dobaviteljev na trgu Skupnosti, kar bi privedlo do sprememb v ceni in inovacijah proizvodnje. Trdil je še, da sprememba virov kamer ni realistična, saj STK ni generično ali osnovno blago.

| (110) | Tretji uporabnik je nasprotoval podaljšanju protidampinških ukrepov, saj bi to zmanjšalo konkurenco in ponudbo modelov. Trdil je še, da je skoraj nemogoče v tako kratkem času zamenjati proizvajalca. |
| --- | --- |

(110)

Tretji uporabnik je nasprotoval podaljšanju protidampinških ukrepov, saj bi to zmanjšalo konkurenco in ponudbo modelov. Trdil je še, da je skoraj nemogoče v tako kratkem času zamenjati proizvajalca.

| (111) | Četrti proizvajalec pa je navedel, da ne more predvideti vpliva v primeru ohranitve ukrepov. |
| --- | --- |

(111)

Četrti proizvajalec pa je navedel, da ne more predvideti vpliva v primeru ohranitve ukrepov.

| (112) | Treba je opozoriti, da imata sedaj v Skupnosti sedež najmanj dva japonska proizvajalca in še naprej konkurirata industriji Skupnosti. Nekateri uporabniki so res še naprej kupovali japonske STK, ne glede na to, ali so uvoženi ali proizvedeni v Skupnosti. Zato ni mogoče skleniti, da so veljavni protidampinški ukrepi popolnoma odpravili konkurenco med različnimi dobavitelji STK. Res je, da se je uvoz STK z Japonske po uvedbi protiampinških ukrepov zmanjšal, vendar je to posledica nezmožnosti japonskih proizvajalcev izvoznikov, da v Skupnosti prodajajo po nedampinških cenah. |
| --- | --- |

(112)

Treba je opozoriti, da imata sedaj v Skupnosti sedež najmanj dva japonska proizvajalca in še naprej konkurirata industriji Skupnosti. Nekateri uporabniki so res še naprej kupovali japonske STK, ne glede na to, ali so uvoženi ali proizvedeni v Skupnosti. Zato ni mogoče skleniti, da so veljavni protidampinški ukrepi popolnoma odpravili konkurenco med različnimi dobavitelji STK. Res je, da se je uvoz STK z Japonske po uvedbi protiampinških ukrepov zmanjšal, vendar je to posledica nezmožnosti japonskih proizvajalcev izvoznikov, da v Skupnosti prodajajo po nedampinških cenah.

| (113) | V zvezi z možnostjo zamenjave dobaviteljev STK je treba opozoriti, da cilj protidampinških ukrepov ni vsiliti zamenjave dobavitelja STK, ampak z odpravo nepravične trgovine vzpostaviti enake konkurenčne pogoje. Če bi industrija STK Skupnosti zaradi odprave veljavnih protidampinških ukrepov izginila, bi to nedvomno povzročilo zmanjšanje konkurence, uporabniki STK pa bi postali odvisni od japonske tehnologije. Slednji vidik je še zlasti pomemben, saj lahko imajo proizvajalci STK pomembno vlogo pri vzpostavitvi prihodnjih standardov razširjanja programa. Skupnost bi bila nedvomno v neugodnem položaju, če ne bi imela dovolj močnega proizvajalca tega izdelka. |
| --- | --- |

(113)

V zvezi z možnostjo zamenjave dobaviteljev STK je treba opozoriti, da cilj protidampinških ukrepov ni vsiliti zamenjave dobavitelja STK, ampak z odpravo nepravične trgovine vzpostaviti enake konkurenčne pogoje. Če bi industrija STK Skupnosti zaradi odprave veljavnih protidampinških ukrepov izginila, bi to nedvomno povzročilo zmanjšanje konkurence, uporabniki STK pa bi postali odvisni od japonske tehnologije. Slednji vidik je še zlasti pomemben, saj lahko imajo proizvajalci STK pomembno vlogo pri vzpostavitvi prihodnjih standardov razširjanja programa. Skupnost bi bila nedvomno v neugodnem položaju, če ne bi imela dovolj močnega proizvajalca tega izdelka.

| (114) | V skladu z ugotovitvami iz prejšnjih preiskav je bilo ugotovljeno, da STK niso bili pomemben stroškovni dejavnik za uporabnike, saj predstavljajo glede na njihovo produkcijo televizijskih programov le majhen delež njihovih skupnih stroškov. Dejansko predstavljajo sistemi kamer, zajeti v protidampinške ukrepe, le del celotne opreme, potrebne za družbe za oddajanje televizijskih programov. Glede na skupne stroške družbe za oddajanje televizijskih programov in ne le glede na stroške opreme, predstavljajo stroški STK, za katere veljajo protidampinške dajatve, celo nižji delež stroškov, saj so še drugi pomembnejši stroški, kakor so programska produkcija, osebje, režijski stroški itd., ki občutno presegajo gole stroške STK. |
| --- | --- |

(114)

V skladu z ugotovitvami iz prejšnjih preiskav je bilo ugotovljeno, da STK niso bili pomemben stroškovni dejavnik za uporabnike, saj predstavljajo glede na njihovo produkcijo televizijskih programov le majhen delež njihovih skupnih stroškov. Dejansko predstavljajo sistemi kamer, zajeti v protidampinške ukrepe, le del celotne opreme, potrebne za družbe za oddajanje televizijskih programov. Glede na skupne stroške družbe za oddajanje televizijskih programov in ne le glede na stroške opreme, predstavljajo stroški STK, za katere veljajo protidampinške dajatve, celo nižji delež stroškov, saj so še drugi pomembnejši stroški, kakor so programska produkcija, osebje, režijski stroški itd., ki občutno presegajo gole stroške STK.

| (115) | Na splošno je bilo s preiskavo ugotovljeno, da so učinki na uporabnike v primerjavi z velikostjo skupnega prihodka družb za oddajanje televizijskih programov omejeni, nakup STK predstavlja namreč manj kot 0,2 % celotnega prihodka družb za oddajanje televizijskih programov. Poleg tega je danes povprečna življenjska doba STK ocenjena na približno sedem let, včasih dosežejo celo deset let, kar pomeni, da STK za uporabnike še zdaleč niso redni stroški. |
| --- | --- |

(115)

Na splošno je bilo s preiskavo ugotovljeno, da so učinki na uporabnike v primerjavi z velikostjo skupnega prihodka družb za oddajanje televizijskih programov omejeni, nakup STK predstavlja namreč manj kot 0,2 % celotnega prihodka družb za oddajanje televizijskih programov. Poleg tega je danes povprečna življenjska doba STK ocenjena na približno sedem let, včasih dosežejo celo deset let, kar pomeni, da STK za uporabnike še zdaleč niso redni stroški.

| (116) | Ker veljajo ukrepi že določeno obdobje in se bodo ohranili v enakem obsegu, se sklene, da njihovo podaljšanje za uporabnike ne bo pomenilo poslabšanja. Še naprej pa bodo imeli dostop do STK, ki jih ne proizvaja industrija Skupnosti. Vsekakor ni bilo dokazano, da bi kakršen koli vpliv na uporabnike ovrgel potrebo po odpravi učinkov škodljivega dampinga, ki izkrivlja trgovino, in ponovno vzpostavitvi učinkovite konkurence. |
| --- | --- |

(116)

Ker veljajo ukrepi že določeno obdobje in se bodo ohranili v enakem obsegu, se sklene, da njihovo podaljšanje za uporabnike ne bo pomenilo poslabšanja. Še naprej pa bodo imeli dostop do STK, ki jih ne proizvaja industrija Skupnosti. Vsekakor ni bilo dokazano, da bi kakršen koli vpliv na uporabnike ovrgel potrebo po odpravi učinkov škodljivega dampinga, ki izkrivlja trgovino, in ponovno vzpostavitvi učinkovite konkurence.

| (117) | Nazadnje je treba opozoriti, da bodo v primeru ohranitve ukrepov z vzporedno preiskavo, opisano v uvodni izjavi (6), de facto ponovno pregledani veljavni ukrepi, njihove stopnje pa prilagojene. |
| --- | --- |

(117)

Nazadnje je treba opozoriti, da bodo v primeru ohranitve ukrepov z vzporedno preiskavo, opisano v uvodni izjavi (6), de facto ponovno pregledani veljavni ukrepi, njihove stopnje pa prilagojene.

7.5   Interes industrije na začetku proizvodne verige

| (118) | Od devetih dobaviteljev surovin, s katerimi je Komisija vzpostavila stik, je le eden izpolnil vprašalnik in privolil v sodelovanje v tej preiskavi. Ta družba dobavlja znaten delež STK, kar pomeni, da je njihovo poslovanje reprezentativno za dobavitelje surovin za ta izdelek. |
| --- | --- |

(118)

Od devetih dobaviteljev surovin, s katerimi je Komisija vzpostavila stik, je le eden izpolnil vprašalnik in privolil v sodelovanje v tej preiskavi. Ta družba dobavlja znaten delež STK, kar pomeni, da je njihovo poslovanje reprezentativno za dobavitelje surovin za ta izdelek.

| (119) | Prodaja tega dobavitelja industriji Skupnosti predstavlja znaten delež skupnega prihodka družbe za navedeni izdelek. Družba je trdila, da bi se proizvodnja surovin v primeru podaljšanja ukrepov ohranila. Po drugi strani pa bi bila v primeru razveljavitve ukrepov njena zmogljivost v zvezi z montažo ogrožena, saj cen ni mogoče znižati. |
| --- | --- |

(119)

Prodaja tega dobavitelja industriji Skupnosti predstavlja znaten delež skupnega prihodka družbe za navedeni izdelek. Družba je trdila, da bi se proizvodnja surovin v primeru podaljšanja ukrepov ohranila. Po drugi strani pa bi bila v primeru razveljavitve ukrepov njena zmogljivost v zvezi z montažo ogrožena, saj cen ni mogoče znižati.

| (120) | Zato se sklene, da bi podaljšanje veljavnih ukrepov pozitivno vplivalo na industrijo STK na začetku proizvodne verige. |
| --- | --- |

(120)

Zato se sklene, da bi podaljšanje veljavnih ukrepov pozitivno vplivalo na industrijo STK na začetku proizvodne verige.

7.6   Konkurenca in učinki, ki izkrivljajo trgovino

| (121) | En uvoznik, ki prav tako proizvaja STK v Skupnosti in je povezan z japonskim proizvajalcem izvoznikom, je trdil, da ne glede na podaljšanje ukrepov ne namerava zmanjšati proizvodnje v Skupnosti. |
| --- | --- |

(121)

En uvoznik, ki prav tako proizvaja STK v Skupnosti in je povezan z japonskim proizvajalcem izvoznikom, je trdil, da ne glede na podaljšanje ukrepov ne namerava zmanjšati proizvodnje v Skupnosti.

| (122) | Zato je treba skleniti, da se bo kljub podaljšanju veljavnih ukrepov industrija Skupnosti še naprej soočala s konkurenco drugih gospodarskih subjektov v Skupnosti, ki proizvajajo in prodajajo STK. Zato bodo lahko uporabniki še naprej kupovali japonske znamke STK. |
| --- | --- |

(122)

Zato je treba skleniti, da se bo kljub podaljšanju veljavnih ukrepov industrija Skupnosti še naprej soočala s konkurenco drugih gospodarskih subjektov v Skupnosti, ki proizvajajo in prodajajo STK. Zato bodo lahko uporabniki še naprej kupovali japonske znamke STK.

| (123) | Preiskava je tudi pokazala, da obstajajo razlogi za domnevo, da je v primeru odprave ukrepov obstoj industrije Skupnosti ogrožen (glej uvodno izjavo (94)). V tem primeru bi STK proizvajali samo japonski proizvajalci (ali njihove povezane družbe), kar bi pomenilo, da bi bila Skupnost odvisna še od manj proizvajalcev. |
| --- | --- |

(123)

Preiskava je tudi pokazala, da obstajajo razlogi za domnevo, da je v primeru odprave ukrepov obstoj industrije Skupnosti ogrožen (glej uvodno izjavo (94)). V tem primeru bi STK proizvajali samo japonski proizvajalci (ali njihove povezane družbe), kar bi pomenilo, da bi bila Skupnost odvisna še od manj proizvajalcev.

| (124) | Zato se sklene, da bi lahko imelo nadaljevanje ukrepov pozitivne učinke, saj bi se konkurenca ohranila, učinki, ki izkrivljajo trgovino, pa odpravili. |
| --- | --- |

(124)

Zato se sklene, da bi lahko imelo nadaljevanje ukrepov pozitivne učinke, saj bi se konkurenca ohranila, učinki, ki izkrivljajo trgovino, pa odpravili.

7.7   Sklepna ugotovitev o interesu Skupnosti

| (125) | Na podlagi zgoraj navedenega se sklene, da izhajajoč iz interesa Skupnosti ne obstajajo nujni razlogi proti ohranitvi obstoječih protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(125)

Na podlagi zgoraj navedenega se sklene, da izhajajoč iz interesa Skupnosti ne obstajajo nujni razlogi proti ohranitvi obstoječih protidampinških ukrepov.

8.   PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (126) | Vse zainteresirane stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bil predviden predlog za ohranitev obstoječih ukrepov. Po tem obvestilu jim je bilo odobreno tudi obdobje, v katerem lahko predložijo svoja stališča v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(126)

Vse zainteresirane stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bil predviden predlog za ohranitev obstoječih ukrepov. Po tem obvestilu jim je bilo odobreno tudi obdobje, v katerem lahko predložijo svoja stališča v zvezi s tem.

| (127) | Zato je treba, kakor to določa člen 11(2) osnovne uredbe, ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz STK s poreklom z Japonske – |
| --- | --- |

(127)

Zato je treba, kakor to določa člen 11(2) osnovne uredbe, ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz STK s poreklom z Japonske –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz sistemov televizijskih kamer in njihovih delov, ki se uvrščajo pod oznake KN ex 8525 30 90 (oznaka TARIC 8525309010), ex 8537 10 91 (oznaka TARIC 8537109191), ex 8537 10 99 (oznaka TARIC 8537109991), ex 8529 90 81 (oznaka TARIC 8529908138), ex 8529 90 95 (oznaka TARIC 8529909530), ex 8543 89 97 (oznaka TARIC 8543899715), ex 8528 21 14 (oznaka TARIC 8528211410), ex 8528 21 16 (oznaka TARIC 8528211610) in ex 8528 21 90 (oznaka TARIC 8528219010), s poreklom z Japonske.

2.   Sisteme televizijskih kamer lahko sestavljajo kombinacije naslednjih delov, uvoženih bodisi skupaj ali posamično:

| (a) | glava kamere s tremi ali več senzorji (CCD senzorji velikosti 12 mm ali več), vsaka z več kot 400 000 piksli, ki so lahko povezani z zadnjim adapterjem, in z razmerjem med signalom in šumom v vrednosti 55 dB ali več pri običajnem ojačanju; bodisi v enem kosu, ki vsebuje glavo kamere in adapter v enem ohišju, ali posamično; |
| --- | --- |

(a)

glava kamere s tremi ali več senzorji (CCD senzorji velikosti 12 mm ali več), vsaka z več kot 400 000 piksli, ki so lahko povezani z zadnjim adapterjem, in z razmerjem med signalom in šumom v vrednosti 55 dB ali več pri običajnem ojačanju; bodisi v enem kosu, ki vsebuje glavo kamere in adapter v enem ohišju, ali posamično;

| (b) | iskalnik (38 mm ali več po diagonali); |
| --- | --- |

(b)

iskalnik (38 mm ali več po diagonali);

| (c) | bazna postaja ali krmilna enota kamere (CCU), povezana s kamero prek kabla; |
| --- | --- |

(c)

bazna postaja ali krmilna enota kamere (CCU), povezana s kamero prek kabla;

| (d) | krmilna plošča (OCP) za upravljanje posamezne kamere (tj. za uravnavanje barve, odprtino leče ali zaslonke); |
| --- | --- |

(d)

krmilna plošča (OCP) za upravljanje posamezne kamere (tj. za uravnavanje barve, odprtino leče ali zaslonke);

| (e) | glavna krmilna plošča (MCP) ali glavna nastavitvena enota (MSU) z označevalcem izbrane kamere za preglednost in nastavitev več oddaljenih kamer. |
| --- | --- |

(e)

glavna krmilna plošča (MCP) ali glavna nastavitvena enota (MSU) z označevalcem izbrane kamere za preglednost in nastavitev več oddaljenih kamer.

3.   Dajatev ne velja za:

| (a) | leče (dodatna oznaka TARIC A727); |
| --- | --- |

(a)

leče (dodatna oznaka TARIC A727);

| (b) | video snemalne naprave (dodatna oznaka TARIC A727); |
| --- | --- |

(b)

video snemalne naprave (dodatna oznaka TARIC A727);

| (c) | glave kamer s snemalno enoto v istem, neločljivem ohišju (dodatna oznaka TARIC A727); |
| --- | --- |

(c)

glave kamer s snemalno enoto v istem, neločljivem ohišju (dodatna oznaka TARIC A727);

| (d) | profesionalne kamere, ki se ne uporabljajo za namene predvajanja (dodatna oznaka TARIC A727); |
| --- | --- |

(d)

profesionalne kamere, ki se ne uporabljajo za namene predvajanja (dodatna oznaka TARIC A727);

| (e) | profesionalne kamere iz Priloge (dodatni oznaki TARIC 8786 in 8969). |
| --- | --- |

(e)

profesionalne kamere iz Priloge (dodatni oznaki TARIC 8786 in 8969).

4.   Pri uvozu sistema televizijskih kamer z lečo se pri določitvi protidampinške dajatve uporabi vrednost franko meja Skupnosti, ki je enaka vrednosti sistemov televizijskih kamer brez leče. Kadar vrednost na računu ni navedena, uvoznik prijavi vrednost leče, ki je veljala v času sprostitve leče v prost promet; in v tem primeru predloži ustrezna dokazila in podatke.

5.   Stopnja protidampinške dajatve znaša 96,8 % neto cene franko meja Skupnosti, pred plačilom dajatve (dodatna oznaka TARIC 8744), razen za izdelke, ki so jih izdelale naslednje družbe, za katere veljajo naslednje stopnje:

| — | Ikegami Tsushinki Co. Ltd: 200,3 % (dodatna oznaka TARIC 8741), |
| --- | --- |

—

Ikegami Tsushinki Co. Ltd: 200,3 % (dodatna oznaka TARIC 8741),

| — | Sony Corporation: 108,3 % (dodatna oznaka TARIC 8742), |
| --- | --- |

—

Sony Corporation: 108,3 % (dodatna oznaka TARIC 8742),

| — | Hitachi Denshi Ltd: 52,7 % (dodatna oznaka TARIC 8743). |
| --- | --- |

—

Hitachi Denshi Ltd: 52,7 % (dodatna oznaka TARIC 8743).

6.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne carinske določbe.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. decembra 2006

Za Svet

Predsednik

J. KORKEAOJA

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL L 111, 30.4.1994, str. 106. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1754/2004 (UL L 313, 12.10.2004, str. 1).

2

(3)  UL L 244, 29.9.2000, str. 38. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1909/2006 (UL L 365, 21.12.2006, str. 1).

3

(4)  UL C 309, 15.12.2004, str. 2.

4

(5)  UL C 239, 29.9.2005, str. 9.

5

(6)  UL C 117, 18.5.2006, str. 8.

6

---

PRILOGA

Seznam sistemov profesionalnih kamer, ki jih ni mogoče obravnavati kot sisteme televizijskih kamer (sistemi televizijskih kamer za oddajanje) in ki so izvzeti iz ukrepov

| Ime družbe | Glava kamere | Iskalnik | Krmilna enota kamere | Krmilna enota | Glavna enota kamere | Adapterji za kamere |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sony | | DXC-M7PK |

Ime družbe

Glava kamere

Iskalnik

Krmilna enota kamere

Krmilna enota

Glavna enota kamere

Adapterji za kamere

Sony

DXC-M7PK

| | DXC-M7P |
| --- | --- |

DXC-M7P

| | DXC-M7PH |
| --- | --- |

DXC-M7PH

| | DXC-M7PK/1 |
| --- | --- |

DXC-M7PK/1

| | DXC-M7P/1 |
| --- | --- |

DXC-M7P/1

| | DXC-M7PH/1 |
| --- | --- |

DXC-M7PH/1

| | DXC-327PK |
| --- | --- |

DXC-327PK

| | DXC-327PL |
| --- | --- |

DXC-327PL

| | DXC-327PH |
| --- | --- |

DXC-327PH

| | DXC-327APK |
| --- | --- |

DXC-327APK

| | DXC-327APL |
| --- | --- |

DXC-327APL

| | DXC-327AH |
| --- | --- |

DXC-327AH

| | DXC-537PK |
| --- | --- |

DXC-537PK

| | DXC-537PL |
| --- | --- |

DXC-537PL

| | DXC-537PH |
| --- | --- |

DXC-537PH

| | DXC-537APK |
| --- | --- |

DXC-537APK

| | DXC-537APL |
| --- | --- |

DXC-537APL

| | DXC-537APH |
| --- | --- |

DXC-537APH

| | EVW-537PK |
| --- | --- |

EVW-537PK

| | EVW-327PK |
| --- | --- |

EVW-327PK

| | DXC-637P |
| --- | --- |

DXC-637P

| | DXC-637PK |
| --- | --- |

DXC-637PK

| | DXC-637PL |
| --- | --- |

DXC-637PL

| | DXC-637PH |
| --- | --- |

DXC-637PH

| | PVW-637PK |
| --- | --- |

PVW-637PK

| | PVW-637PL |
| --- | --- |

PVW-637PL

| | DXC-D30PF |
| --- | --- |

DXC-D30PF

| | DXC-D30PK |
| --- | --- |

DXC-D30PK

| | DXC-D30PL |
| --- | --- |

DXC-D30PL

| | DXC-D30PH |
| --- | --- |

DXC-D30PH

| | DSR-130PF |
| --- | --- |

DSR-130PF

| | DSR-130PK |
| --- | --- |

DSR-130PK

| | DSR-130PL |
| --- | --- |

DSR-130PL

| | PVW-D30PF |
| --- | --- |

PVW-D30PF

| | PVW-D30PK |
| --- | --- |

PVW-D30PK

| | PVW-D30PL |
| --- | --- |

PVW-D30PL

| | DXC-327BPF |
| --- | --- |

DXC-327BPF

| | DXC-327BPK |
| --- | --- |

DXC-327BPK

| | DXC-327BPL |
| --- | --- |

DXC-327BPL

| | DXC-327BPH |
| --- | --- |

DXC-327BPH

| | DXC-D30WSP (2) |
| --- | --- |

DXC-D30WSP (2)

| | DXC-D35PH (2) |
| --- | --- |

DXC-D35PH (2)

| | DXC-D35PL (2) |
| --- | --- |

DXC-D35PL (2)

| | DXC-D35PK (2) |
| --- | --- |

DXC-D35PK (2)

| | DXC-D35WSPL (2) |
| --- | --- |

DXC-D35WSPL (2)

| | DSR-135PL (2) |
| --- | --- |

DSR-135PL (2)

| | DXF-3000CE |
| --- | --- |

DXF-3000CE

| | DXF-325CE |
| --- | --- |

DXF-325CE

| | DXF-501CE |
| --- | --- |

DXF-501CE

| | DXF-M3CE |
| --- | --- |

DXF-M3CE

| | DXF-M7CE |
| --- | --- |

DXF-M7CE

| | DXF-40CE |
| --- | --- |

DXF-40CE

| | DXF-40ACE |
| --- | --- |

DXF-40ACE

| | DXF-50CE |
| --- | --- |

DXF-50CE

| | DXF-601CE |
| --- | --- |

DXF-601CE

| | DXF-40BCE |
| --- | --- |

DXF-40BCE

| | DXF-50BCE |
| --- | --- |

DXF-50BCE

| | DXF-701CE |
| --- | --- |

DXF-701CE

| | DXF-WSCE (2) |
| --- | --- |

DXF-WSCE (2)

| | DXF-801CE (2) |
| --- | --- |

DXF-801CE (2)

| | HDVF-C30W |
| --- | --- |

HDVF-C30W

| | CCU-M3P |
| --- | --- |

CCU-M3P

| | CCU-M5P |
| --- | --- |

CCU-M5P

| | CCU-M7P |
| --- | --- |

CCU-M7P

| | CUU-M5AP (2) |
| --- | --- |

CUU-M5AP (2)

| | RM-M7G |
| --- | --- |

RM-M7G

| | RM-M7E (2) |
| --- | --- |

RM-M7E (2)

—

| | CA-325P |
| --- | --- |

CA-325P

| | CA-325AP |
| --- | --- |

CA-325AP

| | CA-325B |
| --- | --- |

CA-325B

| | CA-327P |
| --- | --- |

CA-327P

| | CA-537P |
| --- | --- |

CA-537P

| | CA-511 |
| --- | --- |

CA-511

| | CA-512P |
| --- | --- |

CA-512P

| | CA-513 |
| --- | --- |

CA-513

| | VCT-U14 (2) |
| --- | --- |

VCT-U14 (2)

Ikegami

| | HC-340 |
| --- | --- |

HC-340

| | HC-300 |
| --- | --- |

HC-300

| | HC-230 |
| --- | --- |

HC-230

| | HC-240 |
| --- | --- |

HC-240

| | HC-210 |
| --- | --- |

HC-210

| | HC-390 |
| --- | --- |

HC-390

| | LK-33 |
| --- | --- |

LK-33

| | HDL-30MA |
| --- | --- |

HDL-30MA

| | HDL-37 |
| --- | --- |

HDL-37

| | HC-400 (2) |
| --- | --- |

HC-400 (2)

| | HC-400W (2) |
| --- | --- |

HC-400W (2)

| | HDL-37E |
| --- | --- |

HDL-37E

| | HDL-10 |
| --- | --- |

HDL-10

| | HDL-40 |
| --- | --- |

HDL-40

| | HC-500 (2) |
| --- | --- |

HC-500 (2)

| | HC-500W (2) |
| --- | --- |

HC-500W (2)

| | VF15-21/22 |
| --- | --- |

VF15-21/22

| | VF-4523 |
| --- | --- |

VF-4523

| | VF15-39 |
| --- | --- |

VF15-39

| | VF15-46 (2) |
| --- | --- |

VF15-46 (2)

| | VF5040 (2) |
| --- | --- |

VF5040 (2)

| | VF5040W (2) |
| --- | --- |

VF5040W (2)

| | MA-200/230 |
| --- | --- |

MA-200/230

| | MA-200A (2) |
| --- | --- |

MA-200A (2)

| | MA-400 (2) |
| --- | --- |

MA-400 (2)

| | CCU-37 |
| --- | --- |

CCU-37

| | CCU-10 |
| --- | --- |

CCU-10

| | RCU-240 |
| --- | --- |

RCU-240

| | RCU-390 (2) |
| --- | --- |

RCU-390 (2)

| | RCU-400 (2) |
| --- | --- |

RCU-400 (2)

| | RCU-240A |
| --- | --- |

RCU-240A

—

| | CA-340 |
| --- | --- |

CA-340

| | CA-300 |
| --- | --- |

CA-300

| | CA-230 |
| --- | --- |

CA-230

| | CA-390 |
| --- | --- |

CA-390

| | CA-400 (2) |
| --- | --- |

CA-400 (2)

| | CA-450 (2) |
| --- | --- |

CA-450 (2)

Hitachi

| | SK-H5 |
| --- | --- |

SK-H5

| | SK-H501 |
| --- | --- |

SK-H501

| | DK-7700 |
| --- | --- |

DK-7700

| | DK-7700SX |
| --- | --- |

DK-7700SX

| | HV-C10 |
| --- | --- |

HV-C10

| | HV-C11 |
| --- | --- |

HV-C11

| | HV-C10F |
| --- | --- |

HV-C10F

| | Z-ONE (L) |
| --- | --- |

Z-ONE (L)

| | Z-ONE (H) |
| --- | --- |

Z-ONE (H)

| | Z-ONE |
| --- | --- |

Z-ONE

| | Z-ONE A (L) |
| --- | --- |

Z-ONE A (L)

| | Z-ONE A (H) |
| --- | --- |

Z-ONE A (H)

| | Z-ONE A (F) |
| --- | --- |

Z-ONE A (F)

| | Z-ONE A |
| --- | --- |

Z-ONE A

| | Z-ONE B (L) |
| --- | --- |

Z-ONE B (L)

| | Z-ONE B (H) |
| --- | --- |

Z-ONE B (H)

| | Z-ONE B (F) |
| --- | --- |

Z-ONE B (F)

| | Z-ONE B |
| --- | --- |

Z-ONE B

| | Z-ONE B (M) |
| --- | --- |

Z-ONE B (M)

| | Z-ONE B (R) |
| --- | --- |

Z-ONE B (R)

| | FP-C10 (B) |
| --- | --- |

FP-C10 (B)

| | FP-C10 (C) |
| --- | --- |

FP-C10 (C)

| | FP-C10 (D) |
| --- | --- |

FP-C10 (D)

| | FP-C10 (G) |
| --- | --- |

FP-C10 (G)

| | FP-C10 (L) |
| --- | --- |

FP-C10 (L)

| | FP-C10 (R) |
| --- | --- |

FP-C10 (R)

| | FP-C10 (S) |
| --- | --- |

FP-C10 (S)

| | FP-C10 (V) |
| --- | --- |

FP-C10 (V)

| | FP-C10 (F) |
| --- | --- |

FP-C10 (F)

| | FP-C10 |
| --- | --- |

FP-C10

| | FP-C10 A |
| --- | --- |

FP-C10 A

| | FP-C10 A (A) |
| --- | --- |

FP-C10 A (A)

| | FP-C10 A (B) |
| --- | --- |

FP-C10 A (B)

| | FP-C10 A (C) |
| --- | --- |

FP-C10 A (C)

| | FP-C10 A (D) |
| --- | --- |

FP-C10 A (D)

| | FP-C10 A (F) |
| --- | --- |

FP-C10 A (F)

| | FP-C10 A (G) |
| --- | --- |

FP-C10 A (G)

| | FP-C10 A (H) |
| --- | --- |

FP-C10 A (H)

| | FP-C10 A (L) |
| --- | --- |

FP-C10 A (L)

| | FP-C10 A (R) |
| --- | --- |

FP-C10 A (R)

| | FP-C10 A (S) |
| --- | --- |

FP-C10 A (S)

| | FP-C10 A (T) |
| --- | --- |

FP-C10 A (T)

| | FP-C10 A (V) |
| --- | --- |

FP-C10 A (V)

| | FP-C10 A (W) |
| --- | --- |

FP-C10 A (W)

| | Z-ONE C (M) |
| --- | --- |

Z-ONE C (M)

| | Z-ONE C (R) |
| --- | --- |

Z-ONE C (R)

| | Z-ONE C (F) |
| --- | --- |

Z-ONE C (F)

| | Z-ONE C |
| --- | --- |

Z-ONE C

| | HV-C20 |
| --- | --- |

HV-C20

| | HV-C20M |
| --- | --- |

HV-C20M

| | Z-ONE-D |
| --- | --- |

Z-ONE-D

| | Z-ONE-D (A) |
| --- | --- |

Z-ONE-D (A)

| | Z-ONE-D (B) |
| --- | --- |

Z-ONE-D (B)

| | Z-ONE-D (C) |
| --- | --- |

Z-ONE-D (C)

| | Z-ONE.DA (2) |
| --- | --- |

Z-ONE.DA (2)

| | V-21 (2) |
| --- | --- |

V-21 (2)

| | V-21W (2) |
| --- | --- |

V-21W (2)

| | V-35 (2) |
| --- | --- |

V-35 (2)

| | DK-H31 (2) |
| --- | --- |

DK-H31 (2)

| | V-35W (2) |
| --- | --- |

V-35W (2)

| | GM-5 (A) |
| --- | --- |

GM-5 (A)

| | GM-5-R2 (A) |
| --- | --- |

GM-5-R2 (A)

| | GM-5-R2 |
| --- | --- |

GM-5-R2

| | GM-50 |
| --- | --- |

GM-50

| | GM-8A (2) |
| --- | --- |

GM-8A (2)

| | GM-9 (2) |
| --- | --- |

GM-9 (2)

| | GM-51 (2) |
| --- | --- |

GM-51 (2)

| | RU-C1 (B) |
| --- | --- |

RU-C1 (B)

| | RU-C1 (D) |
| --- | --- |

RU-C1 (D)

| | RU-C1 |
| --- | --- |

RU-C1

| | RU-C1-S5 |
| --- | --- |

RU-C1-S5

| | RU-C10 (B) |
| --- | --- |

RU-C10 (B)

| | RU-C10 (C) |
| --- | --- |

RU-C10 (C)

| | RC-C1 |
| --- | --- |

RC-C1

| | RC-C10 |
| --- | --- |

RC-C10

| | RU-C10 |
| --- | --- |

RU-C10

| | RU-Z1 (B) |
| --- | --- |

RU-Z1 (B)

| | RU-Z1 (C) |
| --- | --- |

RU-Z1 (C)

| | RU-Z1 |
| --- | --- |

RU-Z1

| | RC-C11 |
| --- | --- |

RC-C11

| | RU-Z2 |
| --- | --- |

RU-Z2

| | RC-Z1 |
| --- | --- |

RC-Z1

| | RC-Z11 |
| --- | --- |

RC-Z11

| | RC-Z2 |
| --- | --- |

RC-Z2

| | RC-Z21 |
| --- | --- |

RC-Z21

| | RC-Z2A (2) |
| --- | --- |

RC-Z2A (2)

| | RC-Z21A (2) |
| --- | --- |

RC-Z21A (2)

| | RU-Z3 (2) |
| --- | --- |

RU-Z3 (2)

| | RC-Z3 (2) |
| --- | --- |

RC-Z3 (2)

| | RU-Z35 (2) |
| --- | --- |

RU-Z35 (2)

| | RU-3300N (2) |
| --- | --- |

RU-3300N (2)

—

—

| | CA-Z1 |
| --- | --- |

CA-Z1

| | CA-Z2 |
| --- | --- |

CA-Z2

| | CA-Z1SJ |
| --- | --- |

CA-Z1SJ

| | CA-Z1SP |
| --- | --- |

CA-Z1SP

| | CA-Z1M |
| --- | --- |

CA-Z1M

| | CA-Z1M2 |
| --- | --- |

CA-Z1M2

| | CA-Z1HB |
| --- | --- |

CA-Z1HB

| | CA-C10 |
| --- | --- |

CA-C10

| | CA-C10SP |
| --- | --- |

CA-C10SP

| | CA-C10SJA |
| --- | --- |

CA-C10SJA

| | CA-C10M |
| --- | --- |

CA-C10M

| | CA-C10B |
| --- | --- |

CA-C10B

| | CA-Z1A (2) |
| --- | --- |

CA-Z1A (2)

| | CA-Z31 (2) |
| --- | --- |

CA-Z31 (2)

| | CA-Z32 (2) |
| --- | --- |

CA-Z32 (2)

| | CA-ZD1 (2) |
| --- | --- |

CA-ZD1 (2)

| | CA-Z35 (2) |
| --- | --- |

CA-Z35 (2)

| | EA-Z35 (2) |
| --- | --- |

EA-Z35 (2)

Matsushita

| | WV-F700 |
| --- | --- |

WV-F700

| | WV-F700A |
| --- | --- |

WV-F700A

| | WV-F700SHE |
| --- | --- |

WV-F700SHE

| | WV-F700ASHE |
| --- | --- |

WV-F700ASHE

| | WV-F700BHE |
| --- | --- |

WV-F700BHE

| | WV-F700ABHE |
| --- | --- |

WV-F700ABHE

| | WV-F700MHE |
| --- | --- |

WV-F700MHE

| | WV-F350 |
| --- | --- |

WV-F350

| | WV-F350HE |
| --- | --- |

WV-F350HE

| | WV-F350E |
| --- | --- |

WV-F350E

| | WV-F350AE |
| --- | --- |

WV-F350AE

| | WV-F350DE |
| --- | --- |

WV-F350DE

| | WV-F350ADE |
| --- | --- |

WV-F350ADE

| | WV-F500HE (1) |
| --- | --- |

WV-F500HE (1)

| | WV-F-565HE |
| --- | --- |

WV-F-565HE

| | AW-F575HE |
| --- | --- |

AW-F575HE

| | AW-E600 |
| --- | --- |

AW-E600

| | AW-E800 |
| --- | --- |

AW-E800

| | AW-E800A |
| --- | --- |

AW-E800A

| | AW-E650 |
| --- | --- |

AW-E650

| | AW-E655 |
| --- | --- |

AW-E655

| | AW-E750 |
| --- | --- |

AW-E750

| | AW-E860L |
| --- | --- |

AW-E860L

| | AK-HC910L |
| --- | --- |

AK-HC910L

| | AK-HC1500G |
| --- | --- |

AK-HC1500G

| | WV-VF65BE |
| --- | --- |

WV-VF65BE

| | WV-VF40E |
| --- | --- |

WV-VF40E

| | WV-VF39E |
| --- | --- |

WV-VF39E

| | WV-VF65BE (1) |
| --- | --- |

WV-VF65BE (1)

| | WV-VF40E (1) |
| --- | --- |

WV-VF40E (1)

| | WV-VF42E |
| --- | --- |

WV-VF42E

| | WV-VF65B |
| --- | --- |

WV-VF65B

| | AW-VF80 |
| --- | --- |

AW-VF80

| | WV-RC700/B |
| --- | --- |

WV-RC700/B

| | WV-RC700/G |
| --- | --- |

WV-RC700/G

| | WV-RC700A/B |
| --- | --- |

WV-RC700A/B

| | WV-RC700A/G |
| --- | --- |

WV-RC700A/G

| | WV-RC36/B |
| --- | --- |

WV-RC36/B

| | WV-RC36/G |
| --- | --- |

WV-RC36/G

| | WV-RC37/B |
| --- | --- |

WV-RC37/B

| | WV-RC37/G |
| --- | --- |

WV-RC37/G

| | WV-CB700E |
| --- | --- |

WV-CB700E

| | WV-CB700AE |
| --- | --- |

WV-CB700AE

| | WV-CB700E (1) |
| --- | --- |

WV-CB700E (1)

| | WV-CB700AE (1) |
| --- | --- |

WV-CB700AE (1)

| | WV-RC700/B (1) |
| --- | --- |

WV-RC700/B (1)

| | WV-RC700/G (1) |
| --- | --- |

WV-RC700/G (1)

| | WV-RC700A/B (1) |
| --- | --- |

WV-RC700A/B (1)

| | WV-RC700A/G (1) |
| --- | --- |

WV-RC700A/G (1)

| | WV-RC550/G |
| --- | --- |

WV-RC550/G

| | WV-RC550/B |
| --- | --- |

WV-RC550/B

| | WV-RC700A |
| --- | --- |

WV-RC700A

| | WV-CB700A |
| --- | --- |

WV-CB700A

| | WV-RC550 |
| --- | --- |

WV-RC550

| | WV-CB550 |
| --- | --- |

WV-CB550

| | AW-RP501 |
| --- | --- |

AW-RP501

| | AW-RP505 |
| --- | --- |

AW-RP505

| | AK-HRP900 |
| --- | --- |

AK-HRP900

| | AK-HRP150 |
| --- | --- |

AK-HRP150

—

—

| | WV-AD700SE |
| --- | --- |

WV-AD700SE

| | WV-AD700ASE |
| --- | --- |

WV-AD700ASE

| | WV-AD700ME |
| --- | --- |

WV-AD700ME

| | WV-AD250E |
| --- | --- |

WV-AD250E

| | WV-AD500E (1) |
| --- | --- |

WV-AD500E (1)

| | AW-AD500AE |
| --- | --- |

AW-AD500AE

| | AW-AD700BSE |
| --- | --- |

AW-AD700BSE

JVC

| | KY-35E |
| --- | --- |

KY-35E

| | KY-27ECH |
| --- | --- |

KY-27ECH

| | KY-19ECH |
| --- | --- |

KY-19ECH

| | KY-17FITECH |
| --- | --- |

KY-17FITECH

| | KY-17BECH |
| --- | --- |

KY-17BECH

| | KY-F30FITE |
| --- | --- |

KY-F30FITE

| | KY-F30BE |
| --- | --- |

KY-F30BE

| | KY-F560E |
| --- | --- |

KY-F560E

| | KY-27CECH |
| --- | --- |

KY-27CECH

| | KH-100U |
| --- | --- |

KH-100U

| | KY-D29ECH |
| --- | --- |

KY-D29ECH

| | KY-D29WECH (2) |
| --- | --- |

KY-D29WECH (2)

| | VF-P315E |
| --- | --- |

VF-P315E

| | VF-P550E |
| --- | --- |

VF-P550E

| | VF-P10E |
| --- | --- |

VF-P10E

| | VP-P115E |
| --- | --- |

VP-P115E

| | VF-P400E |
| --- | --- |

VF-P400E

| | VP-P550BE |
| --- | --- |

VP-P550BE

| | VF-P116E |
| --- | --- |

VF-P116E

| | VF-P116WE (2) |
| --- | --- |

VF-P116WE (2)

| | VF-P550WE (2) |
| --- | --- |

VF-P550WE (2)

| | RM-P350EG |
| --- | --- |

RM-P350EG

| | RM-P200EG |
| --- | --- |

RM-P200EG

| | RM-P300EG |
| --- | --- |

RM-P300EG

| | RM-LP80E |
| --- | --- |

RM-LP80E

| | RM-LP821E |
| --- | --- |

RM-LP821E

| | RM-LP35U |
| --- | --- |

RM-LP35U

| | RM-LP37U |
| --- | --- |

RM-LP37U

| | RM-P270EG |
| --- | --- |

RM-P270EG

| | RM-P210E |
| --- | --- |

RM-P210E

—

—

| | KA-35E |
| --- | --- |

KA-35E

| | KA-B35U |
| --- | --- |

KA-B35U

| | KA-M35U |
| --- | --- |

KA-M35U

| | KA-P35U |
| --- | --- |

KA-P35U

| | KA-27E |
| --- | --- |

KA-27E

| | KA-20E |
| --- | --- |

KA-20E

| | KA-P27U |
| --- | --- |

KA-P27U

| | KA-P20U |
| --- | --- |

KA-P20U

| | KA-B27E |
| --- | --- |

KA-B27E

| | KA-B20E |
| --- | --- |

KA-B20E

| | KA-M20E |
| --- | --- |

KA-M20E

| | KA-M27E |
| --- | --- |

KA-M27E

Olympus

| | MAJ-387N |
| --- | --- |

MAJ-387N

| | MAJ-387I |
| --- | --- |

MAJ-387I

| | OTV-SX 2 |
| --- | --- |

OTV-SX 2

| | OTV-S5 |
| --- | --- |

OTV-S5

| | OTV-S6 |
| --- | --- |

OTV-S6

Kamera OTV-SX

---

(1)  Imenovana tudi glavna nastavitvena enota (MSU) ali glavna krmilna plošča (MCP).

(2)  Modeli, ki so bili izvzeti pod pogojem, da se ustrezni sistem triax ali adapter triax ne prodajata na trgu ES.

---

| 21.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 365/26 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 365/26

---

UREDBA SVETA (ES) št. 1911/2006

z dne 19. decembra 2006

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz raztopin sečnine in amonijevega nitrata s poreklom iz Alžirije, Belorusije, Rusije in Ukrajine po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 384/96

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je Komisija predložila po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Veljavni ukrepi

| (1) | Svet je 23. septembra 2000 z Uredbo (ES) št. 1995/2000 (2) uvedel dokončne protidampinške ukrepe za uvoz raztopin sečnine in amonijevega nitrata („SAN“) s poreklom iz Alžirije, Belorusije, Rusije, Ukrajine in Litve. Ukrepi, uvedeni za uvoz SAN iz Litve, so prenehali veljati po širitvi Evropske unije 1. maja 2004. Preiskava, ki je privedla do teh ukrepov, bo opredeljena kot „prvotna preiskava“. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 23. septembra 2000 z Uredbo (ES) št. 1995/2000 (2) uvedel dokončne protidampinške ukrepe za uvoz raztopin sečnine in amonijevega nitrata („SAN“) s poreklom iz Alžirije, Belorusije, Rusije, Ukrajine in Litve. Ukrepi, uvedeni za uvoz SAN iz Litve, so prenehali veljati po širitvi Evropske unije 1. maja 2004. Preiskava, ki je privedla do teh ukrepov, bo opredeljena kot „prvotna preiskava“.

| (2) | Ukrepi, ki se uporabljajo za ta uvoz, so vključevali posebne dajatve, razen v primeru uvoza od enega alžirskega proizvajalca izvoznika, katerega zaveza je bila sprejeta. |
| --- | --- |

(2)

Ukrepi, ki se uporabljajo za ta uvoz, so vključevali posebne dajatve, razen v primeru uvoza od enega alžirskega proizvajalca izvoznika, katerega zaveza je bila sprejeta.

2.   Zahtevek za pregled

| (3) | Po objavi obvestila o bližnjem izteku dne 17. decembra 2004 (3), je bil 20. junija 2005 v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe vložen zahtevek za pregled. Ta zahtevek je vložilo Evropsko združenje proizvajalcev umetnih gnojil („vložnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje SAN v Skupnosti. |
| --- | --- |

(3)

Po objavi obvestila o bližnjem izteku dne 17. decembra 2004 (3), je bil 20. junija 2005 v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe vložen zahtevek za pregled. Ta zahtevek je vložilo Evropsko združenje proizvajalcev umetnih gnojil („vložnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje SAN v Skupnosti.

| (4) | Vložnik je trdil in predložil zadostne prima facie dokaze o tem, da obstaja verjetnost nadaljevanja ali ponovitve dampinga glede uvoza SAN s poreklom iz Alžirije, Belorusije, Rusije in Ukrajine („zadevne države“) ter verjetnost nadaljevanja ali ponovnega pojava škode za industrijo Skupnosti. |
| --- | --- |

(4)

Vložnik je trdil in predložil zadostne prima facie dokaze o tem, da obstaja verjetnost nadaljevanja ali ponovitve dampinga glede uvoza SAN s poreklom iz Alžirije, Belorusije, Rusije in Ukrajine („zadevne države“) ter verjetnost nadaljevanja ali ponovnega pojava škode za industrijo Skupnosti.

| (5) | Komisija je po posvetu s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepov, in zato 22. septembra 2005 z obvestilom o začetku, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije
   (4), napovedala pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je po posvetu s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepov, in zato 22. septembra 2005 z obvestilom o začetku, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije
   (4), napovedala pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

3.   Preiskava

3.1   Obdobje preiskave

| (6) | Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo dampinga je zajemala obdobje od 1. julija 2004 do 30. junija 2005 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučevanje trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava škode, je zajemalo obdobje od leta 2002 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(6)

Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo dampinga je zajemala obdobje od 1. julija 2004 do 30. junija 2005 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučevanje trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava škode, je zajemalo obdobje od leta 2002 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“).

3.2   Stranke, ki jih zadeva preiskava

| (7) | Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila proizvajalce izvoznike, uvoznike in uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, ter njihova združenja, predstavnike držav izvoznic, pritožnika in proizvajalce Skupnosti. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoje stališče in zahtevati zaslišanje v roku, ki je bil naveden v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila proizvajalce izvoznike, uvoznike in uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, ter njihova združenja, predstavnike držav izvoznic, pritožnika in proizvajalce Skupnosti. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoje stališče in zahtevati zaslišanje v roku, ki je bil naveden v obvestilu o začetku.

| (8) | Vsem zainteresiranim strankam, ki so vložile ustrezni zahtevek in dokazale, da obstajajo razlogi, da se jih zasliši, je bilo odobreno zaslišanje. |
| --- | --- |

(8)

Vsem zainteresiranim strankam, ki so vložile ustrezni zahtevek in dokazale, da obstajajo razlogi, da se jih zasliši, je bilo odobreno zaslišanje.

| (9) | Glede na veliko število proizvajalcev in uvoznikov v Skupnosti, ki niso povezani s proizvajalcem izvoznikom v eni od zadevnih držav, se je štelo za primerno, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe prouči, ali je treba uporabiti vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in, če je, izbrala vzorec, so se morale zadevne stranke v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe javiti Komisiji v 15 dneh od začetka preiskave in ji posredovati podatke, ki se zahtevajo v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(9)

Glede na veliko število proizvajalcev in uvoznikov v Skupnosti, ki niso povezani s proizvajalcem izvoznikom v eni od zadevnih držav, se je štelo za primerno, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe prouči, ali je treba uporabiti vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in, če je, izbrala vzorec, so se morale zadevne stranke v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe javiti Komisiji v 15 dneh od začetka preiskave in ji posredovati podatke, ki se zahtevajo v obvestilu o začetku.

| (10) | Po proučitvi predloženih informacij in ob upoštevanju velikega števila proizvajalcev Skupnosti, ki so bili pripravljeni sodelovati, je bilo odločeno, da je potrebno vzorčenje v zvezi s proizvajalci Skupnosti. Ob upoštevanju dejstva, da je le eden od uvoznikov posredoval podatke, ki se zahtevajo v obvestilu o začetku, in bil pripravljen še naprej sodelovati s službami Komisije, je bilo odločeno, da vzorčenje v zvezi z uvozniki ni potrebno. |
| --- | --- |

(10)

Po proučitvi predloženih informacij in ob upoštevanju velikega števila proizvajalcev Skupnosti, ki so bili pripravljeni sodelovati, je bilo odločeno, da je potrebno vzorčenje v zvezi s proizvajalci Skupnosti. Ob upoštevanju dejstva, da je le eden od uvoznikov posredoval podatke, ki se zahtevajo v obvestilu o začetku, in bil pripravljen še naprej sodelovati s službami Komisije, je bilo odločeno, da vzorčenje v zvezi z uvozniki ni potrebno.

| (11) | Vprašalniki so bili poslani štirim vzorčenim proizvajalcem Skupnosti in vsem znanim proizvajalcem izvoznikom. |
| --- | --- |

(11)

Vprašalniki so bili poslani štirim vzorčenim proizvajalcem Skupnosti in vsem znanim proizvajalcem izvoznikom.

| (12) | Izpolnjene vprašalnike so poslali štirje vzorčeni proizvajalci Skupnosti ter šest proizvajalcev izvoznikov v zadevnih državah in tudi njihovi povezani trgovci. |
| --- | --- |

(12)

Izpolnjene vprašalnike so poslali štirje vzorčeni proizvajalci Skupnosti ter šest proizvajalcev izvoznikov v zadevnih državah in tudi njihovi povezani trgovci.

| (13) | Proizvajalec iz primerljive države je predložil v celoti izpolnjen vprašalnik. |
| --- | --- |

(13)

Proizvajalec iz primerljive države je predložil v celoti izpolnjen vprašalnik.

| (14) | Komisija je poiskala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava dampinga, posledične škode in interesa Skupnosti. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:






  (a) | proizvajalec izvoznik v Rusiji






  — | JSC Mineral and Chemical Company (Eurochem), Moskva, Rusija, in njeni povezani proizvodni družbi:






  — | PJSC Azot (NAK Azot), Novomoskovsk, Rusija, in |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(14)

Komisija je poiskala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava dampinga, posledične škode in interesa Skupnosti. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

(a)

proizvajalec izvoznik v Rusiji

—

JSC Mineral and Chemical Company (Eurochem), Moskva, Rusija, in njeni povezani proizvodni družbi:

—

PJSC Azot (NAK Azot), Novomoskovsk, Rusija, in

| — | PJSC Nevinnomyssky Azot (Nevinka Azot), Nevinnomyssk, Rusija; |
| --- | --- |

—

PJSC Nevinnomyssky Azot (Nevinka Azot), Nevinnomyssk, Rusija;

| (b) | povezani trgovec Eurochem






  — | Eurochem Trading GmbH, Zug, Švica – (Eurochem Trading); |
| --- | --- | --- |

(b)

povezani trgovec Eurochem

—

Eurochem Trading GmbH, Zug, Švica – (Eurochem Trading);

| (c) | povezani trgovec ukrajinskega proizvajalca Stirol






  — | IBE Trading, New York, New York, ZDA; |
| --- | --- | --- |

(c)

povezani trgovec ukrajinskega proizvajalca Stirol

—

IBE Trading, New York, New York, ZDA;

| (d) | proizvajalec v primerljivi državi






  — | Terra Industries, Sioux City, Iowa, ZDA; |
| --- | --- | --- |

(d)

proizvajalec v primerljivi državi

—

Terra Industries, Sioux City, Iowa, ZDA;

| (e) | vzorčeni proizvajalci Skupnosti






  — | Achema AB, Jonava, Litva, |
| --- | --- | --- |

(e)

vzorčeni proizvajalci Skupnosti

—

Achema AB, Jonava, Litva,

| — | Grande Paroisse SA, Pariz, Francija, |
| --- | --- |

—

Grande Paroisse SA, Pariz, Francija,

| — | SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH, Wittenberg, Nemčija, |
| --- | --- |

—

SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH, Wittenberg, Nemčija,

| — | Yara SA, Bruselj, Belgija, in povezani proizvajalec Yara Sluiskil BV, Sluiskil, Nizozemska. |
| --- | --- |

—

Yara SA, Bruselj, Belgija, in povezani proizvajalec Yara Sluiskil BV, Sluiskil, Nizozemska.

