# Az Európai Unió L 344/2006

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 344 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 49. évfolyam2006. december 8. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 344

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

49. évfolyam2006. december 8.

---

| Tartalom | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Bizottság |
| | * | A Bizottság határozata (2006. július 28.) a transzeurópai hagyományos vasúti rendszer járművek – teherkocsik alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásról
  (az értesítés a C(2006) 3345. számú dokumentummal történt)


   (
  1
  ) | 1 |

Tartalom

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Oldal

Bizottság

*

A Bizottság határozata (2006. július 28.) a transzeurópai hagyományos vasúti rendszer járművek – teherkocsik alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásról
  (az értesítés a C(2006) 3345. számú dokumentummal történt)


   (
  1
  )

(az értesítés a C(2006) 3345. számú dokumentummal történt)

(
  1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

| 8.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 344/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 344/1

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2006. július 28.)

a transzeurópai hagyományos vasúti rendszer „járművek – teherkocsik” alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásról

(az értesítés a C(2006) 3345. számú dokumentummal történt)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/861/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a hagyományos transzeurópai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságáról szóló, 2001. március 19-i 2001/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2001/16/EK irányelv 2. cikkének c) alpontjával összhangban a hagyományos transzeurópai vasúti rendszer strukturális és funkcionális alrendszerekre oszlik. |
| --- | --- |

(1)

A 2001/16/EK irányelv 2. cikkének c) alpontjával összhangban a hagyományos transzeurópai vasúti rendszer strukturális és funkcionális alrendszerekre oszlik.

| (2) | Az irányelv 23. cikke (1) bekezdésének megfelelően a „járművek – teherkocsik” alrendszerre ki kell dolgozni a kölcsönös átjárhatóság műszaki előírásait (ÁME). |
| --- | --- |

(2)

Az irányelv 23. cikke (1) bekezdésének megfelelően a „járművek – teherkocsik” alrendszerre ki kell dolgozni a kölcsönös átjárhatóság műszaki előírásait (ÁME).

| (3) | Az ÁME létrehozásának első lépéseként a közös képviseleti testületként jelölt Vasutak Kölcsönös Átjárhatóságának Európai Szövetsége (AEIF) egy ÁME-tervezetet készít. |
| --- | --- |

(3)

Az ÁME létrehozásának első lépéseként a közös képviseleti testületként jelölt Vasutak Kölcsönös Átjárhatóságának Európai Szövetsége (AEIF) egy ÁME-tervezetet készít.

| (4) | A 2001/16/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdésével összhangban az AEIF megbízást kapott arra, hogy ÁME-tervezetet készítsen a „járművek – teherkocsik” alrendszerről. Ennek az ÁME-tervezetnek az alapparamétereit a 2004. április 29-i 2004/446/EK bizottsági határozata fogadta el, mely meghatározta a 2001/16/EK irányelvben (2) említett, zajra, teherkocsikra és telematikai alkalmazásokra vonatkozó kölcsönös átjárhatóság műszaki előírásait. |
| --- | --- |

(4)

A 2001/16/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdésével összhangban az AEIF megbízást kapott arra, hogy ÁME-tervezetet készítsen a „járművek – teherkocsik” alrendszerről. Ennek az ÁME-tervezetnek az alapparamétereit a 2004. április 29-i 2004/446/EK bizottsági határozata fogadta el, mely meghatározta a 2001/16/EK irányelvben (2) említett, zajra, teherkocsikra és telematikai alkalmazásokra vonatkozó kölcsönös átjárhatóság műszaki előírásait.

| (5) | Az alapparaméterek alapján létrehozott ÁME-tervezetet egy bevezető jelentés is kísérte, mely az irányelv 6. cikke (5) bekezdésében meghatározott költség-haszon elemzést is tartalmazta. |
| --- | --- |

(5)

Az alapparaméterek alapján létrehozott ÁME-tervezetet egy bevezető jelentés is kísérte, mely az irányelv 6. cikke (5) bekezdésében meghatározott költség-haszon elemzést is tartalmazta.