3.3   Vzorčenje

| (15) | Deset proizvajalcev Skupnosti je obrazec za vzorčenje pravilno izpolnilo v roku in se uradno strinjalo, da bodo pri preiskavi še naprej sodelovali. Komisija je v zvezi z navedenimi desetimi proizvajalci Skupnosti v skladu s členom 17 osnovne uredbe izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega proizvodnje in prodaje SAN v Skupnosti, ki ga je mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Štirje vzorčeni proizvajalci Skupnosti so predstavljali 63 % celotne proizvodnje industrije Skupnosti v OPP, deset zgoraj omenjenih proizvajalcev Skupnosti pa 75 % celotne proizvodnje Skupnosti v OPP. |
| --- | --- |

(15)

Deset proizvajalcev Skupnosti je obrazec za vzorčenje pravilno izpolnilo v roku in se uradno strinjalo, da bodo pri preiskavi še naprej sodelovali. Komisija je v zvezi z navedenimi desetimi proizvajalci Skupnosti v skladu s členom 17 osnovne uredbe izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega proizvodnje in prodaje SAN v Skupnosti, ki ga je mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Štirje vzorčeni proizvajalci Skupnosti so predstavljali 63 % celotne proizvodnje industrije Skupnosti v OPP, deset zgoraj omenjenih proizvajalcev Skupnosti pa 75 % celotne proizvodnje Skupnosti v OPP.

| (16) | Komisija se je v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe posvetovala z zadevnimi strankami, ki pa niso imele pripomb. |
| --- | --- |

(16)

Komisija se je v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe posvetovala z zadevnimi strankami, ki pa niso imele pripomb.

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Zadevni izdelek

| (17) | Zadevni izdelek je izdelek iz prvotne preiskave, tj. raztopina sečnine in amonijevega nitrata, tekoče gnojilo, ki se pogosto uporablja v kmetijstvu, s poreklom iz zadevnih držav. Sestavljen je iz mešanice sečnine, amonijevega nitrata in vode. Vsebnost dušika (N) je najpomembnejša „značilnost“ izdelka in lahko niha med 28 % in 32 %. Nihanje nastane zaradi dodajanja več ali manj vode v raztopino. Večina uvoženega SAN je vsebovala 32 % N, kar je pomenilo bolj koncentrirano raztopino in zato cenejši prevoz. Vseeno se ne glede na vsebnost dušika šteje, da imajo vse raztopine sečnine in amonijevega nitrata enake fizikalne in kemijske lastnosti, zato se v tej preiskavi štejejo za en izdelek. Zadevni izdelek spada pod oznako KN 3102 80 00. |
| --- | --- |

(17)

Zadevni izdelek je izdelek iz prvotne preiskave, tj. raztopina sečnine in amonijevega nitrata, tekoče gnojilo, ki se pogosto uporablja v kmetijstvu, s poreklom iz zadevnih držav. Sestavljen je iz mešanice sečnine, amonijevega nitrata in vode. Vsebnost dušika (N) je najpomembnejša „značilnost“ izdelka in lahko niha med 28 % in 32 %. Nihanje nastane zaradi dodajanja več ali manj vode v raztopino. Večina uvoženega SAN je vsebovala 32 % N, kar je pomenilo bolj koncentrirano raztopino in zato cenejši prevoz. Vseeno se ne glede na vsebnost dušika šteje, da imajo vse raztopine sečnine in amonijevega nitrata enake fizikalne in kemijske lastnosti, zato se v tej preiskavi štejejo za en izdelek. Zadevni izdelek spada pod oznako KN 3102 80 00.

2.   Podobni izdelek

| (18) | Kot je pokazala prvotna preiskava, je ta preiskava v zvezi s pregledom potrdila, da je SAN čist izdelek, njegova kakovost in osnovne fizikalne lastnosti pa so enake ne glede na državo porekla. Za zadevni izdelek in izdelke, ki jih proizvajajo in prodajajo proizvajalci izvozniki na domačem trgu zadevnih držav, pa tudi izdelke, ki jih proizvajajo in prodajajo proizvajalci Skupnosti na trgu Skupnosti in proizvajalec primerljive države na domačem trgu te države, je bilo tako ugotovljeno, da imajo enake osnovne fizikalne in kemijske lastnosti ter enako uporabo, zato se v smislu člena 1(4) osnovne uredbe štejejo za podobne izdelke. |
| --- | --- |

(18)

Kot je pokazala prvotna preiskava, je ta preiskava v zvezi s pregledom potrdila, da je SAN čist izdelek, njegova kakovost in osnovne fizikalne lastnosti pa so enake ne glede na državo porekla. Za zadevni izdelek in izdelke, ki jih proizvajajo in prodajajo proizvajalci izvozniki na domačem trgu zadevnih držav, pa tudi izdelke, ki jih proizvajajo in prodajajo proizvajalci Skupnosti na trgu Skupnosti in proizvajalec primerljive države na domačem trgu te države, je bilo tako ugotovljeno, da imajo enake osnovne fizikalne in kemijske lastnosti ter enako uporabo, zato se v smislu člena 1(4) osnovne uredbe štejejo za podobne izdelke.

C.   VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA

1.   Damping uvoza v OPP

| (19) | V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe se je proučilo, ali je verjetno, da bi iztek ukrepov povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga. |
| --- | --- |

(19)

V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe se je proučilo, ali je verjetno, da bi iztek ukrepov povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga.

| (20) | V OPP se je SAN s poreklom iz zadevnih držav izvažal v Skupnost le iz Alžirije. Zato je bil izračun dampinga, da se prouči, ali je nadaljevanje dampinga verjetno, opravljen za sodelujoča alžirska proizvajalca izvoznika. Pri drugih sodelujočih proizvajalcih izvoznikih iz Belorusije, Rusije in Ukrajine se je preiskava osredotočila na verjetnost ponovitve dampinga. |
| --- | --- |

(20)

V OPP se je SAN s poreklom iz zadevnih držav izvažal v Skupnost le iz Alžirije. Zato je bil izračun dampinga, da se prouči, ali je nadaljevanje dampinga verjetno, opravljen za sodelujoča alžirska proizvajalca izvoznika. Pri drugih sodelujočih proizvajalcih izvoznikih iz Belorusije, Rusije in Ukrajine se je preiskava osredotočila na verjetnost ponovitve dampinga.

| (21) | Pri preiskavi sta sodelovala le dva alžirska proizvajalca SAN, Fertalge in Fertial. Ta dva proizvajalca sta predstavljala celoten izvoz SAN s poreklom iz Alžirije v Skupnost v OPP, kar je ustrezalo 177 383 tonam. Uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Alžirije v Skupnost je predstavljal 4,8 % potrošnje Skupnosti v OPP, kar je ustrezalo 3 694 531 tonam v OPP. V primerjavi z obdobjem prvotne preiskave se je tako uvoz iz Alžirije s 116 461 ton povečal za 52 %. |
| --- | --- |

(21)

Pri preiskavi sta sodelovala le dva alžirska proizvajalca SAN, Fertalge in Fertial. Ta dva proizvajalca sta predstavljala celoten izvoz SAN s poreklom iz Alžirije v Skupnost v OPP, kar je ustrezalo 177 383 tonam. Uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Alžirije v Skupnost je predstavljal 4,8 % potrošnje Skupnosti v OPP, kar je ustrezalo 3 694 531 tonam v OPP. V primerjavi z obdobjem prvotne preiskave se je tako uvoz iz Alžirije s 116 461 ton povečal za 52 %.

| (22) | Zato se je proučitev dampinga na podlagi informacij, ki sta jih predložila sodelujoča proizvajalca izvoznika, štela kot reprezentativna za celotno državo. |
| --- | --- |

(22)

Zato se je proučitev dampinga na podlagi informacij, ki sta jih predložila sodelujoča proizvajalca izvoznika, štela kot reprezentativna za celotno državo.

| (23) | Komisija je za vsakega sodelujočega proizvajalca izvoznika najprej preverila, ali je njegova celotna domača prodaja SAN reprezentativna v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe, tj. ali zajema vsaj 5 % celotnega obsega prodaje zadevnega izdelka, ki se izvaža v Skupnost. Preiskava je pokazala, da sta obe družbi prodajali v Skupnosti le eno vrsto SAN in da se ta vrsta na domačem trgu ni prodajala v reprezentativnih količinah. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je za vsakega sodelujočega proizvajalca izvoznika najprej preverila, ali je njegova celotna domača prodaja SAN reprezentativna v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe, tj. ali zajema vsaj 5 % celotnega obsega prodaje zadevnega izdelka, ki se izvaža v Skupnost. Preiskava je pokazala, da sta obe družbi prodajali v Skupnosti le eno vrsto SAN in da se ta vrsta na domačem trgu ni prodajala v reprezentativnih količinah.

| (24) | Zato normalna vrednost za oba proizvajalca izvoznika ni mogla temeljiti na domači prodaji, ampak jo je bilo treba določiti v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe tako, da sta bila stroškom vsakega izvoznika za proizvodnjo izdelka, ki se izvaža v Skupnost, prišteta ustrezen znesek za prodajne, splošne in administrativne stroške („PSA-stroški“) ter ustrezna stopnja dobička. |
| --- | --- |

(24)

Zato normalna vrednost za oba proizvajalca izvoznika ni mogla temeljiti na domači prodaji, ampak jo je bilo treba določiti v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe tako, da sta bila stroškom vsakega izvoznika za proizvodnjo izdelka, ki se izvaža v Skupnost, prišteta ustrezen znesek za prodajne, splošne in administrativne stroške („PSA-stroški“) ter ustrezna stopnja dobička.

| (25) | V zvezi s proizvodnimi stroški je treba poudariti, da stroški energije, kot sta elektrika in plin, predstavljajo glavni delež proizvodnih stroškov in znaten delež skupnih proizvodnih stroškov. V skladu s členom 2(5) osnovne uredbe se je proučilo, ali so bili stroški proizvodnje in prodaje obravnavanega izdelka v računovodskih evidencah zadevnih strank ustrezno prikazani. |
| --- | --- |

(25)

V zvezi s proizvodnimi stroški je treba poudariti, da stroški energije, kot sta elektrika in plin, predstavljajo glavni delež proizvodnih stroškov in znaten delež skupnih proizvodnih stroškov. V skladu s členom 2(5) osnovne uredbe se je proučilo, ali so bili stroški proizvodnje in prodaje obravnavanega izdelka v računovodskih evidencah zadevnih strank ustrezno prikazani.

| (26) | Preiskava ni pokazala, da električna energija v evidencah proizvajalcev izvoznikov ne bi bila realno prikazana. V zvezi s tem je bilo med drugim ugotovljeno, da so bile cene električne energije, ki so jih v OPP plačevali alžirski proizvajalci, v skladu z mednarodnimi tržnimi cenami, kar je pokazala primerjava z drugimi državami, kot sta Kanada in Norveška. Vendar to ne velja za cene plina. |
| --- | --- |

(26)

Preiskava ni pokazala, da električna energija v evidencah proizvajalcev izvoznikov ne bi bila realno prikazana. V zvezi s tem je bilo med drugim ugotovljeno, da so bile cene električne energije, ki so jih v OPP plačevali alžirski proizvajalci, v skladu z mednarodnimi tržnimi cenami, kar je pokazala primerjava z drugimi državami, kot sta Kanada in Norveška. Vendar to ne velja za cene plina.

| (27) | V zvezi z oskrbo s plinom je bilo na podlagi podatkov, ki so jih objavili mednarodno priznani viri, specializirani za energetske trge, dejansko ugotovljeno, da je bila cena, ki jo je plačeval alžirski proizvajalec, nižja od ene petine izvozne cene zemeljskega plina iz Alžirije. Poleg tega vsi razpoložljivi podatki kažejo, da so bile domače cene plina v Alžiriji nadzorovane in so precej nižje od tržnih cen za zemeljski plin, ki veljajo na primer v ZDA, Kanadi, na Japonskem in v EU. Ti štirje trgi zajemajo skupaj 46 % svetovne potrošnje plina, prevladujoče ravni domačih cen na teh trgih pa ustrezno odražajo stroške. Poleg tega je bila cena plina, ki so jo plačevale zadevne družbe, znatno nižja od cene plina, ki so jo plačevali proizvajalci Skupnosti. |
| --- | --- |

(27)

V zvezi z oskrbo s plinom je bilo na podlagi podatkov, ki so jih objavili mednarodno priznani viri, specializirani za energetske trge, dejansko ugotovljeno, da je bila cena, ki jo je plačeval alžirski proizvajalec, nižja od ene petine izvozne cene zemeljskega plina iz Alžirije. Poleg tega vsi razpoložljivi podatki kažejo, da so bile domače cene plina v Alžiriji nadzorovane in so precej nižje od tržnih cen za zemeljski plin, ki veljajo na primer v ZDA, Kanadi, na Japonskem in v EU. Ti štirje trgi zajemajo skupaj 46 % svetovne potrošnje plina, prevladujoče ravni domačih cen na teh trgih pa ustrezno odražajo stroške. Poleg tega je bila cena plina, ki so jo plačevale zadevne družbe, znatno nižja od cene plina, ki so jo plačevali proizvajalci Skupnosti.

| (28) | Ob upoštevanju zgornjega je prevladalo mnenje, da cene plina v Alžiriji v obdobju preiskave v zvezi s pregledom niso mogle ustrezno odražati stroškov proizvodnje in distribucije plina. Zato so bili stroški plina, ki jih je imel sodelujoči proizvajalec izvoznik Fertial, v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe prilagojeni na podlagi informacij z drugih reprezentativnih trgov. Prilagojena cena je temeljila na povprečni ceni alžirskega utekočinjenega zemeljskega plina (LNG) v OPP, kadar se ta prodaja za izvoz na francoski meji, na neto stroških pomorskega prevoza in stroških utekočinjenja, saj se je to štelo za najprimernejšo osnovo, ker se informacije javnega značaja nanašajo izključno na plin alžirskega porekla. Francija, ki je hkrati največji trg za alžirski plin in kjer cene ustrezno odražajo stroške, se lahko šteje za reprezentativen trg v smislu člena 2(5) osnovne uredbe. Druga sodelujoča družba, Fertalge, zemeljskega plina ni uporabljala kot surovino, saj proizvaja SAN iz amonijevega nitrata („AN“), ki se proizvaja lokalno, in sečnine. Ker so stroški AN, ki se proizvaja lokalno, odražali domačo ceno alžirskega plina, navedeno v zgornji uvodni izjavi (27), so bili stroški AN, ki jih je imela ta družba, ustrezno prilagojeni. |
| --- | --- |

(28)

Ob upoštevanju zgornjega je prevladalo mnenje, da cene plina v Alžiriji v obdobju preiskave v zvezi s pregledom niso mogle ustrezno odražati stroškov proizvodnje in distribucije plina. Zato so bili stroški plina, ki jih je imel sodelujoči proizvajalec izvoznik Fertial, v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe prilagojeni na podlagi informacij z drugih reprezentativnih trgov. Prilagojena cena je temeljila na povprečni ceni alžirskega utekočinjenega zemeljskega plina (LNG) v OPP, kadar se ta prodaja za izvoz na francoski meji, na neto stroških pomorskega prevoza in stroških utekočinjenja, saj se je to štelo za najprimernejšo osnovo, ker se informacije javnega značaja nanašajo izključno na plin alžirskega porekla. Francija, ki je hkrati največji trg za alžirski plin in kjer cene ustrezno odražajo stroške, se lahko šteje za reprezentativen trg v smislu člena 2(5) osnovne uredbe. Druga sodelujoča družba, Fertalge, zemeljskega plina ni uporabljala kot surovino, saj proizvaja SAN iz amonijevega nitrata („AN“), ki se proizvaja lokalno, in sečnine. Ker so stroški AN, ki se proizvaja lokalno, odražali domačo ceno alžirskega plina, navedeno v zgornji uvodni izjavi (27), so bili stroški AN, ki jih je imela ta družba, ustrezno prilagojeni.

| (29) | Proizvodni stroški sodelujočih proizvajalcev izvoznikov so bili zato ponovno izračunani, da bi upoštevali prilagojene cene plina, pri čemer so se v enaki meri uporabili cene plina, ko je prodan na francoski meji, neto stroški pomorskega tovora in stroški utekočinjenja. K ponovno izračunanim proizvodnim stroškom sta bila v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe prišteta ustrezni znesek za PSA in ustrezna stopnja dobička. |
| --- | --- |

(29)

Proizvodni stroški sodelujočih proizvajalcev izvoznikov so bili zato ponovno izračunani, da bi upoštevali prilagojene cene plina, pri čemer so se v enaki meri uporabili cene plina, ko je prodan na francoski meji, neto stroški pomorskega tovora in stroški utekočinjenja. K ponovno izračunanim proizvodnim stroškom sta bila v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe prišteta ustrezni znesek za PSA in ustrezna stopnja dobička.

| (30) | PSA-stroškov in dobička ni bilo mogoče določiti na podlagi člena 2(6) osnovne uredbe, ker sodelujoči družbi nista imeli reprezentativne domače prodaje zadevnega izdelka v običajnem poteku trgovanja. Člena 2(6)(a) osnovne uredbe ni bilo mogoče uporabiti, ker sta sodelujoča proizvajalca edina proizvajalca SAN v Alžiriji. Člen 2(6)(b) se prav tako ni uporabil, ker bi bilo treba proizvodne stroške za izdelke, ki spadajo v isto splošno kategorijo blaga, prilagoditi glede na stroške plina zaradi razlogov, navedenih v zgornji uvodni izjavi (28). Ker ni bilo mogoče določiti velikosti potrebne prilagoditve za vse izdelke, ki spadajo v isto splošno kategorijo blaga, prodanega na domačem trgu, prav tako ni bilo mogoče določiti stopenj dobička po takšni prilagoditvi. Zato so bili PSA-stroški in dobiček določeni v skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(30)

PSA-stroškov in dobička ni bilo mogoče določiti na podlagi člena 2(6) osnovne uredbe, ker sodelujoči družbi nista imeli reprezentativne domače prodaje zadevnega izdelka v običajnem poteku trgovanja. Člena 2(6)(a) osnovne uredbe ni bilo mogoče uporabiti, ker sta sodelujoča proizvajalca edina proizvajalca SAN v Alžiriji. Člen 2(6)(b) se prav tako ni uporabil, ker bi bilo treba proizvodne stroške za izdelke, ki spadajo v isto splošno kategorijo blaga, prilagoditi glede na stroške plina zaradi razlogov, navedenih v zgornji uvodni izjavi (28). Ker ni bilo mogoče določiti velikosti potrebne prilagoditve za vse izdelke, ki spadajo v isto splošno kategorijo blaga, prodanega na domačem trgu, prav tako ni bilo mogoče določiti stopenj dobička po takšni prilagoditvi. Zato so bili PSA-stroški in dobiček določeni v skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe.

| (31) | V skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe so bili PSA-stroški in dobiček določeni na podlagi ustrezne metode. Ker je alžirski domači trg izdelkov iste splošne kategorije zelo majhen, je bilo treba informacije pridobiti z drugih reprezentativnih trgov. V zvezi s tem je bila pozornost namenjena javno dostopnim informacijam, ki se nanašajo na večje družbe, dejavne v poslovnem sektorju dušikovih gnojil. Ugotovljeno je bilo, da bi bili podatki severnoameriških (ZDA in Kanada) proizvajalcev najustreznejši za namene te preiskave, glede na veliko dostopnost zanesljivih in popolnoma javnih finančnih informacij družb, ki kotirajo na borzi v tem delu sveta. Poleg tega je severnoameriški trg pokazal znaten obseg domače prodaje in visoko raven konkurence domačih in tujih družb. Zato so bili PSA-stroški in dobiček določeni na podlagi tehtanega povprečja PSA-stroškov in dobička treh severnoameriških proizvajalcev, za katere je bilo ugotovljeno, da so glede na njihovo domačo prodajo iste splošne kategorije izdelkov (dušikova gnojila) največji proizvajalci v sektorju gnojil. Ti trije proizvajalci so se šteli za reprezentativne na področju poslovanja z dušikovimi gnojili (povprečno več kot 80 % prometa družbe/poslovnega področja), njihovi PSA-stroški in dobiček pa za reprezentativne običajne stroške in dobiček družb, ki so na tem poslovnem področju uspešne. Odstotek PSA-stroškov je bil 6,9 % prometa. Izračunana povprečna stopnja dobička je bila 9,1 % prometa. Poleg tega ni navedeno, da znesek tako določenega dobička presega dobiček, ki ga običajno ustvarijo alžirski proizvajalci pri prodaji izdelkov iste splošne kategorije na alžirskem trgu. |
| --- | --- |

(31)

V skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe so bili PSA-stroški in dobiček določeni na podlagi ustrezne metode. Ker je alžirski domači trg izdelkov iste splošne kategorije zelo majhen, je bilo treba informacije pridobiti z drugih reprezentativnih trgov. V zvezi s tem je bila pozornost namenjena javno dostopnim informacijam, ki se nanašajo na večje družbe, dejavne v poslovnem sektorju dušikovih gnojil. Ugotovljeno je bilo, da bi bili podatki severnoameriških (ZDA in Kanada) proizvajalcev najustreznejši za namene te preiskave, glede na veliko dostopnost zanesljivih in popolnoma javnih finančnih informacij družb, ki kotirajo na borzi v tem delu sveta. Poleg tega je severnoameriški trg pokazal znaten obseg domače prodaje in visoko raven konkurence domačih in tujih družb. Zato so bili PSA-stroški in dobiček določeni na podlagi tehtanega povprečja PSA-stroškov in dobička treh severnoameriških proizvajalcev, za katere je bilo ugotovljeno, da so glede na njihovo domačo prodajo iste splošne kategorije izdelkov (dušikova gnojila) največji proizvajalci v sektorju gnojil. Ti trije proizvajalci so se šteli za reprezentativne na področju poslovanja z dušikovimi gnojili (povprečno več kot 80 % prometa družbe/poslovnega področja), njihovi PSA-stroški in dobiček pa za reprezentativne običajne stroške in dobiček družb, ki so na tem poslovnem področju uspešne. Odstotek PSA-stroškov je bil 6,9 % prometa. Izračunana povprečna stopnja dobička je bila 9,1 % prometa. Poleg tega ni navedeno, da znesek tako določenega dobička presega dobiček, ki ga običajno ustvarijo alžirski proizvajalci pri prodaji izdelkov iste splošne kategorije na alžirskem trgu.

| (32) | V skladu s členom 2(8) osnovne uredbe je bila izvozna cena določena na podlagi cene zadevnega izdelka, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje, ko je prodan za izvoz v Skupnost. |
| --- | --- |

(32)

V skladu s členom 2(8) osnovne uredbe je bila izvozna cena določena na podlagi cene zadevnega izdelka, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje, ko je prodan za izvoz v Skupnost.

| (33) | Normalna vrednost in izvozna cena sta bili primerjani na podlagi franko tovarna. Za zagotavljanje poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so bile opravljene ustrezne prilagoditve za razlike, ki so vplivale na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. V skladu s tem in kjer je bilo to primerno ter podprto s preverjenimi dokazi so bile izvedene prilagoditve za razlike v prevoznih, manipulativnih, nakladalnih in drugih tozadevnih stroških. |
| --- | --- |

(33)

Normalna vrednost in izvozna cena sta bili primerjani na podlagi franko tovarna. Za zagotavljanje poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so bile opravljene ustrezne prilagoditve za razlike, ki so vplivale na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. V skladu s tem in kjer je bilo to primerno ter podprto s preverjenimi dokazi so bile izvedene prilagoditve za razlike v prevoznih, manipulativnih, nakladalnih in drugih tozadevnih stroških.

| (34) | V skladu s členom 2(11) in 2(12) osnovne uredbe je bila za vsakega proizvajalca izvoznika določena stopnja dampinga na podlagi primerjave med tehtano povprečno normalno vrednostjo in tehtano povprečno izvozno ceno. |
| --- | --- |

(34)

V skladu s členom 2(11) in 2(12) osnovne uredbe je bila za vsakega proizvajalca izvoznika določena stopnja dampinga na podlagi primerjave med tehtano povprečno normalno vrednostjo in tehtano povprečno izvozno ceno.

| (35) | Preiskava je pokazala, da je bil damping v OPP celo na višji ravni kot med prvotno preiskavo. Stopnje dampinga, izražene v odstotkih cene CIF meje Skupnosti, se gibajo med 50 % do 60 %. |
| --- | --- |

(35)

Preiskava je pokazala, da je bil damping v OPP celo na višji ravni kot med prvotno preiskavo. Stopnje dampinga, izražene v odstotkih cene CIF meje Skupnosti, se gibajo med 50 % do 60 %.

2.   Razvoj Uvoza Ob Razveljavitvi Ukrepov

2.1   Alžirija

| (36) | Dva alžirska sodelujoča proizvajalca izvoznika predstavljata celoten uvoz zadevnega izdelka iz Alžirije v Skupnost. Proučitev verjetnosti nadaljevanja dampinga v primeru razveljavitve ukrepov za Alžirijo je zato temeljila na informacijah, ki sta jih zagotovila sodelujoča proizvajalca izvoznika. |
| --- | --- |

(36)

Dva alžirska sodelujoča proizvajalca izvoznika predstavljata celoten uvoz zadevnega izdelka iz Alžirije v Skupnost. Proučitev verjetnosti nadaljevanja dampinga v primeru razveljavitve ukrepov za Alžirijo je zato temeljila na informacijah, ki sta jih zagotovila sodelujoča proizvajalca izvoznika.

| (37) | Sodelujoča alžirska proizvajalca sta v obravnavanem obdobju podvojila svojo proizvodno zmogljivost, proizvodnjo pa povečala za približno 20 %. Zato so se njune proste zmogljivosti znatno povečale z manj kot 100 000 ton na 300 000 do 350 000 ton. |
| --- | --- |

(37)

Sodelujoča alžirska proizvajalca sta v obravnavanem obdobju podvojila svojo proizvodno zmogljivost, proizvodnjo pa povečala za približno 20 %. Zato so se njune proste zmogljivosti znatno povečale z manj kot 100 000 ton na 300 000 do 350 000 ton.

| (38) | Ker je domači alžirski trg nepomemben in se to v prihodnosti verjetno ne bo spremenilo, bo kakršno koli povečanje proizvodnje izvozno usmerjeno. Z aktiviranjem prostih zmogljivosti bi lahko sodelujoča proizvajalca izvoznika oskrbovala od 10 % do 20 % potrošnje Skupnosti. |
| --- | --- |

(38)

Ker je domači alžirski trg nepomemben in se to v prihodnosti verjetno ne bo spremenilo, bo kakršno koli povečanje proizvodnje izvozno usmerjeno. Z aktiviranjem prostih zmogljivosti bi lahko sodelujoča proizvajalca izvoznika oskrbovala od 10 % do 20 % potrošnje Skupnosti.

| (39) | Glede na to, da se je damping v OPP nadaljeval, in na podlagi prostih zmogljivosti, ki sta jih vzpostavila sodelujoča alžirska proizvajalca, je verjetno, da se bo obseg alžirskega izvoza v Skupnost po dampinških cenah v primeru odprave ukrepov povečal. |
| --- | --- |

(39)

Glede na to, da se je damping v OPP nadaljeval, in na podlagi prostih zmogljivosti, ki sta jih vzpostavila sodelujoča alžirska proizvajalca, je verjetno, da se bo obseg alžirskega izvoza v Skupnost po dampinških cenah v primeru odprave ukrepov povečal.

| (40) | Glede na zgoraj navedeno je verjetno, da se bo dampinški izvoz v Skupnost v primeru razveljavitve ukrepov nadaljeval. |
| --- | --- |

(40)

Glede na zgoraj navedeno je verjetno, da se bo dampinški izvoz v Skupnost v primeru razveljavitve ukrepov nadaljeval.

| (41) | Normalna vrednost, določena za obe družbi, je znatno presegla tržne cene EU v OPP. Ni mogoče izključiti, da bodo alžirski proizvajalci izvozniki v Skupnosti nadaljevali s prodajo po dampinških cenah, ne glede na to, ali morajo plačati dajatve ali ne. |
| --- | --- |

(41)

Normalna vrednost, določena za obe družbi, je znatno presegla tržne cene EU v OPP. Ni mogoče izključiti, da bodo alžirski proizvajalci izvozniki v Skupnosti nadaljevali s prodajo po dampinških cenah, ne glede na to, ali morajo plačati dajatve ali ne.

2.2   Razmerje med konstruirano normalno vrednostjo v Belorusiji, Rusiji in Ukrajini ter izvoznimi cenami za tretje države

2.2.1   Belorusija in Ukrajina: domače prodajne cene na podlagi primerljive države

| (42) | Izvedena je bila primerjava med domačimi prodajnimi cenami SAN v Belorusiji in Ukrajini ter izvoznimi cenami za tretje države. V zvezi s tem je treba opozoriti, da mora biti v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe normalna vrednost za obe državi določena na podlagi podatkov, ki so jih zagotovili proizvajalci v tretji državi s tržnim gospodarstvom, saj se Belorusija šteje za državo z netržnim gospodarstvom, Ukrajina pa se med vložitvijo zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa še ni štela za državo s tržnim gospodarstvom (5). V obvestilu o začetku se je ZDA štela za ustrezno primerljivo državo, ker ima odprt konkurenčni trg, na katerem se proizvajalci srečujejo z visoko stopnjo konkurence zaradi uvoza iz tujine. |
| --- | --- |

(42)

Izvedena je bila primerjava med domačimi prodajnimi cenami SAN v Belorusiji in Ukrajini ter izvoznimi cenami za tretje države. V zvezi s tem je treba opozoriti, da mora biti v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe normalna vrednost za obe državi določena na podlagi podatkov, ki so jih zagotovili proizvajalci v tretji državi s tržnim gospodarstvom, saj se Belorusija šteje za državo z netržnim gospodarstvom, Ukrajina pa se med vložitvijo zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa še ni štela za državo s tržnim gospodarstvom (5). V obvestilu o začetku se je ZDA štela za ustrezno primerljivo državo, ker ima odprt konkurenčni trg, na katerem se proizvajalci srečujejo z visoko stopnjo konkurence zaradi uvoza iz tujine.

| (43) | Vse zainteresirane stranke so imele možnost, da predložijo pripombe na izbiro primerljive države. |
| --- | --- |

(43)

Vse zainteresirane stranke so imele možnost, da predložijo pripombe na izbiro primerljive države.

| (44) | Evropsko združenje uvoznikov umetnih gnojil, EFIA, je kot najboljšo možnost predlagalo Alžirijo ali Rusijo zaradi njunega privilegiranega dostopa do glavnih surovin, in sicer plina, ter ker sta bili državi s tržnim gospodarstvom in predmet iste preiskave. V zvezi s tem je treba poudariti, da člen 2(7)(a) pred kakršno koli nadaljnjo obravnavo opozarja na „ustrezno“ tretjo državo s tržnim gospodarstvom. Čeprav je dostop do surovin pomemben dejavnik pri izbiri primerljive države, je treba poudariti, da je zaradi dvojnega označevanja cen plina v teh dveh državah izbira teh dveh držav neustrezna. Cene plina, ki se v teh dveh državah zaračunavajo domačim kupcem, dejansko ne odražajo tržne vrednosti. |
| --- | --- |

(44)

Evropsko združenje uvoznikov umetnih gnojil, EFIA, je kot najboljšo možnost predlagalo Alžirijo ali Rusijo zaradi njunega privilegiranega dostopa do glavnih surovin, in sicer plina, ter ker sta bili državi s tržnim gospodarstvom in predmet iste preiskave. V zvezi s tem je treba poudariti, da člen 2(7)(a) pred kakršno koli nadaljnjo obravnavo opozarja na „ustrezno“ tretjo državo s tržnim gospodarstvom. Čeprav je dostop do surovin pomemben dejavnik pri izbiri primerljive države, je treba poudariti, da je zaradi dvojnega označevanja cen plina v teh dveh državah izbira teh dveh držav neustrezna. Cene plina, ki se v teh dveh državah zaračunavajo domačim kupcem, dejansko ne odražajo tržne vrednosti.

| (45) | Nekatere zainteresirane stranke so trdile, čeprav brez utemeljitve, da so proizvodni postopki v Rusiji in Alžiriji bolj podobni tistim v Belorusiji in Ukrajini. Trdilo se je tudi, da je raven proizvodnje v Alžiriji bolj podobna tisti v Ukrajini. V zvezi s tem je treba poudariti, da imajo Belorusija, Ukrajina in ZDA povsem vertikalno integrirane proizvajalce, kar vsekakor ne velja za Alžirijo. |
| --- | --- |

(45)

Nekatere zainteresirane stranke so trdile, čeprav brez utemeljitve, da so proizvodni postopki v Rusiji in Alžiriji bolj podobni tistim v Belorusiji in Ukrajini. Trdilo se je tudi, da je raven proizvodnje v Alžiriji bolj podobna tisti v Ukrajini. V zvezi s tem je treba poudariti, da imajo Belorusija, Ukrajina in ZDA povsem vertikalno integrirane proizvajalce, kar vsekakor ne velja za Alžirijo.

| (46) | Ukrajinski sodelujoči proizvajalec je za primerljivo državo predlagal Bolgarijo ali Romunijo in ne ZDA. Vseeno njegov predlog ni bil utemeljen. Poleg tega je pomemben dejavnik proti Bolgariji in Romuniji ta, da sta v nasprotju z ZDA njuna domača trga majhna in imata omejeno število proizvajalcev. |
| --- | --- |

(46)

Ukrajinski sodelujoči proizvajalec je za primerljivo državo predlagal Bolgarijo ali Romunijo in ne ZDA. Vseeno njegov predlog ni bil utemeljen. Poleg tega je pomemben dejavnik proti Bolgariji in Romuniji ta, da sta v nasprotju z ZDA njuna domača trga majhna in imata omejeno število proizvajalcev.

| (47) | Zato je preiskava potrdila, da je ZDA ustrezna primerljiva država. Različni proizvajalci in združenja proizvajalcev v ZDA so bili povabljeni k sodelovanju in pozvani, da izpolnijo vprašalnik. En proizvajalec iz ZDA je v celoti sodeloval pri preiskavi. Zato so izračuni temeljili na preverjenih informacijah enega proizvajalca iz ZDA, ki je v celoti izpolnil vprašalnik. |
| --- | --- |

(47)

Zato je preiskava potrdila, da je ZDA ustrezna primerljiva država. Različni proizvajalci in združenja proizvajalcev v ZDA so bili povabljeni k sodelovanju in pozvani, da izpolnijo vprašalnik. En proizvajalec iz ZDA je v celoti sodeloval pri preiskavi. Zato so izračuni temeljili na preverjenih informacijah enega proizvajalca iz ZDA, ki je v celoti izpolnil vprašalnik.

2.2.2   Belorusija

| (48) | Edini sodelujoči proizvajalec iz Belorusije je bil tudi edini proizvajalec izvoznik iz te države, vendar ni izvažal v Skupnost v OPP. |
| --- | --- |

(48)

Edini sodelujoči proizvajalec iz Belorusije je bil tudi edini proizvajalec izvoznik iz te države, vendar ni izvažal v Skupnost v OPP.

| (49) | Ker v Skupnost ni bilo nobenega izvoza za reprezentativno analizo dampinga in za določitev, ali je verjetno, da se bo damping v primeru razveljavitve ukrepov ponovil, so bili proučeni obnašanje sodelujočega proizvajalca izvoznika pri določanju cen za ZDA, ki je njegov edini izvozni trg, njegova proizvodna zmogljivost in zaloge. Analiza je temeljila na informacijah, ki jih je predložil sodelujoči proizvajalec izvoznik iz uvodne izjave (48). |
| --- | --- |

(49)

Ker v Skupnost ni bilo nobenega izvoza za reprezentativno analizo dampinga in za določitev, ali je verjetno, da se bo damping v primeru razveljavitve ukrepov ponovil, so bili proučeni obnašanje sodelujočega proizvajalca izvoznika pri določanju cen za ZDA, ki je njegov edini izvozni trg, njegova proizvodna zmogljivost in zaloge. Analiza je temeljila na informacijah, ki jih je predložil sodelujoči proizvajalec izvoznik iz uvodne izjave (48).

| (50) | Podatki sodelujočega proizvajalca izvoznika so pokazali, da so bile izvozne cene za tretje države (ZDA) nižje od konstruirane normalne vrednosti za Belorusijo. Dejansko je bilo v preiskavi ugotovljeno, da je bila v OPP razlika v ceni na splošno med 10 % in 15 %. To lahko pomeni da je v primeru razveljavitve ukrepov verjetna ponovitev dampinga pri izvozu v Skupnost. V nadaljevanju so proučene zaloge in proizvodna zmogljivost ter primerjava med temi izvoznimi cenami in prevladujočo ravnjo cen v Skupnosti. |
| --- | --- |

(50)

Podatki sodelujočega proizvajalca izvoznika so pokazali, da so bile izvozne cene za tretje države (ZDA) nižje od konstruirane normalne vrednosti za Belorusijo. Dejansko je bilo v preiskavi ugotovljeno, da je bila v OPP razlika v ceni na splošno med 10 % in 15 %. To lahko pomeni da je v primeru razveljavitve ukrepov verjetna ponovitev dampinga pri izvozu v Skupnost. V nadaljevanju so proučene zaloge in proizvodna zmogljivost ter primerjava med temi izvoznimi cenami in prevladujočo ravnjo cen v Skupnosti.

2.2.3   Ukrajina

| (51) | V preiskavi sta sodelovala dva proizvajalca izvoznika, vendar v OPP nobeden od njiju ni izvažal v Skupnost. Nobenih dokazov ni, da je bilo v Ukrajini več proizvajalcev izvoznikov. |
| --- | --- |

(51)

V preiskavi sta sodelovala dva proizvajalca izvoznika, vendar v OPP nobeden od njiju ni izvažal v Skupnost. Nobenih dokazov ni, da je bilo v Ukrajini več proizvajalcev izvoznikov.

| (52) | Ker v Skupnost ni bilo nobenega izvoza za reprezentativno analizo dampinga in za določitev, ali je verjetno, da se bo damping v primeru razveljavitve ukrepov ponovil, so bili proučeni obnašanje sodelujočega proizvajalca izvoznika pri določanju cen za ZDA, ki je njegov edini izvozni trg, njegova proizvodna zmogljivost in zaloge. Analiza je temeljila na informacijah, ki sta jih predložila sodelujoča proizvajalca izvoznika iz uvodne izjave (51). |
| --- | --- |

(52)

Ker v Skupnost ni bilo nobenega izvoza za reprezentativno analizo dampinga in za določitev, ali je verjetno, da se bo damping v primeru razveljavitve ukrepov ponovil, so bili proučeni obnašanje sodelujočega proizvajalca izvoznika pri določanju cen za ZDA, ki je njegov edini izvozni trg, njegova proizvodna zmogljivost in zaloge. Analiza je temeljila na informacijah, ki sta jih predložila sodelujoča proizvajalca izvoznika iz uvodne izjave (51).

| (53) | Oba sodelujoča proizvajalca izvoznika sta v OPP predstavljala 48 % uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz Ukrajine v ZDA. Eden od sodelujočih proizvajalcev je proizvedel tudi preostali uvoz v ZDA s poreklom iz Ukrajine. vendar je izvoz opravilo nepovezano ukrajinsko podjetje, ki ne proizvaja SAN. |
| --- | --- |

(53)

Oba sodelujoča proizvajalca izvoznika sta v OPP predstavljala 48 % uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz Ukrajine v ZDA. Eden od sodelujočih proizvajalcev je proizvedel tudi preostali uvoz v ZDA s poreklom iz Ukrajine. vendar je izvoz opravilo nepovezano ukrajinsko podjetje, ki ne proizvaja SAN.

| (54) | Podatki sodelujočih proizvajalcev izvoznikov so pokazali, da so bile izvozne cene za tretje države nižje od konstruirane normalne vrednosti za Ukrajino. Dejansko je bilo v preiskavi ugotovljeno, da je bila v OPP razlika v ceni na splošno med 20 % in 30 %. To lahko pomeni, da je v primeru razveljavitve ukrepov verjetna ponovitev dampinga pri izvozu v Skupnost. V nadaljevanju so proučene zaloge in proizvodna zmogljivost ter primerjava med temi izvoznimi cenami in prevladujočo ravnjo cen v Skupnosti. |
| --- | --- |

(54)

Podatki sodelujočih proizvajalcev izvoznikov so pokazali, da so bile izvozne cene za tretje države nižje od konstruirane normalne vrednosti za Ukrajino. Dejansko je bilo v preiskavi ugotovljeno, da je bila v OPP razlika v ceni na splošno med 20 % in 30 %. To lahko pomeni, da je v primeru razveljavitve ukrepov verjetna ponovitev dampinga pri izvozu v Skupnost. V nadaljevanju so proučene zaloge in proizvodna zmogljivost ter primerjava med temi izvoznimi cenami in prevladujočo ravnjo cen v Skupnosti.

2.2.4   Rusija

| (55) | V preiskavi sta sodelovala dva proizvajalca izvoznika, ki spadata v isto skupino družb, vendar v OPP noben proizvajalec izvoznik ni izvažal v Skupnost. |
| --- | --- |

(55)

V preiskavi sta sodelovala dva proizvajalca izvoznika, ki spadata v isto skupino družb, vendar v OPP noben proizvajalec izvoznik ni izvažal v Skupnost.

| (56) | Znano je, da je bil v OPP v Rusiji en proizvajalec, ki ni sodeloval v preiskavi. Za te(tega) nesodelujoče(-ga) proizvajalce(-a) izvoznike(-a) so se analizirali podatki Eurostata in drugih virov. Na tej podlagi je bilo ugotovljeno, da nihče razen sodelujočih proizvajalcev ni izvažal SAN v Skupnost. Vendar za nesodelujočo družbo ni bilo na voljo zanesljivih informacij o proizvodni zmogljivosti, obsegu proizvodnje, zalogah in prodaji. Zaradi tega in zaradi pomanjkanja dokazov o nasprotnem se je štelo, da bi bile ugotovitve glede nesodelujoče družbe v skladu z ugotovitvami glede sodelujočih družb. |
| --- | --- |

(56)

Znano je, da je bil v OPP v Rusiji en proizvajalec, ki ni sodeloval v preiskavi. Za te(tega) nesodelujoče(-ga) proizvajalce(-a) izvoznike(-a) so se analizirali podatki Eurostata in drugih virov. Na tej podlagi je bilo ugotovljeno, da nihče razen sodelujočih proizvajalcev ni izvažal SAN v Skupnost. Vendar za nesodelujočo družbo ni bilo na voljo zanesljivih informacij o proizvodni zmogljivosti, obsegu proizvodnje, zalogah in prodaji. Zaradi tega in zaradi pomanjkanja dokazov o nasprotnem se je štelo, da bi bile ugotovitve glede nesodelujoče družbe v skladu z ugotovitvami glede sodelujočih družb.

| (57) | Ker v Skupnost ni bilo nobenega izvoza za reprezentativno analizo dampinga in za določitev, ali je verjetno, da se bo damping v primeru razveljavitve ukrepov ponovil, so bili proučeni obnašanje sodelujočih proizvajalcev izvoznikov pri določanju cen za druge izvozne trge, njuna proizvodna zmogljivost in zaloge. Analiza je temeljila na informacijah, ki sta jih predložila sodelujoča proizvajalca izvoznika iz uvodne izjave (55). |
| --- | --- |

(57)

Ker v Skupnost ni bilo nobenega izvoza za reprezentativno analizo dampinga in za določitev, ali je verjetno, da se bo damping v primeru razveljavitve ukrepov ponovil, so bili proučeni obnašanje sodelujočih proizvajalcev izvoznikov pri določanju cen za druge izvozne trge, njuna proizvodna zmogljivost in zaloge. Analiza je temeljila na informacijah, ki sta jih predložila sodelujoča proizvajalca izvoznika iz uvodne izjave (55).

| (58) | Proučilo se je, ali so stroški, povezani s proizvodnjo in prodajo obravnavanega izdelka, v računovodskih evidencah zadevnih strank ustrezno prikazani. Kar zadeva stroške plina, je bilo ugotovljeno, da je domača cena plina, ki jo plačujejo ruski proizvajalci, približno ena petina izvozne cene zemeljskega plina iz Rusije. V zvezi s tem vsi razpoložljivi podatki kažejo, da so bile domače cene plina v Rusiji nadzorovane in so precej nižje od tržnih cen, ki veljajo na nenadzorovanih trgih zemeljskega plina. Zato so bili v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe stroški plina, ki so jih imeli ruski proizvajalci, prilagojeni na podlagi informacij z drugih reprezentativnih trgov. Prilagojena cena je temeljila na povprečni ceni ruskega plina pri prodaji za izvoz na nemško/češki meji (Waidhaus) in neto stroških prevoza. Waidhaus, glavno vozlišče za prodajo ruskega plina v EU, ki je hkrati največji trg za ruski plin in na katerem cene ustrezno odražajo stroške, se lahko šteje za reprezentativen trg v smislu člena 2(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(58)

Proučilo se je, ali so stroški, povezani s proizvodnjo in prodajo obravnavanega izdelka, v računovodskih evidencah zadevnih strank ustrezno prikazani. Kar zadeva stroške plina, je bilo ugotovljeno, da je domača cena plina, ki jo plačujejo ruski proizvajalci, približno ena petina izvozne cene zemeljskega plina iz Rusije. V zvezi s tem vsi razpoložljivi podatki kažejo, da so bile domače cene plina v Rusiji nadzorovane in so precej nižje od tržnih cen, ki veljajo na nenadzorovanih trgih zemeljskega plina. Zato so bili v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe stroški plina, ki so jih imeli ruski proizvajalci, prilagojeni na podlagi informacij z drugih reprezentativnih trgov. Prilagojena cena je temeljila na povprečni ceni ruskega plina pri prodaji za izvoz na nemško/češki meji (Waidhaus) in neto stroških prevoza. Waidhaus, glavno vozlišče za prodajo ruskega plina v EU, ki je hkrati največji trg za ruski plin in na katerem cene ustrezno odražajo stroške, se lahko šteje za reprezentativen trg v smislu člena 2(5) osnovne uredbe.

| (59) | Normalna vrednost je bila izračunana na podlagi stroškov za proizvodnjo izdelka, ki se izvaža, po prilagoditvi za stroške plina iz uvodne izjave (58), temu pa je bil prištet ustrezni znesek PSA-stroškov in dobička v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(59)

Normalna vrednost je bila izračunana na podlagi stroškov za proizvodnjo izdelka, ki se izvaža, po prilagoditvi za stroške plina iz uvodne izjave (58), temu pa je bil prištet ustrezni znesek PSA-stroškov in dobička v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe.

| (60) | Kot v primeru Alžirije PSA-stroškov in dobička ni bilo mogoče določiti na podlagi člena 2(6) osnovne uredbe, ker povezani proizvajalci niso imeli reprezentativne domače prodaje zadevnega izdelka v običajnem poteku trgovanja. Člena 2(6)(a) osnovne uredbe ni bilo mogoče uporabiti, ker sta predmet preiskave le ta dva proizvajalca. Člen 2(6)(b) se prav tako ni uporabil, ker bi bilo treba proizvodne stroške za izdelke, ki spadajo v isto splošno kategorijo blaga, prilagoditi glede na stroške plina zaradi razlogov, navedenih v zgornji uvodni izjavi (58). Ker ni bilo mogoče določiti velikosti potrebne prilagoditve za vse izdelke, ki spadajo v isto splošno kategorijo blaga, prodanega na domačem trgu, prav tako ni bilo mogoče določiti stopenj dobička po takšni prilagoditvi. Zato so bili PSA-stroški in dobiček določeni v skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(60)

Kot v primeru Alžirije PSA-stroškov in dobička ni bilo mogoče določiti na podlagi člena 2(6) osnovne uredbe, ker povezani proizvajalci niso imeli reprezentativne domače prodaje zadevnega izdelka v običajnem poteku trgovanja. Člena 2(6)(a) osnovne uredbe ni bilo mogoče uporabiti, ker sta predmet preiskave le ta dva proizvajalca. Člen 2(6)(b) se prav tako ni uporabil, ker bi bilo treba proizvodne stroške za izdelke, ki spadajo v isto splošno kategorijo blaga, prilagoditi glede na stroške plina zaradi razlogov, navedenih v zgornji uvodni izjavi (58). Ker ni bilo mogoče določiti velikosti potrebne prilagoditve za vse izdelke, ki spadajo v isto splošno kategorijo blaga, prodanega na domačem trgu, prav tako ni bilo mogoče določiti stopenj dobička po takšni prilagoditvi. Zato so bili PSA-stroški in dobiček določeni v skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe.

| (61) | Kot v primeru Alžirije in iz razlogov, omenjenih v uvodni izjavi (31), so se PSA-stroški in dobiček določili na podlagi tehtanega povprečja PSA-stroškov in dobička istih treh severnoameriških proizvajalcev. Opozoriti je treba, da znesek tako določenega dobička ni presegel dobička, ki so ga ustvarili ruski proizvajalci pri prodaji izdelkov iste splošne kategorije na domačem trgu. |
| --- | --- |

(61)

Kot v primeru Alžirije in iz razlogov, omenjenih v uvodni izjavi (31), so se PSA-stroški in dobiček določili na podlagi tehtanega povprečja PSA-stroškov in dobička istih treh severnoameriških proizvajalcev. Opozoriti je treba, da znesek tako določenega dobička ni presegel dobička, ki so ga ustvarili ruski proizvajalci pri prodaji izdelkov iste splošne kategorije na domačem trgu.

| (62) | Ugotovljeno je bilo, da sta sodelujoča proizvajalca izvažala izdelke na podlagi sporazuma o zastopstvu prek dveh povezanih trgovcev, enega s sedežem v Švici in drugega s sedežem na Britanskih Deviških otokih. Slednji je prenehal delovati na začetku leta 2005. Izvozna cena je bila določena na podlagi izvoznih cen prvemu neodvisnemu kupcu v ZDA, največjem izvoznem trgu sodelujočega proizvajalca, ki so bile dejansko plačane ali plačljive. |
| --- | --- |

(62)

Ugotovljeno je bilo, da sta sodelujoča proizvajalca izvažala izdelke na podlagi sporazuma o zastopstvu prek dveh povezanih trgovcev, enega s sedežem v Švici in drugega s sedežem na Britanskih Deviških otokih. Slednji je prenehal delovati na začetku leta 2005. Izvozna cena je bila določena na podlagi izvoznih cen prvemu neodvisnemu kupcu v ZDA, največjem izvoznem trgu sodelujočega proizvajalca, ki so bile dejansko plačane ali plačljive.

| (63) | Podatki dveh povezanih trgovcev so pokazali, da so bile izvozne cene za tretje države nižje od konstruirane normalne vrednosti v Rusiji. Dejansko je bilo v preiskavi ugotovljeno, da je bila razlika v cenah v OPP na splošno med 2 % in 6 %. To lahko pomeni, da je v primeru razveljavitve ukrepov verjetna ponovitev dampinga pri izvozu v Skupnost. |
| --- | --- |

(63)

Podatki dveh povezanih trgovcev so pokazali, da so bile izvozne cene za tretje države nižje od konstruirane normalne vrednosti v Rusiji. Dejansko je bilo v preiskavi ugotovljeno, da je bila razlika v cenah v OPP na splošno med 2 % in 6 %. To lahko pomeni, da je v primeru razveljavitve ukrepov verjetna ponovitev dampinga pri izvozu v Skupnost.

2.3   Proste zmogljivosti v Belorusiji, Rusiji in Ukrajini

| (64) | Proučili so se tudi možni vplivi prostih zmogljivosti. Niti Rusija niti Ukrajina nimata ustreznega domačega trga za SAN. Nasprotno velja, da ima Belorusija za ta izdelek precejšen domač trg. |
| --- | --- |

(64)

Proučili so se tudi možni vplivi prostih zmogljivosti. Niti Rusija niti Ukrajina nimata ustreznega domačega trga za SAN. Nasprotno velja, da ima Belorusija za ta izdelek precejšen domač trg.

| (65) | Edini proizvajalec iz Belorusije je v obravnavanem obdobju proizvodnjo povečal za 14 %, v OPP pa je proizvajal skoraj s polno zmogljivostjo. V istem obdobju je njegova proizvodna zmogljivost ostala stabilna. Približno 60 % svojih izdelkov je prodal na domačem trgu, preostanek pa izvozil v ZDA. Zato se zdi, da ta proizvajalec nima na voljo nobenih prostih proizvodnih zmogljivosti. |
| --- | --- |

(65)

Edini proizvajalec iz Belorusije je v obravnavanem obdobju proizvodnjo povečal za 14 %, v OPP pa je proizvajal skoraj s polno zmogljivostjo. V istem obdobju je njegova proizvodna zmogljivost ostala stabilna. Približno 60 % svojih izdelkov je prodal na domačem trgu, preostanek pa izvozil v ZDA. Zato se zdi, da ta proizvajalec nima na voljo nobenih prostih proizvodnih zmogljivosti.

| (66) | Edini ruski sodelujoči proizvajalec je v obravnavanem obdobju povečal svojo proizvodnjo za 78 %. V istem obdobju je njegova proizvodna zmogljivost ostala stabilna. Vendar ima v skladu s predloženimi informacijami ta proizvajalec še vedno precej razpoložljivih zmogljivosti za povečanje proizvodnje SAN, približno od 600 000 do 700 000 ton, in lahko v primeru razveljavitve ukrepov te proste zmogljivosti uporabi za povečanje izvoza na trg Skupnosti. Naložba družbe v obravnavanem obdobju kaže na možno dodatno povečanje proizvodnih zmogljivosti. Ocenjuje se, da znašajo celotne ruske proste zmogljivosti vsaj znanih 600 000 do 700 000 ton, kar je približno 20 % potrošnje Skupnosti. Izvoz v tretje države je v obravnavanem obdobju zrasel za 79 %. |
| --- | --- |

(66)

Edini ruski sodelujoči proizvajalec je v obravnavanem obdobju povečal svojo proizvodnjo za 78 %. V istem obdobju je njegova proizvodna zmogljivost ostala stabilna. Vendar ima v skladu s predloženimi informacijami ta proizvajalec še vedno precej razpoložljivih zmogljivosti za povečanje proizvodnje SAN, približno od 600 000 do 700 000 ton, in lahko v primeru razveljavitve ukrepov te proste zmogljivosti uporabi za povečanje izvoza na trg Skupnosti. Naložba družbe v obravnavanem obdobju kaže na možno dodatno povečanje proizvodnih zmogljivosti. Ocenjuje se, da znašajo celotne ruske proste zmogljivosti vsaj znanih 600 000 do 700 000 ton, kar je približno 20 % potrošnje Skupnosti. Izvoz v tretje države je v obravnavanem obdobju zrasel za 79 %.

| (67) | Hkrati je domača prodaja edinega sodelujočega ruskega proizvajalca ostala nizka in je v povprečju predstavljala manj kot 5 % celotne prodaje. Ker domači trg ne more absorbirati povečanja proizvodnje, se bo vsa povečana proizvodnja verjetno izvozila. |
| --- | --- |

(67)

Hkrati je domača prodaja edinega sodelujočega ruskega proizvajalca ostala nizka in je v povprečju predstavljala manj kot 5 % celotne prodaje. Ker domači trg ne more absorbirati povečanja proizvodnje, se bo vsa povečana proizvodnja verjetno izvozila.

| (68) | V Ukrajini sta oba sodelujoča proizvajalca v obravnavanem obdobju povečala proizvodnjo za dvanajstkrat. Proizvodna zmogljivost se je v istem obdobju povečala skoraj za petkrat. Poleg tega imata proizvajalca precejšnje proste zmogljivosti za znatno povečanje obsega izvoza na trg Skupnosti v primeru razveljavitve ukrepov. Ocenjuje se, da so celotne ukrajinske proste zmogljivosti od 700 000 do 800 000 ton, kar je približno 20 % potrošnje Skupnosti. Izvoz v tretje države se je v obravnavanem obdobju povečal za osemkrat. |
| --- | --- |

(68)

V Ukrajini sta oba sodelujoča proizvajalca v obravnavanem obdobju povečala proizvodnjo za dvanajstkrat. Proizvodna zmogljivost se je v istem obdobju povečala skoraj za petkrat. Poleg tega imata proizvajalca precejšnje proste zmogljivosti za znatno povečanje obsega izvoza na trg Skupnosti v primeru razveljavitve ukrepov. Ocenjuje se, da so celotne ukrajinske proste zmogljivosti od 700 000 do 800 000 ton, kar je približno 20 % potrošnje Skupnosti. Izvoz v tretje države se je v obravnavanem obdobju povečal za osemkrat.

| (69) | Domača prodaja v Ukrajini je v obravnavanem obdobju ostala nizka in je v povprečju predstavljala manj kot 2 % celotne prodaje. Opozoriti je treba, da rast domačega trga ne more absorbirati povečanja proizvodnje, zato se bo vsa povečana proizvodnja verjetno izvozila. |
| --- | --- |

(69)

Domača prodaja v Ukrajini je v obravnavanem obdobju ostala nizka in je v povprečju predstavljala manj kot 2 % celotne prodaje. Opozoriti je treba, da rast domačega trga ne more absorbirati povečanja proizvodnje, zato se bo vsa povečana proizvodnja verjetno izvozila.

| (70) | Na podlagi zgoraj navedenega je mogoče skleniti, da imata sodelujoča proizvajalca, z izjemo Belorusije, v primeru razveljavitve ukrepov precej prostih zmogljivosti za povečanje izvoza na trg Skupnosti. |
| --- | --- |

(70)

Na podlagi zgoraj navedenega je mogoče skleniti, da imata sodelujoča proizvajalca, z izjemo Belorusije, v primeru razveljavitve ukrepov precej prostih zmogljivosti za povečanje izvoza na trg Skupnosti.

2.4   Razmerje med izvoznimi cenami za tretje države in prevladujočo ravnijo cen v Skupnosti

| (71) | Opozoriti je treba, da je bila v Skupnosti v OPP splošno prevladujoča raven cen proizvajalcev Skupnosti nižja od povprečne ravni izvoznih cen proizvajalcev izvoznikov v tretje države, zlasti v ZDA. To lahko razloži dejstvo, da so bile cene plina, ki predstavljajo več kot 50 % proizvodnih stroškov, in s tem cene SAN višje v ZDA kot Evropi in da se je temu ustrezno s SAN v ZDA trgovalo po višjih cenah. |
| --- | --- |

(71)

Opozoriti je treba, da je bila v Skupnosti v OPP splošno prevladujoča raven cen proizvajalcev Skupnosti nižja od povprečne ravni izvoznih cen proizvajalcev izvoznikov v tretje države, zlasti v ZDA. To lahko razloži dejstvo, da so bile cene plina, ki predstavljajo več kot 50 % proizvodnih stroškov, in s tem cene SAN višje v ZDA kot Evropi in da se je temu ustrezno s SAN v ZDA trgovalo po višjih cenah.

| (72) | Opozoriti je treba, da so bile izvozne cene iz zadevnih držav v ZDA v povprečju nižje od zadevnih normalnih vrednosti, čeprav je bila prevladujoča raven cen v ZDA višja od cen v Skupnosti. Zato je mogoče skleniti, da bi vsaka prodaja na trg ES najverjetneje potekala po dampinških cenah. |
| --- | --- |

(72)

Opozoriti je treba, da so bile izvozne cene iz zadevnih držav v ZDA v povprečju nižje od zadevnih normalnih vrednosti, čeprav je bila prevladujoča raven cen v ZDA višja od cen v Skupnosti. Zato je mogoče skleniti, da bi vsaka prodaja na trg ES najverjetneje potekala po dampinških cenah.

2.5   Spodbuda za preusmeritev prodaje z drugih trgov na trg Skupnosti

| (73) | Belorusija ima hitro rastoč domači trg, na katerem edini proizvajalec proda dve tretjini svojih izdelkov. Ker znaša domača cena manj kot polovico prevladujoče cene v Skupnosti v OPP, je verjetno, da bo beloruski proizvajalec na podlagi razumne ekonomske odločitve velike količine izdelkov, ki jih trenutno proda na domačem trgu, preusmeril na trg Skupnosti po dampinških cenah. |
| --- | --- |

(73)

Belorusija ima hitro rastoč domači trg, na katerem edini proizvajalec proda dve tretjini svojih izdelkov. Ker znaša domača cena manj kot polovico prevladujoče cene v Skupnosti v OPP, je verjetno, da bo beloruski proizvajalec na podlagi razumne ekonomske odločitve velike količine izdelkov, ki jih trenutno proda na domačem trgu, preusmeril na trg Skupnosti po dampinških cenah.

| (74) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da bi beloruski proizvajalec, ki preostalo tretjino trenutno izvaža na druge trge, ob izvozu v Skupnost užival precejšnje ugodnosti prevoznih stroškov, glede na bližino meja Skupnosti v primerjavi z drugimi možnimi izvoznimi trgi, kot so ZDA, Argentina ali Avstralija. |
| --- | --- |

(74)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da bi beloruski proizvajalec, ki preostalo tretjino trenutno izvaža na druge trge, ob izvozu v Skupnost užival precejšnje ugodnosti prevoznih stroškov, glede na bližino meja Skupnosti v primerjavi z drugimi možnimi izvoznimi trgi, kot so ZDA, Argentina ali Avstralija.

| (75) | Glede na zgoraj navedeno je verjetno, da bi v primeru razveljavitve ukrepov beloruski proizvajalec znaten del prodaje preusmeril v Skupnost po dampinških cenah, saj za to obstajajo močne ekonomske spodbude. |
| --- | --- |

(75)

Glede na zgoraj navedeno je verjetno, da bi v primeru razveljavitve ukrepov beloruski proizvajalec znaten del prodaje preusmeril v Skupnost po dampinških cenah, saj za to obstajajo močne ekonomske spodbude.

| (76) | Kot je že pojasnjeno v uvodni izjavi (20), Belorusija, Rusija in Ukrajina v OPP v Skupnost niso izvažale, zato dampinga iz teh držav pri izvozu v Skupnost ni bilo mogoče določiti. Vseeno pa je preiskava pokazala, kot je razloženo v oddelku 2 zgoraj, da je na podlagi izračunov, opravljenih z uporabo podatkov o dejanskem izvozu iz teh držav na njihov glavni izvozni trg ZDA, obstajala verjetnost ponovitve dampinga. |
| --- | --- |

(76)

Kot je že pojasnjeno v uvodni izjavi (20), Belorusija, Rusija in Ukrajina v OPP v Skupnost niso izvažale, zato dampinga iz teh držav pri izvozu v Skupnost ni bilo mogoče določiti. Vseeno pa je preiskava pokazala, kot je razloženo v oddelku 2 zgoraj, da je na podlagi izračunov, opravljenih z uporabo podatkov o dejanskem izvozu iz teh držav na njihov glavni izvozni trg ZDA, obstajala verjetnost ponovitve dampinga.

3.   Sklep o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga

| (77) | Na podlagi analize, opravljene v oddelkih od 1 do 5 zgoraj, se sklene, da je v primeru razveljavitve ukrepov verjeten izvoz dodatne proizvodnje v Skupnost ali preusmeritev znatnih količin proizvodnje, ki se trenutno izvozi v države zunaj Skupnosti ali proda na domačih trgih, na trg Skupnosti. Verjetno je, da bo ta izvoz v Skupnost potekal po dampinških cenah, da se tako ponovno pridobijo izgubljeni tržni deleži v Skupnosti. Zato je mogoče skleniti, da bi se v primeru razveljavitve ukrepov prihodnji obseg izvoza v Skupnost povečal in bi potekal po dampinških cenah. Poleg tega je treba Opozoriti, da so prevozni stroški za čezmorske trge višji kot za trg Skupnosti, in sicer pri obravnavi prodaje iz sosednjih držav, kot sta Belorusija in Ukrajina, v Vzhodno Evropo ali iz Alžirije v Južno Evropo. |
| --- | --- |

(77)

Na podlagi analize, opravljene v oddelkih od 1 do 5 zgoraj, se sklene, da je v primeru razveljavitve ukrepov verjeten izvoz dodatne proizvodnje v Skupnost ali preusmeritev znatnih količin proizvodnje, ki se trenutno izvozi v države zunaj Skupnosti ali proda na domačih trgih, na trg Skupnosti. Verjetno je, da bo ta izvoz v Skupnost potekal po dampinških cenah, da se tako ponovno pridobijo izgubljeni tržni deleži v Skupnosti. Zato je mogoče skleniti, da bi se v primeru razveljavitve ukrepov prihodnji obseg izvoza v Skupnost povečal in bi potekal po dampinških cenah. Poleg tega je treba Opozoriti, da so prevozni stroški za čezmorske trge višji kot za trg Skupnosti, in sicer pri obravnavi prodaje iz sosednjih držav, kot sta Belorusija in Ukrajina, v Vzhodno Evropo ali iz Alžirije v Južno Evropo.

| (78) | V zvezi z uvozom iz Alžirije v Skupnost, ki še vedno poteka po dampinških cenah, ter tudi na podlagi zgornje analize prostih zmogljivosti in primerjave ravni cen se bo v prihodnosti damping iz Alžirije verjetno nadaljeval. Glede na to, da je bila Skupnost v OPP edini izvozni trg za Alžirijo, je zelo verjetno, da bi alžirski izvozniki povečan obseg svojega izvoza usmerili predvsem na ta trg. |
| --- | --- |

(78)

V zvezi z uvozom iz Alžirije v Skupnost, ki še vedno poteka po dampinških cenah, ter tudi na podlagi zgornje analize prostih zmogljivosti in primerjave ravni cen se bo v prihodnosti damping iz Alžirije verjetno nadaljeval. Glede na to, da je bila Skupnost v OPP edini izvozni trg za Alžirijo, je zelo verjetno, da bi alžirski izvozniki povečan obseg svojega izvoza usmerili predvsem na ta trg.

| (79) | Na podlagi zgoraj navedenega se sklene, da je v primeru razveljavitve ukrepov verjetno nadaljevanje (iz Alžirije) in ponovitev (iz Rusije, Belorusije in Ukrajine) dampinga. |
| --- | --- |

(79)

Na podlagi zgoraj navedenega se sklene, da je v primeru razveljavitve ukrepov verjetno nadaljevanje (iz Alžirije) in ponovitev (iz Rusije, Belorusije in Ukrajine) dampinga.

D.   ŠKODA

1.   Opredelitev industrije Skupnosti

| (80) | V Skupnosti zadevni izdelek proizvaja 12 proizvajalcev, katerih proizvodnja predstavlja celotno proizvodnjo Skupnosti v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(80)

V Skupnosti zadevni izdelek proizvaja 12 proizvajalcev, katerih proizvodnja predstavlja celotno proizvodnjo Skupnosti v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

| (81) | Opozoriti je treba, da se je v primerjavi s prvotno preiskavo družba „Hydro Agri“ preimenovala v „Yara“. Zaradi širitve Evropske unije leta 2004 je pet družb postalo del industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(81)

Opozoriti je treba, da se je v primerjavi s prvotno preiskavo družba „Hydro Agri“ preimenovala v „Yara“. Zaradi širitve Evropske unije leta 2004 je pet družb postalo del industrije Skupnosti.

| (82) | Od 12 proizvajalcev Skupnosti je 10 družb sodelovalo pri preiskavi, od tega jih je bilo devet omenjenih v zahtevku za pregled. Preostala dva proizvajalca („drugi proizvajalci Skupnosti“) nista dala izjav. V skladu s tem je v sodelovanje privolilo naslednjih 10 proizvajalcev:






  — | Achema AB (Litva), |
| --- | --- | --- |

(82)

Od 12 proizvajalcev Skupnosti je 10 družb sodelovalo pri preiskavi, od tega jih je bilo devet omenjenih v zahtevku za pregled. Preostala dva proizvajalca („drugi proizvajalci Skupnosti“) nista dala izjav. V skladu s tem je v sodelovanje privolilo naslednjih 10 proizvajalcev:

—

Achema AB (Litva),

| — | AMI Agrolinz Melamine International GmbH (Avstrija), |
| --- | --- |

—

AMI Agrolinz Melamine International GmbH (Avstrija),

| — | DSM Agro (Nizozemska), |
| --- | --- |

—

DSM Agro (Nizozemska),

| — | Duslo AS (Slovaška), |
| --- | --- |

—

Duslo AS (Slovaška),

| — | Fertiberia SA (Španija), |
| --- | --- |

—

Fertiberia SA (Španija),

| — | Grande Paroisse SA (Francija), |
| --- | --- |

—

Grande Paroisse SA (Francija),

| — | Lovochemie AS (Češka), |
| --- | --- |

—

Lovochemie AS (Češka),

| — | Nitrogénművek Rt (Madžarska), |
| --- | --- |

—

Nitrogénművek Rt (Madžarska),

| — | SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH (Nemčija), |
| --- | --- |

—

SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH (Nemčija),

| — | Yara (Nizozemska, Nemčija, Italija in Združeno kraljestvo). |
| --- | --- |

—

Yara (Nizozemska, Nemčija, Italija in Združeno kraljestvo).

| (83) | Ker je teh 10 proizvajalcev Skupnosti v OPP predstavljalo 75 % celotne proizvodnje Skupnosti, se šteje, da zgoraj omenjenih 10 proizvajalcev Skupnosti predstavlja večji del celotne proizvodnje podobnega izdelka v Skupnosti. Zato zanje velja, da predstavljajo industrijo Skupnosti v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe in bodo v nadaljnjem besedilu imenovani „industrija Skupnosti“. |
| --- | --- |

(83)

Ker je teh 10 proizvajalcev Skupnosti v OPP predstavljalo 75 % celotne proizvodnje Skupnosti, se šteje, da zgoraj omenjenih 10 proizvajalcev Skupnosti predstavlja večji del celotne proizvodnje podobnega izdelka v Skupnosti. Zato zanje velja, da predstavljajo industrijo Skupnosti v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe in bodo v nadaljnjem besedilu imenovani „industrija Skupnosti“.

| (84) | Kot je omenjeno v uvodnih izjavah (10), (15) in (16), je bil sestavljen vzorec iz štirih družb. Sodelovali so vsi vzorčeni proizvajalci Skupnosti, ki so v rokih poslali izpolnjen vprašalnik. Poleg tega so ostali proizvajalci pritožniki in proizvajalci, ki podpirajo preiskavo, pravočasno predložili nekatere splošne podatke za analizo škode. |
| --- | --- |

(84)

Kot je omenjeno v uvodnih izjavah (10), (15) in (16), je bil sestavljen vzorec iz štirih družb. Sodelovali so vsi vzorčeni proizvajalci Skupnosti, ki so v rokih poslali izpolnjen vprašalnik. Poleg tega so ostali proizvajalci pritožniki in proizvajalci, ki podpirajo preiskavo, pravočasno predložili nekatere splošne podatke za analizo škode.

2.   Položaj na trgu Skupnosti

2.1   Potrošnja na trgu Skupnosti

| (85) | Dejanska potrošnja Skupnosti je bila ugotovljena na podlagi obsega prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti, obsega prodaje drugih proizvajalcev Skupnosti na trgu Skupnosti in podatkov Eurostata za celoten uvoz EU. Zaradi širitve Evropske unije leta 2004 ter zaradi jasnosti in doslednosti analize je bila potrošnja določena na podlagi trga EU-25 v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(85)

Dejanska potrošnja Skupnosti je bila ugotovljena na podlagi obsega prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti, obsega prodaje drugih proizvajalcev Skupnosti na trgu Skupnosti in podatkov Eurostata za celoten uvoz EU. Zaradi širitve Evropske unije leta 2004 ter zaradi jasnosti in doslednosti analize je bila potrošnja določena na podlagi trga EU-25 v obravnavanem obdobju.

| (86) | Med 2002 in OPP se je potrošnja Skupnosti zmerno povečala za 8 %. Povečanje, zabeleženo leta 2004, je v glavnem posledica izvajanja skupne kmetijske politike v novih državah članicah po vstopu v Evropsko unijo. Po letu 2004 so imeli kmetje v novih državah članicah na voljo dodatna finančna sredstva, kar je privedlo do večje uporabe gnojil. | 2002 | 2003 | 2004 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupna potrošnja ES v tonah | 3 425 381 | 3 579 487 | 3 740 087 | 3 694 532 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 104 | 109 | 108 |

(86)

Med 2002 in OPP se je potrošnja Skupnosti zmerno povečala za 8 %. Povečanje, zabeleženo leta 2004, je v glavnem posledica izvajanja skupne kmetijske politike v novih državah članicah po vstopu v Evropsko unijo. Po letu 2004 so imeli kmetje v novih državah članicah na voljo dodatna finančna sredstva, kar je privedlo do večje uporabe gnojil.

2002

2003

2004

OPP

Skupna potrošnja ES v tonah

3 425 381

3 579 487

3 740 087

3 694 532

Indeks (2002 = 100)

100

104

109

108

2.2   Uvoz iz zadevnih držav

2.2.1   Kumulacija

| (87) | V prvotni preiskavi se je v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe kumulativno ocenil uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Alžirije, Belorusije, Rusije in Ukrajine. Proučilo se je, ali bi bilo kumulativno ocenjevanje ustrezno tudi pri sedanji preiskavi. |
| --- | --- |

(87)

V prvotni preiskavi se je v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe kumulativno ocenil uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Alžirije, Belorusije, Rusije in Ukrajine. Proučilo se je, ali bi bilo kumulativno ocenjevanje ustrezno tudi pri sedanji preiskavi.

| (88) | V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da se zadevni izdelek iz Ukrajine v obravnavanem obdobju ni uvažal, iz Belorusije in Rusije pa se ni uvažal v letu 2004 in v OPP. Zato pogoji iz člena 3(4) osnovne uredbe za kumulativno ocenjevanje uvoza zadevnega izdelka iz teh držav in uvoza zadevnega izdelka iz Alžirije niso bili izpolnjeni. |
| --- | --- |

(88)

V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da se zadevni izdelek iz Ukrajine v obravnavanem obdobju ni uvažal, iz Belorusije in Rusije pa se ni uvažal v letu 2004 in v OPP. Zato pogoji iz člena 3(4) osnovne uredbe za kumulativno ocenjevanje uvoza zadevnega izdelka iz teh držav in uvoza zadevnega izdelka iz Alžirije niso bili izpolnjeni.

| (89) | Glede na zgoraj navedeno je prevladalo mnenje, da je treba vse štiri države proučiti ločeno. |
| --- | --- |

(89)

Glede na zgoraj navedeno je prevladalo mnenje, da je treba vse štiri države proučiti ločeno.

2.2.2   Obseg, tržni delež in cene uvoza iz vsake od zadevnih držav

| (90) | Za tri zadevne države, ki so v obravnavanem obdobju izvažale v Skupnost, so se obseg, tržni deleži in povprečne cene na državo razvijali, kot je navedeno v nadaljevanju. Trendi količin in cenovni trendi, prikazani v nadaljevanju, temeljijo na podatkih Eurostata. | 2002 | 2003 | 2004 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz Alžirije (v tonah) | 97 378 | 239 348 | 219 680 | 177 383 |
| Tržni delež | 2,8 % | 6,7 % | 5,9 % | 4,8 % |
| Cene uvoza iz Alžirije (EUR/tono) | 96 | 99 | 117 | 131 |
| Obseg uvoza iz Belorusije (v tonah) | 101 479 | 44 438 | — | — |
| Tržni delež | 3,0 % | 1,2 % | — | — |
| Cene uvoza iz Belorusije (EUR/tono) | 74 | 64 | — | — |
| Obseg uvoza iz Rusije (v tonah) | 81 901 | 81 809 | — | — |
| Tržni delež | 2,4 % | 2,3 % | — | — |
| Cene uvoza iz Rusije (EUR/tono) | 64 | 70 | — | — |

(90)

Za tri zadevne države, ki so v obravnavanem obdobju izvažale v Skupnost, so se obseg, tržni deleži in povprečne cene na državo razvijali, kot je navedeno v nadaljevanju. Trendi količin in cenovni trendi, prikazani v nadaljevanju, temeljijo na podatkih Eurostata.

2002

2003

2004

OPP

Obseg uvoza iz Alžirije (v tonah)

97 378

239 348

219 680

177 383

Tržni delež

2,8 %

6,7 %

5,9 %

4,8 %

Cene uvoza iz Alžirije (EUR/tono)

96

99

117

131

Obseg uvoza iz Belorusije (v tonah)

101 479

44 438

—

—

Tržni delež

3,0 %

1,2 %

—

—

Cene uvoza iz Belorusije (EUR/tono)

74

64

—

—

Obseg uvoza iz Rusije (v tonah)

81 901

81 809

—

—

Tržni delež

2,4 %

2,3 %

—

—

Cene uvoza iz Rusije (EUR/tono)

64

70

—

—

| (91) | Obseg uvoza iz Alžirije je v obravnavanem obdobju, čeprav se je od leta 2003 rahlo znižal, pridobil dodatni 2 odstotni točki tržnega deleža, medtem ko so se cene zvišale s 96 EUR/tono na 131 EUR/tono. Obseg uvoza iz Belorusije in Rusije se je znatno znižal in se po letu 2004 povsem ustavil. |
| --- | --- |

(91)

Obseg uvoza iz Alžirije je v obravnavanem obdobju, čeprav se je od leta 2003 rahlo znižal, pridobil dodatni 2 odstotni točki tržnega deleža, medtem ko so se cene zvišale s 96 EUR/tono na 131 EUR/tono. Obseg uvoza iz Belorusije in Rusije se je znatno znižal in se po letu 2004 povsem ustavil.

| (92) | Preiskava je pokazala, da uvoz iz Alžirije ni nelojalno nižal cen industrije Skupnosti v OPP. Kar zadeva preostale države, glede na odsotnost uvoza v OPP primerjava njihovih izvoznih cen za tretje države v OPP in cen industrije Skupnosti na trgu Skupnosti prav tako ni pokazala nelojalnega nižanja cen. |
| --- | --- |

(92)

Preiskava je pokazala, da uvoz iz Alžirije ni nelojalno nižal cen industrije Skupnosti v OPP. Kar zadeva preostale države, glede na odsotnost uvoza v OPP primerjava njihovih izvoznih cen za tretje države v OPP in cen industrije Skupnosti na trgu Skupnosti prav tako ni pokazala nelojalnega nižanja cen.

2.3   Uvoz iz drugih držav

| (93) | Obseg uvoza iz tretjih držav v obravnavanem obdobju je prikazan v spodnji tabeli. Tudi naslednji trendi količin in cenovni trendi temeljijo na podatkih Eurostata. | 2002 | 2003 | 2004 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz Romunije (v tonah) | 69 733 | 79 137 | 257 113 | 142 288 |
| Tržni delež | 2 % | 2,2 % | 6,9 % | 3,9 % |
| Cene uvoza iz Romunije (EUR/tono) | 94 | 102 | 112 | 123 |
| Obseg uvoza iz ZDA (v tonah) | 26 024 | 57 | 20 | 6 |
| Tržni delež | 0,7 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |
| Cene uvoza iz ZDA (EUR/tono) | 86 | 289 (6) | 1 101 (6) | 1 664 (6) |

(93)

Obseg uvoza iz tretjih držav v obravnavanem obdobju je prikazan v spodnji tabeli. Tudi naslednji trendi količin in cenovni trendi temeljijo na podatkih Eurostata.

2002

2003

2004

OPP

Obseg uvoza iz Romunije (v tonah)

69 733

79 137

257 113

142 288

Tržni delež

2 %

2,2 %

6,9 %

3,9 %

Cene uvoza iz Romunije (EUR/tono)

94

102

112

123

Obseg uvoza iz ZDA (v tonah)

26 024

57

20

6

Tržni delež

0,7 %

0,0 %

0,0 %

0,0 %

Cene uvoza iz ZDA (EUR/tono)

86

289 (6)

1 101 (6)

1 664 (6)

| (94) | V primeru Romunije je bilo leta 2004 zabeleženo znatno povečanje uvoza, s čimer je pridobila 6,9 % tržnega deleža, ki pa je v OPP kljub ugodnim tržnim razmeram v Skupnosti padel na 3,9 %. Ta razvoj je treba obravnavati ob upoštevanju velikega povečanja romunskega izvoza na trg ZDA, ki je bil po obsegu več kot trikrat večji od romunskega izvoza na trg Skupnosti v OPP. Cene so v obravnavanem obdobju neprekinjeno rasle in so bile dosledno višje od cen vzorčne industrije Skupnosti v letu 2004 in v OPP. Na podlagi tega prevladuje mnenje, da romunski proizvajalci izvozniki ne morejo predstavljati nevarnosti znatne škode za industrijo Skupnosti. Uvoz iz ZDA, ki je leta 2002 predstavljal le 0,7 % tržnega deleža, se je v OPP močno zmanjšal na 6 ton. Ta trend kaže na dejstvo, da so bile do konca OPP prodajne cene v ZDA višje od prodajnih cen v ES, zato proizvajalci iz ZDA niso imeli nobene spodbude za uvoz v ES. |
| --- | --- |

(94)

V primeru Romunije je bilo leta 2004 zabeleženo znatno povečanje uvoza, s čimer je pridobila 6,9 % tržnega deleža, ki pa je v OPP kljub ugodnim tržnim razmeram v Skupnosti padel na 3,9 %. Ta razvoj je treba obravnavati ob upoštevanju velikega povečanja romunskega izvoza na trg ZDA, ki je bil po obsegu več kot trikrat večji od romunskega izvoza na trg Skupnosti v OPP. Cene so v obravnavanem obdobju neprekinjeno rasle in so bile dosledno višje od cen vzorčne industrije Skupnosti v letu 2004 in v OPP. Na podlagi tega prevladuje mnenje, da romunski proizvajalci izvozniki ne morejo predstavljati nevarnosti znatne škode za industrijo Skupnosti. Uvoz iz ZDA, ki je leta 2002 predstavljal le 0,7 % tržnega deleža, se je v OPP močno zmanjšal na 6 ton. Ta trend kaže na dejstvo, da so bile do konca OPP prodajne cene v ZDA višje od prodajnih cen v ES, zato proizvajalci iz ZDA niso imeli nobene spodbude za uvoz v ES.

| (95) | Ker romunski izvoz na trg Skupnosti ne pomeni grožnje znatne škode, čeprav je povečanje njegove količine večje od povečanja količine alžirskega izvoza in so njegove cene nižje od cen, ki jih zaračunavajo alžirski izvozniki, po mnenju Evropskega združenja uvoznikov umetnih gnojil („EFIA“) tudi alžirski izvoz ne bi smel pomeniti grožnje znatne škode. V zvezi s tem je treba opozoriti, da za Alžirijo, kot je navedeno v uvodni izjavi (92), ni bilo ugotovljeno nelojalno nižanje cen, prav tako pa se ni ugotovilo, da bi Alžirija med obravnavanim obdobjem industriji Skupnosti povzročala znatno škodo. Vendar je analiza za navedeno državo iz oddelka 4 v nadaljevanju pokazala verjetnost ponovnega pojava škode. Nasprotno pa se protidampinške dajatve niso uporabljale za uvoz SAN s poreklom iz Romunije, zato se za to državo ni izvedel test ponovnega pojava škode v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Na tej podlagi je bil argument zavrnjen. |
| --- | --- |

(95)

Ker romunski izvoz na trg Skupnosti ne pomeni grožnje znatne škode, čeprav je povečanje njegove količine večje od povečanja količine alžirskega izvoza in so njegove cene nižje od cen, ki jih zaračunavajo alžirski izvozniki, po mnenju Evropskega združenja uvoznikov umetnih gnojil („EFIA“) tudi alžirski izvoz ne bi smel pomeniti grožnje znatne škode. V zvezi s tem je treba opozoriti, da za Alžirijo, kot je navedeno v uvodni izjavi (92), ni bilo ugotovljeno nelojalno nižanje cen, prav tako pa se ni ugotovilo, da bi Alžirija med obravnavanim obdobjem industriji Skupnosti povzročala znatno škodo. Vendar je analiza za navedeno državo iz oddelka 4 v nadaljevanju pokazala verjetnost ponovnega pojava škode. Nasprotno pa se protidampinške dajatve niso uporabljale za uvoz SAN s poreklom iz Romunije, zato se za to državo ni izvedel test ponovnega pojava škode v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Na tej podlagi je bil argument zavrnjen.

3.   Gospodarski položaj industrije Skupnosti

| (96) | Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalnike, ki zadevajo industrijo Skupnosti. |
| --- | --- |

(96)

Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalnike, ki zadevajo industrijo Skupnosti.

3.1   Uvodne opombe

| (97) | Glede na to, da je bilo v zvezi z industrijo Skupnosti uporabljeno vzorčenje, je bila škoda ocenjena na podlagi informacij, zbranih na ravni celotne industrije Skupnosti („IS“ v priloženih tabelah), in na podlagi informacij, zbranih na ravni vzorčenih proizvajalcev Skupnosti („VP“ v priloženih tabelah). |
| --- | --- |

(97)

Glede na to, da je bilo v zvezi z industrijo Skupnosti uporabljeno vzorčenje, je bila škoda ocenjena na podlagi informacij, zbranih na ravni celotne industrije Skupnosti („IS“ v priloženih tabelah), in na podlagi informacij, zbranih na ravni vzorčenih proizvajalcev Skupnosti („VP“ v priloženih tabelah).

| (98) | Kadar je bilo v skladu z ustaljeno prakso uporabljeno vzorčenje, je bila izvedena analiza nekaterih kazalnikov škode (proizvodnja, proizvodna zmogljivost, zaloge, prodaja, tržni delež, rast in zaposlovanje) za industrijo Skupnosti kot celoto, medtem ko so bili tisti kazalniki škode, ki so povezani s poslovanjem posameznih družb, to so cene, stroški proizvodnje, dobičkonosnost, plače, naložbe, donosnost naložb, denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala, proučeni na podlagi informacij, zbranih na ravni vzorčenih proizvajalcev Skupnosti. |
| --- | --- |

(98)

Kadar je bilo v skladu z ustaljeno prakso uporabljeno vzorčenje, je bila izvedena analiza nekaterih kazalnikov škode (proizvodnja, proizvodna zmogljivost, zaloge, prodaja, tržni delež, rast in zaposlovanje) za industrijo Skupnosti kot celoto, medtem ko so bili tisti kazalniki škode, ki so povezani s poslovanjem posameznih družb, to so cene, stroški proizvodnje, dobičkonosnost, plače, naložbe, donosnost naložb, denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala, proučeni na podlagi informacij, zbranih na ravni vzorčenih proizvajalcev Skupnosti.

3.2   Podatki, ki veljajo za industrijo Skupnosti kot celoto

(a)   Proizvodnja

| (99) | Proizvodnja industrije Skupnosti se je med letom 2002 in OPP povečala za 5 %, tj. s približno 2,8 milijona ton leta 2002 na približno 3 milijone ton v OPP. Proizvodnja se je zmanjšala zlasti leta 2003, in sicer za 3 %, preden se je leta 2004 povečala za 2 odstotni točki ter za nadaljnjih 7 odstotnih točk v OPP. | 2002 | 2003 | 2004 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja IS (v tonah) | 2 843 529 | 2 768 258 | 2 823 972 | 3 003 918 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 97 | 99 | 106 |
| Vir: Pritožbe, izpolnjeni vprašalniki glede vzorčenja in preverjeni odgovori na vprašalnik. |

(99)

Proizvodnja industrije Skupnosti se je med letom 2002 in OPP povečala za 5 %, tj. s približno 2,8 milijona ton leta 2002 na približno 3 milijone ton v OPP. Proizvodnja se je zmanjšala zlasti leta 2003, in sicer za 3 %, preden se je leta 2004 povečala za 2 odstotni točki ter za nadaljnjih 7 odstotnih točk v OPP.

2002

2003

2004

OPP

Proizvodnja IS (v tonah)

2 843 529

2 768 258

2 823 972

3 003 918

Indeks (2002 = 100)

100

97

99

106

Vir: Pritožbe, izpolnjeni vprašalniki glede vzorčenja in preverjeni odgovori na vprašalnik.

(b)   Zmogljivost in stopnje izkoriščenosti zmogljivosti

| (100) | Proizvodna zmogljivost je bila v obravnavanem obdobju skoraj stabilna. Zaradi rasti proizvodnje se je iz tega izhajajoča izkoriščenost zmogljivosti povečala s 57 % leta 2002 na 60 % v OPP. Kot je bilo že navedeno v prvotni preiskavi, lahko proizvodnja drugih izdelkov, ki jih je mogoče izdelati z isto proizvodno opremo, vpliva na izkoriščenost zmogljivosti za to vrsto proizvodnje in industrije. | 2002 | 2003 | 2004 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodna zmogljivost IS (v tonah) | 4 984 375 | 4 944 575 | 4 941 975 | 4 955 075 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 99 | 99 | 99 |
| Izkoriščenost zmogljivosti IS | 57 % | 56 % | 57 % | 61 % |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 98 | 100 | 106 |

(100)

Proizvodna zmogljivost je bila v obravnavanem obdobju skoraj stabilna. Zaradi rasti proizvodnje se je iz tega izhajajoča izkoriščenost zmogljivosti povečala s 57 % leta 2002 na 60 % v OPP. Kot je bilo že navedeno v prvotni preiskavi, lahko proizvodnja drugih izdelkov, ki jih je mogoče izdelati z isto proizvodno opremo, vpliva na izkoriščenost zmogljivosti za to vrsto proizvodnje in industrije.

2002

2003

2004

OPP

Proizvodna zmogljivost IS (v tonah)

4 984 375

4 944 575

4 941 975

4 955 075

Indeks (2002 = 100)

100

99

99

99

Izkoriščenost zmogljivosti IS

57 %

56 %

57 %

61 %

Indeks (2002 = 100)

100

98

100

106

(c)   Zaloge

| (101) | Raven končnih zalog industrije Skupnosti je med obravnavanim obdobjem postopno rasla. Ob koncu OPP (30. junija 2005) je bila raven zalog dokaj nizka, vendar je to posledica dejstva, da so ravni zalog za to vrsto izdelka poleti precej nižje kot pozimi, saj je vrh prodaje teh izdelkov spomladi in na začetku poletja. Konec leta 2004 je bila raven zalog 13 % višja kot konec leta 2002. | 2002 | 2003 | 2004 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge IS (v tonah) | 276 689 | 291 085 | 313 770 | 159 926 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 105 | 113 | 58 |

(101)

Raven končnih zalog industrije Skupnosti je med obravnavanim obdobjem postopno rasla. Ob koncu OPP (30. junija 2005) je bila raven zalog dokaj nizka, vendar je to posledica dejstva, da so ravni zalog za to vrsto izdelka poleti precej nižje kot pozimi, saj je vrh prodaje teh izdelkov spomladi in na začetku poletja. Konec leta 2004 je bila raven zalog 13 % višja kot konec leta 2002.

2002

2003

2004

OPP

Končne zaloge IS (v tonah)

276 689

291 085

313 770

159 926

Indeks (2002 = 100)

100

105

113

58

(d)   Obseg prodaje

| (102) | Prodaja industrije Skupnosti na trgu Skupnosti se je med letom 2002 in OPP zmanjšala za 3 %. Ta razvoj je v nasprotju z razvojem porabe na trgu Skupnosti, ki se je v istem obdobju povečala za 8 % (glej uvodno izjavo (86)). Celotno povečanje obsega proizvodnje je posledica močnega izvoza industrije Skupnosti v istem obdobju. Spodnja tabela kaže obseg izvoza vzorčenih proizvajalcev Skupnosti, katerih glavni ciljni trg so ZDA. | 2002 | 2003 | 2004 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje ES IS (v tonah) | 2 800 226 | 2 641 000 | 2 604 215 | 2 722 174 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 94 | 93 | 97 |
| VP Obseg prodaje v tretje države (v tonah) | 176 269 | 194 543 | 228 937 | 328 796 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 110 | 130 | 187 |

(102)

Prodaja industrije Skupnosti na trgu Skupnosti se je med letom 2002 in OPP zmanjšala za 3 %. Ta razvoj je v nasprotju z razvojem porabe na trgu Skupnosti, ki se je v istem obdobju povečala za 8 % (glej uvodno izjavo (86)). Celotno povečanje obsega proizvodnje je posledica močnega izvoza industrije Skupnosti v istem obdobju. Spodnja tabela kaže obseg izvoza vzorčenih proizvajalcev Skupnosti, katerih glavni ciljni trg so ZDA.

2002

2003

2004

OPP

Obseg prodaje ES IS (v tonah)

2 800 226

2 641 000

2 604 215

2 722 174

Indeks (2002 = 100)

100

94

93

97

VP Obseg prodaje v tretje države (v tonah)

176 269

194 543

228 937

328 796

Indeks (2002 = 100)

100

110

130

187

(e)   Tržni delež

| (103) | Tržni delež industrije Skupnosti se je med letom 2002 in OPP znatno zmanjšal. Zlasti je industrija Skupnosti v obravnavanem obdobju izgubila 8 odstotnih točk tržnega deleža, medtem ko so alžirski proizvajalci v istem obdobju povečali svoj tržni delež z 2,8 % na 4,8 %. | 2002 | 2003 | 2004 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tržni delež industrije Skupnosti | 81,7 % | 73,8 % | 69,6 % | 73,7 % |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 90 | 85 | 90 |

(103)

Tržni delež industrije Skupnosti se je med letom 2002 in OPP znatno zmanjšal. Zlasti je industrija Skupnosti v obravnavanem obdobju izgubila 8 odstotnih točk tržnega deleža, medtem ko so alžirski proizvajalci v istem obdobju povečali svoj tržni delež z 2,8 % na 4,8 %.

2002

2003

2004

OPP

Tržni delež industrije Skupnosti

81,7 %

73,8 %

69,6 %

73,7 %

Indeks (2002 = 100)

100

90

85

90

(f)   Rast

| (104) | Industrija Skupnosti je izgubila znaten del trga v korist alžirskih, romunskih in drugih proizvajalcev Skupnosti, ki so tržni delež v istem obdobju pridobili. |
| --- | --- |

(104)

Industrija Skupnosti je izgubila znaten del trga v korist alžirskih, romunskih in drugih proizvajalcev Skupnosti, ki so tržni delež v istem obdobju pridobili.

| (105) | Izgubo tržnega deleža je mogoče pripisati tudi razumni odločitvi industrije Skupnosti o povečanju njenega izvoza na trg ZDA, da bi tako uživala ugodnosti veliko višjih cen SAN, ki prevladujejo na navedenem trgu. Vendar pa industrija Skupnosti zaradi svojih velikih prostih proizvodnih zmogljivosti ni mogla uživati ugodnosti rasti na trgu Skupnosti, ki je bila zabeležena med obravnavanim obdobjem. |
| --- | --- |

(105)

Izgubo tržnega deleža je mogoče pripisati tudi razumni odločitvi industrije Skupnosti o povečanju njenega izvoza na trg ZDA, da bi tako uživala ugodnosti veliko višjih cen SAN, ki prevladujejo na navedenem trgu. Vendar pa industrija Skupnosti zaradi svojih velikih prostih proizvodnih zmogljivosti ni mogla uživati ugodnosti rasti na trgu Skupnosti, ki je bila zabeležena med obravnavanim obdobjem.

(g)   Zaposlenost

| (106) | Raven zaposlenosti v industriji Skupnosti se je med letom 2002 in OP povečala za 5 %. To sorazmerno majhno povečanje je v glavnem posledica povečanega izvoza industrije Skupnosti. | 2002 | 2003 | 2004 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaposlenost na področju zadevnega izdelka IS | 827 | 819 | 790 | 867 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 99 | 96 | 105 |

(106)

Raven zaposlenosti v industriji Skupnosti se je med letom 2002 in OP povečala za 5 %. To sorazmerno majhno povečanje je v glavnem posledica povečanega izvoza industrije Skupnosti.

2002

2003

2004

OPP

Zaposlenost na področju zadevnega izdelka IS

827

819

790

867

Indeks (2002 = 100)

100

99

96

105

(h)   Produktivnost

| (107) | Produktivnost delovne sile industrije Skupnosti, izmerjena kot donos na zaposlenega na leto, je med letom 2002 in OPP ostala dokaj stabilna. | 2002 | 2003 | 2004 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivnost IS (v tonah na zaposlenega) | 3 437 | 3 380 | 3 573 | 3 463 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 98 | 104 | 101 |

(107)

Produktivnost delovne sile industrije Skupnosti, izmerjena kot donos na zaposlenega na leto, je med letom 2002 in OPP ostala dokaj stabilna.

2002

2003

2004

OPP

Produktivnost IS (v tonah na zaposlenega)

3 437

3 380

3 573

3 463

Indeks (2002 = 100)

100

98

104

101

(i)   Višina stopnje dampinga

| (108) | Kar zadeva vpliv višine dejanske stopnje dampinga na industrijo Skupnosti, ob upoštevanju obsega uvoza iz Alžirije (ki je med obravnavanim obdobjem znašal do 6,7 % trga Skupnosti), se ta vpliv ne more šteti za zanemarljivega, zlasti na trgih, na katerih so cene zelo nestabilne, kot je trg zadevnega izdelka. V zvezi z Belorusijo, Rusijo in Ukrajino ni mogoč noben sklep, ker se je leta 2003 uvoz iz teh držav ustavil. |
| --- | --- |

(108)

Kar zadeva vpliv višine dejanske stopnje dampinga na industrijo Skupnosti, ob upoštevanju obsega uvoza iz Alžirije (ki je med obravnavanim obdobjem znašal do 6,7 % trga Skupnosti), se ta vpliv ne more šteti za zanemarljivega, zlasti na trgih, na katerih so cene zelo nestabilne, kot je trg zadevnega izdelka. V zvezi z Belorusijo, Rusijo in Ukrajino ni mogoč noben sklep, ker se je leta 2003 uvoz iz teh držav ustavil.

3.3   Podatki v zvezi z vzorčenimi proizvajalci Skupnosti

(a)   Prodajne cene in dejavniki, ki vplivajo na domače cene

| (109) | Povprečne neto prodajne cene vzorčenih proizvajalcev industrije Skupnosti so se v letu 2004 in v OPP znatno povečale, s čimer odražajo prevladujoče ugodne pogoje na mednarodnem trgu za zadevni izdelek v istem obdobju. Ta rastoči trend je treba obravnavati skupaj s podobnim razvojem stroškov glavne surovine, tj. plina, kot kaže spodnja tabela. | 2002 | 2003 | 2004 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cena na enoto na trgu ES VP (EUR/tono) | 85 | 89 | 109 | 114 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 105 | 128 | 134 |
| Cena plina/MBTU VP (indeksirana) | 100 | 107 | 111 | 126 |

(109)

Povprečne neto prodajne cene vzorčenih proizvajalcev industrije Skupnosti so se v letu 2004 in v OPP znatno povečale, s čimer odražajo prevladujoče ugodne pogoje na mednarodnem trgu za zadevni izdelek v istem obdobju. Ta rastoči trend je treba obravnavati skupaj s podobnim razvojem stroškov glavne surovine, tj. plina, kot kaže spodnja tabela.

2002

2003

2004

OPP

Cena na enoto na trgu ES VP (EUR/tono)

85

89

109

114

Indeks (2002 = 100)

100

105

128

134

Cena plina/MBTU VP (indeksirana)

100

107

111

126

(b)   Plače

| (110) | Med letom 2002 in OPP se je povprečna plača na zaposlenega zvišala za 9 %, kot kaže spodnja tabela. | 2002 | 2003 | 2004 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Letni stroški dela na zaposlenega VP (v 000 EUR) | 23,4 | 25,4 | 27,0 | 25,6 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 108 | 115 | 109 |

(110)

Med letom 2002 in OPP se je povprečna plača na zaposlenega zvišala za 9 %, kot kaže spodnja tabela.

2002

2003

2004

OPP

Letni stroški dela na zaposlenega VP (v 000 EUR)

23,4

25,4

27,0

25,6

Indeks (2002 = 100)

100

108

115

109

(c)   Naložbe

| (111) | Letni naložbeni tok za zadevni izdelek, ki so ga ustvarili štirje vzorčeni proizvajalci, se je v obravnavanem obdobju razvijal pozitivno. Te naložbe so bile večinoma namenjene zamenjavi starih strojev. To kaže prizadevanje industrije Skupnosti za stalno izboljševanje njene produktivnosti in konkurenčnosti. Vendar se ti rezultati ne odražajo v razvoju produktivnosti, ki je v obravnavanem obdobju ostala dokaj stabilna (glej uvodno izjavo (107)), kar kaže na težave industrije Skupnosti pri povečanju njene proizvodnje. | 2002 | 2003 | 2004 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto naložbe VP (v 000 EUR) | 12 512 | 20 087 | 12 611 | 17 047 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 161 | 101 | 136 |

(111)

Letni naložbeni tok za zadevni izdelek, ki so ga ustvarili štirje vzorčeni proizvajalci, se je v obravnavanem obdobju razvijal pozitivno. Te naložbe so bile večinoma namenjene zamenjavi starih strojev. To kaže prizadevanje industrije Skupnosti za stalno izboljševanje njene produktivnosti in konkurenčnosti. Vendar se ti rezultati ne odražajo v razvoju produktivnosti, ki je v obravnavanem obdobju ostala dokaj stabilna (glej uvodno izjavo (107)), kar kaže na težave industrije Skupnosti pri povečanju njene proizvodnje.

2002

2003

2004

OPP

Neto naložbe VP (v 000 EUR)

12 512

20 087

12 611

17 047

Indeks (2002 = 100)

100

161

101

136

(d)   Dobičkonosnost in donosnost naložb

| (112) | Dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev se je postopno izboljšala zlasti po letu 2003 in je v OPP dosegla stopnjo 13,8 %. Ob koncu obravnavanega obdobja je dobičkonosnost na tem cenovno cikličnem trgu dosegla svoj vrh. Številni dejavniki, vključno z zunanjimi, lahko dejansko vplivajo na cene SAN in drugih dušikovih gnojil na svetovnih trgih. Takšni dejavniki lahko privedejo do dodatne ponudbe ali zmanjšanega povpraševanja po teh izdelkih, kar vpliva na določanje cen izdelka. V obravnavanem obdobju so se cene zaradi manjše ponudbe na svetovnih trgih zvišale. Vendar so bile leta 2002 in 2003 ugotovljene ravni dobička zmerne in nižje od ravni, ki jih industrija Skupnosti šteje za razumne glede na dejstvo, da je ta industrija visoko kapitalsko intenzivna. Donosnost naložb, izražena kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb, je skozi celotno obravnavano obdobje sledila trendu zgoraj omenjene dobičkonosnosti. | 2002 | 2003 | 2004 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje ES VP nepovezanim kupcem (% neto prodaje) | 8,1 % | 6,0 % | 12,3 % | 13,8 % |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 74 | 151 | 170 |
| Donosnost naložb VP (dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb) | 22 % | 24 % | 50 % | 58 % |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 111 | 229 | 265 |

(112)

Dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev se je postopno izboljšala zlasti po letu 2003 in je v OPP dosegla stopnjo 13,8 %. Ob koncu obravnavanega obdobja je dobičkonosnost na tem cenovno cikličnem trgu dosegla svoj vrh. Številni dejavniki, vključno z zunanjimi, lahko dejansko vplivajo na cene SAN in drugih dušikovih gnojil na svetovnih trgih. Takšni dejavniki lahko privedejo do dodatne ponudbe ali zmanjšanega povpraševanja po teh izdelkih, kar vpliva na določanje cen izdelka. V obravnavanem obdobju so se cene zaradi manjše ponudbe na svetovnih trgih zvišale. Vendar so bile leta 2002 in 2003 ugotovljene ravni dobička zmerne in nižje od ravni, ki jih industrija Skupnosti šteje za razumne glede na dejstvo, da je ta industrija visoko kapitalsko intenzivna. Donosnost naložb, izražena kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb, je skozi celotno obravnavano obdobje sledila trendu zgoraj omenjene dobičkonosnosti.

2002

2003

2004

OPP

Dobičkonosnost prodaje ES VP nepovezanim kupcem (% neto prodaje)

8,1 %

6,0 %

12,3 %

13,8 %

Indeks (2002 = 100)

100

74

151

170

Donosnost naložb VP (dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb)

22 %

24 %

50 %

58 %

Indeks (2002 = 100)

100

111

229

265

(e)   Denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala

| (113) | V obravnavanem obdobju se je denarni tok znatno povečal. Ta razvoj je v skladu z razvojem celotne dobičkonosnosti v obravnavanem obdobju. | 2002 | 2003 | 2004 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Denarni tok VP (v 000 EUR) | 23 532 | 19 625 | 39 767 | 50 823 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 83 | 169 | 216 |

(113)

V obravnavanem obdobju se je denarni tok znatno povečal. Ta razvoj je v skladu z razvojem celotne dobičkonosnosti v obravnavanem obdobju.

2002

2003

2004

OPP

Denarni tok VP (v 000 EUR)

23 532

19 625

39 767

50 823

Indeks (2002 = 100)

100

83

169

216

| (114) | Preiskava ni pokazala nobenih težav vzorčenih proizvajalcev Skupnosti pri zbiranju kapitala. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je več teh družb del velikih skupin in zato svoje dejavnosti financirajo znotraj skupin, ki jim pripadajo, prek sistemov denarnega združevanja ali prek posojil znotraj skupin, ki jih odobrijo matične družbe. |
| --- | --- |

(114)

Preiskava ni pokazala nobenih težav vzorčenih proizvajalcev Skupnosti pri zbiranju kapitala. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je več teh družb del velikih skupin in zato svoje dejavnosti financirajo znotraj skupin, ki jim pripadajo, prek sistemov denarnega združevanja ali prek posojil znotraj skupin, ki jih odobrijo matične družbe.