| (6) | Az ÁME-tervezeteket a bevezető jelentés fényében megvizsgálta a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságáról szóló, 1996. július 23-i 96/48/EK tanácsi irányelv (3) 21. cikke alapján létrehozott bizottság. |
| --- | --- |

(6)

Az ÁME-tervezeteket a bevezető jelentés fényében megvizsgálta a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságáról szóló, 1996. július 23-i 96/48/EK tanácsi irányelv (3) 21. cikke alapján létrehozott bizottság.

| (7) | A 2001/16/EK irányelv és az ÁME-k a felújításokra vonatkoznak, de a karbantartással összefüggő alkatrészcserékre nem. A tagállamokat azonban arra bíztatják, hogy amikor módjukban áll, és ahol a karbantartással összefüggő munka mértéke indokolttá teszi, alkalmazzák az ÁME-t a karbantartással összefüggő alkatrészcserékre. |
| --- | --- |

(7)

A 2001/16/EK irányelv és az ÁME-k a felújításokra vonatkoznak, de a karbantartással összefüggő alkatrészcserékre nem. A tagállamokat azonban arra bíztatják, hogy amikor módjukban áll, és ahol a karbantartással összefüggő munka mértéke indokolttá teszi, alkalmazzák az ÁME-t a karbantartással összefüggő alkatrészcserékre.

| (8) | Az új, felújított vagy korszerűsített kocsik üzembe helyezésénél figyelembe kell venni a környezetre gyakorolt hatást, amelybe beletartozik a zaj hatása is. Ezért fontos, hogy az e határozat tárgyát képező ÁME végrehajtása a zaj ÁME előírásaival egyezve történjen, oly mértékben hogy a zaj ÁME vonatkozzon a teherkocsikra is. |
| --- | --- |

(8)

Az új, felújított vagy korszerűsített kocsik üzembe helyezésénél figyelembe kell venni a környezetre gyakorolt hatást, amelybe beletartozik a zaj hatása is. Ezért fontos, hogy az e határozat tárgyát képező ÁME végrehajtása a zaj ÁME előírásaival egyezve történjen, oly mértékben hogy a zaj ÁME vonatkozzon a teherkocsikra is.

| (9) | Jelenlegi változatában az ÁME nem foglalkozik kimerítően a kölcsönös átjárhatóság minden aspektusával; azokat a tételeket, amelyek kimaradtak, az ÁME JJ. mellékletében a „Nyitott Pontok” alá sorolták. Mivel a kölcsönös átjárhatóság hitelesítését – a 2001/16/EK irányelv 16. cikkének (2) bekezdésével összhangban – az ÁME-k előírásaira történő hivatkozással kell kialakítani, az ennek a határozatnak a kihirdetése és a csatolt ÁME maradéktalan végrehajtása közötti átmeneti időszakban meg kell állapítani, a csatolt ÁME-kban világosan említett feltételeken túl, a teljesítendő feltételeket. |
| --- | --- |

(9)

Jelenlegi változatában az ÁME nem foglalkozik kimerítően a kölcsönös átjárhatóság minden aspektusával; azokat a tételeket, amelyek kimaradtak, az ÁME JJ. mellékletében a „Nyitott Pontok” alá sorolták. Mivel a kölcsönös átjárhatóság hitelesítését – a 2001/16/EK irányelv 16. cikkének (2) bekezdésével összhangban – az ÁME-k előírásaira történő hivatkozással kell kialakítani, az ennek a határozatnak a kihirdetése és a csatolt ÁME maradéktalan végrehajtása közötti átmeneti időszakban meg kell állapítani, a csatolt ÁME-kban világosan említett feltételeken túl, a teljesítendő feltételeket.