3.4   Sklep

| (115) | Med letom 2002 in OPP so se pozitivno razvijali naslednji kazalniki: obseg proizvodnje industrije Skupnosti se je povečal, prodajne cene na enoto industrije Skupnosti so se zvišale, dobičkonosnost pa se je glede na cene znatno izboljšala. Izvoz v tretje države se je povečal, donosnost naložb in denarni tok pa sta se razvijala pozitivno. Plače so se razvijale zmerno, industrija Skupnosti pa je še naprej vlagala. |
| --- | --- |

(115)

Med letom 2002 in OPP so se pozitivno razvijali naslednji kazalniki: obseg proizvodnje industrije Skupnosti se je povečal, prodajne cene na enoto industrije Skupnosti so se zvišale, dobičkonosnost pa se je glede na cene znatno izboljšala. Izvoz v tretje države se je povečal, donosnost naložb in denarni tok pa sta se razvijala pozitivno. Plače so se razvijale zmerno, industrija Skupnosti pa je še naprej vlagala.

| (116) | Nasprotno so se negativno razvijali naslednji kazalniki: obseg prodaje na trgu Skupnosti se je v nasprotju z rastočim trgom zmanjšal za 3 %. V skladu s tem se je tržni delež industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju znatno zmanjšal, in sicer za 8 odstotnih točk. Kljub prizadevanju industrije Skupnosti za izboljšanje produktivnosti prek naložb, je produktivnost ostala sorazmerno stabilna. |
| --- | --- |

(116)

Nasprotno so se negativno razvijali naslednji kazalniki: obseg prodaje na trgu Skupnosti se je v nasprotju z rastočim trgom zmanjšal za 3 %. V skladu s tem se je tržni delež industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju znatno zmanjšal, in sicer za 8 odstotnih točk. Kljub prizadevanju industrije Skupnosti za izboljšanje produktivnosti prek naložb, je produktivnost ostala sorazmerno stabilna.

| (117) | Na splošno se je položaj industrije Skupnosti znatno izboljšal v primerjavi s položajem pred uvedbo protidampinških ukrepov na uvoz SAN iz zadevnih držav leta 2000. Zato je jasno, da so ti ukrepi pozitivno vplivali na gospodarski položaj industrije Skupnosti. Kljub temu je treba poudariti, da se lahko pozitivni razvoj nekaterih kazalnikov delno pripiše tudi razmeram na trgu podobnega izdelka, ki so bile v zadnjih dveh letih obravnavanega obdobja zaradi omejene ponudbe po vsem svetu zelo ugodne. Poleg tega je k splošnemu pozitivnemu razvoju industrije Skupnosti prispeval tudi pozitivni razvoj izvoza industrije Skupnosti, ki je deloma izravnal zmanjšanje tržnega deleža v Skupnosti. |
| --- | --- |

(117)

Na splošno se je položaj industrije Skupnosti znatno izboljšal v primerjavi s položajem pred uvedbo protidampinških ukrepov na uvoz SAN iz zadevnih držav leta 2000. Zato je jasno, da so ti ukrepi pozitivno vplivali na gospodarski položaj industrije Skupnosti. Kljub temu je treba poudariti, da se lahko pozitivni razvoj nekaterih kazalnikov delno pripiše tudi razmeram na trgu podobnega izdelka, ki so bile v zadnjih dveh letih obravnavanega obdobja zaradi omejene ponudbe po vsem svetu zelo ugodne. Poleg tega je k splošnemu pozitivnemu razvoju industrije Skupnosti prispeval tudi pozitivni razvoj izvoza industrije Skupnosti, ki je deloma izravnal zmanjšanje tržnega deleža v Skupnosti.

| (118) | Zato se sklene, da se je položaj industrije Skupnosti v primerjavi z obdobjem pred uvedbo ukrepov izboljšal, vendar je še vedno občutljiv. |
| --- | --- |

(118)

Zato se sklene, da se je položaj industrije Skupnosti v primerjavi z obdobjem pred uvedbo ukrepov izboljšal, vendar je še vedno občutljiv.

4.   Verjetnost ponovnega pojava škode

4.1   Splošno

| (119) | Ker izvoz iz štirih zadevnih držav ni povzročil nadaljnje znatne škode, se je analiza osredotočila na verjetnost ponovnega pojava škode. V zvezi s tem sta bila analizirana dva glavna parametra: (i) stroški plina v zadevnih državah in njihov vpliv na proizvodne stroške SAN ter (ii) vpliv predvidenega obsega izvoza iz zadevnih držav v Skupnost na industrijo Skupnosti, ob upoštevanju konkurenčnih pogojev. |
| --- | --- |

(119)

Ker izvoz iz štirih zadevnih držav ni povzročil nadaljnje znatne škode, se je analiza osredotočila na verjetnost ponovnega pojava škode. V zvezi s tem sta bila analizirana dva glavna parametra: (i) stroški plina v zadevnih državah in njihov vpliv na proizvodne stroške SAN ter (ii) vpliv predvidenega obsega izvoza iz zadevnih držav v Skupnost na industrijo Skupnosti, ob upoštevanju konkurenčnih pogojev.

4.2   Verjeten razvoj prodajnih cen: cene plina in proizvodni stroški v zadevnih državah

| (120) | Verjetnost ponovnega pojava škode bo zelo odvisna od možnega razvoja cen SAN. Plin je najpomembnejši del stroškov, saj predstavlja več kot 50 % proizvodnih stroškov SAN, kadar se kupuje po cenah na svetovnem trgu, zato je odločujoč dejavnik pri prodajni ceni SAN. Stroški plina v proizvodnji SAN so odvisni od učinkovite porabe plina in cene na enoto. Za industrijo Skupnosti, Rusijo in Alžirijo je bila izvedena analiza teh dveh parametrov v proizvodnih stroških SAN. |
| --- | --- |

(120)

Verjetnost ponovnega pojava škode bo zelo odvisna od možnega razvoja cen SAN. Plin je najpomembnejši del stroškov, saj predstavlja več kot 50 % proizvodnih stroškov SAN, kadar se kupuje po cenah na svetovnem trgu, zato je odločujoč dejavnik pri prodajni ceni SAN. Stroški plina v proizvodnji SAN so odvisni od učinkovite porabe plina in cene na enoto. Za industrijo Skupnosti, Rusijo in Alžirijo je bila izvedena analiza teh dveh parametrov v proizvodnih stroških SAN.

| (121) | Ta analiza je najprej pokazala, da je učinkovitost plina pomemben dejavnik določanja stroškov plina na tono proizvedenega SAN. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da je bila učinkovitost plina v industriji Skupnosti sorazmerno visoka, saj je dosegla do 15 % manjšo porabo plina na tono proizvedenega SAN od porabe proizvajalcev v Rusiji in Alžiriji. To je rezultat prizadevanja industrije Skupnosti za stalno izboljševanje produktivnosti in konkurenčnosti prek ustreznih naložb, ki zahtevajo letni pritok kapitala v povprečju v višini ene tretjine skupne neto knjigovodske vrednosti sredstev. Primerjalna prednost mora koristiti industriji Skupnosti in zmanjšati proizvodne stroške SAN. |
| --- | --- |

(121)

Ta analiza je najprej pokazala, da je učinkovitost plina pomemben dejavnik določanja stroškov plina na tono proizvedenega SAN. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da je bila učinkovitost plina v industriji Skupnosti sorazmerno visoka, saj je dosegla do 15 % manjšo porabo plina na tono proizvedenega SAN od porabe proizvajalcev v Rusiji in Alžiriji. To je rezultat prizadevanja industrije Skupnosti za stalno izboljševanje produktivnosti in konkurenčnosti prek ustreznih naložb, ki zahtevajo letni pritok kapitala v povprečju v višini ene tretjine skupne neto knjigovodske vrednosti sredstev. Primerjalna prednost mora koristiti industriji Skupnosti in zmanjšati proizvodne stroške SAN.

| (122) | Kljub tej učinkovitosti so stroški plina na tono proizvedenega SAN industrije Skupnosti zaradi razlike v cenah plina približno trikrat višji od stroškov Rusije in Alžirije. To razliko je mogoče v celoti pojasniti z neobičajno nizkimi cenami plina v teh dveh državah. Posledična razlika v ceni SAN v teh dveh državah v primerjavi s proizvajalci, ki plin kupujejo po cenah na svetovnem trgu, kot so to proizvajalci v Skupnosti, se v bližnji prihodnosti verjetno ne bo zmanjšala. Ta razlika se lahko še poveča, če se bo sedanji vzorec razvoja cen plina na svetovnem trgu v naslednjih letih ohranil. Na podlagi tega se šteje, da bodo proizvajalci iz Rusije in Alžirije še naprej uživali umetno ustvarjeno stroškovno prednost, ki zaradi teže SAN v veliki meri presega visoke prevozne stroške. Zato je trg Skupnosti privlačen tudi za proizvajalce iz oddaljenih območij v teh državah, katerih prevozni stroški presegajo 20 % cene. |
| --- | --- |

(122)

Kljub tej učinkovitosti so stroški plina na tono proizvedenega SAN industrije Skupnosti zaradi razlike v cenah plina približno trikrat višji od stroškov Rusije in Alžirije. To razliko je mogoče v celoti pojasniti z neobičajno nizkimi cenami plina v teh dveh državah. Posledična razlika v ceni SAN v teh dveh državah v primerjavi s proizvajalci, ki plin kupujejo po cenah na svetovnem trgu, kot so to proizvajalci v Skupnosti, se v bližnji prihodnosti verjetno ne bo zmanjšala. Ta razlika se lahko še poveča, če se bo sedanji vzorec razvoja cen plina na svetovnem trgu v naslednjih letih ohranil. Na podlagi tega se šteje, da bodo proizvajalci iz Rusije in Alžirije še naprej uživali umetno ustvarjeno stroškovno prednost, ki zaradi teže SAN v veliki meri presega visoke prevozne stroške. Zato je trg Skupnosti privlačen tudi za proizvajalce iz oddaljenih območij v teh državah, katerih prevozni stroški presegajo 20 % cene.

| (123) | Glede na nizke cene plina je zelo verjetno, da bodo proizvajalci izvozniki v Rusiji in Alžiriji lahko izvažali zadevni izdelek v Skupnost po cenah, ki so nižje od proizvodnih stroškov industrije Skupnosti. Zato je zelo verjetno, da bo ta uvoz privedel do znatnega nelojalnega nižanja cen industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(123)

Glede na nizke cene plina je zelo verjetno, da bodo proizvajalci izvozniki v Rusiji in Alžiriji lahko izvažali zadevni izdelek v Skupnost po cenah, ki so nižje od proizvodnih stroškov industrije Skupnosti. Zato je zelo verjetno, da bo ta uvoz privedel do znatnega nelojalnega nižanja cen industrije Skupnosti.

| (124) | Belorusija in Ukrajina nista vključeni v analizo, ker sta se v tej preiskavi šteli za državi z netržnim gospodarstvom, zato se podatki o proizvodnih stroških niso zahtevali. Vseeno pa so se pridobili posebni podatki o cenah plina v teh dveh državah, preiskava pa je pokazala, da so proizvajalci v teh državah v OPP kupovali plin po cenah, ki so bile znatno nižje od cen, zaračunanih industriji Skupnosti. Zato se šteje, da bosta obe državi imeli enako možnost izvažanja zadevnega izdelka po cenah, ki so nižje od proizvodnih stroškov industrije Skupnosti, prav tako pa je verjetno, da bodo te cene privedle do nelojalnega nižanja cen industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(124)

Belorusija in Ukrajina nista vključeni v analizo, ker sta se v tej preiskavi šteli za državi z netržnim gospodarstvom, zato se podatki o proizvodnih stroških niso zahtevali. Vseeno pa so se pridobili posebni podatki o cenah plina v teh dveh državah, preiskava pa je pokazala, da so proizvajalci v teh državah v OPP kupovali plin po cenah, ki so bile znatno nižje od cen, zaračunanih industriji Skupnosti. Zato se šteje, da bosta obe državi imeli enako možnost izvažanja zadevnega izdelka po cenah, ki so nižje od proizvodnih stroškov industrije Skupnosti, prav tako pa je verjetno, da bodo te cene privedle do nelojalnega nižanja cen industrije Skupnosti.

| (125) | Dejstvo, da se bodo izvozniki iz Belorusije, Rusije in Ukrajine v primeru razveljavitve ukrepov morali ponovno uveljaviti na trgu Skupnosti, alžirski izvozniki pa bodo morali okrepiti svoj položaj na trgu, lahko tudi potrdi stališče, da bodo navedeni proizvajalci verjetno zaračunavali nižje cene od cen industrije Skupnosti, da bi ponovno pridobili izgubljen tržni delež ali razširili svojo mrežo kupcev. |
| --- | --- |

(125)

Dejstvo, da se bodo izvozniki iz Belorusije, Rusije in Ukrajine v primeru razveljavitve ukrepov morali ponovno uveljaviti na trgu Skupnosti, alžirski izvozniki pa bodo morali okrepiti svoj položaj na trgu, lahko tudi potrdi stališče, da bodo navedeni proizvajalci verjetno zaračunavali nižje cene od cen industrije Skupnosti, da bi ponovno pridobili izgubljen tržni delež ali razširili svojo mrežo kupcev.

| (126) | EFIA in nekateri proizvajalci izvozniki so trdili, da nižji proizvodni stroški ne morejo biti veljaven razlog, s katerim bi utemeljili verjetnosti ponovnega pojava škode. Prav tako po njihovem mnenju ni pravno dopustno, da bi verjetnosti ponovnega pojava škode utemeljili na možnosti nelojalnega nižanja cen. Poleg tega je Alžirija zaračunavala cene, višje od cen industrije Skupnosti, Belorusija, Rusija in Ukrajina pa leta 2004 in med OPP v Skupnost sploh niso izvažale, njihove cene tretjim državam pa so bile nad cenami industrije Skupnosti, za katere velja, da ne povzročajo škode. To po mnenju EFIA dokazuje, da proizvajalci izvozniki svojih nižjih stroškov plina ne izkoriščajo za določanje nižjih cen, ampak nasprotno zaračunavajo višje cene in si prizadevajo maksimizirati svojo stopnjo dobička. |
| --- | --- |

(126)

EFIA in nekateri proizvajalci izvozniki so trdili, da nižji proizvodni stroški ne morejo biti veljaven razlog, s katerim bi utemeljili verjetnosti ponovnega pojava škode. Prav tako po njihovem mnenju ni pravno dopustno, da bi verjetnosti ponovnega pojava škode utemeljili na možnosti nelojalnega nižanja cen. Poleg tega je Alžirija zaračunavala cene, višje od cen industrije Skupnosti, Belorusija, Rusija in Ukrajina pa leta 2004 in med OPP v Skupnost sploh niso izvažale, njihove cene tretjim državam pa so bile nad cenami industrije Skupnosti, za katere velja, da ne povzročajo škode. To po mnenju EFIA dokazuje, da proizvajalci izvozniki svojih nižjih stroškov plina ne izkoriščajo za določanje nižjih cen, ampak nasprotno zaračunavajo višje cene in si prizadevajo maksimizirati svojo stopnjo dobička.

| (127) | Določitev verjetnosti ponovnega pojava škode dejansko temelji na vprašanju, ali bi iztek ukrepov privedel do razmer, ki bi spodbudile ponovni pojav škode. V zvezi s tem je treba najprej opozoriti, da, kot priznavajo stranke, proizvajalci izvozniki v zadevnih državah uživajo ugodnosti nižjih cen plina, ki jim dajejo diskrecijo za nelojalno nižanje cen industrije Skupnosti. Na drugi strani je preiskava pokazala, da je bil njihov izvoz med OPP dampinški. To določanje cen je bilo obravnavano z vidika (i) znatnih prostih izvoznih zmogljivosti izvoznikov in (ii) njihovih znatno nižjih proizvodnih stroškov. Prvo kaže na njihovo močno prizadevanje, da bi našli trge za prodajo svojih izdelkov. Drugo kaže na njihovo zmogljivost za znatno nelojalno nižanje cen industrije Skupnosti, s čimer bi izpolnili svoje cilje glede prodaje. |
| --- | --- |

(127)

Določitev verjetnosti ponovnega pojava škode dejansko temelji na vprašanju, ali bi iztek ukrepov privedel do razmer, ki bi spodbudile ponovni pojav škode. V zvezi s tem je treba najprej opozoriti, da, kot priznavajo stranke, proizvajalci izvozniki v zadevnih državah uživajo ugodnosti nižjih cen plina, ki jim dajejo diskrecijo za nelojalno nižanje cen industrije Skupnosti. Na drugi strani je preiskava pokazala, da je bil njihov izvoz med OPP dampinški. To določanje cen je bilo obravnavano z vidika (i) znatnih prostih izvoznih zmogljivosti izvoznikov in (ii) njihovih znatno nižjih proizvodnih stroškov. Prvo kaže na njihovo močno prizadevanje, da bi našli trge za prodajo svojih izdelkov. Drugo kaže na njihovo zmogljivost za znatno nelojalno nižanje cen industrije Skupnosti, s čimer bi izpolnili svoje cilje glede prodaje.

| (128) | V zvezi s cenami je treba opozoriti, da so v zadnjih dveh letih obravnavanega obdobja ugodne tržne razmere ohranile cene na zelo visoki ravni, ne glede na veljavne protidampinške ukrepe. Dejansko je med navedenim obdobjem tesno ravnotežje med ponudbo in povpraševanjem po vsem svetu privedlo do visokih cen za vsa dušikova gnojila. SAN je tako kot druga dušikova gnojila blago, pri katerem se cena določa pod vplivom številnih dejavnikov, ki segajo od nestanovitnih cen plina, ki so najpomembnejši stroškovni element in znatno vplivajo na ponudbo, do vremenskih razmer, zalog pridelka in žitnih zalog, kar privede do zmanjšanega ali povečanega povpraševanja. Predvsem kar zadeva trg Skupnosti, se pričakuje, da se bo povpraševanje po dušikovih gnojilih v naslednjih letih rahlo povečalo (7). Ohranitev tako visokih cen je zato odvisna od omejene ponudbe, ki pa je po rezultatih preiskave glede na proste izvozne zmogljivosti zadevnih držav in verjetnosti preusmeritve dela njihovega izvoza iz tretjih držav, kamor so izvažale med OPP, v primeru razveljavitve ukrepov precej neverjetna. Ta scenarij bo zelo verjetno privedel do tega, da bodo proizvajalci izvozniki znižali svoje cene in s tem nelojalno nižali cene industrije Skupnosti, da bi tako pridobili tržni delež in izpolnili svoje cilje glede obsega izvoza. V takšnih razmerah bi bila industrija Skupnosti prisiljena bodisi svoje cene glede na ohranitev visokih cen plina znižati na raven, ki je blizu ravni proizvodnih stroškov ali pod njo, bodisi odreči se znatnemu tržnemu deležu in s tem prihodkom, ali storiti oboje. Povečanje izvoza na trg ZDA je zaradi razlogov, navedenih v uvodni izjavi (135), zelo neverjetno. Zato bi bila neizogibna posledica razveljavitve ukrepov poslabšanje celotnega poslovanja industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(128)

V zvezi s cenami je treba opozoriti, da so v zadnjih dveh letih obravnavanega obdobja ugodne tržne razmere ohranile cene na zelo visoki ravni, ne glede na veljavne protidampinške ukrepe. Dejansko je med navedenim obdobjem tesno ravnotežje med ponudbo in povpraševanjem po vsem svetu privedlo do visokih cen za vsa dušikova gnojila. SAN je tako kot druga dušikova gnojila blago, pri katerem se cena določa pod vplivom številnih dejavnikov, ki segajo od nestanovitnih cen plina, ki so najpomembnejši stroškovni element in znatno vplivajo na ponudbo, do vremenskih razmer, zalog pridelka in žitnih zalog, kar privede do zmanjšanega ali povečanega povpraševanja. Predvsem kar zadeva trg Skupnosti, se pričakuje, da se bo povpraševanje po dušikovih gnojilih v naslednjih letih rahlo povečalo (7). Ohranitev tako visokih cen je zato odvisna od omejene ponudbe, ki pa je po rezultatih preiskave glede na proste izvozne zmogljivosti zadevnih držav in verjetnosti preusmeritve dela njihovega izvoza iz tretjih držav, kamor so izvažale med OPP, v primeru razveljavitve ukrepov precej neverjetna. Ta scenarij bo zelo verjetno privedel do tega, da bodo proizvajalci izvozniki znižali svoje cene in s tem nelojalno nižali cene industrije Skupnosti, da bi tako pridobili tržni delež in izpolnili svoje cilje glede obsega izvoza. V takšnih razmerah bi bila industrija Skupnosti prisiljena bodisi svoje cene glede na ohranitev visokih cen plina znižati na raven, ki je blizu ravni proizvodnih stroškov ali pod njo, bodisi odreči se znatnemu tržnemu deležu in s tem prihodkom, ali storiti oboje. Povečanje izvoza na trg ZDA je zaradi razlogov, navedenih v uvodni izjavi (135), zelo neverjetno. Zato bi bila neizogibna posledica razveljavitve ukrepov poslabšanje celotnega poslovanja industrije Skupnosti.

| (129) | Kar zadeva argument o čim večjem dobičku, je treba opozoriti, da ta temelji na pozitivni cenovni razliki, ki je bila med trgom ZDA in Skupnosti zabeležena med obravnavanim obdobjem, česar pa ni mogoče obravnavati kot element za oceno prihodnjih cen tako zelo nestanovitnega blaga, kot je SAN. Na podlagi zgornjih ugotovitev je bilo sklenjeno, da lahko razveljavitev ukrepov zelo verjetno privede do ponovnega pojava škode, zato je bil argument zavrnjen. |
| --- | --- |

(129)

Kar zadeva argument o čim večjem dobičku, je treba opozoriti, da ta temelji na pozitivni cenovni razliki, ki je bila med trgom ZDA in Skupnosti zabeležena med obravnavanim obdobjem, česar pa ni mogoče obravnavati kot element za oceno prihodnjih cen tako zelo nestanovitnega blaga, kot je SAN. Na podlagi zgornjih ugotovitev je bilo sklenjeno, da lahko razveljavitev ukrepov zelo verjetno privede do ponovnega pojava škode, zato je bil argument zavrnjen.

4.3   Vpliv predvidenega obsega izvoza in cen na industrijo Skupnosti v primeru razveljavitve ukrepov

4.3.1   Uvodne opombe – konkurenčni pogoji

| (130) | SAN je tekoče gnojilo za oskrbo pridelkov z dušikom. Večinoma se uporablja kot gnojilo pred sajenjem poljščin, ki potrebujejo SAN običajno spomladi. SAN je z drugimi dušikovimi gnojili mogoče zamenjati le pogojno, saj kmetje pri tem gnojilu uporabljajo različno opremo, prav tako pa se lahko meša z drugimi raztopinami, kot so pesticidi za enkratno uporabo. Povpraševanje je zato odvisno od sezone in je sorazmerno neelastično. |
| --- | --- |

(130)

SAN je tekoče gnojilo za oskrbo pridelkov z dušikom. Večinoma se uporablja kot gnojilo pred sajenjem poljščin, ki potrebujejo SAN običajno spomladi. SAN je z drugimi dušikovimi gnojili mogoče zamenjati le pogojno, saj kmetje pri tem gnojilu uporabljajo različno opremo, prav tako pa se lahko meša z drugimi raztopinami, kot so pesticidi za enkratno uporabo. Povpraševanje je zato odvisno od sezone in je sorazmerno neelastično.

| (131) | Čeprav se SAN na splošno uporablja sezonsko, se proizvaja vse leto, saj je to učinkovitejše kot opustitev proizvodnje. Zato imajo proizvajalci Skupnosti največje zaloge jeseni in pozimi. Zelo verjetno je, da bo velik uvoz zadevnega izdelka po nizkih cenah spomladi in poleti zelo negativno vplival na cene industrije Skupnosti za tako zelo nestabilen izdelek, kot je zadevni izdelek, katerega cena se določa vsak teden. |
| --- | --- |

(131)

Čeprav se SAN na splošno uporablja sezonsko, se proizvaja vse leto, saj je to učinkovitejše kot opustitev proizvodnje. Zato imajo proizvajalci Skupnosti največje zaloge jeseni in pozimi. Zelo verjetno je, da bo velik uvoz zadevnega izdelka po nizkih cenah spomladi in poleti zelo negativno vplival na cene industrije Skupnosti za tako zelo nestabilen izdelek, kot je zadevni izdelek, katerega cena se določa vsak teden.

4.3.2   Izvoz iz zadevnih držav

| (132) | Ob upoštevanju dejstva, da zadevne države članice, razen Alžirije, v OPP niso izvažale, je bila analiza osredotočena na verjetnost preusmeritve izvoza iz drugih držav v OPP na trg Skupnosti v bližnji prihodnosti. Poleg tega je treba analizirati verjeten razvoj prodajnih cen SAN. |
| --- | --- |

(132)

Ob upoštevanju dejstva, da zadevne države članice, razen Alžirije, v OPP niso izvažale, je bila analiza osredotočena na verjetnost preusmeritve izvoza iz drugih držav v OPP na trg Skupnosti v bližnji prihodnosti. Poleg tega je treba analizirati verjeten razvoj prodajnih cen SAN.

| (133) | V zvezi z verjetnim razvojem izvoza na trg Skupnosti je treba poudariti, da so se za uvoz SAN na trg ZDA iz Belorusije, Rusije in Ukrajine protidampinški ukrepi uporabljali do njihove razveljavitve aprila 2003. Spodnja tabela prikazuje razvoj izvoza teh treh držav na trg ZDA od 2003:








  Izvoz na trg ZDA iz: | 2003 (8) | 2004 | OPP (9) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belorusije (v tonah) | 156 596 | 244 526 | 227 772 |
| Rusije (v tonah) | 179 993 | 614 395 | 699 100 |
| Ukrajine (v tonah) | 111 321 | 103 440 | 145 828 |
| Skupaj v tonah | 447 910 | 962 361 | 1 072 700 |
| Vir: „Foreign Trade Statistics“, objavil U.S. Census Bureau. |

(133)

V zvezi z verjetnim razvojem izvoza na trg Skupnosti je treba poudariti, da so se za uvoz SAN na trg ZDA iz Belorusije, Rusije in Ukrajine protidampinški ukrepi uporabljali do njihove razveljavitve aprila 2003. Spodnja tabela prikazuje razvoj izvoza teh treh držav na trg ZDA od 2003:

Izvoz na trg ZDA iz:

2003 (8)

2004

OPP (9)

Belorusije (v tonah)

156 596

244 526

227 772

Rusije (v tonah)

179 993

614 395

699 100

Ukrajine (v tonah)

111 321

103 440

145 828

Skupaj v tonah

447 910

962 361

1 072 700

Vir: „Foreign Trade Statistics“, objavil U.S. Census Bureau.

| (134) | Iz tabele je razvidno, da so te države od leta 2003 do 2004 znatno povečale obseg izvoza. Zlasti v Rusiji se je obseg izvoza povečal s 180 tisoč ton leta 2003 na približno 600 tisoč ton v 2004, kar je več kot trikratno povečanje. Zgornji statistični podatki o trgovini prav tako navajajo, da se je hitro in nenadno povečanje obsega izvoza iz teh držav v ZDA med OPP ustavilo, saj je bilo povečanje v primerjavi z letom 2004 manj občutno (11 %). Stabilizacija skupnega obsega izvoza teh držav na trg ZDA v višini približno 1 milijona ton je bila potrjena na podlagi izvozne uspešnosti teh držav v ZDA po OPP. |
| --- | --- |

(134)

Iz tabele je razvidno, da so te države od leta 2003 do 2004 znatno povečale obseg izvoza. Zlasti v Rusiji se je obseg izvoza povečal s 180 tisoč ton leta 2003 na približno 600 tisoč ton v 2004, kar je več kot trikratno povečanje. Zgornji statistični podatki o trgovini prav tako navajajo, da se je hitro in nenadno povečanje obsega izvoza iz teh držav v ZDA med OPP ustavilo, saj je bilo povečanje v primerjavi z letom 2004 manj občutno (11 %). Stabilizacija skupnega obsega izvoza teh držav na trg ZDA v višini približno 1 milijona ton je bila potrjena na podlagi izvozne uspešnosti teh držav v ZDA po OPP.

| (135) | Razlogi za to stabilizacijo so podrobno opisani v končnem poročilu protidampinške preiskave v ZDA glede uvoza SAN iz Belorusije, Rusije in Ukrajine (10). V tem poročilu je jasno navedeno, da se zaradi visokega deleža stroškov kopenskega prevoza uvoz osredotoča na obalna območja, prav tako pa je zaradi visokih stroškov kopenskega prevoza uvožen SAN v primerjavi s SAN, proizvedenim na domačem trgu, na številnih območjih ZDA, vključno v pomembnih državah porabnicah SAN na t. i. območju „kmetijskega pasu“, veliko dražji. Z drugimi besedami, kar zadeva izvoz, je velikost trga ZDA omejena, najpomembnejša območja potrošnje pa ostajajo zavarovana pred uvozom zaradi njihove lokacije. Glede na ugotovljeno stabilizacijo uvoza iz Belorusije, Rusije in Ukrajine, kot je opisano v uvodni izjavi (134), se sklene, da trg ZDA ne more absorbirati uvoza, ki je znatno višji od obsega, zabeleženega med OPP. |
| --- | --- |

(135)

Razlogi za to stabilizacijo so podrobno opisani v končnem poročilu protidampinške preiskave v ZDA glede uvoza SAN iz Belorusije, Rusije in Ukrajine (10). V tem poročilu je jasno navedeno, da se zaradi visokega deleža stroškov kopenskega prevoza uvoz osredotoča na obalna območja, prav tako pa je zaradi visokih stroškov kopenskega prevoza uvožen SAN v primerjavi s SAN, proizvedenim na domačem trgu, na številnih območjih ZDA, vključno v pomembnih državah porabnicah SAN na t. i. območju „kmetijskega pasu“, veliko dražji. Z drugimi besedami, kar zadeva izvoz, je velikost trga ZDA omejena, najpomembnejša območja potrošnje pa ostajajo zavarovana pred uvozom zaradi njihove lokacije. Glede na ugotovljeno stabilizacijo uvoza iz Belorusije, Rusije in Ukrajine, kot je opisano v uvodni izjavi (134), se sklene, da trg ZDA ne more absorbirati uvoza, ki je znatno višji od obsega, zabeleženega med OPP.

| (136) | V skladu s tem in glede na sorazmerno bližino trga Skupnosti se lahko sklene, da se bodo znatna prodaja ali proste zmogljivosti v zadevnih državah zelo verjetno usmerile na trg Skupnosti, če bo dovoljena razveljavitev ukrepov. Glede na nižje prevozne stroške v primerjavi z izvozom na trg ZDA so lahko izvozne cene bistveno nižje od tistih, ki prevladujejo na trgu ZDA. Poleg tega je bilo ugotovljeno, kot je navedeno v zgornjih uvodnih izjavah (50), (54) in (63), da je prodaja sodelujočih proizvajalcev izvoznikov na trgu ZDA potekala po cenah, ki so nižje od zadevnih normalnih vrednosti. |
| --- | --- |

(136)

V skladu s tem in glede na sorazmerno bližino trga Skupnosti se lahko sklene, da se bodo znatna prodaja ali proste zmogljivosti v zadevnih državah zelo verjetno usmerile na trg Skupnosti, če bo dovoljena razveljavitev ukrepov. Glede na nižje prevozne stroške v primerjavi z izvozom na trg ZDA so lahko izvozne cene bistveno nižje od tistih, ki prevladujejo na trgu ZDA. Poleg tega je bilo ugotovljeno, kot je navedeno v zgornjih uvodnih izjavah (50), (54) in (63), da je prodaja sodelujočih proizvajalcev izvoznikov na trgu ZDA potekala po cenah, ki so nižje od zadevnih normalnih vrednosti.

4.3.3   Vpliv prostih zmogljivosti

| (137) | Opozarja se, da je domači trg zadevnega izdelka v Alžiriji nepomemben in da je dejansko vsa proizvodna zmogljivost usmerjena v izvoz. Poleg tega je preiskava pokazala, da sedanje proste zmogljivosti alžirskih proizvajalcev predstavljajo 10–20 % porabe na trgu Skupnosti, celotne proste zmogljivosti pa se trenutno ocenjujejo na okoli 300 000 – 350 000 ton. |
| --- | --- |

(137)

Opozarja se, da je domači trg zadevnega izdelka v Alžiriji nepomemben in da je dejansko vsa proizvodna zmogljivost usmerjena v izvoz. Poleg tega je preiskava pokazala, da sedanje proste zmogljivosti alžirskih proizvajalcev predstavljajo 10–20 % porabe na trgu Skupnosti, celotne proste zmogljivosti pa se trenutno ocenjujejo na okoli 300 000 – 350 000 ton.

| (138) | Če bo dovoljena razveljavitev ukrepov, je zelo verjetno, da se bodo zlasti zaradi bližine trga Skupnosti te proste zmogljivosti uporabile za proizvodnjo zadevnega izdelka za izvoz v Skupnost (Alžirija ima le 4,8 % tržnega deleža). Pričakovan velik obseg izvoza bi verjetno potekal po dampinških cenah in proizvajalcem Skupnosti povzročil škodo. |
| --- | --- |

(138)

Če bo dovoljena razveljavitev ukrepov, je zelo verjetno, da se bodo zlasti zaradi bližine trga Skupnosti te proste zmogljivosti uporabile za proizvodnjo zadevnega izdelka za izvoz v Skupnost (Alžirija ima le 4,8 % tržnega deleža). Pričakovan velik obseg izvoza bi verjetno potekal po dampinških cenah in proizvajalcem Skupnosti povzročil škodo.

| (139) | Ugotovljeno je bilo, da ima Belorusija hitrorastoč domači trg, na katerem je edini proizvajalec v OPP prodal dve tretjini lastnih izdelkov. Poleg tega leta 2004 in v OPP Belorusija ni izvažala v Skupnost, izvoz na trg ZDA pa se kljub odsotnosti protidampinških ukrepov in ugodnim tržnim pogojem zmanjšal. |
| --- | --- |

(139)

Ugotovljeno je bilo, da ima Belorusija hitrorastoč domači trg, na katerem je edini proizvajalec v OPP prodal dve tretjini lastnih izdelkov. Poleg tega leta 2004 in v OPP Belorusija ni izvažala v Skupnost, izvoz na trg ZDA pa se kljub odsotnosti protidampinških ukrepov in ugodnim tržnim pogojem zmanjšal.

| (140) | Če bi bila dovoljena razveljavitev ukrepov, bi se razmere v Belorusiji zelo verjetno drastično spremenile. Glede na dejstvo, da je bila domača cena manj kot polovico prevladujoče tržne cene v Skupnosti v OPP, bi lahko beloruski proizvajalec na podlagi razumne ekonomske odločitve velike količine izdelkov, ki jih trenutno proda na domačem trgu, preusmeril na trg Skupnosti po dampinških cenah. Verjetna posledica bi bil ponovni pojav škode zaradi velikega obsega uvoza iz Belorusije po nizkih cenah. |
| --- | --- |

(140)

Če bi bila dovoljena razveljavitev ukrepov, bi se razmere v Belorusiji zelo verjetno drastično spremenile. Glede na dejstvo, da je bila domača cena manj kot polovico prevladujoče tržne cene v Skupnosti v OPP, bi lahko beloruski proizvajalec na podlagi razumne ekonomske odločitve velike količine izdelkov, ki jih trenutno proda na domačem trgu, preusmeril na trg Skupnosti po dampinških cenah. Verjetna posledica bi bil ponovni pojav škode zaradi velikega obsega uvoza iz Belorusije po nizkih cenah.

| (141) | Ruski domači trg je sorazmerno majhen v primerjavi s prostimi zmogljivostmi, ki, kot je že omenjeno v uvodni izjavi (66), znašajo od 600 000 do 700 000 ton in se lahko znatno povečajo, če se jim prištejejo zmogljivosti nesodelujočih proizvajalcev ali zmogljivosti, trenutno namenjene proizvodnji in izvozu sečnine in amonijevega nitrata, drugih dveh dušikovih gnojil. |
| --- | --- |

(141)

Ruski domači trg je sorazmerno majhen v primerjavi s prostimi zmogljivostmi, ki, kot je že omenjeno v uvodni izjavi (66), znašajo od 600 000 do 700 000 ton in se lahko znatno povečajo, če se jim prištejejo zmogljivosti nesodelujočih proizvajalcev ali zmogljivosti, trenutno namenjene proizvodnji in izvozu sečnine in amonijevega nitrata, drugih dveh dušikovih gnojil.

| (142) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da se v Skupnosti trenutno uporabljajo ukrepi trgovinske zaščite za uvoz primarnih izdelkov iz Rusije, in sicer sečnine v trdni obliki in amonijevega nitrata (11). Trenutno se glede ukrepov za sečnino izvaja preiskava v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa (12). Poleg tega se izvaja preiskava v zvezi z vmesnim pregledom, ki je omejena na glavnega ruskega proizvajalca izvoznika in se nanaša na ukrepe za amonijev nitrat (13). Glede na končni rezultat teh preiskav v zvezi s pregledom obstaja tveganje preusmeritve proizvodnje s teh izdelkov na SAN, kar bi lahko privedlo do dodatnega znatnega povečanja ocenjenih prostih zmogljivosti ruskih proizvajalcev. |
| --- | --- |

(142)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da se v Skupnosti trenutno uporabljajo ukrepi trgovinske zaščite za uvoz primarnih izdelkov iz Rusije, in sicer sečnine v trdni obliki in amonijevega nitrata (11). Trenutno se glede ukrepov za sečnino izvaja preiskava v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa (12). Poleg tega se izvaja preiskava v zvezi z vmesnim pregledom, ki je omejena na glavnega ruskega proizvajalca izvoznika in se nanaša na ukrepe za amonijev nitrat (13). Glede na končni rezultat teh preiskav v zvezi s pregledom obstaja tveganje preusmeritve proizvodnje s teh izdelkov na SAN, kar bi lahko privedlo do dodatnega znatnega povečanja ocenjenih prostih zmogljivosti ruskih proizvajalcev.

| (143) | Glede na zgornje ugotovitve obstaja velika verjetnost, da se bo v primeru razveljavitve ukrepov izvoz v Skupnost nadaljeval. Na podlagi konzervativne ocene bi obseg takšnega uvoza znašal blizu 20 % trga Skupnosti, ob upoštevanju porabe na navedenem trgu (glej uvodno izjavo (86)) in dejanskih prostih zmogljivosti v Rusiji. Glede na izredno nizke cene plina, ki jih plačujejo ruski proizvajalci, in posledično cenovno prednost pri zadevnem izdelku bi tak uvoz industriji Skupnosti verjetno povzročil veliko škodo. |
| --- | --- |

(143)

Glede na zgornje ugotovitve obstaja velika verjetnost, da se bo v primeru razveljavitve ukrepov izvoz v Skupnost nadaljeval. Na podlagi konzervativne ocene bi obseg takšnega uvoza znašal blizu 20 % trga Skupnosti, ob upoštevanju porabe na navedenem trgu (glej uvodno izjavo (86)) in dejanskih prostih zmogljivosti v Rusiji. Glede na izredno nizke cene plina, ki jih plačujejo ruski proizvajalci, in posledično cenovno prednost pri zadevnem izdelku bi tak uvoz industriji Skupnosti verjetno povzročil veliko škodo.

| (144) | Med zadevnimi državami ima Ukrajina trenutno največ prostih zmogljivosti, ki se ocenjujejo na 700 000 do 800 000 ton. Trenutne proste zmogljivosti znašajo približno 20 % porabe Skupnosti. |
| --- | --- |

(144)

Med zadevnimi državami ima Ukrajina trenutno največ prostih zmogljivosti, ki se ocenjujejo na 700 000 do 800 000 ton. Trenutne proste zmogljivosti znašajo približno 20 % porabe Skupnosti.

| (145) | Zaradi nepomembnega domačega trga in bližine trga Skupnosti je verjetno, da se bo v primeru razveljavitve ukrepov ogromen del izvoza preusmeril na trg Skupnosti. Kot je navedeno zgoraj, bo ta izvoz verjetno potekal po dampinških cenah in s tem industriji Skupnosti povzročil veliko škodo. |
| --- | --- |

(145)

Zaradi nepomembnega domačega trga in bližine trga Skupnosti je verjetno, da se bo v primeru razveljavitve ukrepov ogromen del izvoza preusmeril na trg Skupnosti. Kot je navedeno zgoraj, bo ta izvoz verjetno potekal po dampinških cenah in s tem industriji Skupnosti povzročil veliko škodo.

4.4   Sklep o verjetnosti ponovnega pojava škode

| (146) | Glede na umetno nizke cene, po katerih proizvajalci v zadevnih državah plačujejo plin kot osnovno surovino, in vpliv teh cen na proizvodne stroške SAN je verjetno, da bodo proizvajalci v zadevnih državah v primeru razveljavitve ukrepov imeli možnost izvoza zadevnega izdelka po cenah, ki so nižje od proizvodnih stroškov industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(146)

Glede na umetno nizke cene, po katerih proizvajalci v zadevnih državah plačujejo plin kot osnovno surovino, in vpliv teh cen na proizvodne stroške SAN je verjetno, da bodo proizvajalci v zadevnih državah v primeru razveljavitve ukrepov imeli možnost izvoza zadevnega izdelka po cenah, ki so nižje od proizvodnih stroškov industrije Skupnosti.

| (147) | Vse zadevne države, razen Belorusije, imajo presežne zmogljivosti, ki bi jih v primeru razveljavitve ukrepov lahko usmerile na trg Skupnosti. Ker Belorusija velik del svojih izdelkov na domačem trgu proda po veliko nižjih cenah od tistih, ki so v OPP veljale na trgu Skupnosti, je zelo verjetno, da se bo v primeru razveljavitve ukrepov vsaj del te prodaje preusmeril na trg Skupnosti. Nižji prevozni stroški prodaje v Skupnosti v primerjavi z ZDA bi lahko prav tako spodbudili preusmeritev prodaje na trg Skupnosti. Poleg tega je za vse štiri države v primeru razveljavitve ukrepov verjetna preusmeritev dela njihovega sedanjega izvoza iz drugih držav v Skupnost, kot je prikazano v uvodnih izjavah (132) do (136). |
| --- | --- |

(147)

Vse zadevne države, razen Belorusije, imajo presežne zmogljivosti, ki bi jih v primeru razveljavitve ukrepov lahko usmerile na trg Skupnosti. Ker Belorusija velik del svojih izdelkov na domačem trgu proda po veliko nižjih cenah od tistih, ki so v OPP veljale na trgu Skupnosti, je zelo verjetno, da se bo v primeru razveljavitve ukrepov vsaj del te prodaje preusmeril na trg Skupnosti. Nižji prevozni stroški prodaje v Skupnosti v primerjavi z ZDA bi lahko prav tako spodbudili preusmeritev prodaje na trg Skupnosti. Poleg tega je za vse štiri države v primeru razveljavitve ukrepov verjetna preusmeritev dela njihovega sedanjega izvoza iz drugih držav v Skupnost, kot je prikazano v uvodnih izjavah (132) do (136).

| (148) | EFIA in nekateri proizvajalci izvozniki so trdili, da domneva o preusmeritvi s proizvodnje sečnine in amonijevega nitrata na SAN ne upošteva temeljnega ekonomskega dejstva, da proizvajalci ne morejo enostavno preusmeriti proizvodnje brez dodatnih naložb. Poleg tega so trdili, da se proizvajalci ne bodo odrekli dobičkonosnejšim izdelkom samo zaradi ukinitve protidampinških ukrepov na manj dobičkonosne izdelke. |
| --- | --- |

(148)

EFIA in nekateri proizvajalci izvozniki so trdili, da domneva o preusmeritvi s proizvodnje sečnine in amonijevega nitrata na SAN ne upošteva temeljnega ekonomskega dejstva, da proizvajalci ne morejo enostavno preusmeriti proizvodnje brez dodatnih naložb. Poleg tega so trdili, da se proizvajalci ne bodo odrekli dobičkonosnejšim izdelkom samo zaradi ukinitve protidampinških ukrepov na manj dobičkonosne izdelke.

| (149) | V zvezi s potrebnimi dodatnimi naložbami je treba opozoriti, da je večina glavnih proizvajalcev izvoznikov dušikovih gnojil integriranih proizvajalcev, zato je odločitev o proizvodnji/izvozu enega ali drugega izdelka v glavnem odvisna od tržnih razmer. Kar zadeva dobičkonosne izdelke, bodo proizvajalci dejansko iskali najbolj dobičkonosne. V zvezi s tem imajo protidampinški ukrepi pri njihovi odločitvi pomembno vlogo, kar je razvidno iz znatnega povečanja dampinškega izvoza SAN na trg ZDA leta 2004 in med OPP, potem ko so bili protidampinški ukrepi ZDA leta 2003 razveljavljeni. Zato bodo razumne ekonomske odločitve proizvajalcev izvoznikov po vsej verjetnosti privedle do njihove preusmeritve z enega izdelka na drugega, da bi tako ohranili ali povečali svojo celotno prodajo dušikovih gnojil in dobiček iz te prodaje. |
| --- | --- |

(149)

V zvezi s potrebnimi dodatnimi naložbami je treba opozoriti, da je večina glavnih proizvajalcev izvoznikov dušikovih gnojil integriranih proizvajalcev, zato je odločitev o proizvodnji/izvozu enega ali drugega izdelka v glavnem odvisna od tržnih razmer. Kar zadeva dobičkonosne izdelke, bodo proizvajalci dejansko iskali najbolj dobičkonosne. V zvezi s tem imajo protidampinški ukrepi pri njihovi odločitvi pomembno vlogo, kar je razvidno iz znatnega povečanja dampinškega izvoza SAN na trg ZDA leta 2004 in med OPP, potem ko so bili protidampinški ukrepi ZDA leta 2003 razveljavljeni. Zato bodo razumne ekonomske odločitve proizvajalcev izvoznikov po vsej verjetnosti privedle do njihove preusmeritve z enega izdelka na drugega, da bi tako ohranili ali povečali svojo celotno prodajo dušikovih gnojil in dobiček iz te prodaje.

| (150) | Na podlagi tega je mogoče sklepati, da bi razveljavitev ukrepov privedla do znatnega izvoza iz zadevnih držav po cenah, ki bi zaradi izkrivljenih in umetno nizkih proizvodnih stroškov v teh državah nelojalno nižale cene industrije Skupnosti. Vse to bi najverjetneje povečalo trend nižanja cen na trgu, kar bi po pričakovanjih negativno vplivalo na gospodarski položaj industrije Skupnosti. To bi zlasti preprečilo finančni zagon industrije Skupnosti, dosežen leta 2004 in v OPP, in bi verjetno privedlo do ponovnega pojava škode. Z drugimi besedami, s slabšanjem tržnih razmer se bo pritisk na cene iz zadevnih držav povečeval, ob upoštevanju velike razlike med proizvodnimi stroški in prostimi zmogljivostmi v teh državah. |
| --- | --- |

(150)

Na podlagi tega je mogoče sklepati, da bi razveljavitev ukrepov privedla do znatnega izvoza iz zadevnih držav po cenah, ki bi zaradi izkrivljenih in umetno nizkih proizvodnih stroškov v teh državah nelojalno nižale cene industrije Skupnosti. Vse to bi najverjetneje povečalo trend nižanja cen na trgu, kar bi po pričakovanjih negativno vplivalo na gospodarski položaj industrije Skupnosti. To bi zlasti preprečilo finančni zagon industrije Skupnosti, dosežen leta 2004 in v OPP, in bi verjetno privedlo do ponovnega pojava škode. Z drugimi besedami, s slabšanjem tržnih razmer se bo pritisk na cene iz zadevnih držav povečeval, ob upoštevanju velike razlike med proizvodnimi stroški in prostimi zmogljivostmi v teh državah.

E.   INTERES SKUPNOSTI

1.   Uvod

| (151) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe se je proučilo, ali bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Skupnosti kot celote. Določitev interesa Skupnosti je temeljila na oceni vseh različnih vpletenih interesov. |
| --- | --- |

(151)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe se je proučilo, ali bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Skupnosti kot celote. Določitev interesa Skupnosti je temeljila na oceni vseh različnih vpletenih interesov.

| (152) | Opozoriti je treba, da se v predhodni preiskavi sprejetje ukrepov ni štelo za nasprotno interesu Skupnosti. Ker je sedanja preiskava obenem pregled in analiza razmer, v katerih so se protidampinški ukrepi že uporabljali, je mogoča ocena morebitnega nepotrebnega negativnega učinka, ki ga imajo sedanji protidampinški ukrepi na zadevne stranke. |
| --- | --- |

(152)

Opozoriti je treba, da se v predhodni preiskavi sprejetje ukrepov ni štelo za nasprotno interesu Skupnosti. Ker je sedanja preiskava obenem pregled in analiza razmer, v katerih so se protidampinški ukrepi že uporabljali, je mogoča ocena morebitnega nepotrebnega negativnega učinka, ki ga imajo sedanji protidampinški ukrepi na zadevne stranke.

| (153) | Na podlagi tega se je proučilo, ali kljub ugotovitvam o verjetnosti ponovitve škodljivega dampinga obstajajo utemeljeni razlogi, na podlagi katerih bi bilo mogoče sklepati, da ohranitev ukrepov v tem posebnem primeru ni v interesu Skupnosti. |
| --- | --- |

(153)

Na podlagi tega se je proučilo, ali kljub ugotovitvam o verjetnosti ponovitve škodljivega dampinga obstajajo utemeljeni razlogi, na podlagi katerih bi bilo mogoče sklepati, da ohranitev ukrepov v tem posebnem primeru ni v interesu Skupnosti.

2.   Interes industrije Skupnosti

| (154) | Industrija Skupnosti je dokazala, da je strukturno sposobna preživeti. To je potrdil pozitiven razvoj njenega gospodarskega položaja po uvedbi protidampinških ukrepov leta 2000. Industrija Skupnosti je med letom 2002 in OPP zlasti povečala svoj dobiček. |
| --- | --- |

(154)

Industrija Skupnosti je dokazala, da je strukturno sposobna preživeti. To je potrdil pozitiven razvoj njenega gospodarskega položaja po uvedbi protidampinških ukrepov leta 2000. Industrija Skupnosti je med letom 2002 in OPP zlasti povečala svoj dobiček.

| (155) | Upravičeno se lahko pričakuje, da bo industrija Skupnosti še naprej uživala ugodnosti obstoječih ukrepov in izboljšala svoj položaj tako, da bo obrnila padajoči trend tržnega deleža in povečala dobičkonosnost. V primeru razveljavitve ukrepov je verjetno, da se bo uvoz po dampinških cenah iz zadevnih držav povečal in s tem industriji Skupnosti povzročil škodo z izvajanjem pritiska na nižanje prodajnih cen, kar bo ogrozilo trenutno pozitiven, vendar še vedno občutljiv finančni položaj industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(155)

Upravičeno se lahko pričakuje, da bo industrija Skupnosti še naprej uživala ugodnosti obstoječih ukrepov in izboljšala svoj položaj tako, da bo obrnila padajoči trend tržnega deleža in povečala dobičkonosnost. V primeru razveljavitve ukrepov je verjetno, da se bo uvoz po dampinških cenah iz zadevnih držav povečal in s tem industriji Skupnosti povzročil škodo z izvajanjem pritiska na nižanje prodajnih cen, kar bo ogrozilo trenutno pozitiven, vendar še vedno občutljiv finančni položaj industrije Skupnosti.

3.   Interes uvoznikov

| (156) | Kot je navedeno v uvodni izjavi (10), je le en uvoznik izrazil pripravljenost za sodelovanje v vzorcu in predložil osnovne informacije, ki se zahtevajo v obrazcu za vzorčenje. Kljub temu pa je zadevni uvoznik po prejetju vprašalnika Komisijo obvestil, da ne želi več sodelovati v preiskavi. |
| --- | --- |

(156)

Kot je navedeno v uvodni izjavi (10), je le en uvoznik izrazil pripravljenost za sodelovanje v vzorcu in predložil osnovne informacije, ki se zahtevajo v obrazcu za vzorčenje. Kljub temu pa je zadevni uvoznik po prejetju vprašalnika Komisijo obvestil, da ne želi več sodelovati v preiskavi.

| (157) | Opozoriti je treba, da je bilo v prvotni preiskavi ugotovljeno, da bo vpliv uvedbe ukrepov do določene mere neučinkovit, saj bi se uvoz nadaljeval kljub neškodljivim cenam, uvozniki pa praviloma ne trgujejo le s SAN, ampak v veliki meri tudi z drugimi gnojili. Domnevo, da bi se uvoz nadaljeval, je potrdil le uvoz iz Alžirije, pri katerem je en proizvajalec izvoznik sklenil zavezo. Na podlagi tega je mogoče sklepati, da je uvedba ukrepov na nekatere izvoznike vplivala negativno, kot je navedeno v uvodni izjavi (66) Uredbe Komisije (ES) št. 617/2000 (14). Vseeno pa preiskava ni pokazala, da bi nekateri uvozniki povsem opustili svoj dejavnost, ampak so se raje osredotočili na druga, nenačrtovana gnojila. Zato se zdi, da je imela uvedba ukrepov na splošno omejen vpliv na večino uvoznikov/trgovcev. |
| --- | --- |

(157)

Opozoriti je treba, da je bilo v prvotni preiskavi ugotovljeno, da bo vpliv uvedbe ukrepov do določene mere neučinkovit, saj bi se uvoz nadaljeval kljub neškodljivim cenam, uvozniki pa praviloma ne trgujejo le s SAN, ampak v veliki meri tudi z drugimi gnojili. Domnevo, da bi se uvoz nadaljeval, je potrdil le uvoz iz Alžirije, pri katerem je en proizvajalec izvoznik sklenil zavezo. Na podlagi tega je mogoče sklepati, da je uvedba ukrepov na nekatere izvoznike vplivala negativno, kot je navedeno v uvodni izjavi (66) Uredbe Komisije (ES) št. 617/2000 (14). Vseeno pa preiskava ni pokazala, da bi nekateri uvozniki povsem opustili svoj dejavnost, ampak so se raje osredotočili na druga, nenačrtovana gnojila. Zato se zdi, da je imela uvedba ukrepov na splošno omejen vpliv na večino uvoznikov/trgovcev.

| (158) | Ker uvozniki niso sodelovali, ni zanesljivih informacij, ki bi pokazale, da bo ohranitev ukrepov znatno negativno vplivala na uvoznike ali trgovce. |
| --- | --- |

(158)

Ker uvozniki niso sodelovali, ni zanesljivih informacij, ki bi pokazale, da bo ohranitev ukrepov znatno negativno vplivala na uvoznike ali trgovce.

| (159) | EFIA je trdila, da se nesodelovanje uvoznikov ne sme obravnavati kot pomanjkanje interesa z njihove strani, ampak kot odraz nepoštenosti do malih ali srednjih podjetij glede znatnih virov, ki se zahtevajo v protidampinški preiskavi, medtem ko so viri teh podjetij omejeni. Poleg tega so trdili, da v preiskavi ni bil upoštevan kumulativni učinek številnih protidampinških ukrepov glede gnojil na uvoznike, s čimer ni bila izvedena poštena analiza učinkov na uvoznike in kmete. |
| --- | --- |

(159)

EFIA je trdila, da se nesodelovanje uvoznikov ne sme obravnavati kot pomanjkanje interesa z njihove strani, ampak kot odraz nepoštenosti do malih ali srednjih podjetij glede znatnih virov, ki se zahtevajo v protidampinški preiskavi, medtem ko so viri teh podjetij omejeni. Poleg tega so trdili, da v preiskavi ni bil upoštevan kumulativni učinek številnih protidampinških ukrepov glede gnojil na uvoznike, s čimer ni bila izvedena poštena analiza učinkov na uvoznike in kmete.

| (160) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da imajo uvozniki, ki se ukvarjajo z različnimi gnojili, pri čemer je SAN eno od njih, možnost oskrbe z različnimi dušikovimi gnojili iz drugih virov, za katere v tistem trenutku ne veljajo protidampinški ukrepi. Na tej podlagi je bilo sklenjeno, da kateri koli negativni učinek nadaljevanja ukrepov na uvoznike ne bi bil preprečljiv razlog za prenehanje njihovega izvajanja. |
| --- | --- |

(160)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da imajo uvozniki, ki se ukvarjajo z različnimi gnojili, pri čemer je SAN eno od njih, možnost oskrbe z različnimi dušikovimi gnojili iz drugih virov, za katere v tistem trenutku ne veljajo protidampinški ukrepi. Na tej podlagi je bilo sklenjeno, da kateri koli negativni učinek nadaljevanja ukrepov na uvoznike ne bi bil preprečljiv razlog za prenehanje njihovega izvajanja.

4.   Interes uporabnikov

| (161) | Uporabniki SAN so kmetje v Skupnosti. Povpraševanje po dušikovih gnojilih je sorazmerno neelastično, kmetje pa ponavadi kupujejo pri najcenejšem viru. Pri proučevanju možnih učinkov uvedbe ukrepov na uporabnike je bilo v prvotni preiskavi ugotovljeno, da glede na majhno pojavnost stroškov SAN za kmete ni verjetno, da bi kakršno koli povečanje teh stroškov zanje imelo znatne škodljive posledice. Dejstvo, da uporabniki ali združenja uporabnikov niso predložili nobenih informacij, ki bi nasprotovale zgornjim ugotovitvam v okviru sedanje preiskave v zvezi s pregledom, potrjuje, da: (i) SAN predstavlja zelo majhen del celotnih proizvodnih stroškov za te kmete; (ii) ukrepi, ki se zdaj uporabljajo, niso znatno negativno vplivali na njihov gospodarski položaj in (iii) nadaljevanje ukrepov ne bi negativno vplivalo na finančni interes uporabnikov. |
| --- | --- |

(161)

Uporabniki SAN so kmetje v Skupnosti. Povpraševanje po dušikovih gnojilih je sorazmerno neelastično, kmetje pa ponavadi kupujejo pri najcenejšem viru. Pri proučevanju možnih učinkov uvedbe ukrepov na uporabnike je bilo v prvotni preiskavi ugotovljeno, da glede na majhno pojavnost stroškov SAN za kmete ni verjetno, da bi kakršno koli povečanje teh stroškov zanje imelo znatne škodljive posledice. Dejstvo, da uporabniki ali združenja uporabnikov niso predložili nobenih informacij, ki bi nasprotovale zgornjim ugotovitvam v okviru sedanje preiskave v zvezi s pregledom, potrjuje, da: (i) SAN predstavlja zelo majhen del celotnih proizvodnih stroškov za te kmete; (ii) ukrepi, ki se zdaj uporabljajo, niso znatno negativno vplivali na njihov gospodarski položaj in (iii) nadaljevanje ukrepov ne bi negativno vplivalo na finančni interes uporabnikov.

5.   Sklepna ugotovitev o interesu Skupnosti

| (162) | Ob upoštevanju zgornjega se sklene, da ni nobenih utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi obstoječih protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(162)

Ob upoštevanju zgornjega se sklene, da ni nobenih utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi obstoječih protidampinških ukrepov.

F.   PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (163) | Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se namerava priporočiti ohranitev obstoječih ukrepov. Po tem razkritju je bil določen tudi rok za predložitev stališč. |
| --- | --- |

(163)

Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se namerava priporočiti ohranitev obstoječih ukrepov. Po tem razkritju je bil določen tudi rok za predložitev stališč.

| (164) | Iz zgoraj navedenega sledi, kot je navedeno v členu 11(2) osnovne uredbe, da bi bilo treba ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz SAN s poreklom iz Alžirije, Belorusije, Rusije in Ukrajine. Opozoriti je treba, da ti ukrepi vključujejo posebne dajatve, razen v primeru uvoza zadevnih izdelkov, ki jih proizvaja in za izvoz v Skupnost prodaja alžirska družba, katere zaveza je bila sprejeta – |
| --- | --- |

(164)

Iz zgoraj navedenega sledi, kot je navedeno v členu 11(2) osnovne uredbe, da bi bilo treba ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz SAN s poreklom iz Alžirije, Belorusije, Rusije in Ukrajine. Opozoriti je treba, da ti ukrepi vključujejo posebne dajatve, razen v primeru uvoza zadevnih izdelkov, ki jih proizvaja in za izvoz v Skupnost prodaja alžirska družba, katere zaveza je bila sprejeta –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Dokončna protidampinška dajatev se uvede na uvoz mešanic sečnine in amonijevega nitrata v vodni ali amonijevi raztopini, uvrščenih pod oznako KN 3102 80 00 in s poreklom iz Alžirije, Belorusije, Rusije in Ukrajine.

2.   Znesek dajatve v EUR na tono je naslednji:

| Država | Proizvajalec | Znesek dajatve (na tono) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Alžirija | Vse družbe | 6,88 EUR | A999 |
| Belorusija | Vse družbe | 17,86 EUR | — |
| Rusija | JSC Nevinnomyssky Azot |
| 357030 Ruska federacija |
| regija Stavropol |
| Nevinnomyssk, Nizyaev st. 1 |

Država

Proizvajalec

Znesek dajatve (na tono)

Dodatna oznaka TARIC

Alžirija

Vse družbe

6,88 EUR

A999

Belorusija

Vse družbe

17,86 EUR

—

Rusija

JSC Nevinnomyssky Azot

357030 Ruska federacija

regija Stavropol

Nevinnomyssk, Nizyaev st. 1

17,80 EUR

A176

Vse druge družbe

20,11 EUR

A999

Ukrajina

Vse družbe

26,17 EUR

—

3.   V primerih, ko se blago uniči še pred vstopom v prost promet in se zato cena, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje, pri določanju carinske vrednosti porazdeli skladno s členom 145 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 (15), se znesek protidampinške dajatve, izračunan na podlagi zgoraj določenega zneska, zmanjša za odstotek, ki ustreza porazdelitvi cene, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje.

4.   Ne glede na odstavek 1 dokončna protidampinška dajatev ne velja za uvoz, ki se sprosti v prosti promet v skladu s členom 2.

5.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne carinske določbe.

Člen 2

1.   Uvoz, deklariran za sprostitev v prost promet v skladu z dodatnimi oznakami TARIC, ki ga spodaj navedena družba proizvaja in neposredno izvaža (tj. odpremi in zaračuna) družbi v Skupnosti, ki nastopa kot uvoznik, se oprosti protidampinške dajatve, uvedene s členom 1, pod pogojem, da se tak uvoz izvede v skladu z odstavkom 2 tega člena.

| Država | Družba | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Alžirija | Fertalge Industries spa |
| 12, Chemin AEK Gadouche |
| Hydra, Alžirija |

Država

Družba

Dodatna oznaka TARIC

Alžirija

Fertalge Industries spa

12, Chemin AEK Gadouche

Hydra, Alžirija

A107

2.   Oprostitev protidampinške dajatve se izvede ob predložitvi računa na podlagi zaveze ustreznim carinskim organom držav članic, ki ga izda izvozna družba in vsebuje bistvene prvine iz Priloge in te uredbe.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. decembra 2006

Za Svet

Predsednik

J. KORKEAOJA

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL L 238, 22.9.2000, str. 15. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1675/2003 (UL L 238, 25.9.2003, str. 4).

2

(3)  UL C 312, 17.12.2004, str. 5.

3

(4)  UL C 233, 22.9.2005, str. 14.

4

(5)  Uredba (ES) št. 2117/2005, člen 2.

5

(6)  Teh cen zaradi zanemarljivih količin ni mogoče šteti kot zanesljive.

6

(7)  Vir: „Global fertilisers and raw materials supply and supply/demand balances: 2005-2009“, A05/71b, junij 2005, International Fertilizer Industry Association „IFA“.

7

(8)  Številke vključujejo prve tri mesece leta 2003, tj. obdobje, v katerem so ukrepi še veljali.

8

(9)  OPP se upošteva zaradi primerjave s splošno analizo.

9

Vir: „Foreign Trade Statistics“, objavil U.S. Census Bureau.

Vir

(10)  „Urea Ammonium Nitrate Solutions From Belarus, Russia, and Ukraine – Investigations Nos. 731-TA-1006, 1008, and 1009 (Final), Publication 3591“, April 2003, U.S. International Trade Commission, str. 25, V-4, V-5.

10

(11)  Sečnina: Uredba (ES) št. 901/2001 (UL L 127, 8.5.2001, str. 11). Amonijev nitrat: Uredba (ES) št. 658/2002 (UL L 102, 18.4.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 945/2005 (UL L 160, 23.6.2005, str. 1).

11

(12)  UL C 105, 4.5.2006, str. 12.

12

(13)  UL C 300, 30.11.2005, str. 8.

13

(14)  UL L 75, 24.3.2000, str. 3.

14

(15)  UL L 253, 11.10.1993, str. 40.

15

---

PRILOGA

Prvine, ki jih je treba navesti na računu na podlagi zaveze iz člena 2(2):

| 1. | Dodatno oznako TARIC, po kateri je blago na računu carinjeno na meji Skupnosti (kot je določeno v Uredbi). |
| --- | --- |

1.

Dodatno oznako TARIC, po kateri je blago na računu carinjeno na meji Skupnosti (kot je določeno v Uredbi).

| 2. | Natančen opis blaga, vključno z:






  — | oznako KN, |
| --- | --- | --- |

2.

Natančen opis blaga, vključno z:

—

oznako KN,

| — | vsebnost dušika („N“) v izdelku (v odstotkih), |
| --- | --- |

—

vsebnost dušika („N“) v izdelku (v odstotkih),

| — | količino (v tonah). |
| --- | --- |

—

količino (v tonah).

| 3. | Opis pogojev prodaje, vključno s:






  — | ceno na tono, |
| --- | --- | --- |

3.

Opis pogojev prodaje, vključno s:

—

ceno na tono,

| — | veljavnimi plačilnimi pogoji, |
| --- | --- |

—

veljavnimi plačilnimi pogoji,

| — | veljavnimi dobavnimi pogoji, |
| --- | --- |

—

veljavnimi dobavnimi pogoji,

| — | skupnimi popusti in rabati. |
| --- | --- |

—

skupnimi popusti in rabati.

| 4. | Ime nepovezanega uvoznika, kateremu družba neposredno izda račun. |
| --- | --- |

4.

Ime nepovezanega uvoznika, kateremu družba neposredno izda račun.

| 5. | Ime uradnika družbe, ki izdaja račun, in naslednjo podpisano izjavo:
  „Spodaj podpisani potrjujem, da je prodaja blaga, navedenega na tem računu, namenjena za neposredni izvoz v Evropsko skupnost blaga, v okviru in pod pogoji iz zaveze, ki jo je ponudila (družba), Evropska komisija pa jo je sprejela z Uredbo (ES) št. 617/2000. Izjavljam, da so podatki na tem računu popolni in točni.“ |
| --- | --- |

5.

Ime uradnika družbe, ki izdaja račun, in naslednjo podpisano izjavo:

„Spodaj podpisani potrjujem, da je prodaja blaga, navedenega na tem računu, namenjena za neposredni izvoz v Evropsko skupnost blaga, v okviru in pod pogoji iz zaveze, ki jo je ponudila (družba), Evropska komisija pa jo je sprejela z Uredbo (ES) št. 617/2000. Izjavljam, da so podatki na tem računu popolni in točni.“

---

| 21.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 365/50 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 365/50

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1912/2006

z dne 20. decembra 2006

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 21. decembra 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. decembra 2006

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 386/2005 (UL L 62, 9.3.2005, str. 3).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 20. decembra 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 103,0 |
| 204 | 80,6 |
| 999 | 91,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 109,5 |
| 204 | 61,5 |
| 628 | 155,5 |
| 999 | 108,8 |
| 0709 90 70 | 052 | 132,5 |
| 204 | 58,3 |
| 999 | 95,4 |
| 0805 10 20 | 052 | 74,3 |
| 204 | 59,0 |
| 220 | 53,3 |
| 388 | 72,9 |
| 999 | 64,9 |
| 0805 20 10 | 204 | 61,6 |
| 999 | 61,6 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 65,5 |
| 624 | 72,2 |
| 999 | 68,9 |
| 0805 50 10 | 052 | 55,6 |
| 528 | 43,0 |
| 999 | 49,3 |
| 0808 10 80 | 388 | 107,5 |
| 400 | 90,3 |
| 404 | 88,2 |
| 512 | 57,4 |
| 720 | 80,7 |
| 999 | 84,8 |
| 0808 20 50 | 400 | 97,9 |
| 720 | 51,1 |
| 999 | 74,5 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

103,0

204

80,6

999

91,8

0707 00 05

052

109,5

204

61,5

628

155,5

999

108,8

0709 90 70

052

132,5

204

58,3

999

95,4

0805 10 20

052

74,3

204

59,0

220

53,3

388

72,9

999

64,9

0805 20 10

204

61,6

999

61,6

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

65,5

624

72,2

999

68,9

0805 50 10

052

55,6

528

43,0

999

49,3

0808 10 80

388

107,5

400

90,3

404

88,2

512

57,4

720

80,7

999

84,8

0808 20 50

400

97,9

720

51,1

999

74,5

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 750/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 12). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 21.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 365/52 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 365/52

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1913/2006

z dne 20. decembra 2006

o podrobnih pravilih za uporabo kmetijsko-monetarne ureditve za euro v kmetijskem sektorju in o spremembi nekaterih uredb

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2799/98 z dne 15. decembra 1998 o vzpostavitvi kmetijsko-monetarne ureditve za evro (1) in zlasti člena 9 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 2808/98 z dne 22. decembra 1998 o določitvi podrobnih pravil za uporabo kmetijsko-monetarnega sistema za evro v kmetijstvu (2) je bila po sprejetju močno spremenjena. Poleg tega so določbe o nadomestilih za občutne revalorizacije ali znižanja kmetijskih menjalnih tečajev, ki se uporabljajo za neposredne pomoči, sedaj zastarele na podlagi člena 11 Uredbe (ES) št. 2799/98. Zaradi jasnosti in poenostavitve je torej treba razveljaviti Uredbo (ES) št. 2808/98 in jo nadomestiti z novo. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 2808/98 z dne 22. decembra 1998 o določitvi podrobnih pravil za uporabo kmetijsko-monetarnega sistema za evro v kmetijstvu (2) je bila po sprejetju močno spremenjena. Poleg tega so določbe o nadomestilih za občutne revalorizacije ali znižanja kmetijskih menjalnih tečajev, ki se uporabljajo za neposredne pomoči, sedaj zastarele na podlagi člena 11 Uredbe (ES) št. 2799/98. Zaradi jasnosti in poenostavitve je torej treba razveljaviti Uredbo (ES) št. 2808/98 in jo nadomestiti z novo.

| (2) | Operativne dogodke za menjalne tečaje, ki se uporabljajo v različnih situacijah v okviru kmetijske zakonodaje, je treba določiti brez poseganja v podrobnosti ali odstopanja, ki jih po potrebi predvidevajo predpisi za zadevne sektorje, na podlagi meril iz člena 3 Uredbe (ES) št. 2799/98. |
| --- | --- |

(2)

Operativne dogodke za menjalne tečaje, ki se uporabljajo v različnih situacijah v okviru kmetijske zakonodaje, je treba določiti brez poseganja v podrobnosti ali odstopanja, ki jih po potrebi predvidevajo predpisi za zadevne sektorje, na podlagi meril iz člena 3 Uredbe (ES) št. 2799/98.

| (3) | Za vse cene ali zneske, ki jih je treba določiti v okviru trgovanja s tretjimi državami, je datum sprejetja carinske deklaracije najprimernejši operativni dogodek za dosego zadevnega gospodarskega cilja. Isto velja za izvozna nadomestila in določitev vhodne cene sadja in zelenjave, ki je uvoženo v Skupnost, na podlagi katere so proizvodi razvrščeni v skupni carinski tarifi. Torej je treba upoštevati ta operativni dogodek. |
| --- | --- |

(3)

Za vse cene ali zneske, ki jih je treba določiti v okviru trgovanja s tretjimi državami, je datum sprejetja carinske deklaracije najprimernejši operativni dogodek za dosego zadevnega gospodarskega cilja. Isto velja za izvozna nadomestila in določitev vhodne cene sadja in zelenjave, ki je uvoženo v Skupnost, na podlagi katere so proizvodi razvrščeni v skupni carinski tarifi. Torej je treba upoštevati ta operativni dogodek.

| (4) | Vhodna cena sadja in zelenjave, ki je uvoženo v Skupnost, se določi na podlagi pavšalne uvozne vrednosti sadja in zelenjave iz člena 4(1) Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznih režimov za sadje in zelenjavo (3). Za izračun navedene pavšalne vrednosti se uporabljajo reprezentativne cene na uvoznih trgih. Operativni dogodek za menjalni tečaj za te cene je treba določiti na datum njihove uporabe. |
| --- | --- |

(4)

Vhodna cena sadja in zelenjave, ki je uvoženo v Skupnost, se določi na podlagi pavšalne uvozne vrednosti sadja in zelenjave iz člena 4(1) Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznih režimov za sadje in zelenjavo (3). Za izračun navedene pavšalne vrednosti se uporabljajo reprezentativne cene na uvoznih trgih. Operativni dogodek za menjalni tečaj za te cene je treba določiti na datum njihove uporabe.

| (5) | Za odobrena proizvodna nadomestila je operativni dogodek za menjalni tečaj ponavadi povezan z izpolnitvijo nekaterih posebnih formalnosti. Za uskladitev veljavnih predpisov je treba predvideti, da je operativni dogodek datum, ko se za proizvode izjavi, da so dosegli zahtevani namembni kraj, če se tak namembni kraj zahteva, in v vseh drugih primerih pa datum, ko plačilna agencija sprejme zahtevek za plačilo nadomestila. |
| --- | --- |

(5)

Za odobrena proizvodna nadomestila je operativni dogodek za menjalni tečaj ponavadi povezan z izpolnitvijo nekaterih posebnih formalnosti. Za uskladitev veljavnih predpisov je treba predvideti, da je operativni dogodek datum, ko se za proizvode izjavi, da so dosegli zahtevani namembni kraj, če se tak namembni kraj zahteva, in v vseh drugih primerih pa datum, ko plačilna agencija sprejme zahtevek za plačilo nadomestila.

| (6) | Za pomoč za predelavo agrumov ter sadja in zelenjave iz člena 3 Uredbe Sveta (ES) št. 2202/96 z dne 28. oktobra 1996 o uvedbi sheme pomoči Skupnosti za proizvajalce določenih agrumov (4) ter členov 2 in 6a(1) Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni ureditvi trga za predelano sadje in zelenjavo (5), za najnižjo ceno iz člena 6a(2) Uredbe (ES) št. 2201/96 in za pomoč za posušeno krmo iz člena 4 Uredbe Sveta (ES) št. 1786/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za posušeno krmo (6) je gospodarski cilj dosežen, ko predelovalec prevzame proizvode. Zato je treba operativni dogodek za menjalni tečaj določiti na tej podlagi. |
| --- | --- |

(6)

Za pomoč za predelavo agrumov ter sadja in zelenjave iz člena 3 Uredbe Sveta (ES) št. 2202/96 z dne 28. oktobra 1996 o uvedbi sheme pomoči Skupnosti za proizvajalce določenih agrumov (4) ter členov 2 in 6a(1) Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni ureditvi trga za predelano sadje in zelenjavo (5), za najnižjo ceno iz člena 6a(2) Uredbe (ES) št. 2201/96 in za pomoč za posušeno krmo iz člena 4 Uredbe Sveta (ES) št. 1786/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za posušeno krmo (6) je gospodarski cilj dosežen, ko predelovalec prevzame proizvode. Zato je treba operativni dogodek za menjalni tečaj določiti na tej podlagi.

| (7) | Za pomoči, ki se dodelijo glede na količino trženega proizvoda ali proizvoda, ki se uporablja na poseben način, se obvezno upošteva operacija, ki zagotavlja primerno rabo zadevnih proizvodov. Prevzem proizvodov, ki ga opravi zadevni subjekt, je predpogoj, ki pristojnim organom omogoča izvajanje zahtevanega preverjanja računovodskih evidenc tega subjekta in zagotavlja enako obravnavanje primerov. Zato je treba določiti operativni dogodek za menjalni tečaj v povezavi s prevzemom proizvodov. |
| --- | --- |

(7)

Za pomoči, ki se dodelijo glede na količino trženega proizvoda ali proizvoda, ki se uporablja na poseben način, se obvezno upošteva operacija, ki zagotavlja primerno rabo zadevnih proizvodov. Prevzem proizvodov, ki ga opravi zadevni subjekt, je predpogoj, ki pristojnim organom omogoča izvajanje zahtevanega preverjanja računovodskih evidenc tega subjekta in zagotavlja enako obravnavanje primerov. Zato je treba določiti operativni dogodek za menjalni tečaj v povezavi s prevzemom proizvodov.

| (8) | Pri drugih pomočeh, odobrenih v kmetijstvu, so situacije lahko zelo različne. Vendar se te pomoči vedno odobrijo na podlagi zahtevka in v rokih, določenih z zakonodajo. Zato je treba operativni dogodek za menjalni tečaj določiti na datum izteka roka za vložitev zahtevkov. |
| --- | --- |

(8)

Pri drugih pomočeh, odobrenih v kmetijstvu, so situacije lahko zelo različne. Vendar se te pomoči vedno odobrijo na podlagi zahtevka in v rokih, določenih z zakonodajo. Zato je treba operativni dogodek za menjalni tečaj določiti na datum izteka roka za vložitev zahtevkov.

| (9) | Za sheme podpore iz Priloge I in člena 12 Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete (7) je operativni dogodek za menjalni tečaj določen v členu 45 Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (8). Sklicevati se je treba na to določbo. |
| --- | --- |

(9)

Za sheme podpore iz Priloge I in člena 12 Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete (7) je operativni dogodek za menjalni tečaj določen v členu 45 Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (8). Sklicevati se je treba na to določbo.

| (10) | Za cene, premije in pomoči v vinskem sektorju, predvidene v Uredbi Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za vino (9), mora biti operativni dogodek za menjalni tečaj po posameznih primerih povezan z datumom začetka vinskega leta, izvajanjem posebnih pogodb ali opravljanjem nekaterih dejavnosti, kot sta obogatitev ali predelava proizvodov iz grozdja in vina. Zato je treba za vsako situacijo natančno določiti operativni dogodek, ki se potem upošteva. |
| --- | --- |

(10)

Za cene, premije in pomoči v vinskem sektorju, predvidene v Uredbi Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za vino (9), mora biti operativni dogodek za menjalni tečaj po posameznih primerih povezan z datumom začetka vinskega leta, izvajanjem posebnih pogodb ali opravljanjem nekaterih dejavnosti, kot sta obogatitev ali predelava proizvodov iz grozdja in vina. Zato je treba za vsako situacijo natančno določiti operativni dogodek, ki se potem upošteva.

| (11) | Situacije, ki se upoštevajo pri določitvi operativnega dogodka, so zelo različne za pomoči v sektorju mleka in mlečnih proizvodov iz člena 1(b)(i), (b)(ii) in (b)(iii) Uredbe Komisije (ES) št. 1898/2005 z dne 9. novembra 2005 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999, kar zadeva ukrepe za prodajo smetane, masla in zgoščenega masla na trgu Skupnosti (10), člena 7 Uredbe Komisije (ES) št. 2799/1999 z dne 17. decembra 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe (ES) št. 1255/1999 glede dodeljevanja pomoči za posneto mleko in posneto mleko v prahu, ki je namenjeno za krmo za živali, in o prodaji takšnega posnetega mleka v prahu (11), člena 1 Uredbe Komisije (ES) št. 2707/2000 z dne 11. decembra 2000 o pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 v zvezi s pomočjo Skupnosti za oskrbo učencev v izobraževalnih ustanovah z mlekom in nekaterimi mlečnimi proizvodi (12), člena 2(1) Uredbe Komisije (EGS) št. 2921/90 z dne 10. oktobra 1990 o pomoči za proizvodnjo kazeina in kazeinatov iz posnetega mleka (13), in za dajatve iz člena 1 Uredbe Komisije (ES) št. 595/2004 z dne 30. marca 2004 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1788/2003 o uvedbi dajatve v sektorju mleka in mlečnih proizvodov (14). Torej je treba operativni dogodek določiti glede na posebnost vsakega položaja. |
| --- | --- |

(11)

Situacije, ki se upoštevajo pri določitvi operativnega dogodka, so zelo različne za pomoči v sektorju mleka in mlečnih proizvodov iz člena 1(b)(i), (b)(ii) in (b)(iii) Uredbe Komisije (ES) št. 1898/2005 z dne 9. novembra 2005 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999, kar zadeva ukrepe za prodajo smetane, masla in zgoščenega masla na trgu Skupnosti (10), člena 7 Uredbe Komisije (ES) št. 2799/1999 z dne 17. decembra 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe (ES) št. 1255/1999 glede dodeljevanja pomoči za posneto mleko in posneto mleko v prahu, ki je namenjeno za krmo za živali, in o prodaji takšnega posnetega mleka v prahu (11), člena 1 Uredbe Komisije (ES) št. 2707/2000 z dne 11. decembra 2000 o pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 v zvezi s pomočjo Skupnosti za oskrbo učencev v izobraževalnih ustanovah z mlekom in nekaterimi mlečnimi proizvodi (12), člena 2(1) Uredbe Komisije (EGS) št. 2921/90 z dne 10. oktobra 1990 o pomoči za proizvodnjo kazeina in kazeinatov iz posnetega mleka (13), in za dajatve iz člena 1 Uredbe Komisije (ES) št. 595/2004 z dne 30. marca 2004 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1788/2003 o uvedbi dajatve v sektorju mleka in mlečnih proizvodov (14). Torej je treba operativni dogodek določiti glede na posebnost vsakega položaja.

| (12) | Za prevozne stroške iz člena 19(2) Uredbe Komisije (ES) št. 2771/1999 z dne 16. decembra 1999 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede intervencije na trgu masla in smetane (15) in člena 11(2) Uredbe Komisije (ES) št. 214/2001 z dne 12. januarja 2001 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede intervencije na trgu posnetega mleka v prahu (16) se operativni dogodek za menjalni tečaj določi glede na datum oddaje ponudb v okviru javnih razpisov. Zato je treba operativni dogodek določiti na datum, ko organ, pristojen za ustrezni prevozni trg, prejme sprejemljivo ponudbo. |
| --- | --- |

(12)

Za prevozne stroške iz člena 19(2) Uredbe Komisije (ES) št. 2771/1999 z dne 16. decembra 1999 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede intervencije na trgu masla in smetane (15) in člena 11(2) Uredbe Komisije (ES) št. 214/2001 z dne 12. januarja 2001 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede intervencije na trgu posnetega mleka v prahu (16) se operativni dogodek za menjalni tečaj določi glede na datum oddaje ponudb v okviru javnih razpisov. Zato je treba operativni dogodek določiti na datum, ko organ, pristojen za ustrezni prevozni trg, prejme sprejemljivo ponudbo.

| (13) | Referenčna cena sladkorja in minimalna cena kvotne sladkorne pese iz člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 z dne 20. februarja 2006 o skupni ureditvi trgov v sektorju sladkorja (17) sta tesno povezani, subjekti pa ju morajo poznati za celotno tržno leto. Isto mora veljati za enkratni znesek, ki se zaračuna na dodatne kvote za sladkor in nadomestne kvote za izoglukozo, ter za znesek za presežek in proizvodno dajatev iz členov 8(3), 9(3) ter 15 in 16 Uredbe (ES) št. 318/2006. Zato je treba operativni dogodek za menjalni tečaj za te cene in zneske določiti na datum, ki je čim bližji datumu pridelave, in pred tem datumom. |
| --- | --- |

(13)

Referenčna cena sladkorja in minimalna cena kvotne sladkorne pese iz člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 z dne 20. februarja 2006 o skupni ureditvi trgov v sektorju sladkorja (17) sta tesno povezani, subjekti pa ju morajo poznati za celotno tržno leto. Isto mora veljati za enkratni znesek, ki se zaračuna na dodatne kvote za sladkor in nadomestne kvote za izoglukozo, ter za znesek za presežek in proizvodno dajatev iz členov 8(3), 9(3) ter 15 in 16 Uredbe (ES) št. 318/2006. Zato je treba operativni dogodek za menjalni tečaj za te cene in zneske določiti na datum, ki je čim bližji datumu pridelave, in pred tem datumom.

| (14) | Za zneske strukturne in okoljske narave iz Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (18) in tudi zneske, odobrene v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1257/1999 z dne 17. maja 1999 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) (19), katerih plačila nosijo programi razvoja podeželja, odobreni z Uredbo (ES) št. 1698/2005, se zneski določijo za tržno ali koledarsko leto. Gospodarski cilj se torej doseže, če se operativni dogodek za menjalni tečaj določi za zadevno leto. Na podlagi teh elementov je treba operativni dogodek določiti na 1. januar leta, v katerem se sprejme odločitev o dodelitvi pomoči. |
| --- | --- |

(14)

Za zneske strukturne in okoljske narave iz Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (18) in tudi zneske, odobrene v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1257/1999 z dne 17. maja 1999 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) (19), katerih plačila nosijo programi razvoja podeželja, odobreni z Uredbo (ES) št. 1698/2005, se zneski določijo za tržno ali koledarsko leto. Gospodarski cilj se torej doseže, če se operativni dogodek za menjalni tečaj določi za zadevno leto. Na podlagi teh elementov je treba operativni dogodek določiti na 1. januar leta, v katerem se sprejme odločitev o dodelitvi pomoči.

| (15) | Pavšalne zneske iz točke 3 Priloge I k Uredbi Komisije (ES) št. 1433/2003 z dne 11. avgusta 2003 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2200/96 glede operativnih skladov, operativnih programov in finančne pomoči, ki so namenjeni kritju režijskih stroškov (20), ki se posebej nanašajo na operativne sklade in programe iz členov 15 in 16 Uredbe Sveta (ES) št. 2200/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni ureditvi trga za sadje in zelenjavo (21), se določijo za zadevno leto. Zato je treba operativni dogodek za menjalni tečaj določiti 1. januarja leta, na katero se ti stroški nanašajo. |
| --- | --- |

(15)

Pavšalne zneske iz točke 3 Priloge I k Uredbi Komisije (ES) št. 1433/2003 z dne 11. avgusta 2003 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2200/96 glede operativnih skladov, operativnih programov in finančne pomoči, ki so namenjeni kritju režijskih stroškov (20), ki se posebej nanašajo na operativne sklade in programe iz členov 15 in 16 Uredbe Sveta (ES) št. 2200/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni ureditvi trga za sadje in zelenjavo (21), se določijo za zadevno leto. Zato je treba operativni dogodek za menjalni tečaj določiti 1. januarja leta, na katero se ti stroški nanašajo.

| (16) | Za druge cene in zneske, povezane s temi cenami, se gospodarski cilj doseže s sprejetjem novega pravnega akta, na podlagi katerega se določijo te cene in zneski. Vendar mora biti operativni dogodek za menjalni tečaj povezan tudi z obveznostmi subjektov in držav članic v zvezi z računovodstvom in deklaracijami. V zvezi s tem je za poenostavitev upravljanja primerno določiti enoten operativni dogodek za vse cene in zneske za določeno vrsto operacij v določenem obdobju, ob upoštevanju, da niso preveč oddaljene od gospodarskega cilja, in v ta namen upoštevati prvi dan meseca, v katerem se sprejmejo zadevni pravni akti. |
| --- | --- |

(16)

Za druge cene in zneske, povezane s temi cenami, se gospodarski cilj doseže s sprejetjem novega pravnega akta, na podlagi katerega se določijo te cene in zneski. Vendar mora biti operativni dogodek za menjalni tečaj povezan tudi z obveznostmi subjektov in držav članic v zvezi z računovodstvom in deklaracijami. V zvezi s tem je za poenostavitev upravljanja primerno določiti enoten operativni dogodek za vse cene in zneske za določeno vrsto operacij v določenem obdobju, ob upoštevanju, da niso preveč oddaljene od gospodarskega cilja, in v ta namen upoštevati prvi dan meseca, v katerem se sprejmejo zadevni pravni akti.

| (17) | Za predplačila in varščine so zneski za plačilo ali zajamčeni zneski določeni v eurih v skladu s kmetijsko zakonodajo in zlasti členom 45 Uredbe (ES) št. 1290/2005. Menjalni tečaj, ki se uporablja za te zneske, mora biti zato blizu datuma plačila predplačila ali datuma položitve varščin. Če se uporabijo varščine, mora njihov znesek omogočati pokritje vseh tveganj, za katera so bile položene. Operativni dogodek za menjalni tečaj mora biti v teh okoliščinah določen glede na dan določitve zneska predplačila ali položitve varščine ali na datum njihovega plačila. |
| --- | --- |

(17)

Za predplačila in varščine so zneski za plačilo ali zajamčeni zneski določeni v eurih v skladu s kmetijsko zakonodajo in zlasti členom 45 Uredbe (ES) št. 1290/2005. Menjalni tečaj, ki se uporablja za te zneske, mora biti zato blizu datuma plačila predplačila ali datuma položitve varščin. Če se uporabijo varščine, mora njihov znesek omogočati pokritje vseh tveganj, za katera so bile položene. Operativni dogodek za menjalni tečaj mora biti v teh okoliščinah določen glede na dan določitve zneska predplačila ali položitve varščine ali na datum njihovega plačila.

| (18) | Člen 4(2) Uredbe Komisije (ES) št. 884/2006 z dne 21. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 v zvezi s financiranjem intervencijskih ukrepov s strani Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in knjiženjem postopkov javnega skladiščenja s strani plačilnih agencij držav članic (22) določa, da se brez vpliva na posebna pravila in operativne dogodke, določene v prilogah k tej uredbi ali v kmetijski zakonodaji, odhodki, ki so izračunani na podlagi zneskov, določenih v eurih, in odhodki ali prihodki, opravljeni v nacionalni valuti v okviru te uredbe, pretvorijo v nacionalno valuto ali v eure na podlagi zadnjega menjalnega tečaja, ki ga določi Evropska centralna banka pred obračunskim letom, v katerem se operacije knjižijo na račune plačilne agencije, in da se ta menjalni tečaj uporablja tudi za knjiženja v zvezi z različnimi posebnimi primeri iz člena 7(1) te uredbe. Torej se je treba sklicevati na to določbo. |
| --- | --- |

(18)

Člen 4(2) Uredbe Komisije (ES) št. 884/2006 z dne 21. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 v zvezi s financiranjem intervencijskih ukrepov s strani Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in knjiženjem postopkov javnega skladiščenja s strani plačilnih agencij držav članic (22) določa, da se brez vpliva na posebna pravila in operativne dogodke, določene v prilogah k tej uredbi ali v kmetijski zakonodaji, odhodki, ki so izračunani na podlagi zneskov, določenih v eurih, in odhodki ali prihodki, opravljeni v nacionalni valuti v okviru te uredbe, pretvorijo v nacionalno valuto ali v eure na podlagi zadnjega menjalnega tečaja, ki ga določi Evropska centralna banka pred obračunskim letom, v katerem se operacije knjižijo na račune plačilne agencije, in da se ta menjalni tečaj uporablja tudi za knjiženja v zvezi z različnimi posebnimi primeri iz člena 7(1) te uredbe. Torej se je treba sklicevati na to določbo.

| (19) | Z določitvijo z Uredbo (ES) št. 1290/2005 enotnega operativnega dogodka za menjalni tečaj za vsa neposredna plačila, kot določa Uredba (ES) št. 1782/2003, so zastareli ali postali nasprotujoči nekateri operativni dogodki, določeni s sektorsko kmetijsko zakonodajo, zlasti z Uredbo Komisije (EGS) št. 1003/81 z dne 10. aprila 1981 o določitvi operativnega dogodka, ki se uporablja pri prodaji zalog intervencijskih organov v sektorju žit in riža (23), Uredbo Komisije (EGS) št. 3749/86 z dne 9. decembra 1986 o določitvi operativnega dogodka za izračun prelevmanov in nadomestil v sektorju riža (24), Uredbo Komisije (EGS) št. 1713/93 z dne 30. junija 1993 o posebnih podrobnih pravilih za uporabo kmetijskega menjalnega tečaja v sektorju sladkorja (25), Uredbo Komisije (EGS) št. 1718/93 z dne 30. junija 1993 o operativnem dogodku za kmetijske menjalne tečaje, ki se uporabljajo v sektorju semen (26), Uredbo Komisije (EGS) št. 1756/93 z dne 30. junija 1993 o določitvi operativnih dogodkov za kmetijski menjalni tečaj, ki se uporablja za mleko in mlečne proizvode (27), Uredbo Komisije (EGS) št. 1759/93 z dne 1. julija 1993 o odločilnih dogodkih, ki določajo kmetijske menjalne tečaje, ki se uporabljajo v sektorju govejega in telečjega mesa (28), Uredbo Komisije (EGS) št. 1785/93 z dne 30. junija 1993 o datumih uveljavitve za kmetijske menjalne tečaje, uporabljene v sektorju vlaken (29), Uredbo Komisije (EGS) št. 1793/93 z dne 30. junija 1993 o operativnem dogodku za kmetijske pretvorbene količnike, ki se uporabljajo v hmeljarstvu (30), Uredbo Komisije (ES) št. 3498/93 z dne 20. decembra 1993 o določitvi operativnega dogodka, ki velja posebej za sektor oljčnega olja (31), Uredbo Komisije (ES) št. 594/2004 z dne 30. marca 2004 o določitvi datumov uveljavitve, ki se uporabljajo za proizvode v sektorju sadja in zelenjave ter za predelano sadje in zelenjavo (32) in Uredbo Komisije (ES) št. 383/2005 z dne 7. marca 2005 o določitvi datumov uveljavitve za menjalne tečaje, ki se uporabljajo za proizvode vinskega sektorja (33). |
| --- | --- |

(19)

Z določitvijo z Uredbo (ES) št. 1290/2005 enotnega operativnega dogodka za menjalni tečaj za vsa neposredna plačila, kot določa Uredba (ES) št. 1782/2003, so zastareli ali postali nasprotujoči nekateri operativni dogodki, določeni s sektorsko kmetijsko zakonodajo, zlasti z Uredbo Komisije (EGS) št. 1003/81 z dne 10. aprila 1981 o določitvi operativnega dogodka, ki se uporablja pri prodaji zalog intervencijskih organov v sektorju žit in riža (23), Uredbo Komisije (EGS) št. 3749/86 z dne 9. decembra 1986 o določitvi operativnega dogodka za izračun prelevmanov in nadomestil v sektorju riža (24), Uredbo Komisije (EGS) št. 1713/93 z dne 30. junija 1993 o posebnih podrobnih pravilih za uporabo kmetijskega menjalnega tečaja v sektorju sladkorja (25), Uredbo Komisije (EGS) št. 1718/93 z dne 30. junija 1993 o operativnem dogodku za kmetijske menjalne tečaje, ki se uporabljajo v sektorju semen (26), Uredbo Komisije (EGS) št. 1756/93 z dne 30. junija 1993 o določitvi operativnih dogodkov za kmetijski menjalni tečaj, ki se uporablja za mleko in mlečne proizvode (27), Uredbo Komisije (EGS) št. 1759/93 z dne 1. julija 1993 o odločilnih dogodkih, ki določajo kmetijske menjalne tečaje, ki se uporabljajo v sektorju govejega in telečjega mesa (28), Uredbo Komisije (EGS) št. 1785/93 z dne 30. junija 1993 o datumih uveljavitve za kmetijske menjalne tečaje, uporabljene v sektorju vlaken (29), Uredbo Komisije (EGS) št. 1793/93 z dne 30. junija 1993 o operativnem dogodku za kmetijske pretvorbene količnike, ki se uporabljajo v hmeljarstvu (30), Uredbo Komisije (ES) št. 3498/93 z dne 20. decembra 1993 o določitvi operativnega dogodka, ki velja posebej za sektor oljčnega olja (31), Uredbo Komisije (ES) št. 594/2004 z dne 30. marca 2004 o določitvi datumov uveljavitve, ki se uporabljajo za proizvode v sektorju sadja in zelenjave ter za predelano sadje in zelenjavo (32) in Uredbo Komisije (ES) št. 383/2005 z dne 7. marca 2005 o določitvi datumov uveljavitve za menjalne tečaje, ki se uporabljajo za proizvode vinskega sektorja (33).

| (20) | Zato je treba razveljaviti uredbe (EGS) št. 1003/81, (EGS) št. 3749/86, (EGS) št. 1713/93, (EGS) št. 1718/93, (EGS) št. 1756/93, (EGS) št. 1759/93, (EGS) št. 1785/93, (EGS) št. 1793/93, (ES) št. 3498/93, (ES) št. 594/2004 in (ES) št. 383/2005. |
| --- | --- |

(20)

Zato je treba razveljaviti uredbe (EGS) št. 1003/81, (EGS) št. 3749/86, (EGS) št. 1713/93, (EGS) št. 1718/93, (EGS) št. 1756/93, (EGS) št. 1759/93, (EGS) št. 1785/93, (EGS) št. 1793/93, (ES) št. 3498/93, (ES) št. 594/2004 in (ES) št. 383/2005.

| (21) | Posledično je treba spremeniti naslednje uredbe:






  — | Uredbo Komisije (EGS) št. 2220/85 z dne 22. julija 1985 o skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema varščin za kmetijske proizvode (34), |
| --- | --- | --- |

(21)

Posledično je treba spremeniti naslednje uredbe:

—

Uredbo Komisije (EGS) št. 2220/85 z dne 22. julija 1985 o skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema varščin za kmetijske proizvode (34),

| — | Uredbo Komisije (EGS) št. 3164/89 z dne 23. oktobra 1989 o določitvi podrobnih pravil za uporabo posebnih ukrepov v zvezi s semenom konoplje (35), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EGS) št. 3164/89 z dne 23. oktobra 1989 o določitvi podrobnih pravil za uporabo posebnih ukrepov v zvezi s semenom konoplje (35),

| — | Uredbo Komisije (EGS) št. 3444/90 z dne 27. novembra 1990 o podrobnih pravilih za dodeljevanje pomoči za zasebno skladiščenje prašičjega mesa (36), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EGS) št. 3444/90 z dne 27. novembra 1990 o podrobnih pravilih za dodeljevanje pomoči za zasebno skladiščenje prašičjega mesa (36),

| — | Uredbo Komisije (EGS) št. 3446/90 z dne 27. novembra 1990 o določitvi podrobnih pravil za dodelitev pomoči za zasebno skladiščenje ovčjega in kozjega mesa (37), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EGS) št. 3446/90 z dne 27. novembra 1990 o določitvi podrobnih pravil za dodelitev pomoči za zasebno skladiščenje ovčjega in kozjega mesa (37),

| — | Uredbo Komisije (EGS) št. 1722/93 z dne 30. junija 1993 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 in (EGS) št. 1418/76 za proizvodna nadomestila v sektorjih žit in riža (38), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EGS) št. 1722/93 z dne 30. junija 1993 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 in (EGS) št. 1418/76 za proizvodna nadomestila v sektorjih žit in riža (38),

| — | Uredbo Komisije (EGS) št. 1858/93 z dne 9. julija 1993 o odločitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 404/93 v zvezi s programi pomoči za nadomestitev izpada dohodka od prodaje v sektorju banan (39), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EGS) št. 1858/93 z dne 9. julija 1993 o odločitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 404/93 v zvezi s programi pomoči za nadomestitev izpada dohodka od prodaje v sektorju banan (39),

| — | Uredbo Komisije (EGS) št. 2825/93 z dne 15. oktobra 1993 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 v zvezi določanjem in odobritvijo prilagojenih nadomestil za žita, ki se izvažajo v obliki nekaterih žganih pijač (40), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EGS) št. 2825/93 z dne 15. oktobra 1993 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 v zvezi določanjem in odobritvijo prilagojenih nadomestil za žita, ki se izvažajo v obliki nekaterih žganih pijač (40),

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 1905/94 z dne 27. julija 1994 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 399/94 o posebnih ukrepih za suho grozdje (41), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 1905/94 z dne 27. julija 1994 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 399/94 o posebnih ukrepih za suho grozdje (41),

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 800/1999 z dne 15. aprila 1999 o skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema izvoznih nadomestil za kmetijske proizvode (42), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 800/1999 z dne 15. aprila 1999 o skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema izvoznih nadomestil za kmetijske proizvode (42),

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 562/2000 z dne 15. marca 2000 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 glede odkupa govejega mesa (43), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 562/2000 z dne 15. marca 2000 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 glede odkupa govejega mesa (43),

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 907/2000 z dne 2. maja 2000 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 v zvezi s podporo zasebnemu skladiščenju na področju govejega in telečjega mesa (44), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 907/2000 z dne 2. maja 2000 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 v zvezi s podporo zasebnemu skladiščenju na področju govejega in telečjega mesa (44),

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 1291/2000 z dne 9. junija 2000 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj in potrdil o vnaprejšnji določitvi za kmetijske proizvode (45), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 1291/2000 z dne 9. junija 2000 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj in potrdil o vnaprejšnji določitvi za kmetijske proizvode (45),

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 245/2001 z dne 5. februarja 2001 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1673/2000 o skupni ureditvi trga za lan in konopljo, ki se ju goji za vlakna (46), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 245/2001 z dne 5. februarja 2001 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1673/2000 o skupni ureditvi trga za lan in konopljo, ki se ju goji za vlakna (46),

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 2236/2003 z dne 23. decembra 2003 določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1868/94 o vzpostavitvi sistema kvot v zvezi s proizvodnjo krompirjevega škroba (47), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 2236/2003 z dne 23. decembra 2003 določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1868/94 o vzpostavitvi sistema kvot v zvezi s proizvodnjo krompirjevega škroba (47),

| — | Uredbo (ES) št. 595/2004 z dne 30. marca 2004 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1788/2003 o uvedbi dajatve v sektorju mleka in mlečnih proizvodov, |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 595/2004 z dne 30. marca 2004 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1788/2003 o uvedbi dajatve v sektorju mleka in mlečnih proizvodov,

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 917/2004 z dne 29. aprila 2004 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 797/2004 o ukrepih za izboljšanje splošnih pogojev za proizvajanje in trženje čebelarskih proizvodov (48), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 917/2004 z dne 29. aprila 2004 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 797/2004 o ukrepih za izboljšanje splošnih pogojev za proizvajanje in trženje čebelarskih proizvodov (48),

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 382/2005 z dne 7. marca 2005 o načinih izvajanja Uredbe Sveta (ES) št. 1786/2003 o skupni ureditvi trga za posušeno krmo (49), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 382/2005 z dne 7. marca 2005 o načinih izvajanja Uredbe Sveta (ES) št. 1786/2003 o skupni ureditvi trga za posušeno krmo (49),

| — | Uredba Komisije (ES) št. 967/2006 z dne 29. junija 2006 o podrobnih izvedbenih pravilih za Uredbo Sveta (ES) št. 318/2006 glede proizvodnje izvenkvotnega sladkorja v sektorju sladkorja (50). |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (ES) št. 967/2006 z dne 29. junija 2006 o podrobnih izvedbenih pravilih za Uredbo Sveta (ES) št. 318/2006 glede proizvodnje izvenkvotnega sladkorja v sektorju sladkorja (50).

| (22) | Treba je predvideti prehodno obdobje v sektorju sladkorja, in sicer glede menjalnega tečaja, ki se uporablja za minimalno ceno pese, ob upoštevanju pogodb, podpisanih v ta namen med pridelovalci pese in pridelovalci sladkorja za tržno leto 2006/2007, ki so trenutno v veljavi. |
| --- | --- |

(22)

Treba je predvideti prehodno obdobje v sektorju sladkorja, in sicer glede menjalnega tečaja, ki se uporablja za minimalno ceno pese, ob upoštevanju pogodb, podpisanih v ta namen med pridelovalci pese in pridelovalci sladkorja za tržno leto 2006/2007, ki so trenutno v veljavi.

| (23) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem zadevnih upravljalnih odborov – |
| --- | --- |

(23)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem zadevnih upravljalnih odborov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

OPERATIVNI DOGODKI ZA MENJALNI TEČAJ

Člen 1

Izvozna nadomestila in trgovina s tretjimi državami

1.   Za nadomestila, določena v eurih, ter za cene in zneske, izražene v eurih v kmetijski zakonodaji Skupnosti, ki jih je treba uporabljati v trgovini s tretjimi državami, je operativni dogodek za menjalni tečaj datum sprejetja carinske deklaracije.

2.   Za izračun pavšalne uvozne vrednosti sadja in zelenjave iz člena 4(1) Uredbe (ES) št. 3223/94 za določitev vhodne cene iz člena 5 navedene uredbe je operativni dogodek za menjalni tečaj za reprezentativne cene, uporabljene za izračun navedene pavšalne vrednosti in zneska znižanja iz člena 2(3) Uredbe (ES) št. 3223/94, dan, na katerega se nanašajo reprezentativne cene.

Člen 2

Proizvodna nadomestila in posebne pomoči

1.   Za odobrena proizvodna nadomestila, določena v eurih z zakonodajo Skupnosti, je operativni dogodek za menjalni tečaj:

| (a) | datum, ko se izjavi, da so proizvodi dosegli namembni kraj, ki ga po potrebi zahteva navedena zakonodaja; |
| --- | --- |

(a)

datum, ko se izjavi, da so proizvodi dosegli namembni kraj, ki ga po potrebi zahteva navedena zakonodaja;

| (b) | kadar se tak namembni kraj ne zahteva, datum, ko plačilna agencija sprejme zahtevek za plačilo nadomestila. |
| --- | --- |

(b)

kadar se tak namembni kraj ne zahteva, datum, ko plačilna agencija sprejme zahtevek za plačilo nadomestila.

2.   Za pomoči za predelavo je operativni dogodek za menjalni tečaj datum, ko predelovalec prevzame proizvode, zlasti za:

| (a) | pomoči za predelavo agrumov ter sadja in zelenjave iz člena 3 Uredbe (ES) št. 2202/96 ter členov 2 in 6a(1) Uredbe (ES) št. 2201/96; |
| --- | --- |

(a)

pomoči za predelavo agrumov ter sadja in zelenjave iz člena 3 Uredbe (ES) št. 2202/96 ter členov 2 in 6a(1) Uredbe (ES) št. 2201/96;

| (b) | najnižjo ceno iz člena 6a(2) Uredbe (ES) št. 2201/96; |
| --- | --- |

(b)

najnižjo ceno iz člena 6a(2) Uredbe (ES) št. 2201/96;

| (c) | najnižjo ceno in premijo iz člena 4a in 5 Uredbe (ES) št. 1868/94. |
| --- | --- |

(c)

najnižjo ceno in premijo iz člena 4a in 5 Uredbe (ES) št. 1868/94.

3.   Za pomoč za posušeno krmo, kot določa člen 4 Uredbe (ES) št. 1786/2003, in zneske v zvezi s to pomočjo, je operativni dogodek za menjalni tečaj dan, ko posušena krma zapusti predelovalno podjetje.

4.   Za pomoč, odobreno glede na količino trženega proizvoda ali proizvoda, ki se uporablja na poseben način, je brez poseganja v člene 4, 5 in 6 operativni dogodek za menjalni tečaj prva operacija, ki po prevzemu proizvodov, ki ga opravi zadevni subjekt, zagotavlja primerno rabo zadevnih proizvodov in je obvezna za dodelitev pomoči.

5.   Za pomoči za zasebno skladiščenje je operativni dogodek za menjalni tečaj prvi dan obdobja, za katerega je dodeljena pomoč v okviru iste pogodbe.

6.   Za pomoči, ki niso navedene v odstavkih 2, 3, 4 in 5 tega člena ter členih 4 in 5, je operativni dogodek za menjalni tečaj rok za vložitev zahtevkov.

Člen 3

Neposredna plačila

Za sheme podpore iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 1782/2003 in za dodatni znesek pomoči iz člena 12 navedene uredbe je operativni dogodek za menjalni tečaj datum, naveden v členu 45(2) Uredbe (ES) št. 1290/2005.

Člen 4

Cene, premije in pomoči v vinskem sektorju

1.   Za premijo, dodeljeno za trajno opustitev vinogradništva, kot določa člen 8 Uredbe (ES) št. 1493/1999, je operativni dogodek za menjalni tečaj prvi dan vinskega leta, v katerem je bil zahtevek za plačilo vložen.

Za ceno in pomoči iz člena 27(9) in (11) ter člena 28(3) in (5) Uredbe (ES) št. 1493/1999 je operativni dogodek za menjalni tečaj prvi dan vinskega leta, za katerega je plačana nakupna cena.

Za dodeljena finančna sredstva za prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov, predvidena v členu 14 Uredbe (ES) št. 1493/1999, je operativni dogodek za menjalni tečaj 1. julij pred proračunskim letom, za katerega so določena dodeljena finančna sredstva.

2.   Za cene, pomoči in ukrepe krizne destilacije iz člena 29(2) in (4) ter člena 30 Uredbe (ES) št. 1493/1999 in za najnižjo ceno iz člena 69(3) Uredbe Komisije (ES) št. 1623/2000 (51) je operativni dogodek za menjalni tečaj prvi dan meseca, v katerem se opravi prva dobava vina v okviru pogodbe.

3.   Za pomoči iz členov 34(1) in 35(1) Uredbe (ES) št. 1496/1999 je operativni dogodek za menjalni tečaj prvi dan meseca, v katerem se opravi prva obogatitev ali predelava vinskih proizvodov.

Člen 5

Zneski in plačila v sektorju mleka in mlečnih proizvodov

1.   Za pomoč za uporabo masla, zgoščenega masla in smetane pri izdelavi peciva in sladoleda, navedeno v členu 1(b)(i) Uredbe (ES) št. 1898/2005, ter za pomoč za zgoščeno maslo, namenjeno neposredni porabi v Skupnosti, iz člena 1(b)(ii) navedene uredbe je operativni dogodek za menjalni tečaj dan, na katerega poteče datum za oddajo ponudb.

2.   Za pomoč za maslo, ki ga kupijo neprofitne ustanove in organizacije, navedeno v členu 1(b)(iii) Uredbe (ES) št. 1898/2005, je operativni dogodek za menjalni tečaj prvi dan obdobja, za katerega velja potrdilo o upravičenosti iz člena 75(1) navedene uredbe.

3.   Za pomoč za posneto mleko in posneto mleko v prahu, namenjeno živalski krmi, iz člena 7(1) Uredbe (ES) št. 2799/1999, je operativni dogodek za menjalni tečaj dan, na katerega se posneto mleko ali posneto mleko v prahu predela v krmno mešanico ali na katerega se posneto mleko v prahu denaturira.

4.   Za pomoč, odobreno za oskrbo učencev z nekaterimi mlečnimi proizvodi, iz člena 1 Uredbe (ES) št. 2707/2000 je operativni dogodek za menjalni tečaj prvi dan meseca obdobja, za katerega velja zahtevek za pomoč iz člena 11 navedene uredbe.

5.   Za pomoč za posneto mleko, ki se uporablja pri proizvodnji kazeina in kazeinatov, iz člena 2(1) Uredbe (EGS) št. 2921/90 je operativni dogodek za menjalni tečaj dan, na katerega so proizvedeni kazein in kazeinati.

6.   Za plačilo dajatve iz člena 1 Uredbe (ES) št. 595/2004 za določeno dvanajstmesečno obdobje v smislu Uredbe (ES) št. 1788/2003 je operativni dogodek za menjalni tečaj 1. april naslednjega zadevnega obdobja.

7.   Za prevozne stroške iz člena 19(2) Uredbe (ES) št. 2771/1999 in člena 11(2) Uredbe (ES) št. 214/2001 je operativni dogodek za menjalni tečaj dan, ko pristojni organ prejme sprejemljivo ponudbo.

Člen 6

Minimalna cena sladkorne pese, enkratni znesek, prelevman in proizvodna dajatev v sektorju sladkorja

Za minimalno ceno sladkorne pese, enkratni znesek, ki se zaračuna na dodatne kvote za sladkor in nadomestne kvote za izoglukozo, ter za znesek za presežek in proizvodno dajatev iz členov 5, 8(3), 9(3) ter 15 in 16 Uredbe (ES) št. 318/2006 je operativni dogodek za menjalni tečaj 1. oktober tržnega leta, v katerem se cene in zneski uporabljajo ali plačajo.

Člen 7

Zneski strukturne ali okoljske narave ter režijski stroški operativnih programov

1.   Za zneske iz Priloge k Uredbi (ES) št. 1698/2005 in za zneske za ukrepe, odobrene v skladu z Uredbo (ES) št. 1257/1999, katerih plačila upravičencem nosijo programi razvoja podeželja, odobreni z Uredbo (ES) št. 1698/2005, je operativni dogodek za menjalni tečaj 1. januar leta, v katerem se sprejme odločitev o odobritvi pomoči.

Če pa je po predpisih Skupnosti plačilo zneskov iz prvega pododstavka razporejeno čez več let, je operativni dogodek za menjalni tečaj za vsak letni obrok 1. januar leta, za katero se plača zadevni obrok.

2.   Za pavšalne zneske iz točke 3 Priloge I k Uredbi (ES) št. 1433/2003, namenjene kritju režijskih stroškov, ki se posebej nanašajo na operativne sklade ter programe iz členov 15 in 16 Uredbe (ES) št. 2200/96, je operativni dogodek za menjalni tečaj 1. januar leta, na katerega se ti stroški nanašajo.

Člen 8

Drugi zneski in cene

Za cene ali zneske, razen tistih iz členov 1 do 7, ali zneske, povezane s temi cenami, izražene v eurih v zakonodaji Skupnosti ali izražene v eurih pri razpisnem postopku, je operativni dogodek za menjalni tečaj dan, v katerem nastopi eno od naslednjih pravnih dejanj:

| (a) | pri nakupu, ko je prejeta sprejemljiva ponudba ali, v sektorju sadja in zelenjave, ko proizvode prevzame imetnik skladišča; |
| --- | --- |

(a)

pri nakupu, ko je prejeta sprejemljiva ponudba ali, v sektorju sadja in zelenjave, ko proizvode prevzame imetnik skladišča;

| (b) | pri prodaji, ko je prejeta sprejemljiva ponudba ali, v sektorju sadja in zelenjave, ko proizvode prevzame zadevni izvajalec; |
| --- | --- |

(b)

pri prodaji, ko je prejeta sprejemljiva ponudba ali, v sektorju sadja in zelenjave, ko proizvode prevzame zadevni izvajalec;

| (c) | pri umiku proizvodov v sektorju sadja in zelenjave, ko nastopi umik; |
| --- | --- |

(c)

pri umiku proizvodov v sektorju sadja in zelenjave, ko nastopi umik;

| (d) | za stroške prevoza, predelave ali javnega skladiščenja in za zneske, razporejene za študije ali ukrepe za spodbujanje prodaje v okviru razpisnega postopka, zadnji dan za oddajo ponudb; |
| --- | --- |

(d)

za stroške prevoza, predelave ali javnega skladiščenja in za zneske, razporejene za študije ali ukrepe za spodbujanje prodaje v okviru razpisnega postopka, zadnji dan za oddajo ponudb;

| (e) | za evidentiranje cen, zneskov ali ponudb na trgu dan, v zvezi s katerim se cena, znesek ali ponudba evidentira; |
| --- | --- |

(e)

za evidentiranje cen, zneskov ali ponudb na trgu dan, v zvezi s katerim se cena, znesek ali ponudba evidentira;

| (f) | za kazni zaradi neupoštevanja kmetijske zakonodaje, datum akta, s katerim pristojni organ zabeleži dejstva; |
| --- | --- |

(f)

za kazni zaradi neupoštevanja kmetijske zakonodaje, datum akta, s katerim pristojni organ zabeleži dejstva;

| (g) | za promet ali zneske v zvezi z obsegom proizvodnje začetek referenčnega obdobja, določenega v kmetijski zakonodaji. |
| --- | --- |

(g)

za promet ali zneske v zvezi z obsegom proizvodnje začetek referenčnega obdobja, določenega v kmetijski zakonodaji.

Člen 9

Plačilo predplačil

Za predplačila je operativni dogodek za menjalni tečaj operativni dogodek, ki velja za ceno ali znesek, za katero(-ega) predplačilo velja, če ta datum nastopi do trenutka plačila predplačila, ali v drugih primerih datum določanja predplačila v eurih, ali če tega ni, datum plačila predplačila.

Operativni dogodek za menjalni tečaj se uporablja za predplačila ne glede na uporabo za zadevno polno ceno ali znesek operativnega dogodka, določenega za to ceno ali znesek.

Člen 10

Varščine

Za varščine je operativni dogodek za menjalni tečaj datum položitve varščine.

Vendar pri tem veljajo naslednje izjeme:

| (a) | za varščine v zvezi s predplačili je operativni dogodek za menjalni tečaj operativni dogodek, ki je določen za znesek predplačila, če ta datum nastopi do trenutka plačila varščine; |
| --- | --- |

(a)

za varščine v zvezi s predplačili je operativni dogodek za menjalni tečaj operativni dogodek, ki je določen za znesek predplačila, če ta datum nastopi do trenutka plačila varščine;

| (b) | za varščine v zvezi z oddajo ponudb je operativni dogodek za menjalni tečaj dan, ko se ponudba odda; |
| --- | --- |

(b)

za varščine v zvezi z oddajo ponudb je operativni dogodek za menjalni tečaj dan, ko se ponudba odda;

| (c) | za varščine v zvezi z izvajanjem ponudb je operativni dogodek za menjalni tečaj zadnji dan javnega razpisa. |
| --- | --- |

(c)

za varščine v zvezi z izvajanjem ponudb je operativni dogodek za menjalni tečaj zadnji dan javnega razpisa.

POGLAVJE II

MENJALNI TEČAJ

Člen 11

Določitev menjalnega tečaja

Kadar je operativni dogodek določen v skladu z zakonodajo Skupnosti, je menjalni tečaj, ki se uporablja, zadnji tečaj, ki ga je določila Evropska centralna banka (ECB) pred prvim dnevom meseca, v katerem nastopi operativni dogodek.

Vendar je v naslednjih primerih menjalni tečaj, ki se uporablja:

| (a) | za primere iz člena 1(1), v katerih je operativni dogodek za menjalni tečaj datum sprejetja carinske deklaracije, tečaj iz člena 18(1) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 (52); |
| --- | --- |

(a)

za primere iz člena 1(1), v katerih je operativni dogodek za menjalni tečaj datum sprejetja carinske deklaracije, tečaj iz člena 18(1) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 (52);

| (b) | za intervencijske stroške, nastale v okviru operacij javnega skladiščenja, tečaj, ki izhaja iz uporabe člena 4(2) Uredbe (ES) št. 884/2006; |
| --- | --- |

(b)

za intervencijske stroške, nastale v okviru operacij javnega skladiščenja, tečaj, ki izhaja iz uporabe člena 4(2) Uredbe (ES) št. 884/2006;

| (c) | za najnižjo ceno pese iz člena 6, kjer je operativni dogodek za menjalni tečaj 1. oktober, povprečna vrednost v zadnjem mesecu, ki jo določi Evropska centralna banka (ECB) pred operativnim dogodkom. |
| --- | --- |

(c)

za najnižjo ceno pese iz člena 6, kjer je operativni dogodek za menjalni tečaj 1. oktober, povprečna vrednost v zadnjem mesecu, ki jo določi Evropska centralna banka (ECB) pred operativnim dogodkom.

POGLAVJE III

SPREMINJAJOČE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 12

Sprememba Uredbe (EGS) št. 2220/85

Člen 12 Uredbe (EGS) št. 2220/85 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 12

1.   Vsaka varščina iz člena 1 je izražena v eurih.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1, kadar znesek varščine sprejme država članica, ki ne spada v območje eura, v nacionalni valuti, se znesek varščine v eurih preračuna v nacionalno valuto te države v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 1913/2006 (53). Obveznost, ki ustreza varščini, in znesek, ki se upošteva ob nepravilnosti ali neizpolnjevanju obveznosti, ostaneta v eurih.

Člen 13

Sprememba Uredbe (EGS) št. 3164/89

Člen 4 Uredbe (EGS) št. 3164/89 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 4

Operativni dogodek za menjalni tečaj, ki se uporablja za pomoč, je datum iz člena 2(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1913/2006 (54).

Člen 14

Sprememba Uredbe (EGS) št. 3444/90

Člen 8 Uredbe (EGS) št. 3444/90 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 8

Operativna dogodka za menjalni tečaj, ki se uporabljata za pomoč in varščine, sta datuma iz člena 2(5) in člena 10 Uredbe Komisije (ES) št. 1913/2006 (55).

Člen 15

Sprememba Uredbe (EGS) št. 3446/90

Člen 8 Uredbe (EGS) št. 3446/90 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 8

Operativna dogodka za menjalni tečaj, ki se uporabljata za pomoč in varščine, sta datuma iz členov 2(5) in 10 Uredbe Komisije (ES) št. 1913/2006 (56).

Člen 16

Sprememba Uredbe (EGS) št. 1722/93

Drugi stavek drugega pododstavka člena 6(4) Uredbe (EGS) št. 1722/93 se nadomesti z naslednjim:

„Operativni dogodek za menjalni tečaj, ki se uporablja za nadomestilo, je datum iz člena 2(1) Uredbe Komisije (ES) št. 1913/2006 (57).

Člen 17

Sprememba Uredbe (EGS) št. 1858/93

Člen 11 Uredbe (EGS) št. 1858/93 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 11

Operativni dogodek za menjalni tečaj, ki se uporablja za kompenzacijsko pomoč, je datum iz člena 2(6) Uredbe Komisije (ES) št. 1913/2006 (58).

Člen 18

Sprememba Uredbe (EGS) št. 2825/93

Člen 6(2) Uredbe (EGS) št. 2825/93 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Stopnja nadomestila je stopnja, ki se uporablja na dan, ko so žita dana pod nadzor. Vendar je stopnja za količine, ki se destilirajo v vsakem fiskalnem obdobju destiliranja, ki sledi obdobju, ko so bila žita dana pod nadzor, stopnja, ki se uporablja prvi dan vsakega zadevnega fiskalnega obdobja destiliranja.

Operativni dogodek za menjalni tečaj, ki se uporablja za nadomestilo, je datum iz člena 1(1) Uredbe Komisije (ES) št. 1913/2006 (59).

Člen 19

Sprememba Uredbe (ES) št. 1905/94

Člen 11(8) Uredbe (ES) št. 1905/94 se nadomesti z naslednjim:

„8.   Za zneske, določene v okviru ukrepov iz členov 3, 4 in 5, je operativni dogodek za menjalni tečaj datum iz člena 2(6) Uredbe Komisije (ES) št. 1913/2006 (60).

Člen 20

Sprememba Uredbe (ES) št. 800/1999

Zadnji pododstavek člena 6 in drugi pododstavek člena 37(2) Uredbe (ES) št. 800/1999 se nadomestita z naslednjim:

„Operativni dogodek za menjalni tečaj, ki se uporablja za nadomestilo, je datum iz člena 1(1) Uredbe Komisije (ES) št. 1913/2006 (61).

Člen 21

Sprememba Uredbe (ES) št. 562/2000

Člen 19 Uredbe (ES) št. 562/2000 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 19

Menjalni tečaj

Operativni dogodek za menjalni tečaj, ki se uporablja za znesek in cene iz člena 14 in varščino iz člena 12 so datumi iz člena 8(a) in člena 10 Uredbe Komisije (ES) št. 1913/2006 (62).

Člen 22

Sprememba Uredbe (ES) št. 907/2000

Člen 13 Uredbe (ES) št. 907/2000 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 13

Operativna dogodka za menjalni tečaj, ki se uporablja za pomoč in varščine, sta datuma iz člena 2(5) in člena 10 Uredbe Komisije (ES) št. 1913/2006 (63).

Člen 23

Sprememba Uredbe (ES) št. 1291/2000

Drugi pododstavek člena 15(2) Uredbe (ES) št. 1291/2000 se črta.

Člen 24

Sprememba Uredbe (ES) št. 245/2001

Člen 16 Uredbe (ES) št. 245/2001 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 16

Operativni dogodek

Za vsako obdobje iz člena 16(2) je operativni dogodek za menjalni tečaj eura za pretvorbo predplačila in pomoči za predelavo za zadevno količino datum iz člena 2(6) Uredbe Komisije (ES) št. 1913/2006 (64).

Člen 25

Sprememba Uredbe (ES) št. 2236/2003

Člen 20 Uredbe (ES) št. 2236/2003 se črta.

Člen 26

Sprememba Uredbe (ES) št. 595/2004

Člen 14 Uredbe (ES) št. 595/2004 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 14

Operativni dogodek za menjalni tečaj, ki se uporablja za plačila prelevmanov iz člena 1 Uredbe (ES) št. 595/2004 je datum iz člena 5(6) Uredbe Komisije (ES) št. 1913/2006 (65).

Člen 27

Sprememba Uredbe (ES) št. 917/2004

Člen 8 Uredbe (ES) št. 917/2004 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 8

Za zneske iz člena 3 je operativni dogodek za menjalni tečaj eura enak datumu iz prvega pododstavka člena 7(1) Uredbe Komisije (ES) št. 1913/2006 (66).

Člen 28

Sprememba Uredbe (ES) št. 382/2005

Člen 22 Uredbe (ES) št. 382/2005 se črta.

Člen 29

Sprememba Uredbe (ES) št. 967/2006

Člen 20 Uredbe (ES) št. 967/2006 se črta.

Člen 30

Razveljavitev

Uredbe (EGS) št. 1003/81, (EGS) št. 3749/86, (EGS) št. 1713/93, (EGS) št. 1718/93, (EGS) št. 1756/93, (EGS) št. 1759/93, (EGS) št. 1785/93, (EGS) št. 1793/93, (ES) št. 3498/93, (ES) št. 2808/98, (ES) št. 594/2004 in (ES) št. 383/2005 se razveljavijo.

Sklicevanje na razveljavljene uredbe se razlaga kot sklicevanje na to uredbo in se bere skladno s primerjalno tabelo v prilogi k tej uredbi.

Člen 31

Prehodno pravilo v sektorju sladkorja

Pri pretvorbi minimalne cene za peso iz člena 5 Uredbe (ES) št. 318/2006 v nacionalno valuto v državah, ki ne spadajo v evroobmočje, se za tržno leto 2006/2007 uporabljajo določbe iz člena 1 Uredbe (EGS) št. 1713/93.

Člen 32

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. januarja 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. decembra 2006

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 349, 24.12.1998, str. 1.

1

(2)  UL L 349, 24.12.1998, str. 36. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1044/2005 (UL L 172, 5.7.2005, str. 76).

2

(3)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 386/2005 (UL L 62, 9.3.2005, str. 3).

3

(4)  UL L 297, 21.11.1996, str. 49. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

4

(5)  UL L 297, 21.11.1996, str. 29. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 386/2004 (UL L 64, 2.3.2004, str. 25).

5

(6)  UL L 270, 21.10.2003, str. 114. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 583/2004 (UL L 91, 30.3.2004, str. 1).

6

(7)  UL L 270, 21.10.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1405/2006 (UL L 265, 26.9.2006, str. 1).

7

(8)  UL L 209, 11.8.2005, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 320/2006 (UL L 58, 28.2.2006, str. 42).

8

(9)  UL L 179, 14.7.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2165/2005 (UL L 345, 28.12.2005, str. 1).

9

(10)  UL L 308, 25.11.2005, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1474/2006 (UL L 275, 6.10.2006, str. 44).

10

(11)  UL L 340, 31.12.1999, str. 3. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1558/2006 (UL L 288, 19.10.2006, str. 21).

11

(12)  UL L 311, 12.12.2000, str. 37. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 943/2006 (UL L 173, 27.6.2006, str. 9).

12

(13)  UL L 279, 11.10.1990, str. 22. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1487/2006 (UL L 278, 10.10.2006, str. 8).

13

(14)  UL L 94, 31.3.2004, str. 22. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1468/2006 (UL L 274, 5.10.2006, str. 6).

14

(15)  UL L 333, 24.12.1999, str. 11. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1474/2006 (UL L 275, 6.10.2006, str. 44).

15

(16)  UL L 37, 7.2.2001, str. 100. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2107/2005 (UL L 337, 22.12.2005, str. 20).

16

(17)  UL L 58, 28.2.2006, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1585/2006 (UL L 294, 25.10.2006, str. 19).

17

(18)  UL L 277, 21.10.2005, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1463/2006 (UL L 277, 9.10.2006, str. 1).

18

(19)  UL L 160, 26.6.1999, str. 80.

19

(20)  UL L 203, 12.8.2003, str. 25. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 576/2006 (UL L 100, 8.4.2006, str. 4).

20

(21)  UL L 297, 21.11.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 47/2003 (UL L 7, 11.1.2003, str. 64).

21

(22)  UL L 171, 23.6.2006, str. 35.

22

(23)  UL L 100, 11.4.1981, str. 11.

23

(24)  UL L 348, 10.12.1986, str. 32.

24

(25)  UL L 159, 1.7.1993, str. 94. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1509/2001 (UL L 200, 25.7.2001, str. 19).

25

(26)  UL L 159, 1.7.1993, str. 103.

26

(27)  UL L 161, 2.7.1993, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 569/1999 (UL L 70, 17.3.1999, str. 12).

27

(28)  UL L 161, 2.7.1993, str. 59.

28

(29)  UL L 163, 6.7.1993, str. 9.

29

(30)  UL L 163, 6.7.1993, str. 22. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1410/1999 (UL L 164, 30.6.1999, str. 53).

30

(31)  UL L 319, 21.12.1993, str. 20.

31

(32)  UL L 94, 31.3.2004, str. 17.

32

(33)  UL L 61, 8.3.2005, str. 20.

33

(34)  UL L 205, 3.8.1985, str. 5. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 673/2004 (UL L 105, 14.4.2004, str. 17).

34

(35)  UL L 307, 24.10.1989, str. 22. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EGS) št. 3587/92 (UL L 364, 12.12.1992, str. 26).

35

(36)  UL L 333, 30.11.1990, str. 22. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 851/2003 (UL L 123, 17.5.2003, str. 7).

36

(37)  UL L 333, 30.11.1990, str. 39. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1641/2001 (UL L 217, 11.8.2001, str. 3).

37

(38)  UL L 159, 1.7.1993, str. 112. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1950/2005 (UL L 312, 29.11.2005, str. 18).

38

(39)  UL L 170, 13.7.1993, str. 5. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 789/2005 (UL L 132, 26.5.2005, str. 13).

39

(40)  UL L 258, 16.10.1993, str. 6. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1633/2000 (UL L 187, 26.7.2000, str. 29).

40

(41)  UL L 194, 29.7.1994, str. 21. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 94/2002 (UL L 17, 19.1.2002, str. 20).

41

(42)  UL L 102, 17.4.1999, str. 11. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 671/2004 (UL L 105, 14.4.2004, str. 5).

42

(43)  UL L 68, 16.3.2000, str. 22. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1067/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 60).

43

(44)  UL L 105, 3.5.2000, str. 6.

44

(45)  UL L 152, 24.6.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 410/2006 (UL L 71, 10.3.2006, str. 7).

45

(46)  UL L 35, 6.2.2001, str. 18. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 873/2005 (UL L 146, 10.6.2005, str. 3).

46

(47)  UL L 339, 24.12.2003, str. 45. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1950/2005 (UL L 312, 29.11.2005, str. 18).

47

(48)  UL L 163, 30.4.2004, str. 83. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1484/2004 (UL L 273, 21.8.2004, str. 5).

48

(49)  UL L 61, 8.3.2005, str. 4. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 432/2006 (UL L 79, 16.3.2006, str. 12).

49

(50)  UL L 176, 30.6.2006, str. 22.

50

(51)  UL L 194, 31.7.2000, str. 45.

51

(52)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1.

52

(53)  UL L 365, 21.12.2006, str. 52.“.

53

(54)  UL L 365, 21.12.2006, str. 52.“.

54

(55)  UL L 365, 21.12.2006, str. 52.“.

55

(56)  UL L 365, 21.12.2006, str. 52.“.

56

(57)  UL L 365, 21.12.2006, str. 52.“.

57

(58)  UL L 365, 21.12.2006, str. 52.“.

58

(59)  UL L 365, 21.12.2006, str. 52.“.

59

(60)  UL L 365, 21.12.2006, str. 52.“.

60

(61)  UL L 365, 21.12.2006, str. 52.“.

61

(62)  UL L 365, 21.12.2006, str. 52.“.

62

(63)  UL L 365, 21.12.2006, str. 52.“.

63

(64)  UL L 365, 21.12.2006, str. 52.“.

64

(65)  UL L 365, 21.12.2006, str. 52.“.

65

(66)  UL L 365, 21.12.2006, str. 52.“.

66

---

PRILOGA

KORELACIJSKA TABELA

| Uredba (EGS) št. 1003/81 |
| --- |
| Člen 1 | Člen 8 |
| Uredba (EGS) št. 3749/86 |
| Člen 1 | Člen 8 |
| Uredba (EGS) št. 1713/93 |
| Člen 1 | Člen 6 |
| Priloga I.I | Člen 8, točka (a) |
| Priloga I.II | Člen 8, točka (b) |
| Priloga I.III | — |
| Priloga I.IV | — |
| Priloga I.V | — |
| Priloga I.VI | — |
| Priloga I.VII | — |
| Priloga I.VIII | — |
| Priloga I.IX | — |
| Priloga I.X | — |
| Priloga I.XII | — |
| Priloga I.XIII | — |
| Priloga I.XIV | Člen 1 |
| Priloga I.XV | Člen 10 |
| Priloga I.XVI | — |
| Uredba (EGS) št. 1718/93 |
| Člen 1 | Člen 3 |
| Uredba (EGS) št. 1756/93 |
| Člen 1, odstavek 1 | Člen 2, odstavek 5 |
| Člen 1, odstavek 2 | Člen 10 |
| Člen 1, odstavek 3 | Člen 5 |
| Priloga, del B III, 1. | Člen 5, odstavek 1 |
| Priloga, del B III, 5.A | Člen 5, odstavek 2 |
| Priloga, del C III, 3. | Člen 5, odstavek 3 |
| Priloga, del D 4. | Člen 5, odstavek 4 |
| Priloga, del D 6. | Člen 5, odstavek 5 |
| Uredba (EGS) št. 1759/93 |
| Člen 1, odstavek 1 | Člen 8, točka (a) |
| Člen 1, odstavki 2, 4, 5, 6 in 7 | Člen 10 |
| Člen 1, odstavek 3 | Člen 8, točka (b) |
| Uredba (EGS) št. 1785/93 |
| Člen 1 | Člen 3 |
| Uredba (EGS) št. 1793/93 |
| Člen 1 | Člen 3 |
| Uredba (ES) št. 3498/93 |
| Člen 1 | Člen 3 |
| Člen 2 | Člen 3 |
| Člen 3 | Člen 2 |
| Uredba (ES) št. 2808/98 | Ta uredba |
| Člen 1 | Člen 11 |
| Člen 2 | Člen 1, odstavek 1 |
| Člen 3, odstavek 1 | Člen 8, točke (a), (b) in (c) |
| Člen 3, odstavek 2 | Člen 2, odstavek 4 |
| Člen 3, odstavek 3 | Člen 2, odstavek 5 |
| Člen 4, odstavek 1 | Člen 3 |
| Člen 4, odstavek 2 | Člen 7 |
| Člen 4, odstavek 3 | — |
| Člen 5, odstavek 1 | Člen 8, točka d) |
| Člen 5, odstavek 2 | Člen 8, točka e) |
| Člen 5, odstavek 3 | Člen 9 |
| Člen 5, odstavek 4 | Člen 10 |
| Členi 6 do 15 | — |
| Uredba (ES) št. 594/2004 |
| Člen 2 | Člen 7, odstavek 2 |
| Člen 3, odstavek 1 | Člen 8, točka c) |
| Člen 3, odstavek 2 | Člen 7, odstavek 2 |
| Člen 4 | Člen 8, točka (c) |
| Člen 5, odstavek 1 | Člen 1, odstavek 2 |
| Člen 5, odstavek 2 | Člen 1, odstavek 2 |
| Člen 5, odstavek 3 | |
| Člen 6 | Člen 1, odstavek 1 |
| Člen 7 | Člen 2, odstavek 2 |
| Člen 8, odstavek 1 | Člen 8, točka (a) |
| Člen 8, odstavek 2 | Člen 2, odstavek 5 |
| Člen 8, odstavek 3 | Člen 8, točka (b) |
| Člen 8, odstavek 4 | Člen 10, točka (b) |
| Člen 9 | Člen 1, odstavek 1 |
| Člen 10 | Člen 2, odstavek 2 |
| Uredba (ES) št. 383/2005 |
| Člen 1 | Člen 4, odstavek 1 |
| Člen 2, odstavek 1 | Člen 4, odstavek 1 |
| Člen 2, odstavek 2 | Člen 4, odstavek 1 |
| Člen 2, odstavek 3 | Člen 4, odstavek 2 |
| Člen 2, odstavek 4 | Člen 4, odstavek 2 |
| Člen 2, odstavek 5 | Člen 4, odstavek 2 |
| Člen 2, odstavek 6 | Člen 4, odstavek 3 |
| Člen 2, odstavek 7 | Člen 4, odstavek 3 |

Uredba (EGS) št. 1003/81

Člen 1

Člen 8

Uredba (EGS) št. 3749/86

Člen 1

Člen 8

Uredba (EGS) št. 1713/93

Člen 1

Člen 6

Priloga I.I

Člen 8, točka (a)

Priloga I.II

Člen 8, točka (b)

Priloga I.III

—

Priloga I.IV

—

Priloga I.V

—

Priloga I.VI

—

Priloga I.VII

—

Priloga I.VIII

—

Priloga I.IX

—

Priloga I.X

—

Priloga I.XII

—

Priloga I.XIII

—

Priloga I.XIV

Člen 1

Priloga I.XV

Člen 10

Priloga I.XVI

—

Uredba (EGS) št. 1718/93

Člen 1

Člen 3

Uredba (EGS) št. 1756/93

Člen 1, odstavek 1

Člen 2, odstavek 5

Člen 1, odstavek 2

Člen 10

Člen 1, odstavek 3

Člen 5

Priloga, del B III, 1.

Člen 5, odstavek 1

Priloga, del B III, 5.A

Člen 5, odstavek 2

Priloga, del C III, 3.

Člen 5, odstavek 3

Priloga, del D 4.

Člen 5, odstavek 4

Priloga, del D 6.

Člen 5, odstavek 5

Uredba (EGS) št. 1759/93

Člen 1, odstavek 1

Člen 8, točka (a)

Člen 1, odstavki 2, 4, 5, 6 in 7

Člen 10

Člen 1, odstavek 3

Člen 8, točka (b)

Uredba (EGS) št. 1785/93

Člen 1

Člen 3

Uredba (EGS) št. 1793/93

Člen 1

Člen 3

Uredba (ES) št. 3498/93

Člen 1

Člen 3

Člen 2

Člen 3

Člen 3

Člen 2

Uredba (ES) št. 2808/98

Ta uredba

Člen 1

Člen 11

Člen 2

Člen 1, odstavek 1

Člen 3, odstavek 1

Člen 8, točke (a), (b) in (c)

Člen 3, odstavek 2

Člen 2, odstavek 4

Člen 3, odstavek 3

Člen 2, odstavek 5

Člen 4, odstavek 1

Člen 3

Člen 4, odstavek 2

Člen 7

Člen 4, odstavek 3

—

Člen 5, odstavek 1

Člen 8, točka d)

Člen 5, odstavek 2

Člen 8, točka e)

Člen 5, odstavek 3

Člen 9

Člen 5, odstavek 4

Člen 10

Členi 6 do 15

—

Uredba (ES) št. 594/2004

Člen 2

Člen 7, odstavek 2

Člen 3, odstavek 1

Člen 8, točka c)

Člen 3, odstavek 2

Člen 7, odstavek 2

Člen 4

Člen 8, točka (c)

Člen 5, odstavek 1

Člen 1, odstavek 2

Člen 5, odstavek 2

Člen 1, odstavek 2

Člen 5, odstavek 3

Člen 6

Člen 1, odstavek 1

Člen 7

Člen 2, odstavek 2

Člen 8, odstavek 1

Člen 8, točka (a)

Člen 8, odstavek 2

Člen 2, odstavek 5

Člen 8, odstavek 3

Člen 8, točka (b)

Člen 8, odstavek 4

Člen 10, točka (b)

Člen 9

Člen 1, odstavek 1

Člen 10

Člen 2, odstavek 2

Uredba (ES) št. 383/2005

Člen 1

Člen 4, odstavek 1

Člen 2, odstavek 1

Člen 4, odstavek 1

Člen 2, odstavek 2

Člen 4, odstavek 1

Člen 2, odstavek 3

Člen 4, odstavek 2

Člen 2, odstavek 4

Člen 4, odstavek 2

Člen 2, odstavek 5

Člen 4, odstavek 2

Člen 2, odstavek 6

Člen 4, odstavek 3

Člen 2, odstavek 7

Člen 4, odstavek 3

---

| 21.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 365/64 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 365/64

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1914/2006

z dne 20. decembra 2006

o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1405/2006 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v korist manjših egejskih otokov

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1405/2006 z dne 18. septembra 2006 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v korist manjših egejskih otokov in o spremembi Uredbe (ES) št. 1782/2003 (1) in zlasti člena 14 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zaradi sprememb, uvedenih z Uredbo (ES) št. 1405/2006, in pridobljenih izkušenj ter zaradi poenostavitve zakonodaje se Uredba Komisije (EGS) št. 2837/93 z dne 18. oktobra 1993 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 2019/93 v zvezi z ohranjanjem oljčnih nasadov na tradicionalnih območjih pridelovanja oljk (2), (EGS) št. 2958/93 z dne 27. oktobra 1993 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 2019/93 glede posebnih režimov oskrbe z nekaterimi kmetijskimi proizvodi (3), (ES) št. 3063/93 z dne 5. novembra 1993 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 2019/93 v zvezi s programom pomoči za proizvodnjo medu posebne kakovosti (4), (ES) št. 3175/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo posebnega režima oskrbe z žitnimi proizvodi manjših egejskih otokov in za sestavo predvidene bilance oskrbe (5), (ES) št. 1517/2002 z dne 23. avgusta 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2019/93 o uvedbi posebnih ukrepov za manjše egejske otoke glede nekaterih kmetijskih proizvodov, krompirja za prehrano ljudi in semenskega krompirja (6), (ES) št. 1999/2002 z dne 8. novembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2019/93 glede posebne ureditve pomoči za manjše egejske otoke v zvezi z vinogradi (7) in (ES) št. 2084/2004 z dne 6. decembra 2004 o odstopanju od Uredbe (EGS) št. 2837/93 v zvezi z rokom za plačilo pomoči za ohranjanje oljčnih nasadov na tradicionalnih območjih pridelovanja oljk na manjših otokih v Egejskem morju (8) razveljavijo in nadomestijo z eno samo uredbo, ki določa pravila za uporabo Uredbe (ES) št. 1405/2006. |
| --- | --- |

(1)

Zaradi sprememb, uvedenih z Uredbo (ES) št. 1405/2006, in pridobljenih izkušenj ter zaradi poenostavitve zakonodaje se Uredba Komisije (EGS) št. 2837/93 z dne 18. oktobra 1993 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 2019/93 v zvezi z ohranjanjem oljčnih nasadov na tradicionalnih območjih pridelovanja oljk (2), (EGS) št. 2958/93 z dne 27. oktobra 1993 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 2019/93 glede posebnih režimov oskrbe z nekaterimi kmetijskimi proizvodi (3), (ES) št. 3063/93 z dne 5. novembra 1993 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 2019/93 v zvezi s programom pomoči za proizvodnjo medu posebne kakovosti (4), (ES) št. 3175/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo posebnega režima oskrbe z žitnimi proizvodi manjših egejskih otokov in za sestavo predvidene bilance oskrbe (5), (ES) št. 1517/2002 z dne 23. avgusta 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2019/93 o uvedbi posebnih ukrepov za manjše egejske otoke glede nekaterih kmetijskih proizvodov, krompirja za prehrano ljudi in semenskega krompirja (6), (ES) št. 1999/2002 z dne 8. novembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2019/93 glede posebne ureditve pomoči za manjše egejske otoke v zvezi z vinogradi (7) in (ES) št. 2084/2004 z dne 6. decembra 2004 o odstopanju od Uredbe (EGS) št. 2837/93 v zvezi z rokom za plačilo pomoči za ohranjanje oljčnih nasadov na tradicionalnih območjih pridelovanja oljk na manjših otokih v Egejskem morju (8) razveljavijo in nadomestijo z eno samo uredbo, ki določa pravila za uporabo Uredbe (ES) št. 1405/2006.

| (2) | Treba je določiti podrobna izvedbena pravila za posebne režime oskrbe in ukrepe za pomoč lokalnim kmetijskim proizvodom, oboje je predvideno z Uredbo (ES) št. 1405/2006. |
| --- | --- |

(2)

Treba je določiti podrobna izvedbena pravila za posebne režime oskrbe in ukrepe za pomoč lokalnim kmetijskim proizvodom, oboje je predvideno z Uredbo (ES) št. 1405/2006.

| (3) | Določiti je treba podrobna pravila o določitvi zneska pomoči za oskrbo s proizvodi v skladu s posebnimi režimi oskrbe. Takšna pravila morajo upoštevati dodatne stroške dobave manjšim egejskim otokom zaradi oddaljenosti in otoške narave, ki pomenita breme, zaradi katerega so zelo prikrajšani. |
| --- | --- |

(3)

Določiti je treba podrobna pravila o določitvi zneska pomoči za oskrbo s proizvodi v skladu s posebnimi režimi oskrbe. Takšna pravila morajo upoštevati dodatne stroške dobave manjšim egejskim otokom zaradi oddaljenosti in otoške narave, ki pomenita breme, zaradi katerega so zelo prikrajšani.

| (4) | Sheme pomoči za oskrbo s proizvodi v okviru posebnih režimov oskrbe je treba upravljati z uporabo dovoljenja, imenovanega „potrdilo o pomoči“, pri čemer se uporabi obrazec uvoznega dovoljenja. |
| --- | --- |

(4)

Sheme pomoči za oskrbo s proizvodi v okviru posebnih režimov oskrbe je treba upravljati z uporabo dovoljenja, imenovanega „potrdilo o pomoči“, pri čemer se uporabi obrazec uvoznega dovoljenja.

| (5) | Upravljanje posebnih režimov oskrbe zahteva podrobna pravila o izdaji potrdila o pomoči, ki odstopajo od običajnih pravil, ki se uporabljajo za uvozna dovoljenja v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1291/2000 z dne 9. junija 2000 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj in potrdil o vnaprejšnji določitvi za kmetijske proizvode (9). |
| --- | --- |

(5)

Upravljanje posebnih režimov oskrbe zahteva podrobna pravila o izdaji potrdila o pomoči, ki odstopajo od običajnih pravil, ki se uporabljajo za uvozna dovoljenja v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1291/2000 z dne 9. junija 2000 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj in potrdil o vnaprejšnji določitvi za kmetijske proizvode (9).

| (6) | Upravljanje posebnih režimov oskrbe ima dva cilja. Prvič, zagotoviti hitro izdajo potrdil, zlasti z odpravo splošne obveze o predhodnem pologu varščine, ter hitro plačilo pomoči za dobavo proizvodov. Drugi cilj je zagotoviti nadzor in spremljanje delovanja ter zagotoviti upravnim organom instrumente, ki jih potrebujejo, da bi preverili, ali so cilji sheme izpolnjeni – ti so zlasti zagotoviti redno dobavo določenih kmetijskih proizvodov in kompenzirati učinke geografskega položaja manjših egejskih otokov, tako da zagotovijo, da se prednosti programa dejansko prenesejo naprej na raven, kjer se proizvodi, namenjeni za končne uporabnike, dajo na trg. |
| --- | --- |

(6)

Upravljanje posebnih režimov oskrbe ima dva cilja. Prvič, zagotoviti hitro izdajo potrdil, zlasti z odpravo splošne obveze o predhodnem pologu varščine, ter hitro plačilo pomoči za dobavo proizvodov. Drugi cilj je zagotoviti nadzor in spremljanje delovanja ter zagotoviti upravnim organom instrumente, ki jih potrebujejo, da bi preverili, ali so cilji sheme izpolnjeni – ti so zlasti zagotoviti redno dobavo določenih kmetijskih proizvodov in kompenzirati učinke geografskega položaja manjših egejskih otokov, tako da zagotovijo, da se prednosti programa dejansko prenesejo naprej na raven, kjer se proizvodi, namenjeni za končne uporabnike, dajo na trg.

| (7) | Eden izmed teh instrumentov je registracija trgovcev, ki se ukvarjajo z gospodarsko dejavnostjo v okviru posebnih režimov oskrbe. Registrirani trgovci so upravičeni do ugodnosti iz teh režimov, če spoštujejo obveznosti, določene v predpisih Skupnosti in nacionalnih predpisih. Prosilci morajo biti upravičeni do registracije, pod pogojem da izpolnjujejo določeno število objektivnih zahtev, prilagojenih potrebam za upravljanje režimov. |
| --- | --- |

(7)

Eden izmed teh instrumentov je registracija trgovcev, ki se ukvarjajo z gospodarsko dejavnostjo v okviru posebnih režimov oskrbe. Registrirani trgovci so upravičeni do ugodnosti iz teh režimov, če spoštujejo obveznosti, določene v predpisih Skupnosti in nacionalnih predpisih. Prosilci morajo biti upravičeni do registracije, pod pogojem da izpolnjujejo določeno število objektivnih zahtev, prilagojenih potrebam za upravljanje režimov.

| (8) | Podrobna pravila za upravljanje posebnih režimov oskrbe morajo zagotavljati, da v okviru količin, določenih v predvidenih bilancah oskrbe, registrirani trgovci pridobijo potrdilo za proizvode in količine, s katerimi se komercialno posluje, tako da predložijo dokumente, ki potrjujejo, da je delovanje pristno in zahtevek za izdajo potrdila ustrezen. |
| --- | --- |

(8)

Podrobna pravila za upravljanje posebnih režimov oskrbe morajo zagotavljati, da v okviru količin, določenih v predvidenih bilancah oskrbe, registrirani trgovci pridobijo potrdilo za proizvode in količine, s katerimi se komercialno posluje, tako da predložijo dokumente, ki potrjujejo, da je delovanje pristno in zahtevek za izdajo potrdila ustrezen.

| (9) | Med zahtevami za spremljanje dejavnosti, ki so upravičene do posebnih režimov oskrbe, je tudi zahteva, da se dokaže, da je bila dobava, za katero velja potrdilo, izvedena v krajšem časovnem obdobju, in da se prepove prenos pravic in obveznosti, ki so dodeljene imetniku omenjenega potrdila. |
| --- | --- |

(9)

Med zahtevami za spremljanje dejavnosti, ki so upravičene do posebnih režimov oskrbe, je tudi zahteva, da se dokaže, da je bila dobava, za katero velja potrdilo, izvedena v krajšem časovnem obdobju, in da se prepove prenos pravic in obveznosti, ki so dodeljene imetniku omenjenega potrdila.

| (10) | Ugodnosti, odobrene v obliki pomoči Skupnosti, se morajo prenesti naprej, tako da se odražajo v proizvodnih stroških in cenah, ki jih plačajo končni porabniki. Zato je potreben nadzor, da bi zagotovili, da se ugodnosti dejansko prenesejo naprej. |
| --- | --- |

(10)

Ugodnosti, odobrene v obliki pomoči Skupnosti, se morajo prenesti naprej, tako da se odražajo v proizvodnih stroških in cenah, ki jih plačajo končni porabniki. Zato je potreben nadzor, da bi zagotovili, da se ugodnosti dejansko prenesejo naprej.

| (11) | Uredba (ES) št. 1405/2006 določa, da se proizvodi, zajeti v posebni režim oskrbe, lahko izvažajo v tretje države ali odpošiljajo v druge dele Skupnosti le pod določenimi pogoji, ki jih je treba še določiti. Zato je treba opredeliti podrobna pravila. Zlasti je primerno določiti največje količine predelanih proizvodov, ki se lahko tradicionalno izvozijo ali odpošljejo. |
| --- | --- |

(11)

Uredba (ES) št. 1405/2006 določa, da se proizvodi, zajeti v posebni režim oskrbe, lahko izvažajo v tretje države ali odpošiljajo v druge dele Skupnosti le pod določenimi pogoji, ki jih je treba še določiti. Zato je treba opredeliti podrobna pravila. Zlasti je primerno določiti največje količine predelanih proizvodov, ki se lahko tradicionalno izvozijo ali odpošljejo.

| (12) | Da bi zaščitili potrošnike in tržne interese trgovcev, je treba najpozneje ob prvem trženju proizvode, ki niso primerne tržne kakovosti v smislu Uredbe Komisije (ES) št. 800/1999 z dne 15. aprila 1999 o skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema izvoznih nadomestil za kmetijske proizvode (10), izključiti iz posebnih režimov oskrbe in predvideti ustrezne ukrepe za primere, ko ta zahteva ni izpolnjena. |
| --- | --- |

(12)

Da bi zaščitili potrošnike in tržne interese trgovcev, je treba najpozneje ob prvem trženju proizvode, ki niso primerne tržne kakovosti v smislu Uredbe Komisije (ES) št. 800/1999 z dne 15. aprila 1999 o skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema izvoznih nadomestil za kmetijske proizvode (10), izključiti iz posebnih režimov oskrbe in predvideti ustrezne ukrepe za primere, ko ta zahteva ni izpolnjena.

| (13) | Pristojni organi določijo podrobna upravna pravila, ki so potrebna za upravljanje in spremljanje posebnih režimov oskrbe. Poleg tega so za zagotovitev ustreznega spremljanja teh režimov potrebni predpisi o pregledih, ki jih je treba opraviti. Da se zagotovi nemoteno delovanje mehanizmov, ki se izvajajo, je treba opredeliti upravne kazni. |
| --- | --- |

(13)

Pristojni organi določijo podrobna upravna pravila, ki so potrebna za upravljanje in spremljanje posebnih režimov oskrbe. Poleg tega so za zagotovitev ustreznega spremljanja teh režimov potrebni predpisi o pregledih, ki jih je treba opraviti. Da se zagotovi nemoteno delovanje mehanizmov, ki se izvajajo, je treba opredeliti upravne kazni.

| (14) | Da bi lahko ocenili, kako se izvajajo režimi, je treba od pristojnih organov zahtevati, da redno poročajo Komisiji. |
| --- | --- |

(14)

Da bi lahko ocenili, kako se izvajajo režimi, je treba od pristojnih organov zahtevati, da redno poročajo Komisiji.

| (15) | Za vsako shemo pomoči lokalni proizvodnji je treba določiti vsebino zahtevkov za pomoč in dokumente, ki jih je treba priložiti, da se oceni njihova upravičenost. |
| --- | --- |

(15)

Za vsako shemo pomoči lokalni proizvodnji je treba določiti vsebino zahtevkov za pomoč in dokumente, ki jih je treba priložiti, da se oceni njihova upravičenost.

| (16) | Če zahtevki za pomoč vsebujejo očitne napake, jih mora biti mogoče kadar koli popraviti. |
| --- | --- |

(16)

Če zahtevki za pomoč vsebujejo očitne napake, jih mora biti mogoče kadar koli popraviti.

| (17) | Roke za vložitev in spremembo zahtevkov za pomoč je treba upoštevati, da se omogoči državnim upravam, da načrtujejo in učinkovito pregledajo točnost zahtevkov za pomoč za lokalno proizvodnjo. Treba je določiti časovne roke, po katerih se zahtevki več ne sprejemajo. Da bi upravičence spodbudili k upoštevanju rokov, se v primeru zakasnele vloge znesek pomoči zmanjša. |
| --- | --- |

(17)

Roke za vložitev in spremembo zahtevkov za pomoč je treba upoštevati, da se omogoči državnim upravam, da načrtujejo in učinkovito pregledajo točnost zahtevkov za pomoč za lokalno proizvodnjo. Treba je določiti časovne roke, po katerih se zahtevki več ne sprejemajo. Da bi upravičence spodbudili k upoštevanju rokov, se v primeru zakasnele vloge znesek pomoči zmanjša.

| (18) | Upravičencem je treba dovoliti, da kadar koli v celoti ali delno umaknejo zahtevek za pomoč za lokalno proizvodnjo, pod pogojem da pristojni organi upravičenca še niso obvestili o napakah, ki jih vsebuje zahtevek, ali naznanili pregleda na kraju samem, ki razkriva napake v delu, ki ga zadeva umik. |
| --- | --- |

(18)

Upravičencem je treba dovoliti, da kadar koli v celoti ali delno umaknejo zahtevek za pomoč za lokalno proizvodnjo, pod pogojem da pristojni organi upravičenca še niso obvestili o napakah, ki jih vsebuje zahtevek, ali naznanili pregleda na kraju samem, ki razkriva napake v delu, ki ga zadeva umik.

| (19) | Treba je učinkovito nadzirati izpolnjevanje določb iz shem pomoči, ki se jih upravlja v okviru integriranega sistema. Zato je treba podrobno določiti merila in tehnične postopke za izvedbo upravnih pregledov in pregledov na kraju samem. V ustreznih okoliščinah mora Grčija stremeti k usklajevanju različnih pregledov po tej uredbi s tistimi, ki jih zahtevajo druge določbe Skupnosti. |
| --- | --- |

(19)

Treba je učinkovito nadzirati izpolnjevanje določb iz shem pomoči, ki se jih upravlja v okviru integriranega sistema. Zato je treba podrobno določiti merila in tehnične postopke za izvedbo upravnih pregledov in pregledov na kraju samem. V ustreznih okoliščinah mora Grčija stremeti k usklajevanju različnih pregledov po tej uredbi s tistimi, ki jih zahtevajo druge določbe Skupnosti.

| (20) | Treba je določiti najnižje število upravičencev, pri katerih se opravi pregled na kraju samem po različnih shemah pomoči. |
| --- | --- |

(20)

Treba je določiti najnižje število upravičencev, pri katerih se opravi pregled na kraju samem po različnih shemah pomoči.

| (21) | Vzorec za najnižje število pregledov na kraju samem se določi deloma na osnovi analize tveganja in deloma naključno. Določiti je treba glavne dejavnike, ki naj se upoštevajo pri analizi tveganja. |
| --- | --- |

(21)

Vzorec za najnižje število pregledov na kraju samem se določi deloma na osnovi analize tveganja in deloma naključno. Določiti je treba glavne dejavnike, ki naj se upoštevajo pri analizi tveganja.

| (22) | Kjer so ugotovljene večje nepravilnosti, se raven pregledov na kraju samem poveča v tekočem in naslednjem letu, da se doseže sprejemljiva raven zagotovila o pravilnosti zadevnih zahtevkov za pomoč. |
| --- | --- |

(22)

Kjer so ugotovljene večje nepravilnosti, se raven pregledov na kraju samem poveča v tekočem in naslednjem letu, da se doseže sprejemljiva raven zagotovila o pravilnosti zadevnih zahtevkov za pomoč.

| (23) | Za učinkovite preglede na kraju samem morajo biti inšpektorji obveščeni o razlogih, zakaj so zadevni upravičenci izbrani za preglede na kraju samem. Grčija vodi zapise o teh informacijah. |
| --- | --- |

(23)

Za učinkovite preglede na kraju samem morajo biti inšpektorji obveščeni o razlogih, zakaj so zadevni upravičenci izbrani za preglede na kraju samem. Grčija vodi zapise o teh informacijah.

| (24) | Da lahko državni organi in kateri koli pristojni organ Skupnosti sledijo izvedenim pregledom na kraju samem, je treba zapisovati podatke o pregledih v poročilo o pregledih. Upravičenci ali njihovi predstavniki morajo imeti priložnost, da poročilo podpišejo. Vendar ima v primeru pregledov z daljinskim zaznavanjem Grčija možnost, da predloži poročilo v podpis samo v primeru, ko pregledi razkrijejo nepravilnosti. Poleg tega mora upravičenec ne glede na vrsto opravljenega pregleda na kraju samem v primeru odkritja nepravilnosti prejeti kopijo zapisnika. |
| --- | --- |

(24)

Da lahko državni organi in kateri koli pristojni organ Skupnosti sledijo izvedenim pregledom na kraju samem, je treba zapisovati podatke o pregledih v poročilo o pregledih. Upravičenci ali njihovi predstavniki morajo imeti priložnost, da poročilo podpišejo. Vendar ima v primeru pregledov z daljinskim zaznavanjem Grčija možnost, da predloži poročilo v podpis samo v primeru, ko pregledi razkrijejo nepravilnosti. Poleg tega mora upravičenec ne glede na vrsto opravljenega pregleda na kraju samem v primeru odkritja nepravilnosti prejeti kopijo zapisnika.

| (25) | Da bi se finančni interesi Skupnosti učinkovito zavarovali, je treba sprejeti primerne ukrepe za boj proti nepravilnostim in prevaram. |
| --- | --- |

(25)

Da bi se finančni interesi Skupnosti učinkovito zavarovali, je treba sprejeti primerne ukrepe za boj proti nepravilnostim in prevaram.

| (26) | Znižanja in izključitve se določijo ob upoštevanju načela sorazmernosti in ob upoštevanju posebnih težav v primerih višje sile, izjemnih okoliščinah in naravnih nesrečah. Taka znižanja in izključitve se ocenijo v skladu z resnostjo zagrešene nepravilnosti in se lahko stopnjujejo do popolne izključitve iz ene ali več shem pomoči za lokalno proizvodnjo za določeno obdobje. |
| --- | --- |

(26)

Znižanja in izključitve se določijo ob upoštevanju načela sorazmernosti in ob upoštevanju posebnih težav v primerih višje sile, izjemnih okoliščinah in naravnih nesrečah. Taka znižanja in izključitve se ocenijo v skladu z resnostjo zagrešene nepravilnosti in se lahko stopnjujejo do popolne izključitve iz ene ali več shem pomoči za lokalno proizvodnjo za določeno obdobje.

| (27) | Na splošno se znižanja in izključitve ne uporabijo, če upravičenci predložijo točne dejanske podatke ali drugače dokažejo, da do kršitve ni prišlo. |
| --- | --- |

(27)

Na splošno se znižanja in izključitve ne uporabijo, če upravičenci predložijo točne dejanske podatke ali drugače dokažejo, da do kršitve ni prišlo.

| (28) | Za upravičence, ki kadar koli obvestijo pristojne državne organe o netočnih zahtevkih za pomoč, se znižanje ali izključitev ne uporabi, ne glede na razlog za netočnost, pod pogojem da zadevni upravičeni pridelovalec ni bil obveščen o nameri, da bo pristojni organ izvedel pregled na kraju samem, in pod pogojem da organ ni obvestil upravičenca o nepravilnostih v zahtevku. |
| --- | --- |

(28)

Za upravičence, ki kadar koli obvestijo pristojne državne organe o netočnih zahtevkih za pomoč, se znižanje ali izključitev ne uporabi, ne glede na razlog za netočnost, pod pogojem da zadevni upravičeni pridelovalec ni bil obveščen o nameri, da bo pristojni organ izvedel pregled na kraju samem, in pod pogojem da organ ni obvestil upravičenca o nepravilnostih v zahtevku.

| (29) | Znižanja in izključitve, predvidene s to uredbo, se uporabljajo ne glede na dodatne kazni v okviru drugih predpisov Skupnosti ali nacionalne zakonodaje. |
| --- | --- |

(29)

Znižanja in izključitve, predvidene s to uredbo, se uporabljajo ne glede na dodatne kazni v okviru drugih predpisov Skupnosti ali nacionalne zakonodaje.

| (30) | Upravičenec, ki zaradi višje sile ali izjemnih okoliščin ne more izpolniti obveznosti, predvidenih v podrobnih pravilih za izvajanje programov, ne izgubi pravice do pomoči. |
| --- | --- |

(30)

Upravičenec, ki zaradi višje sile ali izjemnih okoliščin ne more izpolniti obveznosti, predvidenih v podrobnih pravilih za izvajanje programov, ne izgubi pravice do pomoči.

| (31) | Za zagotovitev enotne uporabe načela dobre vere po vsej Skupnosti pri povrnitvi neupravičenih zneskov je treba predpisati pogoje za uveljavljanje tega načela brez poseganja v obravnavanje zadevnih stroškov zaradi potrditve računov. |
| --- | --- |

(31)

Za zagotovitev enotne uporabe načela dobre vere po vsej Skupnosti pri povrnitvi neupravičenih zneskov je treba predpisati pogoje za uveljavljanje tega načela brez poseganja v obravnavanje zadevnih stroškov zaradi potrditve računov.

| (32) | Grčija praviloma sprejme vse dodatne ukrepe, da zagotovi pravilno izvajanje te uredbe. |
| --- | --- |

(32)

Grčija praviloma sprejme vse dodatne ukrepe, da zagotovi pravilno izvajanje te uredbe.

| (33) | Po potrebi mora biti Komisija obveščena o vseh ukrepih Grčije za izvajanje shem pomoči, predvidenih v tej uredbi. Da se Komisiji omogoči učinkovit nadzor, ji Grčija redno pošilja določene statistične podatke, povezane s shemami pomoči. |
| --- | --- |

(33)

Po potrebi mora biti Komisija obveščena o vseh ukrepih Grčije za izvajanje shem pomoči, predvidenih v tej uredbi. Da se Komisiji omogoči učinkovit nadzor, ji Grčija redno pošilja določene statistične podatke, povezane s shemami pomoči.

| (34) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za neposredna plačila – |
| --- | --- |

(34)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za neposredna plačila –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

NASLOV I

PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV

Člen 1

Področje uporabe

Ta uredba določa podrobna pravila za izvajanje Uredbe (ES) št. 1405/2006, zlasti kar zadeva programe o posebnih režimih oskrbe manjših egejskih otokov, kot določa Poglavje II navedene uredbe, in ukrepe za podporo lokalni proizvodnji na teh otokih, kot določa Poglavje III navedene uredbe.

Člen 2

Opredelitve

V tej uredbi:

| (a) | „manjši otoki“ pomeni vse otoke v Egejskem morju, razen Krete in Evie; |
| --- | --- |

(a)

„manjši otoki“ pomeni vse otoke v Egejskem morju, razen Krete in Evie;

| (b) | „pristojni organi“ pomeni organe, ki jih za izvajanje te uredbe določi Grčija; |
| --- | --- |

(b)

„pristojni organi“ pomeni organe, ki jih za izvajanje te uredbe določi Grčija;

| (c) | „program“ pomeni program podpore iz člena 13 Uredbe (ES) št. 1405/2006. |
| --- | --- |

(c)

„program“ pomeni program podpore iz člena 13 Uredbe (ES) št. 1405/2006.

NASLOV II

POSEBNI REŽIM OSKRBE

POGLAVJE I

Predvidena bilanca oskrbe

Člen 3

Določitev in dodelitev pomoči

1.   Za uporabo člena 3(2) Uredbe (ES) št. 1405/2006 Grčija v okviru programa določi znesek pomoči kot kompenzacijo za oddaljenost, otoško lego in najbolj oddaljeno lokacijo, pri čemer upošteva:

| (a) | posebne potrebe manjših otokov in natančne zahteve glede kakovosti; |
| --- | --- |

(a)

posebne potrebe manjših otokov in natančne zahteve glede kakovosti;

| (b) | tradicionalne trgovinske tokove s pristanišči celinske Grčije in med otoki v Egejskem morju; |
| --- | --- |

(b)

tradicionalne trgovinske tokove s pristanišči celinske Grčije in med otoki v Egejskem morju;

| (c) | gospodarski vidik predlagane pomoči; |
| --- | --- |

(c)

gospodarski vidik predlagane pomoči;

| (d) | kjer je to ustrezno, potrebo po neoviranem potencialnem razvoju lokalnih proizvodov; |
| --- | --- |

(d)

kjer je to ustrezno, potrebo po neoviranem potencialnem razvoju lokalnih proizvodov;

| (e) | kar zadeva posebne dodatne stroške prevoza, stroške takojšnjega pretovarjanja zaradi dostave blaga manjšim otokom; |
| --- | --- |

(e)

kar zadeva posebne dodatne stroške prevoza, stroške takojšnjega pretovarjanja zaradi dostave blaga manjšim otokom;

| (f) | kar zadeva posebne dodatne stroške pri lokalni predelavi: majhnost trga in potrebo po zagotavljanju varne oskrbe manjših otokov. |
| --- | --- |

(f)

kar zadeva posebne dodatne stroške pri lokalni predelavi: majhnost trga in potrebo po zagotavljanju varne oskrbe manjših otokov.

2.   Za dobavo proizvodov, ki so bili deležni ugodnosti v skladu s posebnimi režimi oskrbe za drug manjši otok, se pomoč ne dodeli.

POGLAVJE II

Potrdilo o pomoči, izplačilo, register, končni uporabnik, kakovost in varščine

Člen 4

Potrdilo o pomoči in izplačilo

1.   Pomoč iz člena 4(1) Uredbe (ES) št. 1405/2006 se izplača ob predložitvi potrdila, v nadaljnjem besedilu „potrdila o pomoči“, ki je bilo docela uporabljeno in mu je priložen račun za nakup in izvirnik ali potrjena kopija ladijske nakladnice ali letalskega tovornega lista.

Predložitev potrdila o pomoči pri pristojnih organih je enakovredna zahtevku za pomoč. Razen v primerih višje sile ali posebnih vremenskih razmer ga je treba predložiti v 30 dneh od datuma, ko se vračuna znesek potrdila o pomoči. Če se ta časovni rok zamudi, se pomoč za vsak dan zamude zmanjša za 5 %.

Pristojni organi izplačajo pomoč najpozneje v devetdesetih dneh po datumu predložitve uporabljenega potrdila pomoči, razen v enem od naslednjih primerov:

| (a) | v primeru višje sile ali posebnih vremenskih razmer; |
| --- | --- |

(a)

v primeru višje sile ali posebnih vremenskih razmer;

| (b) | če se sproži upravna poizvedba o upravičenosti do pomoči; v takih primerih se pomoč izplača samo, če se prizna upravičenost do pomoči. |
| --- | --- |

(b)

če se sproži upravna poizvedba o upravičenosti do pomoči; v takih primerih se pomoč izplača samo, če se prizna upravičenost do pomoči.

2.   Potrdilo o pomoči se sestavi na podlagi obrazca uvoznega dovoljenja, ki je določen v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1291/2000.

Brez vpliva na to uredbo se smiselno uporabljajo členi 8(5), 13, 15, 17, 18, 21, 23, 26, 27, 29 do 33 in 36 do 41 Uredbe (ES) št. 1291/2000.

3.   Podatek „Potrdilo o pomoči“ se vpiše ali odtisne z žigom v okence 20 (posebni podatki) potrdila.

4.   Okenci 7 in 8 potrdila se prečrtata.

5.   V okencu 12 potrdila o pomoči je naveden zadnji dan veljavnosti.

6.   Veljavni znesek pomoči je znesek na dan, ko se vloži zahtevek za izdajo potrdila o pomoči.

7.   Pristojni organ izda potrdilo o pomoči na prošnjo zainteresiranih strani v mejah predvidenih bilanc oskrbe.

Člen 5

Prenos prednosti na končnega uporabnika

1.   Za uporabo tega naslova:

| (a) | „prednost“ iz člena 4(3) Uredbe (ES) št. 1405/2006 pomeni dodelitev pomoči Skupnosti, kot predvideva navedena uredba; |
| --- | --- |

(a)

„prednost“ iz člena 4(3) Uredbe (ES) št. 1405/2006 pomeni dodelitev pomoči Skupnosti, kot predvideva navedena uredba;

| (b) | „končni uporabnik“ pomeni






  (i) | pri proizvodih za neposredno porabo: potrošnika; |
| --- | --- | --- |

(b)

„končni uporabnik“ pomeni

(i)

pri proizvodih za neposredno porabo: potrošnika;

| (ii) | pri proizvodih za predelovalno ali pakirno industrijo, namenjenih za prehrano ljudi: končnega predelovalca ali osebo, ki opravlja pakiranje; |
| --- | --- |

(ii)

pri proizvodih za predelovalno ali pakirno industrijo, namenjenih za prehrano ljudi: končnega predelovalca ali osebo, ki opravlja pakiranje;

| (iii) | pri proizvodih za predelovalno ali pakirno industrijo, namenjenih za krmo živali, in proizvodih, namenjenih za uporabo kot kmetijske vložke: kmeta. |
| --- | --- |

(iii)

pri proizvodih za predelovalno ali pakirno industrijo, namenjenih za krmo živali, in proizvodih, namenjenih za uporabo kot kmetijske vložke: kmeta.

2.   Pristojni organi sprejmejo ustrezne ukrepe, da preverijo, ali se prednosti dejansko prenesejo na končnega uporabnika. Pri tem lahko ocenijo trgovske marže in cene različnih zadevnih trgovcev.

Komisijo se obvesti o ukrepih iz prvega pododstavka in zlasti o nadzornih točkah, s katerimi se ugotovi prenos pomoči, in o vseh morebitnih spremembah, in sicer v okviru poročila, predvidenega v členu 33.

Člen 6

Register trgovcev

1.   Potrdila o pomoči se izdajo samo trgovcem, ki so vpisani v register, ki ga vodijo pristojni organi (v nadaljevanju „register“).

2.   Vsak trgovec s sedežem v Skupnosti lahko zaprosi za vpis v ta register.

Za vpis v register veljajo naslednje zahteve:

| (a) | trgovci morajo imeti sredstva, strukture in pravna dovoljenja, potrebna za izvajanje svojih dejavnosti, zlasti pa morajo ravnati v skladu z obveznostmi poslovnega računovodstva in obdavčitve; |
| --- | --- |

(a)

trgovci morajo imeti sredstva, strukture in pravna dovoljenja, potrebna za izvajanje svojih dejavnosti, zlasti pa morajo ravnati v skladu z obveznostmi poslovnega računovodstva in obdavčitve;

| (b) | trgovci morajo biti sposobni zagotoviti, da se njihove dejavnosti opravljajo na manjših otokih; |
| --- | --- |

(b)

trgovci morajo biti sposobni zagotoviti, da se njihove dejavnosti opravljajo na manjših otokih;

| (c) | v okviru posebnega režima oskrbe za manjše otoke in v skladu s cilji tega režima se trgovci obvežejo, da:






  (i) | bodo pristojnim organom na njihovo zahtevo posredovali vse bistvene informacije o svojih tržnih dejavnostih, zlasti glede cen in stopenj dobička, ki jih zaračunavajo; |
| --- | --- | --- |

(c)

v okviru posebnega režima oskrbe za manjše otoke in v skladu s cilji tega režima se trgovci obvežejo, da:

(i)

bodo pristojnim organom na njihovo zahtevo posredovali vse bistvene informacije o svojih tržnih dejavnostih, zlasti glede cen in stopenj dobička, ki jih zaračunavajo;

| (ii) | bodo poslovali izključno v svojem imenu in na svoj račun; |
| --- | --- |

(ii)

bodo poslovali izključno v svojem imenu in na svoj račun;

| (iii) | bodo predložili zahtevke za izdajo potrdil, ki bodo ustrezni njihovi dejanski sposobnosti za prodajo zadevnih proizvodov, pri čemer to sposobnost dokažejo s sklicevanjem na objektivne dejavnike; |
| --- | --- |

(iii)

bodo predložili zahtevke za izdajo potrdil, ki bodo ustrezni njihovi dejanski sposobnosti za prodajo zadevnih proizvodov, pri čemer to sposobnost dokažejo s sklicevanjem na objektivne dejavnike;

| (iv) | ne bodo ravnali na kakršen koli način, ki bi lahko povzročil umetni primanjkljaj proizvodov, in da ne bodo tržili proizvodov, ki so na voljo, po neobičajno nizkih cenah; |
| --- | --- |

(iv)

ne bodo ravnali na kakršen koli način, ki bi lahko povzročil umetni primanjkljaj proizvodov, in da ne bodo tržili proizvodov, ki so na voljo, po neobičajno nizkih cenah;

| (v) | bodo, kot zahtevajo pristojni organi, zagotovili, da se pri prodaji kmetijskih proizvodov na manjših otokih prednosti prenesejo na končnega uporabnika. |
| --- | --- |

(v)

bodo, kot zahtevajo pristojni organi, zagotovili, da se pri prodaji kmetijskih proizvodov na manjših otokih prednosti prenesejo na končnega uporabnika.

3.   V zahtevku za vpis v register ali naknadno mora trgovec, ki namerava odpremiti v ostalo Skupnost ali izvoziti v tretje države nepredelane ali pakirane proizvode v skladu s členom 13, navesti, da namerava izvajati to dejavnost, in po potrebi podati lokacijo obrata za pakiranje.

4.   Ob predložitvi zahtevka za vpis v register ali naknadno mora predelovalec, ki namerava izvažati v tretje države ali odpremiti predelane proizvode v Skupnost v skladu s členoma 13 in 14, navesti, da namerava izvajati to dejavnost, in podati lokacijo predelovalnega obrata ter po potrebi predložiti sumarične spiske predelanih proizvodov.

Člen 7

Dokumenti, ki jih morajo predložiti trgovci, in veljavnost potrdil o pomoči

1.   Pristojni organi sprejmejo vloge za potrdila o pomoči, ki jih predložijo trgovci za vsako pošiljko, pod pogojem da so vlogam priloženi izvirnik ali potrjena kopija računa za nakup.

Račun za nakup, ladijska nakladnica ali letalski tovorni list se mora glasiti na ime vlagatelja zahtevka.

2.   Potrdila so veljavna 45 dni. Čas veljavnosti lahko pristojni organ v posebnih primerih podaljša, če na čas prevoza vplivajo hude in nepredvidljive težave, vendar ne sme trajati dlje kot dva meseca od datuma izdaje potrdila.

Člen 8

Predložitev potrdil in blaga; neprenosljivost potrdil

1.   Za proizvode, ki jih zajemajo posebni režimi oskrbe, se potrdila o pomoči predložijo pooblaščenim organom najpozneje v 15 dneh od datuma raztovarjanja blaga. Pristojni organi lahko navedeni maksimalni čas skrajšajo.

2.   Blago mora biti predloženo v razsutem stanju ali v ločenih serijah glede na predloženo potrdilo.

3.   Potrdila o pomoči niso prenosljiva.

Člen 9

Kakovost proizvodov

Samo proizvodi primerne tržne kakovosti v smislu člena 21(1) Uredbe (ES) št. 800/1999 lahko izpolnjujejo pogoje za posebne režime oskrbe.

Skladnost proizvodov z zahtevami, določenimi v prvem odstavku, se preuči najpozneje ob njihovem prvem trženju v skladu s standardi ali praksami, ki veljajo v Skupnosti.

Kadar se za proizvod ugotovi, da ne izpolnjuje zahtev, določenih v prvem odstavku, se upravičenost, ki izhaja iz posebnih režimov oskrbe, prekliče, enaka količina pa se ponovno pripiše predvidenim bilancam oskrbe. Če je bila pomoč dodeljena v skladu s členom 4, se povrne.

Člen 10

Polog varščine

Pri vložitvi zahtevka za izdajo potrdil o pomoči se ne zahteva polog varščine.

Vendar pristojni organi lahko v posebnih primerih in v tolikšni meri, kot je to potrebno, za zagotovitev primernega izvajanja te uredbe, zahtevajo polog varščine v znesku, ki je enak dodeljeni prednosti. V takih primerih se uporabi člen 35(1) in (4) Uredbe (ES) št. 1291/2000.

Člen 11

Znatno povečanje števila zahtevkov za izdajo potrdil o pomoči

1.   Če država izvajanja predvidenih bilanc oskrbe navede znatno povečanje števila zahtevkov za izdajo potrdil o pomoči za določen proizvod, ki bi lahko ogrozilo dosego enega ali več ciljev posebnih režimov oskrbe, Grčija sprejme vse potrebne ukrepe, da bi zagotovila oskrbo z osnovnimi proizvodi manjše otoke, upoštevajoč razpoložljivo oskrbo in zahteve prednostnih sektorjev.

2.   Če je izdaja potrdil omejena, pristojni organi število vseh nerešenih zahtevkov zmanjšajo glede na enotni odstotek.

Člen 12

Določanje največje količine na zahtevek za izdajo potrdila

V kolikor je absolutno potrebno, da bi se izognili motnjam na trgu na manjših otokih ali špekuliranju, ki bi lahko vplivalo na nemoteno delovanje posebnih režimov oskrbe, lahko pristojni organi določijo največjo količino na zahtevek za izdajo potrdila.

Pristojni organi Komisijo nemudoma obvestijo o primerih, ko se uporabi ta člen.

POGLAVJE III

Izvoz v tretje države in odprema v ostalo skupnost

Člen 13

Izvozni in odpremni pogoji

1.   Za izvoz in odpremo nepredelanih proizvodov, za katere je veljal poseben režim oskrbe, ali za pakirane ali predelane proizvode, ki vsebujejo proizvode, za katere je veljal poseben režim oskrbe, veljajo zahteve iz odstavkov 2 do 3.

2.   Količine proizvodov, ki jim je bila dodeljena pomoč in ki so izvoženi ali odpremljeni, se ponovno pripišejo predvideni bilanci oskrbe in dodeljeno pomoč izvoznik ali pošiljatelj povrne najpozneje ob izvozu ali odpremi.

Teh proizvodov se ne sme odpremiti ali izvoziti, dokler povračilo, omenjeno v prvem pododstavku, ni bilo izvršeno.

Če dejansko ni mogoče ugotoviti zneska dodeljene pomoči, se šteje, da so proizvodi prejeli najvišjo pomoč, ki jo za te proizvode določi Skupnost v obdobju šestih mesecev pred predložitvijo zahtevka za izvoz ali odpremo.

Ti proizvodi so lahko upravičeni do izvoznega nadomestila, če so izpolnjeni pogoji, predvideni za njegovo dodelitev.

3.   Pristojni organi izdajo izvozno dovoljenje ali dovoljenje za odpremo količin predelanih proizvodov, razen tistih iz odstavka 2 in člena 14, če predelovalec ali izvoznik potrdi, da zadevni proizvodi ne vsebujejo surovin, uvedenih v skladu s posebnim režimom oskrbe.

Pristojni organi dovolijo ponovni izvoz ali ponovno odpremo nepredelanih ali pakiranih proizvodov, razen tistih iz odstavka 2, samo če izvoznik potrdi, da za te proizvode ni bil izkoriščen posebni režim oskrbe.

Pristojni organi izvedejo ustrezne preglede, da bi zagotovili točnost potrdil iz prvega in drugega pododstavka, in po potrebi izterjajo povrnitev prednosti.

Člen 14

Tradicionalni izvoz in tradicionalna odprema predelanih proizvodov

1.   Predelovalec, ki je v skladu s členom 6(4) izjavil, da namerava v okviru tradicionalnih trgovinskih tokov izvažati ali v okviru tradicionalnih trgovinskih tokov iz člena 5(2) Uredbe (ES) št. 1405/2006 odpremiti predelane proizvode, ki vsebujejo surovine, za katere veljajo posebni režimi oskrbe, lahko to naredi v okviru letnih omejitev količin, navedenih v odobrenem programu in predstavljenih v skladu z vzorcem iz Priloge k tej uredbi. Pristojni organi izdajo potrebna dovoljenja na način, ki zagotavlja, da transakciije ne presežejo letnih količin.

2.   Za izvoz proizvodov iz tega člena ni treba predložiti izvoznega dovoljenja.

POGLAVJE IV

Pregledi in kazni

Člen 15

Pregledi

1.   Upravni pregledi, ki se opravijo glede vstopa, izvoza in odpreme kmetijskih proizvodov, so izčrpni in obsegajo navzkrižne preglede z dokumenti iz člena 7(1).

2.   Fizični pregledi na manjših otokih glede vstopa, izvoza in odpreme kmetijskih proizvodov se izvedejo na reprezentativnem vzorcu, ki predstavlja vsaj 5 % potrdil, predloženih v skladu s členom 8.

Fizični pregledi se smiselno izvajajo v skladu s postopki, določenimi v Uredbi Sveta (EGS) št. 386/90 (11).

V posebnih primerih lahko Komisija zahteva, da se fizični pregledi izvedejo na podlagi drugih odstotkov.

Člen 16

Kazni

1.   Če trgovec ne izpolni zahtev iz člena 6, razen v primerih višje sile ali posebnih vremenskih razmer in brez poseganja v kazni, veljavne v skladu z nacionalno zakonodajo, pristojni organi:

| (a) | zahtevajo od imetnika potrdila o pomoči povrnitev dodeljenih prednosti; |
| --- | --- |

(a)

zahtevajo od imetnika potrdila o pomoči povrnitev dodeljenih prednosti;

| (b) | začasno prekličejo ali razveljavijo registracijo trgovca, odvisno od resnosti kršitve. |
| --- | --- |

(b)

začasno prekličejo ali razveljavijo registracijo trgovca, odvisno od resnosti kršitve.

Prednost iz točke (a) je enaka znesku pomoči, ki se določi v skladu s členom 13(2).

2.   Če imetniki potrdil ne opravijo načrtovanega vstopa, se njihova pravica do vložitve zahtevka za potrdilo, razen v primerih višje sile ali posebnih vremenskih razmer, začasno odvzame za šestdeset dni po poteku tega potrdila. Po obdobju prekinitve je naknadna izdaja potrdil odvisna od pologa varščine, ki je enaka znesku prednosti, dodeljenem v obdobju, ki ga določijo pristojni organi.

3.   Pristojni organi sprejmejo potrebne ukrepe za ponovno uporabo katerih koli količin proizvodov, ki so razpoložljive zaradi neizpolnitve, delne izpolnitve ali razveljavitve izdanih potrdil ali povrnitve dodeljenih prednosti.

POGLAVJE V

Nacionalne določbe

Člen 17

Nacionalni predpisi za upravljanje in spremljanje

Pristojni organi sprejmejo dodatne predpise, potrebne za upravljanje in spremljanje posebnih režimov oskrbe v realnem času.

Komisijo obvestijo o kakršnih koli ukrepih, ki jih nameravajo izvesti v skladu s prvim odstavkom, preden ti ukrepi začnejo veljati.

NASLOV III

UKREPI V KORIST LOKALNIM PROIZVODOM

POGLAVJE I

Pomoč v korist lokalnim proizvodom

Člen 18

Znesek pomoči

1.   Znesek pomoči, ki se odobri v okviru ukrepov v korist lokalni kmetijski proizvodnji, kot določa Poglavje III Uredbe (ES) št. 1405/2006, se določi v okviru omejitev iz člena 12 navedene uredbe.

2.   Pogoje dodelitve pomoči, linije kmetijske proizvodnje in zadevne zneske se določi v odobrenih programih v skladu s členom 13(2) Uredbe (ES) št. 1405/2006.

POGLAVJE II

Vložitev zahtevkov in plačilo pomoči

Člen 19

Vložitev zahtevkov

Zahtevki za pomoč v koledarskem letu se vložijo pri uradu, ki ga določijo pristojni organi Grčije, v skladu z vzorci, ki jih določijo pristojni organi, in v obdobjih, ki so jih ti določili. Ta obdobja se določijo tako, da časovno omogočajo potrebne preglede na kraju samem in ne morejo segati dlje od 28. februarja naslednjega koledarskega leta.

Člen 20

Popravljanje očitnih napak

Zahtevek za pomoč je mogoče spremeniti kadar koli po vložitvi, če pristojni organi opazijo v njem očitne napake.

Člen 21

Pozna vložitev zahtevkov

Razen v primerih višje sile in izjemnih okoliščin vložitev zahtevkov za pomoči po roku, določenem v skladu s členom 19, povzroči 1 % znižanje na delovni dan v zneskih, do katerih bi bil izvajalec upravičen, če bi zahtevek za pomoč vložil v roku. V primeru zamude za več kot 25 koledarskih dni se zahtevek ne sprejme.

Člen 22

Umik zahtevkov za pomoč

1.   Zahtevek za pomoč je mogoče kadar koli umakniti v celoti ali deloma.

Vendar v primerih, ko so pristojni organi že obvestili upravičenca o nepravilnostih v zahtevku za pomoč ali o nameravanem pregledu na kraju samem in ta pregled razkrije nepravilnosti, se ne dovolijo umiki tistih delov zahtevka za pomoč, ki so povezani z nepravilnostmi.

2.   Umiki iz odstavka 1 postavijo vlagatelja na položaj pred vložitvijo zahtevka za pomoč ali dela zadevnega zahtevka za pomoč.

3.   Najpozneje do 31. marca vsako leto se izvede analiza umaknjenih zahtevkov za pomoč za prejšnje koledarsko leto, da se ugotovijo glavni vzroki in potencialni trendi na lokalni ravni.

Člen 23

Plačilo pomoči

Po pregledu zahtevkov za pomoč in spremnih listin ter izračunu zneska, ki se odobri na podlagi podpornih ukrepov iz člena 7 Uredbe (ES) št. 1405/2006, pristojni organi izplačajo pomoč za določeno koledarsko leto:

| — | za neposredna plačila v skladu s členom 28 Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 (12), |
| --- | --- |

—

za neposredna plačila v skladu s členom 28 Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 (12),

| — | za druga plačila v obdobju med 16. oktobrom tekočega leta in 30. junijem naslednjega leta. |
| --- | --- |

—

za druga plačila v obdobju med 16. oktobrom tekočega leta in 30. junijem naslednjega leta.

POGLAVJE III

Pregledi

Člen 24

Splošna načela

Preverjanje je upravno ali s pregledi na kraju samem.

Upravni pregledi so izčrpni in vključujejo navzkrižne preglede, med drugim tudi s podatki integriranega upravnega in nadzornega sistema, določenega v poglavju 4 naslova II Uredbe (ES) št. 1782/2003.

Na osnovi analize tveganja v skladu s členom 26(1) pristojni organi izvedejo preglede na kraju samem z vzorčenjem vsaj 5 % zahtevkov za pomoč. Vzorec mora zajemati tudi vsaj 5 % količin, na katere se nanaša pomoč.

V ustreznih primerih Grčija uporabi integrirani upravni in nadzorni sistem.

Člen 25

Pregledi na kraju samem

1.   Pregledi na kraju samem so nenapovedani. Lahko pa se o najnujnejšem obvesti vnaprej, če s tem ni ogrožen namen pregleda. Obvestilo ne sme biti dano več kot 48 ur vnaprej, razen v ustrezno utemeljenih primerih.

2.   Kjer je to ustrezno, se pregledi na kraju samem, predvideni v tem poglavju, izvajajo hkrati z ostalimi pregledi, predvidenimi v zakonodaji Skupnosti.

3.   Zadevni zahtevek ali zahtevki se zavrnejo, če upravičenci ali njihovi predstavniki preprečijo izvajanje pregledov na kraju samem.

Člen 26

Izbor upravičencev za pregled na kraju samem

1.   Pristojni organi izberejo upravičence za preglede na kraju samem na osnovi analize tveganja in reprezentativnosti vloženih zahtevkov za pomoč. Analiza tveganja po potrebi upošteva:

| (a) | višino pomoči; |
| --- | --- |

(a)

višino pomoči;

| (b) | število enot rabe ali poljin in površino, zajeto v zahtevkih pomoči, ali proizvedeno, prepeljano, predelano ali trženo količino; |
| --- | --- |

(b)

število enot rabe ali poljin in površino, zajeto v zahtevkih pomoči, ali proizvedeno, prepeljano, predelano ali trženo količino;

| (c) | spremembe prejšnjega leta; |
| --- | --- |

(c)

spremembe prejšnjega leta;

| (d) | rezultate pregledov iz preteklih let; |
| --- | --- |

(d)

rezultate pregledov iz preteklih let;

| (e) | druge parametre, ki jih opredeli Grčija. |
| --- | --- |

(e)

druge parametre, ki jih opredeli Grčija.

Element reprezentativnosti Grčija doseže z naključno izbiro med 20 % in 25 % najnižjega števila upravičencev, ki se določijo za pregled na kraju samem.

2.   Pristojni organ hrani evidenco o razlogih za izbiro vsakega upravičenca za pregled na kraju samem. Inšpektor, ki izvaja pregled na kraju samem, je o teh razlogih obveščen pred začetkom pregleda.

Člen 27

Poročilo o pregledu

1.   Vsak pregled na kraju samem se opiše v poročilu o pregledu, ki vsebuje podrobnosti o izvedenem pregledu. Poročilo zlasti vsebuje:

| (a) | programe pomoči in zahtevke, ki so bili pregledani; |
| --- | --- |

(a)

programe pomoči in zahtevke, ki so bili pregledani;

| (b) | prisotne osebe; |
| --- | --- |

(b)

prisotne osebe;

| (c) | pregledane in izmerjene enote rabe ali poljine ter rezultate meritev za izmerjeno enoto rabe ali poljino in uporabljene merilne metode; |
| --- | --- |

(c)

pregledane in izmerjene enote rabe ali poljine ter rezultate meritev za izmerjeno enoto rabe ali poljino in uporabljene merilne metode;

| (d) | proizvedene, prepeljane, predelane ali tržene količine, ki so zajete v pregled; |
| --- | --- |

(d)

proizvedene, prepeljane, predelane ali tržene količine, ki so zajete v pregled;

| (e) | podatek, ali je bil upravičenec obveščen o obisku in, če je bil, koliko časa prej; |
| --- | --- |

(e)

podatek, ali je bil upravičenec obveščen o obisku in, če je bil, koliko časa prej;

| (f) | druge izvedene nadzorne ukrepe. |
| --- | --- |

(f)

druge izvedene nadzorne ukrepe.

2.   Upravičenci ali njihovi predstavniki imajo priložnost za podpis poročila, da potrdijo svojo prisotnost pri pregledu in dodajo svoja opažanja. Če so najdene nepravilnosti, upravičenec prejme kopijo nadzornega poročila.

Kjer so pregledi na kraju samem izvedeni z daljinskim zaznavanjem, lahko Grčija odloči, da upravičencem ali njihovim predstavnikom ne ponudi možnosti za podpis nadzornega poročila, če med pregledom z daljinskim zaznavanjem niso bile odkrite nepravilnosti.

POGLAVJE IV

Znižanja in izključitve ter neupravičena plačila

Člen 28

Znižanja in izključitve

V primeru razlike med podatki, prijavljenimi v okviru zahtevkov za pomoč, in ugotovitvami pregledov iz Poglavja III, Grčija uporabi znižanja in izključitve pomoči. Takšna znižanja in izključitve morajo biti učinkovita, sorazmerna in odvračilna.

Člen 29

Izjeme pri uporabi znižanj in izključitev

1.   Znižanja in izključitve iz člena 28 ne veljajo v primerih, kjer upravičenci vložijo dejansko pravilne podatke ali drugače pokažejo, da niso zagrešili kršitve.

2.   Znižanja in izključitve ne veljajo za tiste dele zahtevka za pomoč, o katerih upravičenec pisno obvesti pristojni organ, da so nepravilni ali so postali nepravilni po vložitvi zahtevka, pod pogojem da pristojni organ ni obvestil upravičenca o svoji nameri o izvedbi pregleda na kraju samem ali o nepravilnostih v zahtevku.

Na osnovi podatkov, ki jih upravičenci vložijo v skladu s prvim pododstavkom, se zahtevek za pomoč prilagodi tako, da odraža dejansko stanje.

Člen 30

Povračilo neupravičenih plačil in kazni

1.   Če pride do neupravičenega plačila, se smiselno uporabi člen 73 Uredbe Komisije (ES) št. 796/2004 (13).

2.   Kjer je prišlo do neupravičenega plačila zaradi napačne izjave, napačne listine ali resne malomarnosti upravičenca, je izrečena kazen enaka znesku neupravičenega plačila z obrestmi, izračunanimi v skladu s členom 73(3) Uredbe (ES) št. 796/2004.

Člen 31

Višja sila in izredne okoliščine

Pristojnega organa se v skladu s členom 72 Uredbe (ES) št. 796/2004 obvesti o primerih višje sile ali izjemnih okoliščinah v smislu člena 40(4) Uredbe (ES) št. 1782/2003.

NASLOV IV

SPLOŠNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 32

Obvestila

1.   Kar zadeva posebne režime oskrbe, pristojni organi najpozneje petnajsti dan meseca, ki sledi koncu vsakega trimesečja, Komisiji sporočijo naslednje informacije, ki se nanašajo na prejšnje mesece referenčnega koledarskega leta za posamezni proizvod in tarifno oznako KN ter, po potrebi, za posamezni namembni kraj:

| (a) | količine, razdeljene glede na to, ali se odpremijo iz celinske Grčije ali drugih otokov; |
| --- | --- |

(a)

količine, razdeljene glede na to, ali se odpremijo iz celinske Grčije ali drugih otokov;

| (b) | znesek pomoči in dejansko plačane izdatke po proizvodu; |
| --- | --- |

(b)

znesek pomoči in dejansko plačane izdatke po proizvodu;

| (c) | količine, za katere potrdila o pomoči niso bila uporabljena; |
| --- | --- |

(c)

količine, za katere potrdila o pomoči niso bila uporabljena;

| (d) | količine, izvožene v tretje države ali odpremljene v ostalo Skupnost po predelavi v skladu s členom 13; |
| --- | --- |

(d)

količine, izvožene v tretje države ali odpremljene v ostalo Skupnost po predelavi v skladu s členom 13;

| (e) | prenose znotraj celotne količine za kategorijo proizvodov in spremembe predvidene bilance oskrbe v obdobju; |
| --- | --- |

(e)

prenose znotraj celotne količine za kategorijo proizvodov in spremembe predvidene bilance oskrbe v obdobju;

| (f) | razpoložljivo stanje in stopnjo uporabe. |
| --- | --- |

(f)

razpoložljivo stanje in stopnjo uporabe.

Podatki iz prvega pododstavka se posredujejo na podlagi uporabljenih potrdil.

2.   Kar zadeva podporo lokalni proizvodnji, Grčija obvesti Komisijo:

| (a) | vsako leto najpozneje do 31. marca o prejetih zahtevkih za pomoč in zadevnih zneskih za preteklo koledarsko leto; |
| --- | --- |

(a)

vsako leto najpozneje do 31. marca o prejetih zahtevkih za pomoč in zadevnih zneskih za preteklo koledarsko leto;

| (b) | najpozneje do 31. julija vsako leto o dokončno upravičenih zahtevkih za pomoč in zadevnih zneskih za preteklo koledarsko leto. |
| --- | --- |

(b)

najpozneje do 31. julija vsako leto o dokončno upravičenih zahtevkih za pomoč in zadevnih zneskih za preteklo koledarsko leto.

Člen 33

Poročilo

1.   Poročilo iz člena 17(2) Uredbe (ES) št. 1405/2006 vsebuje med drugim naslednje informacije:

| (a) | morebitne pomembne spremembe družbeno-gospodarskega in kmetijskega okolja; |
| --- | --- |

(a)

morebitne pomembne spremembe družbeno-gospodarskega in kmetijskega okolja;

| (b) | povzetek razpoložljivih fizičnih in finančnih podatkov o izvajanju vsakega ukrepa, vključno z analizo podatkov in, če je potrebno, predstavitev in analizo sektorja, na katerega se ukrep nanaša; |
| --- | --- |

(b)

povzetek razpoložljivih fizičnih in finančnih podatkov o izvajanju vsakega ukrepa, vključno z analizo podatkov in, če je potrebno, predstavitev in analizo sektorja, na katerega se ukrep nanaša;

| (c) | napredek ukrepov in prednostnih nalog v zvezi s posebnimi in splošnimi cilji na datum predstavitve poročila, z uporabo količinskih kazalcev; |
| --- | --- |

(c)

napredek ukrepov in prednostnih nalog v zvezi s posebnimi in splošnimi cilji na datum predstavitve poročila, z uporabo količinskih kazalcev;

| (d) | kratko predstavitev vseh večjih težav pri upravljanju in izvajanju ukrepov, vključno z zaključki analize iz člena 22(3); |
| --- | --- |

(d)

kratko predstavitev vseh večjih težav pri upravljanju in izvajanju ukrepov, vključno z zaključki analize iz člena 22(3);

| (e) | pregled rezultatov vseh teh ukrepov, upoštevajoč njihove vzajemne povezave; |
| --- | --- |

(e)

pregled rezultatov vseh teh ukrepov, upoštevajoč njihove vzajemne povezave;

| (f) | za poseben režim oskrbe:






  — | informacije in analizo cenovnih gibanj ter način, kako so bile tako dodeljene prednosti prenesene naprej, pa tudi sprejete ukrepe in izvedeni nadzor za zagotovitev takšnega prenosa, |
| --- | --- | --- |

(f)

za poseben režim oskrbe:

—

informacije in analizo cenovnih gibanj ter način, kako so bile tako dodeljene prednosti prenesene naprej, pa tudi sprejete ukrepe in izvedeni nadzor za zagotovitev takšnega prenosa,

| — | ob upoštevanju drugih obstoječih pomoči, analizo sorazmernosti pomoči glede na dodatne stroške prevoza na manjše otoke in na cene, ki se uporabljajo, v primeru proizvodov za predelavo in kmetijskih vložkov pa tudi dodatne stroške zaradi otoške lege in oddaljenosti; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugih obstoječih pomoči, analizo sorazmernosti pomoči glede na dodatne stroške prevoza na manjše otoke in na cene, ki se uporabljajo, v primeru proizvodov za predelavo in kmetijskih vložkov pa tudi dodatne stroške zaradi otoške lege in oddaljenosti;

| (g) | navedbo stopnje doseganja ciljev, določenih za vsakega od ukrepov, ki jih vsebuje program, izmerjeno z objektivno merljivimi indikatorji; |
| --- | --- |

(g)

navedbo stopnje doseganja ciljev, določenih za vsakega od ukrepov, ki jih vsebuje program, izmerjeno z objektivno merljivimi indikatorji;

| (h) | podatke o letni bilanci oskrbe manjših otokov glede porabe, razvoja staleža, proizvodnje in izmenjav; |
| --- | --- |

(h)

podatke o letni bilanci oskrbe manjših otokov glede porabe, razvoja staleža, proizvodnje in izmenjav;

| (i) | podatke o dejansko odobrenih zneskih za izvedbo ukrepov programa na podlagi meril, ki jih določi Grčija, kot so število upravičenih proizvajalcev, upravičene površine ali število zadevnih gospodarstev; |
| --- | --- |

(i)

podatke o dejansko odobrenih zneskih za izvedbo ukrepov programa na podlagi meril, ki jih določi Grčija, kot so število upravičenih proizvajalcev, upravičene površine ali število zadevnih gospodarstev;

| (j) | podatke o finančnem izvajanju vsakega ukrepa, ki je v programu; |
| --- | --- |

(j)

podatke o finančnem izvajanju vsakega ukrepa, ki je v programu;

| (k) | statistične podatke o preverjanjih, ki so jih izvedli pristojni organi, ter o morebitnih uporabljenih kaznih; |
| --- | --- |

(k)

statistične podatke o preverjanjih, ki so jih izvedli pristojni organi, ter o morebitnih uporabljenih kaznih;

| (l) | opombe Grčije o izvajanju programa. |
| --- | --- |

(l)

opombe Grčije o izvajanju programa.

2.   Za leto 2007 poročilo vsebuje oceno učinka programa pomoči za tradicionalne dejavnosti, povezane s proizvodnjo govejega, ovčjega in kozjega mesa, na živinorejo in kmetijsko gospodarstvo na manjših otokih.

Člen 34

Spremembe programov

1.   Spremembe programov, odobrenih na podlagi člena 13(2) Uredbe (ES) št. 1405/2006, se predložijo v odobritev Komisiji.

Vendar takšna odobritev ni potrebna pri naslednjih spremembah:

| (a) | kar zadeva predvidene bilance oskrbe, lahko Grčija spremeni raven pomoči in količine proizvodov, za katere lahko velja režim oskrbe; |
| --- | --- |

(a)

kar zadeva predvidene bilance oskrbe, lahko Grčija spremeni raven pomoči in količine proizvodov, za katere lahko velja režim oskrbe;

| (b) | kar zadeva programe Skupnosti za podporo lokalne proizvodnje, lahko Grčija za največ 20 % prilagodi finančna sredstva za vsak ukrep ter zmanjšanje ali povečanje zneska na enoto pomoči glede na zneske, ki se uporabljajo ob predložitvi zahtevka za spremembo. |
| --- | --- |

(b)

kar zadeva programe Skupnosti za podporo lokalne proizvodnje, lahko Grčija za največ 20 % prilagodi finančna sredstva za vsak ukrep ter zmanjšanje ali povečanje zneska na enoto pomoči glede na zneske, ki se uporabljajo ob predložitvi zahtevka za spremembo.

2.   Grčija enkrat na leto obvesti Komisijo o predvidenih spremembah. Vendar lahko Grčija kadar koli obvesti Komisijo o spremembah v primeru višje sile ali izjemnih okoliščin. Če Komisija ne nasprotuje predvidenim spremembam, te začnejo veljati prvi dan drugega meseca, ki sledi temu obvestilu.

Člen 35

Financiranje študij, demonstracijskih in izobraževalnih projektov ter ukrepov tehnične pomoči

Znesek, ki je potreben za financiranje študij, demonstracijskih in izobraževalnih projektov ter ukrepov tehnične pomoči, ki jih predvideva program, odobren na podlagi člena 13(2) Uredbe (ES) št. 1405/2006 za namene njihovega izvajanja, ne sme preseči 1 % skupnega zneska financiranja zadevnega programa.

Člen 36

Dodatni nacionalni ukrepi

Države članice sprejmejo vse dodatne ukrepe, potrebne za uporabo te uredbe.

Člen 37

Znižanje predplačil

Kadar so podatki, ki jih Grčija posreduje Komisiji v skladu s členoma 32 in 33, nepopolni ali če se ne upošteva časovni rok za njihovo pošiljanje, lahko Komisija brez poseganja v splošna pravila o proračunski disciplini začasno in pavšalno zniža predplačila, vknjižena pod stroške za kmetijstvo.

Člen 38

Razveljavitev

Uredbe (EGS) št. 2837/93, (EGS) št. 2958/93, (ES) št. 3063/93, (ES) št. 3175/94, (ES) št. 1517/2002, (ES) št. 1999/2002 in (ES) št. 2084/2004 se razveljavijo s 1. januarjem 2007.

Člen 39

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporabljati se začne 1. januarja 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. decembra 2006

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 265, 26.9.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 260, 19.10.1993, str. 5. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2384/2002 (UL L 358, 31.12.2002, str. 124).

2

(3)  UL L 267, 28.10.1993, str. 4. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1820/2002 (UL L 276, 12.10.2002, str. 22).

3

(4)  UL L 274, 6.11.1993, str. 5. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 780/2002 (UL L 123, 9.5.2002, str. 32).

4

(5)  UL L 335, 23.12.1994, str. 54. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2119/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 20).

5

(6)  UL L 228, 24.8.2002, str. 12.

6

(7)  UL L 308, 9.11.2002, str. 11.

7

(8)  UL L 360, 7.12.2004, str. 19.

8

(9)  UL L 152, 24.6.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 410/2006 (UL L 71, 10.3.2006, str. 7).

9

(10)  UL L 102, 17.4.1999, str. 11. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 671/2004 (UL L 105, 14.4.2004, str. 5).

10

(11)  UL L 42, 16.2.1990, str. 6.

11

(12)  UL L 270, 21.10.2003, str. 1.

12

(13)  UL L 141, 30.4.2004, str. 18.

13

---

PRILOGA

Največje količine predelanih proizvodov, ki se letno lahko izvozijo ali odpremijo z manjših otokov v okviru običajne trgovine

| (Količina v kilogramih (ali litrih)) |
| --- |
| Oznaka KN | V Skupnost | V tretje države |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |

(Količina v kilogramih (ali litrih))

Oznaka KN

V Skupnost

V tretje države

---

| 21.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 365/76 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 365/76

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1915/2006

z dne 18. decembra 2006

o nadaljevanju predhodnega nadzora Skupnosti nad uvozom nekaterih železnih in jeklenih izdelkov s poreklom iz nekaterih tretjih držav

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 3285/94 z dne 22. decembra 1994 o skupnih pravilih za uvoz in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 518/94 (1) in zlasti člena 11 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 519/94 z dne 7. marca 1994 o skupnih pravilih za uvoz iz nekaterih tretjih držav in o razveljavitvi uredb (EGS) št. 1765/82, (EGS) št. 1766/82 in (EGS) št. 3420/83 (2) in zlasti člena 9 Uredbe,

po posvetovanjih s svetovalnimi odbori,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je z Uredbo (ES) št. 76/2002 (3) uvedla predhodni nadzor Skupnosti nad uvozom nekaterih železnih in jeklenih izdelkov s poreklom iz tretjih držav. Navedena uredba je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1337/2002 (4), da bi se razširil obseg nadzora, ter z Uredbama (ES) št. 2385/2002 (5) in (ES) št. 469/2005 (6). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je z Uredbo (ES) št. 76/2002 (3) uvedla predhodni nadzor Skupnosti nad uvozom nekaterih železnih in jeklenih izdelkov s poreklom iz tretjih držav. Navedena uredba je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1337/2002 (4), da bi se razširil obseg nadzora, ter z Uredbama (ES) št. 2385/2002 (5) in (ES) št. 469/2005 (6).

| (2) | Statistika o zunanji trgovini Skupnosti ni na voljo za obdobja, predvidena v Uredbi Komisije (ES) št. 1917/2000 (7). |
| --- | --- |

(2)

Statistika o zunanji trgovini Skupnosti ni na voljo za obdobja, predvidena v Uredbi Komisije (ES) št. 1917/2000 (7).

| (3) | Čeprav se je stanje od uvedbe nadzora leta 2002 spremenilo, razvoj na svetovnem trgu jekla še naprej zahteva zanesljiv in hiter informacijski sistem za prihodnji uvoz Skupnosti. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav se je stanje od uvedbe nadzora leta 2002 spremenilo, razvoj na svetovnem trgu jekla še naprej zahteva zanesljiv in hiter informacijski sistem za prihodnji uvoz Skupnosti.

| (4) | Od leta 2003 je kitajski trg glavni razlog za zelo pomembno povečanje povpraševanja po jeklenih izdelkih. Kitajska je zelo hitro povečevala svojo proizvodno zmogljivost. Kitajska proizvodnja surovega jekla se je povečala s 129 milijonov ton v letu 2000 na 349 milijonov ton v letu 2005, kar pomeni porast svetovnega deleža s 15,4 % na 36 % v istem obdobju, proizvodna zmogljivost, zaradi katere bi kitajska proizvodnja v letu 2006 lahko še rasla, pa se še povečuje. Uvoz EU iz Kitajske je v letu 2004 znašal 0,9 milijonov ton, v letu 2005 pa 1,6 milijonov ton. Kitajska je bila v letu 2004 neto uvoznik s 15 milijoni ton, v letu 2006 pa bo postala neto izvoznik. Predvideva se lahko, da se bo ta trend zmanjševanja uvoza in povečevanja izvoza na Kitajskem nadaljeval, kar bo povzročilo znatno kopičenje jeklenih izdelkov na svetovnem trgu in iskanje novih trgov zanje. |
| --- | --- |

(4)

Od leta 2003 je kitajski trg glavni razlog za zelo pomembno povečanje povpraševanja po jeklenih izdelkih. Kitajska je zelo hitro povečevala svojo proizvodno zmogljivost. Kitajska proizvodnja surovega jekla se je povečala s 129 milijonov ton v letu 2000 na 349 milijonov ton v letu 2005, kar pomeni porast svetovnega deleža s 15,4 % na 36 % v istem obdobju, proizvodna zmogljivost, zaradi katere bi kitajska proizvodnja v letu 2006 lahko še rasla, pa se še povečuje. Uvoz EU iz Kitajske je v letu 2004 znašal 0,9 milijonov ton, v letu 2005 pa 1,6 milijonov ton. Kitajska je bila v letu 2004 neto uvoznik s 15 milijoni ton, v letu 2006 pa bo postala neto izvoznik. Predvideva se lahko, da se bo ta trend zmanjševanja uvoza in povečevanja izvoza na Kitajskem nadaljeval, kar bo povzročilo znatno kopičenje jeklenih izdelkov na svetovnem trgu in iskanje novih trgov zanje.

| (5) | Zadnja statistika o uvozu, ki so na voljo za štiri glavne vrste izdelkov, namreč za ploščate izdelke, podolgovate izdelke, cevi in votle profile ter polgotove izdelke, so za prvo polovico leta 2006 pokazali povprečno povečanje za 11 % v primerjavi z istim obdobjem v letu 2005, za ploščate in podolgovate izdelke pa za 18 % in 13 %. Skupni uvoz v letu 2005 je znašal 26,2 milijonov ton v primerjavi z 20 milijoni ton v letu 2002, kar kaže skupno povečanje uvoza v treh letih za 31 %. |
| --- | --- |

(5)

Zadnja statistika o uvozu, ki so na voljo za štiri glavne vrste izdelkov, namreč za ploščate izdelke, podolgovate izdelke, cevi in votle profile ter polgotove izdelke, so za prvo polovico leta 2006 pokazali povprečno povečanje za 11 % v primerjavi z istim obdobjem v letu 2005, za ploščate in podolgovate izdelke pa za 18 % in 13 %. Skupni uvoz v letu 2005 je znašal 26,2 milijonov ton v primerjavi z 20 milijoni ton v letu 2002, kar kaže skupno povečanje uvoza v treh letih za 31 %.

| (6) | Analiza prvih dveh četrtletij leta 2006 kaže nadaljevanje visoke stopnje uvoza v navedenem obdobju, in sicer skupno povečanje za 29 %, medtem ko podatki za tretje četrtletje navedenega leta kažejo na nadaljnji trend povečevanja. |
| --- | --- |

(6)

Analiza prvih dveh četrtletij leta 2006 kaže nadaljevanje visoke stopnje uvoza v navedenem obdobju, in sicer skupno povečanje za 29 %, medtem ko podatki za tretje četrtletje navedenega leta kažejo na nadaljnji trend povečevanja.

| (7) | Poleg tega so cene na trgu Skupnosti tako kot na trgu ZDA še vedno visoke in so od cen na azijskem trgu na splošno višje za 20 do 30 %. Ta diferenciacija cen bo verjetno pritegnila interes izvoznikov iz tretjih držav in v letu 2006 so že bili opaženi prvi znaki nižanja cen na ameriškem trgu in na trgih nekaterih evropskih držav. |
| --- | --- |

(7)

Poleg tega so cene na trgu Skupnosti tako kot na trgu ZDA še vedno visoke in so od cen na azijskem trgu na splošno višje za 20 do 30 %. Ta diferenciacija cen bo verjetno pritegnila interes izvoznikov iz tretjih držav in v letu 2006 so že bili opaženi prvi znaki nižanja cen na ameriškem trgu in na trgih nekaterih evropskih držav.

| (8) | Poleg tega statistike zaposlenosti pri proizvajalcih EU kažejo znaten upad, in sicer s 414 500 ljudi leta 2000 na 404 700 leta 2001, 390 200 leta 2002, 383 800 leta 2003, 375 900 leta 2004 in 347 000 leta 2005, kar je približno 16 % v 5 letih. |
| --- | --- |

(8)

Poleg tega statistike zaposlenosti pri proizvajalcih EU kažejo znaten upad, in sicer s 414 500 ljudi leta 2000 na 404 700 leta 2001, 390 200 leta 2002, 383 800 leta 2003, 375 900 leta 2004 in 347 000 leta 2005, kar je približno 16 % v 5 letih.

| (9) | Na podlagi novih trendov pri uvozu jeklenih izdelkov, nedavnega razvoja na kitajskem trgu, vedno hitrejšega povečevanja uvoza, zelo velikih razlik v cenah med jeklenimi izdelki na trgu EU in tistimi na trgih tretjih držav ter že znatnih izgub delovnih mest v preteklih letih se lahko šteje, da obstaja nevarnost škode za proizvajalce Skupnosti v smislu člena 11 Uredbe (ES) št. 3285/94. |
| --- | --- |

(9)

Na podlagi novih trendov pri uvozu jeklenih izdelkov, nedavnega razvoja na kitajskem trgu, vedno hitrejšega povečevanja uvoza, zelo velikih razlik v cenah med jeklenimi izdelki na trgu EU in tistimi na trgih tretjih držav ter že znatnih izgub delovnih mest v preteklih letih se lahko šteje, da obstaja nevarnost škode za proizvajalce Skupnosti v smislu člena 11 Uredbe (ES) št. 3285/94.

| (10) | Zato je v interesu Skupnosti, da se predhodni nadzor Skupnosti nad uvozom nekaterih jeklenih izdelkov ohrani za zagotovitev izčrpnih statističnih podatkov za hitro analizo uvoznih trendov. Ob upoštevanju omenjenega pričakovanega razvoja in dejstva, da so druge večje države, ki proizvajajo jeklo, uvedle ali podaljšale podobne nadzorne sisteme do leta 2009, je primerno navedeni sistem ohraniti do 31. decembra 2009. |
| --- | --- |

(10)

Zato je v interesu Skupnosti, da se predhodni nadzor Skupnosti nad uvozom nekaterih jeklenih izdelkov ohrani za zagotovitev izčrpnih statističnih podatkov za hitro analizo uvoznih trendov. Ob upoštevanju omenjenega pričakovanega razvoja in dejstva, da so druge večje države, ki proizvajajo jeklo, uvedle ali podaljšale podobne nadzorne sisteme do leta 2009, je primerno navedeni sistem ohraniti do 31. decembra 2009.

| (11) | Poleg tega je zato, da bi zmanjšali nepotrebne omejitve in ne bi preveč motili dejavnosti družb blizu meja, je zaželeno povečati obseg manjših količin, izključenih iz obsega predhodnega nadzora Skupnosti. Zato je treba neto uvoz, ki se izključi iz uporabe te uredbe, povečati na 2 500 kilogramov. |
| --- | --- |

(11)

Poleg tega je zato, da bi zmanjšali nepotrebne omejitve in ne bi preveč motili dejavnosti družb blizu meja, je zaželeno povečati obseg manjših količin, izključenih iz obsega predhodnega nadzora Skupnosti. Zato je treba neto uvoz, ki se izključi iz uporabe te uredbe, povečati na 2 500 kilogramov.

| (12) | Zaželeno je, da ta uredba začne veljati na dan objave, da se podatki zberejo čim prej – |
| --- | --- |

(12)

Zaželeno je, da ta uredba začne veljati na dan objave, da se podatki zberejo čim prej –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 76/2002, kakor je bila spremenjena z uredbami (ES) št. 1337/2002, (ES) št. 2385/2002 in (ES) št. 469/2005, se spremeni:

| 1. | V členu 1 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim besedilom:
  „3.   Uvoz, katerega neto masa ne presega 2 500 kilogramov, se izključi iz uporabe te uredbe“; |
| --- | --- |

1.

V členu 1 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim besedilom:

„3.   Uvoz, katerega neto masa ne presega 2 500 kilogramov, se izključi iz uporabe te uredbe“;

| 2. | V členu 6 se datum „31. decembra 2006“ nadomesti z datumom „31. decembra 2009“. |
| --- | --- |

2.

V členu 6 se datum „31. decembra 2006“ nadomesti z datumom „31. decembra 2009“.

Člen 2

Za jeklene izdelke iz te uredbe, odpremljene pred 1. januarjem 2007, ki se v Bolgariji in Romuniji dajo v prosti promet po 1. januarju 2007, se ne zahteva listina o nadzoru, če je bilo blago odpremljeno pred 1. januarjem 2007. Kot dokazilo za datum odpreme je treba predložiti tovorni list ali drug prevozni dokument, ki ga organi Skupnosti priznajo kot enakovrednega.

Člen 3

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 2 začne z odstopanjem veljati le pod pogojem in z dnem začetka veljavnosti Pogodbe o pristopu Bolgarije in Romunije k Evropski uniji.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. decembra 2006

Za Komisijo

Peter MANDELSON

Član Komisije

---

(1)  UL L 349, 31.12.1994, str. 53. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2200/2004 (UL L 374, 22.12.2004, str. 1).

1

(2)  UL L 67, 10.3.1994, str. 89. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 427/2003 (UL L 65, 8.3.2003, str. 1).

2

(3)  UL L 16, 18.1.2002, str. 3. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 469/2005 (UL L 78, 24.3.2005, str. 12).

3

(4)  UL L 195, 24.7.2002, str. 25.

4

(5)  UL L 358, 31.12.2002, str. 125.

5

(6)  UL L 78, 24.3.2005, str. 12.

6

(7)  UL L 229, 9.9.2000, str. 14. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1949/2005 (UL L 312, 29.11.2005, str. 10).

7

---

| 21.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 365/78 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 365/78

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1916/2006

z dne 18. decembra 2006

o odprtju in zagotovitvi upravljanja tarifnih kvot Skupnosti za nekatere ribe in ribiške proizvode s poreklom iz Albanije

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1616/2006 z dne 23. oktobra 2006 o nekaterih postopkih za izvedbo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Albanijo na drugi strani in za uporabo Začasnega sporazuma med Evropsko skupnostjo na eni strani in Republiko Albanijo na drugi strani (1) in zlasti člena 2 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Albanijo na drugi strani (2), v nadaljnjem besedilu „Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum“, je bil podpisan 12. junija 2006 v Luxembourgu. Postopek ratifikacije Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma še poteka. |
| --- | --- |

(1)

Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Albanijo na drugi strani (2), v nadaljnjem besedilu „Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum“, je bil podpisan 12. junija 2006 v Luxembourgu. Postopek ratifikacije Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma še poteka.

| (2) | Svet je 12. junija 2006 sklenil Začasni sporazum o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo na eni strani in Republiko Albanijo na drugi strani (3), v nadaljnjem besedilu „Začasni sporazum“. Cilj Začasnega sporazuma je, da se začnejo določbe o trgovini in trgovinskih zadevah iz Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma čimprej izvajati. Začasni sporazum začne veljati 1. decembra 2006. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 12. junija 2006 sklenil Začasni sporazum o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo na eni strani in Republiko Albanijo na drugi strani (3), v nadaljnjem besedilu „Začasni sporazum“. Cilj Začasnega sporazuma je, da se začnejo določbe o trgovini in trgovinskih zadevah iz Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma čimprej izvajati. Začasni sporazum začne veljati 1. decembra 2006.

| (3) | Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum in Začasni sporazum določata, da se nekatere ribe in nekateri ribiški proizvodi s poreklom iz Albanije lahko uvozijo v Skupnost v mejah tarifnih kvot Skupnosti po znižani carinski stopnji ali stopnji dajatve nič. |
| --- | --- |

(3)

Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum in Začasni sporazum določata, da se nekatere ribe in nekateri ribiški proizvodi s poreklom iz Albanije lahko uvozijo v Skupnost v mejah tarifnih kvot Skupnosti po znižani carinski stopnji ali stopnji dajatve nič.

| (4) | Tarifne kvote Skupnosti, ki jih določata Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum in Začasni sporazum, so letne kvote in pokrivajo neomejeno obdobje. Primerno je zagotoviti odprtje in upravljanje teh tarifnih kvot. |
| --- | --- |

(4)

Tarifne kvote Skupnosti, ki jih določata Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum in Začasni sporazum, so letne kvote in pokrivajo neomejeno obdobje. Primerno je zagotoviti odprtje in upravljanje teh tarifnih kvot.

| (5) | V skladu s členom 308a Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (4) je treba zagotoviti uporabo sistema upravljanja tarifnih kvot iz Uredbe (EGS) št. 2454/93. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 308a Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (4) je treba zagotoviti uporabo sistema upravljanja tarifnih kvot iz Uredbe (EGS) št. 2454/93.

| (6) | Države članice morajo zagotoviti, da imajo vsi uvozniki Skupnosti enak in stalen dostop do tarifnih kvot in da se stopnje, določene za kvote, uporabljajo neprekinjeno za vse uvoze zadevnih proizvodov v vse države članice, dokler se kvote ne izčrpajo. Za zagotavljanje učinkovitosti skupnega upravljanja teh kvot, morajo biti države članice iz obsegov kvote sposobne črpati potrebne količine, ki ustrezajo dejanskemu uvozu. Upravljanje mora potekati v tesnem sodelovanju med državami članicami in Komisijo. Komisija mora biti sposobna nadzorovati stopnjo porabe kvot in o tem ustrezno obveščati države članice. Zaradi hitrosti in učinkovitosti mora komunikacija med državami članicami in Komisijo potekati po elektronski poti, če je mogoče. |
| --- | --- |

(6)

Države članice morajo zagotoviti, da imajo vsi uvozniki Skupnosti enak in stalen dostop do tarifnih kvot in da se stopnje, določene za kvote, uporabljajo neprekinjeno za vse uvoze zadevnih proizvodov v vse države članice, dokler se kvote ne izčrpajo. Za zagotavljanje učinkovitosti skupnega upravljanja teh kvot, morajo biti države članice iz obsegov kvote sposobne črpati potrebne količine, ki ustrezajo dejanskemu uvozu. Upravljanje mora potekati v tesnem sodelovanju med državami članicami in Komisijo. Komisija mora biti sposobna nadzorovati stopnjo porabe kvot in o tem ustrezno obveščati države članice. Zaradi hitrosti in učinkovitosti mora komunikacija med državami članicami in Komisijo potekati po elektronski poti, če je mogoče.

| (7) | V skladu s Stabilizacijsko-pridružitvenim sporazumom in Začasnim sporazumom obsegi kvote za leto 2006 temeljijo na polnem znesku osnovnih obsegov kvote iz Priloge III k navedenima sporazumoma. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s Stabilizacijsko-pridružitvenim sporazumom in Začasnim sporazumom obsegi kvote za leto 2006 temeljijo na polnem znesku osnovnih obsegov kvote iz Priloge III k navedenima sporazumoma.

| (8) | Ta uredba se začne uporabljati na dan začetka veljavnosti Začasnega sporazuma in se uporablja tudi po začetku veljavnosti Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma. |
| --- | --- |

(8)

Ta uredba se začne uporabljati na dan začetka veljavnosti Začasnega sporazuma in se uporablja tudi po začetku veljavnosti Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Za proizvode po poreklu iz Albanije, naštete v Prilogi, ki so dani v prosti promet v Skupnosti, velja znižana carinska stopnja ali stopnja dajatve nič, in sicer pri stopnjah in v mejah letnih tarifnih kvot Skupnosti, ki so določene v navedeni Prilogi.

Tem proizvodom je priloženo dokazilo o poreklu, kot ga določa Protokol 4 k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu in k Začasnemu sporazumu.

2.   Vsaka država članica uvoznikom proizvodov iz odstavka 1 zagotavlja enak in neprekinjen dostop do tarifnih kvot, dokler to omogoča stanje obsega kvot.

Člen 2

1.   Tarifne kvote iz člena 1 upravlja Komisija v skladu s členi 308a, 308b in 308c Uredbe (EGS) št. 2454/93.

2.   Komunikacija v zvezi z upravljanjem tarifnih kvot med državami članicami in Komisijo poteka po elektronski poti, če je mogoče.

Člen 3

1.   Obseg tarifne kvote za pripravljene ali konzervirane sardone pod zap. št. 09.1505 v Prilogi se lahko vsako leto poveča, prvič za leto 2007, in sicer dokler letni obseg kvote ne doseže 1 600 ton ali se pogodbenice dogovorijo o drugačni ureditvi.

2.   Letno povečanje iz odstavka 1 je dovoljeno le, če je bilo porabljenih vsaj 80 % obsega, ki je bil odprt prejšnje leto.

Člen 4

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. decembra 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. decembra 2006

Za Komisijo

László KOVÁCS

Član Komisije

---

(1)  UL L 300, 31.10.2006, str. 1.

1

(2)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

2

(3)  UL L 239, 1.9.2006, str. 1.

3

(4)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 402/2006 (UL L 70, 9.3.2006, str. 35).

4

---

PRILOGA

Ne glede na pravila za razlago Kombinirane nomenklature se besedilo za poimenovanje proizvodov šteje kot okvirno, pri čemer je preferencialna shema določena v smislu te priloge s pomočjo tarifnih oznak KN. Kjer so navedene prejšnje oznake KN, se preferencialna shema določi s skupno uporabo oznake KN in ustreznega poimenovanja.

RIBE IN RIBIŠKI PROIZVODI

| Zap. št. | Oznaka KN | Pododdelek TARIC | Poimenovanje | Obseg kvote | Stopnja dajatve |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1500 | 0301 91 10 | | postrvi (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache in Onchorhynchus chrysogaster) žive; sveže ali ohlajene; zamrznjene; sušene, soljene ali v slanici, dimljene; fileti in drugo ribje meso; moka, zdrob in peleti, primerni za človeško prehrano | od 1. decembra 2006 do 31. decembra 2006: 50 ton
  od 1. januarja do 31. decembra 2007 in za vsako naslednje leto: 50 ton | prosto |
| 0301 91 90 | |
| 0302 11 10 | |
| 0302 11 20 | |
| 0302 11 80 | |
| 0303 21 10 | |
| 0303 21 20 | |
| 0303 21 80 | |
| 0304 10 15 | |
| 0304 10 17 | |
| ex 0304 10 19 | 40 |
| ex 0304 10 91 | 10 |
| 0304 20 15 | |
| 0304 20 17 | |
| ex 0304 20 19 | 50 |
| ex 0304 90 10 | 11, 17, 40 |
| ex 0305 10 00 | 10 |
| ex 0305 30 90 | 50 |
| 0305 49 45 | |
| ex 0305 59 80 | 61 |
| ex 0305 69 80 | 61 |
| 09.1501 | 0301 93 00 | | krap: živ; svež ali ohlajen; zamrznjen; sušen, soljen ali v slanici, dimljen; fileti in drugo ribje meso; moka, zdrob in peleti, primerni za človeško prehrano | od 1. decembra 2006 do 31. decembra 2006: 20 ton
  od 1. januarja do 31. decembra 2007 in za vsako naslednje leto: 20 ton | prosto |
| 0302 69 11 | |
| 0303 79 11 | |
| ex 0304 10 19 | 30 |
| ex 0304 10 91 | 20 |
| ex 0304 20 19 | 40 |
| ex 0304 90 10 | 16 |
| ex 0305 10 00 | 20 |
| ex 0305 30 90 | 60 |
| ex 0305 49 80 | 30 |
| ex 0305 59 80 | 63 |
| ex 0305 69 80 | 63 |
| 09.1502 | ex 0301 99 90 | 80 | špar (Dentex dentex in Pagellus spp.): živ; svež ali ohlajen; zamrznjen; sušen, soljen ali v slanici, dimljen; fileti in drugo ribje meso; moka, zdrob in peleti, primerni za človeško prehrano | od 1. decembra 2006 do 31. decembra 2006: 20 ton
  od 1. januarja do 31. decembra 2007 in za vsako naslednje leto: 20 ton | prosto |
| 0302 69 61 | |
| 0303 79 71 | |
| ex 0304 10 38 | 80 |
| ex 0304 10 98 | 77 |
| ex 0304 20 94 | 50 |
| ex 0304 90 97 | 82 |
| ex 0305 10 00 | 30 |
| ex 0305 30 90 | 70 |
| ex 0305 49 80 | 40 |
| ex 0305 59 80 | 65 |
| ex 0305 69 80 | 65 |
| 09.1503 | ex 0301 99 90 | 22 | brancin (Dicentrarchus labrax): živ; svež ali ohlajen; zamrznjen; sušen, soljen ali v slanici, dimljen; fileti in drugo ribje meso; moka, zdrob in peleti, primerni za človeško prehrano | od 1. decembra 2006 do 31. decembra 2006: 20 ton
  od 1. januarja do 31. decembra 2007 in za vsako naslednje leto: 20 ton | prosto |
| 0302 69 94 | |
| ex 0303 77 00 | 10 |
| ex 0304 10 38 | 85 |
| ex 0304 10 98 | 79 |
| ex 0304 20 94 | 60 |
| ex 0304 90 97 | 84 |
| ex 0305 10 00 | 40 |
| ex 0305 30 90 | 80 |
| ex 0305 49 80 | 50 |
| ex 0305 59 80 | 67 |
| ex 0305 69 80 | 67 |
| 09.1504 | 1604 13 11 | | pripravljene ali konzervirane sardele | od 1. decembra 2006 do 31. decembra 2006: 100 ton
  od 1. januarja do 31. decembra 2007 in za vsako naslednje leto: 100 ton | 6 % |
| 1604 13 19 | |
| ex 1604 20 50 | 10, 19 |
| 09.1505 | 1604 16 00 | | pripravljeni ali konzervirani sardoni | od 1. decembra 2006 do 31. decembra 2006: 1 000 ton
  od 1. januarja do 31. decembra 2007 in za vsako naslednje leto: 1 000 ton (1) | prosto |
| 1604 20 40 | |

Zap. št.

Oznaka KN

Pododdelek TARIC

Poimenovanje

Obseg kvote

Stopnja dajatve

09.1500

0301 91 10

postrvi (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache in Onchorhynchus chrysogaster) žive; sveže ali ohlajene; zamrznjene; sušene, soljene ali v slanici, dimljene; fileti in drugo ribje meso; moka, zdrob in peleti, primerni za človeško prehrano

od 1. decembra 2006 do 31. decembra 2006: 50 ton

od 1. januarja do 31. decembra 2007 in za vsako naslednje leto: 50 ton

prosto

0301 91 90

0302 11 10

0302 11 20

0302 11 80

0303 21 10

0303 21 20

0303 21 80

0304 10 15

0304 10 17

ex 0304 10 19

40

ex 0304 10 91

10

0304 20 15

0304 20 17

ex 0304 20 19

50

ex 0304 90 10

11, 17, 40

ex 0305 10 00

10

ex 0305 30 90

50

0305 49 45

ex 0305 59 80

61

ex 0305 69 80

61

09.1501

0301 93 00

krap: živ; svež ali ohlajen; zamrznjen; sušen, soljen ali v slanici, dimljen; fileti in drugo ribje meso; moka, zdrob in peleti, primerni za človeško prehrano

od 1. decembra 2006 do 31. decembra 2006: 20 ton

od 1. januarja do 31. decembra 2007 in za vsako naslednje leto: 20 ton

prosto

0302 69 11

0303 79 11

ex 0304 10 19

30

ex 0304 10 91

20

ex 0304 20 19

40

ex 0304 90 10

16

ex 0305 10 00

20

ex 0305 30 90

60

ex 0305 49 80

30

ex 0305 59 80

63

ex 0305 69 80

63

09.1502

ex 0301 99 90

80

špar (Dentex dentex in Pagellus spp.): živ; svež ali ohlajen; zamrznjen; sušen, soljen ali v slanici, dimljen; fileti in drugo ribje meso; moka, zdrob in peleti, primerni za človeško prehrano

od 1. decembra 2006 do 31. decembra 2006: 20 ton

od 1. januarja do 31. decembra 2007 in za vsako naslednje leto: 20 ton

prosto

0302 69 61

0303 79 71

ex 0304 10 38

80

ex 0304 10 98

77

ex 0304 20 94

50

ex 0304 90 97

82

ex 0305 10 00

30

ex 0305 30 90

70

ex 0305 49 80

40

ex 0305 59 80

65

ex 0305 69 80

65

09.1503

ex 0301 99 90

22

brancin (Dicentrarchus labrax): živ; svež ali ohlajen; zamrznjen; sušen, soljen ali v slanici, dimljen; fileti in drugo ribje meso; moka, zdrob in peleti, primerni za človeško prehrano

od 1. decembra 2006 do 31. decembra 2006: 20 ton

od 1. januarja do 31. decembra 2007 in za vsako naslednje leto: 20 ton

prosto

0302 69 94

ex 0303 77 00

10

ex 0304 10 38

85

ex 0304 10 98

79

ex 0304 20 94

60

ex 0304 90 97

84

ex 0305 10 00

40

ex 0305 30 90

80

ex 0305 49 80

50

ex 0305 59 80

67

ex 0305 69 80

67

09.1504

1604 13 11

pripravljene ali konzervirane sardele

od 1. decembra 2006 do 31. decembra 2006: 100 ton

od 1. januarja do 31. decembra 2007 in za vsako naslednje leto: 100 ton

6 %

1604 13 19

ex 1604 20 50

10, 19

09.1505

1604 16 00

pripravljeni ali konzervirani sardoni

od 1. decembra 2006 do 31. decembra 2006: 1 000 ton

od 1. januarja do 31. decembra 2007 in za vsako naslednje leto: 1 000 ton (1)

prosto

1604 20 40

---

(1)  Od 1. januarja 2007 se lahko letni obseg kvote poveča za 200 ton, če je bilo do 31. decembra zadevnega leta porabljenih vsaj 80 % kvote prejšnjega leta. Ta mehanizem se uporablja, dokler letni obseg kvote ne doseže 1 600 ton ali se pogodbenice dogovorijo o drugačni ureditvi.

---

| 21.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 365/82 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 365/82

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1917/2006

z dne 19. decembra 2006

o spremembi Uredbe (ES) št. 1342/2003 o posebnih podrobnejših pravilih za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj za žita in riž

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti člena 9(2) in člena 12(1) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1785/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za riž (2) in zlasti člena 10(2) in člena 13(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (3), se uporablja pri uvoznih dovoljenjih za obdobja tarifne kvote, ki se začnejo 1. januarja 2007. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (3), se uporablja pri uvoznih dovoljenjih za obdobja tarifne kvote, ki se začnejo 1. januarja 2007.

| (2) | V sektorju za žita in riž Uredba Komisije (ES) št. 1342/2003 (4) določa dodatne določbe ali odstopanja od določb Uredbe Komisije (ES) št. 1291/2000 z dne 9. junija 2000 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj in potrdil o vnaprejšnji določitvi za kmetijske proizvode (5), ki se razlikujejo od pravil Skupnosti, ki so bila določena z Uredbo (ES) št. 1301/2006. Zaradi čim boljše preglednosti in poenostavitve pravil za izvajalce je treba spremeniti Uredbo (ES) št. 1342/2003, da se upoštevajo določbe Uredbe (ES) št. 1301/2006, in podrobneje določiti, da se uredbi (ES) št. 1291/2000 in (ES) št. 1301/2006 uporabljata za uvozne tarifne kvote, določene z Uredbo (ES) št. 1342/2003, razen če ni drugače določeno z navedeno uredbo. |
| --- | --- |

(2)

V sektorju za žita in riž Uredba Komisije (ES) št. 1342/2003 (4) določa dodatne določbe ali odstopanja od določb Uredbe Komisije (ES) št. 1291/2000 z dne 9. junija 2000 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj in potrdil o vnaprejšnji določitvi za kmetijske proizvode (5), ki se razlikujejo od pravil Skupnosti, ki so bila določena z Uredbo (ES) št. 1301/2006. Zaradi čim boljše preglednosti in poenostavitve pravil za izvajalce je treba spremeniti Uredbo (ES) št. 1342/2003, da se upoštevajo določbe Uredbe (ES) št. 1301/2006, in podrobneje določiti, da se uredbi (ES) št. 1291/2000 in (ES) št. 1301/2006 uporabljata za uvozne tarifne kvote, določene z Uredbo (ES) št. 1342/2003, razen če ni drugače določeno z navedeno uredbo.

| (3) | Zato je treba za uvozne tarifne kvote, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj, navesti, katere so posebne določbe ali odstopanja, ki se uporabljajo zanje, in določiti posebne načine upravljanja in administracije. Prav tako je treba določiti posebne pogoje, ki veljajo za pošiljanje zahtevkov izvajalcev Komisiji, trajanje veljavnosti izdanih uvoznih dovoljenj, neprenosljivost dovoljenj in datum izdaje uvoznih dovoljenj, ki mora biti tisti, določen v členu 23(2) Uredbe (ES) št. 1291/2000. |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba za uvozne tarifne kvote, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj, navesti, katere so posebne določbe ali odstopanja, ki se uporabljajo zanje, in določiti posebne načine upravljanja in administracije. Prav tako je treba določiti posebne pogoje, ki veljajo za pošiljanje zahtevkov izvajalcev Komisiji, trajanje veljavnosti izdanih uvoznih dovoljenj, neprenosljivost dovoljenj in datum izdaje uvoznih dovoljenj, ki mora biti tisti, določen v členu 23(2) Uredbe (ES) št. 1291/2000.

| (4) | Ti ukrepi se uporabljajo od 1. januarja 2007, tj. od datuma, od katerega se uporabljajo ukrepi iz Uredbe (ES) št. 1301/2006. |
| --- | --- |

(4)

Ti ukrepi se uporabljajo od 1. januarja 2007, tj. od datuma, od katerega se uporabljajo ukrepi iz Uredbe (ES) št. 1301/2006.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1342/2003 se spremeni:

| 1. | V člen 1 se doda pododstavek:
  „Določbe uredb Komisije (6) (ES) št. 1291/2000 in (ES) št. 1301/2006 se uporabljajo, razen če ni drugače določeno v tej uredbi. |
| --- | --- |

1.

V člen 1 se doda pododstavek:

„Določbe uredb Komisije (6) (ES) št. 1291/2000 in (ES) št. 1301/2006 se uporabljajo, razen če ni drugače določeno v tej uredbi.

| 2. | Člen 6 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim besedilom:
  „1.   Uvozna dovoljenja za proizvode iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1784/2003 in člena 1 Uredbe (ES) št. 1785/2003 so veljavna od dneva njihove dejanske izdaje v smislu člena 23(2) Uredbe (ES) št. 1291/2000 do poteka obdobja, določenega v Prilogi I k tej uredbi.
  Toda za uvozne tarifne kvote, odprte v sektorju za žita in riž, ki se upravljajo v okviru sistema uvoznih dovoljenj, izdana uvozna dovoljenja prenehajo veljati po zadnjem dnevu obdobja zadevne kvote v skladu s prvim pododstavkom člena 8 Uredbe (ES) št. 1301/2006.“; |
| --- | --- | --- |

2.

Člen 6 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„1.   Uvozna dovoljenja za proizvode iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1784/2003 in člena 1 Uredbe (ES) št. 1785/2003 so veljavna od dneva njihove dejanske izdaje v smislu člena 23(2) Uredbe (ES) št. 1291/2000 do poteka obdobja, določenega v Prilogi I k tej uredbi.

Toda za uvozne tarifne kvote, odprte v sektorju za žita in riž, ki se upravljajo v okviru sistema uvoznih dovoljenj, izdana uvozna dovoljenja prenehajo veljati po zadnjem dnevu obdobja zadevne kvote v skladu s prvim pododstavkom člena 8 Uredbe (ES) št. 1301/2006.“;

| (b) | doda se naslednji odstavek:
  „3.   Za uvozne tarifne kvote, odprte v sektorju za žita in riž, ki se upravljajo v okviru sistema uvoznih dovoljenj, pravice, ki izhajajo iz dovoljenj, niso prenosljive z odstopanjem od člena 9(1) Uredbe (ES) št. 1291/2000.“. |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek:

„3.   Za uvozne tarifne kvote, odprte v sektorju za žita in riž, ki se upravljajo v okviru sistema uvoznih dovoljenj, pravice, ki izhajajo iz dovoljenj, niso prenosljive z odstopanjem od člena 9(1) Uredbe (ES) št. 1291/2000.“.

| 3. | Člen 16(2) se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Glede uvoznih dovoljenj, ki niso namenjena upravljanju uvoznih tarifnih kvot in se upravljajo z Uredbo (ES) št. 1301/2006, države članice sporočijo vsak dan Komisiji samo po elektronski pošti in z obrazci, ki jih je pripravila Komisija, ter pod pogoji informacijskega sistema, ki ga je vzpostavila Komisija, skupne količine, ki so zajete v dovoljenjih, in sicer po poreklu in oznaki proizvoda ter za navadno pšenico po kategoriji kakovosti. Poreklo se prav tako navede v sporočilih v zvezi z uvoznimi dovoljeni za riž.“. |
| --- | --- |

3.

Člen 16(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.   Glede uvoznih dovoljenj, ki niso namenjena upravljanju uvoznih tarifnih kvot in se upravljajo z Uredbo (ES) št. 1301/2006, države članice sporočijo vsak dan Komisiji samo po elektronski pošti in z obrazci, ki jih je pripravila Komisija, ter pod pogoji informacijskega sistema, ki ga je vzpostavila Komisija, skupne količine, ki so zajete v dovoljenjih, in sicer po poreklu in oznaki proizvoda ter za navadno pšenico po kategoriji kakovosti. Poreklo se prav tako navede v sporočilih v zvezi z uvoznimi dovoljeni za riž.“.

| 4. | V Prilogi I se stolpec „Rok veljavnosti uvoznih dovoljenj“ spremeni:






  (a) | stavek „do konca četrtega meseca po izdaji dovoljenja“ se nadomesti s stavkom „do konca četrtega meseca po dejanskem datumu izdaje dovoljenja v smislu člena 23(2) Uredbe (ES) št. 1291/2000“; |
| --- | --- | --- |

4.

V Prilogi I se stolpec „Rok veljavnosti uvoznih dovoljenj“ spremeni:

(a)

stavek „do konca četrtega meseca po izdaji dovoljenja“ se nadomesti s stavkom „do konca četrtega meseca po dejanskem datumu izdaje dovoljenja v smislu člena 23(2) Uredbe (ES) št. 1291/2000“;

| (b) | stavek „do konca drugega meseca po izdaji dovoljenja“ se nadomesti s stavkom „do konca drugega meseca po dejanskem datumu izdaje dovoljenja v smislu člena 23(2) Uredbe (ES) št. 1291/2000“; |
| --- | --- |

(b)

stavek „do konca drugega meseca po izdaji dovoljenja“ se nadomesti s stavkom „do konca drugega meseca po dejanskem datumu izdaje dovoljenja v smislu člena 23(2) Uredbe (ES) št. 1291/2000“;

| (c) | stavek „do konca tretjega meseca po izdaji dovoljenja“ se nadomesti s stavkom „do konca tretjega meseca po dejanskem datumu izdaje dovoljenja v smislu člena 23(2) Uredbe (ES) št. 1291/2000“. |
| --- | --- |

(c)

stavek „do konca tretjega meseca po izdaji dovoljenja“ se nadomesti s stavkom „do konca tretjega meseca po dejanskem datumu izdaje dovoljenja v smislu člena 23(2) Uredbe (ES) št. 1291/2000“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. januarja 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. decembra 2006

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. Komisije 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 270, 21.10.2003, str. 96. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 797/2006 (UL L 144, 31.5.2006, str. 1).

2

(3)  UL L 238, 1.9.2006, str. 13.

3

(4)  UL L 189, 29.7.2003, str. 12. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1713/2006 (UL L 321, 21.11.2006, str. 11).

4

(5)  UL L 152, 24.6.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1713/2006.

5

(6)  UL L 238, 1.9.2006, str. 13.“.

6

---

| 21.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 365/84 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 365/84

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1918/2006

z dne 20. decembra 2006

o odprtju in zagotavljanju upravljanja tarifnih kvot za olivno olje, s poreklom iz Tunizije

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 865/2004 z dne 29. aprila 2004 o skupni ureditvi trga za oljčno olje in namizne oljke ter o spremembi Uredbe (EGS) št. 827/68 (1) in zlasti člena 10(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 3 Protokola št. 1 k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Tunizijo na drugi strani (2), kakor ga spreminja člen 3(1) Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Tunizijo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji (3), odobren s Sklepom Sveta 2005/720/ES (4), odpira tarifno kvoto 56 700 ton z dajatvijo nič za uvoz neobdelanega oljčnega olja, ki spada pod oznaki KN 1509 10 10 in 1509 10 90, ter je v celoti pridobljeno v Tuniziji in pripeljano neposredno iz te države v Skupnost. |
| --- | --- |

(1)

Člen 3 Protokola št. 1 k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Tunizijo na drugi strani (2), kakor ga spreminja člen 3(1) Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Tunizijo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji (3), odobren s Sklepom Sveta 2005/720/ES (4), odpira tarifno kvoto 56 700 ton z dajatvijo nič za uvoz neobdelanega oljčnega olja, ki spada pod oznaki KN 1509 10 10 in 1509 10 90, ter je v celoti pridobljeno v Tuniziji in pripeljano neposredno iz te države v Skupnost.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (5) se uporablja pri uvoznih dovoljenjih za obdobja uvozne tarifne kvote, ki se začnejo 1. januarja 2007. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (5) se uporablja pri uvoznih dovoljenjih za obdobja uvozne tarifne kvote, ki se začnejo 1. januarja 2007.

| (3) | Uredba (ES) št. 1301/2006 vsebuje zlasti natančne določbe glede zahtevkov, položaja vlagateljev in izdaje dovoljenj. Navedena uredba omejuje obdobje veljavnosti dovoljenj z zadnjim dnem obdobja uvozne tarifne kvote. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (ES) št. 1301/2006 vsebuje zlasti natančne določbe glede zahtevkov, položaja vlagateljev in izdaje dovoljenj. Navedena uredba omejuje obdobje veljavnosti dovoljenj z zadnjim dnem obdobja uvozne tarifne kvote.

| (4) | Uredbo Komisije (ES) št. 1291/2000 z dne 9. junija 2000 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj in potrdil o vnaprejšnji določitvi za kmetijske proizvode (6), Uredbo Komisije (ES) št. 1345/2005 z dne 16. avgusta 2005 o določitvi podrobnih pravil za uporabo sistema uvoznih dovoljenj za sektor oljčnega olja (7) in Uredbo (ES) št. 1301/2006 je treba uporabljati brez poseganja v dodatne pogoje in odstopanja iz te uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo Komisije (ES) št. 1291/2000 z dne 9. junija 2000 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj in potrdil o vnaprejšnji določitvi za kmetijske proizvode (6), Uredbo Komisije (ES) št. 1345/2005 z dne 16. avgusta 2005 o določitvi podrobnih pravil za uporabo sistema uvoznih dovoljenj za sektor oljčnega olja (7) in Uredbo (ES) št. 1301/2006 je treba uporabljati brez poseganja v dodatne pogoje in odstopanja iz te uredbe.

| (5) | Dobava oljčnega olja na trg Skupnosti dovoljuje, da se količina v okviru tarifne kvote v načelu proda, ne da bi povzročila motnje na trgu, pod pogojem, da uvoz ni skoncentriran na kratko obdobje v tržnem letu. Zato je treba predvideti izdajo uvoznih dovoljenj med januarjem in oktobrom, skladno z mesečnim načrtom. |
| --- | --- |

(5)

Dobava oljčnega olja na trg Skupnosti dovoljuje, da se količina v okviru tarifne kvote v načelu proda, ne da bi povzročila motnje na trgu, pod pogojem, da uvoz ni skoncentriran na kratko obdobje v tržnem letu. Zato je treba predvideti izdajo uvoznih dovoljenj med januarjem in oktobrom, skladno z mesečnim načrtom.

| (6) | Ob upoštevanju prednosti dajatve nič, je treba za uvozna dovoljenja, ki so bila izdana v okviru tarifnih kvot, odprtih v okviru te uredbe, določiti večji znesek jamstva, kot ga določa Uredba (ES) št. 1345/2005. |
| --- | --- |

(6)

Ob upoštevanju prednosti dajatve nič, je treba za uvozna dovoljenja, ki so bila izdana v okviru tarifnih kvot, odprtih v okviru te uredbe, določiti večji znesek jamstva, kot ga določa Uredba (ES) št. 1345/2005.

| (7) | Zaradi jasnosti je treba Uredbo Komisije (ES) št. 312/2001 z dne 15. februarja 2001 o podrobnih pravilih uporabe za uvoz oljčnega olja s poreklom iz Tunizije in o odstopanju od nekaterih predpisov uredb (ES) št. 1476/95 in (ES) št. 1291/2000 (8) razveljaviti. |
| --- | --- |

(7)

Zaradi jasnosti je treba Uredbo Komisije (ES) št. 312/2001 z dne 15. februarja 2001 o podrobnih pravilih uporabe za uvoz oljčnega olja s poreklom iz Tunizije in o odstopanju od nekaterih predpisov uredb (ES) št. 1476/95 in (ES) št. 1291/2000 (8) razveljaviti.

| (8) | Ukrepi, predvideni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za semena in mnenjem Upravljalnega odbora za oljčno olje in namizne oljke – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za semena in mnenjem Upravljalnega odbora za oljčno olje in namizne oljke –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1291/2000, Uredba (ES) št. 1345/2005 in Uredba (ES) št. 1301/2006 se uporabljajo brez poseganja v določbe te uredbe.

Člen 2

1.   Tarifna kvota, ki ima zaporedno številko 09.4032, je odprta za uvoz olivnega olja, ki spada pod oznaki KN 1509 10 10 in 1509 10 90, ter je v celoti pridobljeno v Tuniziji in pripeljano neposredno iz te države v Skupnost pod pogoji, določenimi v tej uredbi. Obseg tarifne kvote je 56 700 ton. Stopnja dajatev je 0 %

2.   Kvota se odpre vsako leto 1. januarja. Za vsako leto in brez poseganja v obseg kvote iz odstavka 1 je mogoče izdati uvozna dovoljenja do naslednjih mesečnih vrednosti:

| — | 1 000 ton za januar in februar posamezno, |
| --- | --- |

—

1 000 ton za januar in februar posamezno,

| — | 4 000 ton za marec, |
| --- | --- |

—

4 000 ton za marec,

| — | 8 000 ton za april, |
| --- | --- |

—

8 000 ton za april,

| — | 10 000 ton za vsak mesec od maja do oktobra. |
| --- | --- |

—

10 000 ton za vsak mesec od maja do oktobra.

Z odstopanjem od člena 7(4) Uredbe (ES) št. 1301/2006, se neuporabljene količine v nekem mesecu dodajo v naslednji mesec, ne pa tudi v mesec za tem.

3.   Kadar se teden začne v enem mesecu in konča v drugem, se za izračun količine, dovoljene za vsak mesec, šteje, da teden spada v mesec, v katerem je četrtek.

Člen 3

1.   Z odstopanjem od člena 6(1) Uredbe (ES) št. 1301/2006 lahko vlagatelji vsak teden vložijo en zahtevek za izdajo dovoljenja, bodisi v ponedeljek ali torek. Tedenski zahtevki za izdajo uvoznega dovoljenja, ki jih vlagatelj predloži, se ne smejo nanašati na količino, ki presega mesečno vrednost, kot jo določa Člen 2(2) te uredbe.

2.   Države članice vsak teden uradno obvestijo Komisijo o količinah, za katere so bili vloženi zahtevki za izdajo dovoljenja, in sicer na delovni dan, ki sledi torku. Uradna obvestila se razdelijo po oznaki KN.

3.   Uvozna dovoljenja izdajo pristojni organi držav članic četrti delovni dan po koncu roka za obveščanje iz odstavka 2.

4.   Z odstopanjem od člena 3(2) Uredbe (ES) št. 1345/2005 znaša jamstvo 15 EUR za 100 kg neto.

Člen 4

Uredba (ES) št. 312/2001 se razveljavi.

Člen 5

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporabljati se začne 1. januarja 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. decembra 2006

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 161, 30.4.2004, str. 97. Popravljena različica UL L 206, 9.6.2004, str. 37.

1

(2)  UL L 97, 30.3.1998, str. 2. Sporazum, kakor je bil nazadnje spremenjen z Odločbo Sveta 2006/612/ES (UL L 260, 21.9.2006, str. 1).

2

(3)  UL L 278, 21.10.2005, str. 3.

3

(4)  UL L 278, 21.10.2005, str. 1.

4

(5)  UL L 238, 1.9.2006, str. 13.

5

(6)  UL L 152, 24.6.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1713/2006 (UL L 321, 21.11.2006, str. 11).

6

(7)  UL L 212, 17.8.2005, str. 13.

7

(8)  UL L 46, 16.2.2001, str. 3. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1721/2005 (UL L 276, 21.10.2005, str. 3).

8

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

| 21.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 365/86 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 365/86

---

ODLOČBA SVETA

z dne 19. decembra 2006

o dodelitvi posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje Republiki Salvador po 1. januarju 2007

(2006/978/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 133 Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 980/2005 z dne 27. junija 2005 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Salvador je bil z Odločbo Komisije 2005/924/ES (2) z dne 21. decembra 2005 vključen na seznam držav v razvoju, upravičenih do ugodnosti posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje iz Uredbe (ES) št. 980/2005, za obdobje od 1. januarja 2006 do 31. decembra 2008. |
| --- | --- |

(1)

Salvador je bil z Odločbo Komisije 2005/924/ES (2) z dne 21. decembra 2005 vključen na seznam držav v razvoju, upravičenih do ugodnosti posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje iz Uredbe (ES) št. 980/2005, za obdobje od 1. januarja 2006 do 31. decembra 2008.

| (2) | Nadaljnja dodelitev posebnega spodbujevalnega režima po 1. januarju 2007 državam, ki so se sklicevale na posebne ustavne omejitve za ratifikacijo največ dveh od šestnajstih konvencij, ki so navedene v delu A Priloge III omenjene uredbe, je v skladu z isto uredbo predmet odločitve Sveta. |
| --- | --- |

(2)

Nadaljnja dodelitev posebnega spodbujevalnega režima po 1. januarju 2007 državam, ki so se sklicevale na posebne ustavne omejitve za ratifikacijo največ dveh od šestnajstih konvencij, ki so navedene v delu A Priloge III omenjene uredbe, je v skladu z isto uredbo predmet odločitve Sveta.

| (3) | Komisija je v skladu z omenjeno uredbo Svetu 29. novembra 2006 predložila poročilo o izpolnjevanju obveznosti iz navedene uredbe s strani Salvadorja, in predlagala nadaljevanje posebnega spodbujevalnega režima po 1. januarju 2007 – |
| --- | --- |

(3)

Komisija je v skladu z omenjeno uredbo Svetu 29. novembra 2006 predložila poročilo o izpolnjevanju obveznosti iz navedene uredbe s strani Salvadorja, in predlagala nadaljevanje posebnega spodbujevalnega režima po 1. januarju 2007 –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Edini člen

Republika Salvador je še naprej upravičena do ugodnosti posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje iz člena 1 Uredbe (ES) št. 980/2005, od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2008.

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 19. decembra 2006

Za Svet

Predsednik

J. KORKEAOJA

---

(1)  UL L 169, 30.6.2005, str. 1.

1

(2)  UL L 337, 22.12.2005, str. 50.

2

---

Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji

| 21.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 365/87 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 365/87

---

SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA EUPM/1/2006

z dne 5. decembra 2006

o podaljšanju mandata vodje misije/policijskega komisarja Policijske misije Evropske unije (EUPM) v Bosni in Hercegovini (BiH)

(2006/979/SZVP)

POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega odstavka člena 25 Pogodbe,

ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2005/824/SZVP z dne 24. novembra 2005 o Policijski misiji Evropske unije (EUPM) v Bosni in Hercegovini (BiH) (1) in zlasti člena 9(1) Skupnega ukrepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V členu 9(1) Skupnega ukrepa 2005/824/SZVP je določeno, da Svet pooblasti Politični in varnostni odbor za sprejemanje ustreznih odločitev v skladu s členom 25 Pogodbe, vključno z odločitvijo, da imenuje vodjo misije/policijskega komisarja. |
| --- | --- |

(1)

V členu 9(1) Skupnega ukrepa 2005/824/SZVP je določeno, da Svet pooblasti Politični in varnostni odbor za sprejemanje ustreznih odločitev v skladu s členom 25 Pogodbe, vključno z odločitvijo, da imenuje vodjo misije/policijskega komisarja.

| (2) | Politični in varnostni odbor je 25. novembra 2005 sprejel sklep EUPM/2/2005 o imenovanju brigadnega generala Vincenzo COPPOLE za vodjo Policijske misije Evropske unije (EUPM) v Bosni in Hercegovini (2) |
| --- | --- |

(2)

Politični in varnostni odbor je 25. novembra 2005 sprejel sklep EUPM/2/2005 o imenovanju brigadnega generala Vincenzo COPPOLE za vodjo Policijske misije Evropske unije (EUPM) v Bosni in Hercegovini (2)

| (3) | Ta sklep preneha veljati 31. decembra 2006. |
| --- | --- |

(3)

Ta sklep preneha veljati 31. decembra 2006.

| (4) | Generalni sekretar/visoki predstavnik je predlagal, da se brigadnemu generalu Vincenzu COPPOLI podaljša mandat vodje Policijske misije Evropske unije (EUPM) v Bosni in Hercegovini za obdobje trajanja misije. |
| --- | --- |

(4)

Generalni sekretar/visoki predstavnik je predlagal, da se brigadnemu generalu Vincenzu COPPOLI podaljša mandat vodje Policijske misije Evropske unije (EUPM) v Bosni in Hercegovini za obdobje trajanja misije.

| (5) | Mandat vodje Policijske misije Evropske unije (EUPM) v Bosni in Hercegovini bi bilo treba zato podaljšati do 31. decembra 2007 – |
| --- | --- |

(5)

Mandat vodje Policijske misije Evropske unije (EUPM) v Bosni in Hercegovini bi bilo treba zato podaljšati do 31. decembra 2007 –

SKLENIL:

Člen 1

Mandat brigadnega generala Vincenzo COPPOLE kot vodje misije/policijskega komisarja Policijske misije Evropske unije (EUPM) v Bosni in Hercegovini (BiH) se podaljša do 31. decembra 2007.

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

Uporablja se do 31. decembra 2007.

V Bruslju, 5. decembra 2006

Za Politični in varnostni odbor

Predsednik

T. TANNER

---

(1)  UL L 307, 25.11.2005, str. 55.

1

(2)  UL L 335, 21.12.2005, str. 58.

2

---

| 21.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 365/88 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 365/88

---

SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA EUPT/2/2006

z dne 12. decembra 2006

o podaljšanju mandata vodje skupine EU za načrtovanje (EUPT Kosovo) v zvezi z morebitno operacijo EU za krizno upravljanje na področju pravne države in morebitnih drugih področjih na Kosovu

(2006/980/SZVP)

POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega pododstavka člena 25 Pogodbe,

ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2006/304/SZVP z dne 10. aprila 2006 o ustanovitvi skupine EU za načrtovanje (EUPT Kosovo) v zvezi z morebitno operacijo EU za krizno upravljanje na področju pravne države in morebitnih drugih področjih na Kosovu (1) in zlasti člena 6(2) Skupnega ukrepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V členu 6 Skupnega ukrepa 2006/304/SZVP je določeno, da Svet pooblasti Politični in varnostni odbor za sprejemanje ustreznih odločitev v skladu s členom 25 Pogodbe, vključno z odločitvijo, da na predlog generalnega sekretarja/visokega predstavnika imenuje vodjo skupine EU za načrtovanje (EUPT Kosovo). |
| --- | --- |

(1)

V členu 6 Skupnega ukrepa 2006/304/SZVP je določeno, da Svet pooblasti Politični in varnostni odbor za sprejemanje ustreznih odločitev v skladu s členom 25 Pogodbe, vključno z odločitvijo, da na predlog generalnega sekretarja/visokega predstavnika imenuje vodjo skupine EU za načrtovanje (EUPT Kosovo).

| (2) | Politični in varnostni odbor je 2. maja 2006 sprejel sklep EUPT Kosovo/1/2006 (2) o imenovanju g. Casperja KLYNGEJA za vodjo skupine EU za načrtovanje (EUPT Kosovo). |
| --- | --- |

(2)

Politični in varnostni odbor je 2. maja 2006 sprejel sklep EUPT Kosovo/1/2006 (2) o imenovanju g. Casperja KLYNGEJA za vodjo skupine EU za načrtovanje (EUPT Kosovo).

| (3) | Navedeni sklep preneha veljati 31. decembra 2006. |
| --- | --- |

(3)

Navedeni sklep preneha veljati 31. decembra 2006.

| (4) | Svet je dne 11. decembra 2006 sprejel Skupni ukrep 2006/918/SZVP o spremembi in podaljšanju Skupnega ukrepa 2006/304/SZVP do 31. maja 2007. |
| --- | --- |

(4)

Svet je dne 11. decembra 2006 sprejel Skupni ukrep 2006/918/SZVP o spremembi in podaljšanju Skupnega ukrepa 2006/304/SZVP do 31. maja 2007.

| (5) | Generalni sekretar/visoki predstavnik je predlagal, da se g. Casperju KLYNGEJU podaljša mandat vodje skupine EU za načrtovanje (EUPT Kosovo) do 31. maja 2007. |
| --- | --- |

(5)

Generalni sekretar/visoki predstavnik je predlagal, da se g. Casperju KLYNGEJU podaljša mandat vodje skupine EU za načrtovanje (EUPT Kosovo) do 31. maja 2007.

| (6) | Mandat vodje skupine EU za načrtovanje (EUPT Kosovo) bi bilo treba zato podaljšati do 31. maja 2007 – |
| --- | --- |

(6)

Mandat vodje skupine EU za načrtovanje (EUPT Kosovo) bi bilo treba zato podaljšati do 31. maja 2007 –

SKLENIL:

Člen 1

Mandat g. Casperja KLYNGEJA kot vodje skupine EU za načrtovanje (EUPT Kosovo) v zvezi z morebitno operacijo EU za krizno upravljanje na področju pravne države in morebitnih drugih področjih na Kosovu se podaljša do 31. maja 2007.

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

Uporablja se do 31. maja 2007.

V Bruslju, 12. decembra 2006

Za Politični in varnostni odbor

Predsednik

T. TANNER

---

(1)  UL L 112, 26.4.2006, str. 19. Skupni ukrep, kakor je bil spremenjen s Skupnim ukrepom 2006/918/SZVP (UL L 349, 12.12.2006, str. 57).

1

(2)  UL L 130, 18.5.2006, str. 42.

2

---

21.12.2006

| 21.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 365/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

L 365/s3

---

OBVESTILO BRALCEM

S 1. januarjem 2007 se bo spremenila struktura Uradnega lista, in sicer bo razvrstitev objavljenih aktov preglednejša, pri čemer pa bo ohranjena potrebna kontinuiteta.

Novo strukturo, s primeri, ki ponazarjajo uporabo razvrstitve aktov, lahko najdete na spletišču EUR-Lex na naslovu:

http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm

---