| (10) | Az egyes tagállamok kötelesek a többi tagállamot és a Bizottságot tájékoztatni azokról a vonatkozó nemzeti műszaki szabályokról, melyeket a kölcsönös átjárhatóság elérése érdekében, és a 2001/16/EK irányelv alapvető követelményeinek eleget téve alkalmaznak, továbbá az általuk kinevezett olyan szervekről, amelyek végrehajtják a megfelelőség vagy a használat alkalmasság értékelés folyamatát, valamint arról az ellenőrző folyamatról, melyet az alrendszerek kölcsönös átjárhatóságának igazolására használnak a 2001/16/EK irányelv 16. cikkének (2) bekezdése értelmében. Ez utóbbi célból a 2001/16/EK irányelvben a 16. cikk (2) bekezdésének végrehajtása érdekében meghatározott elveket és kritériumokat a tagállamok lehetőség szerint alkalmazzák a 2001/16/EK irányelv 20. cikke értelmében bejelentett szervek alkalmazásakor. A Bizottság elemzést készít a tagállamok által a nemzeti szabályokra, eljárásokra, az eljárások végrehajtásával megbízott szervekre és az eljárások időtartamára vonatkozóan továbbított információról, és adott esetben tárgyal a bizottsággal további intézkedések elfogadásának szükségességéről. |
| --- | --- |

(10)

Az egyes tagállamok kötelesek a többi tagállamot és a Bizottságot tájékoztatni azokról a vonatkozó nemzeti műszaki szabályokról, melyeket a kölcsönös átjárhatóság elérése érdekében, és a 2001/16/EK irányelv alapvető követelményeinek eleget téve alkalmaznak, továbbá az általuk kinevezett olyan szervekről, amelyek végrehajtják a megfelelőség vagy a használat alkalmasság értékelés folyamatát, valamint arról az ellenőrző folyamatról, melyet az alrendszerek kölcsönös átjárhatóságának igazolására használnak a 2001/16/EK irányelv 16. cikkének (2) bekezdése értelmében. Ez utóbbi célból a 2001/16/EK irányelvben a 16. cikk (2) bekezdésének végrehajtása érdekében meghatározott elveket és kritériumokat a tagállamok lehetőség szerint alkalmazzák a 2001/16/EK irányelv 20. cikke értelmében bejelentett szervek alkalmazásakor. A Bizottság elemzést készít a tagállamok által a nemzeti szabályokra, eljárásokra, az eljárások végrehajtásával megbízott szervekre és az eljárások időtartamára vonatkozóan továbbított információról, és adott esetben tárgyal a bizottsággal további intézkedések elfogadásának szükségességéről.

| (11) | A szóban forgó ÁME esetében csak akkor legyen szükséges az egyedi technológiák vagy műszaki megoldások használata, ha ez elengedhetetlen a transzeurópai hagyományos vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságának eléréséhez. |
| --- | --- |

(11)

A szóban forgó ÁME esetében csak akkor legyen szükséges az egyedi technológiák vagy műszaki megoldások használata, ha ez elengedhetetlen a transzeurópai hagyományos vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságának eléréséhez.

| (12) | Az ÁME a vonatkozó tervezet készítésének idején fellelhető legjobb szakértői tudáson alapul. A technológiában történt előrelépések, illetve a működési, biztonsági vagy társadalmi követelmények szükségessé tehetik az ÁME módosítását vagy kiegészítését. Adott esetben a 2001/16/EK irányelv 6. cikke (3) bekezdésének megfelelően felülvizsgálati vagy korszerűsítési eljárást kezdeményeznek. |
| --- | --- |

(12)

Az ÁME a vonatkozó tervezet készítésének idején fellelhető legjobb szakértői tudáson alapul. A technológiában történt előrelépések, illetve a működési, biztonsági vagy társadalmi követelmények szükségessé tehetik az ÁME módosítását vagy kiegészítését. Adott esetben a 2001/16/EK irányelv 6. cikke (3) bekezdésének megfelelően felülvizsgálati vagy korszerűsítési eljárást kezdeményeznek.

| (13) | Az innováció ösztönzésére és a megszerzett tapasztalat figyelembevételére a csatolt ÁME-t rendszeres időközönként vizsgálják felül. |
| --- | --- |

(13)

Az innováció ösztönzésére és a megszerzett tapasztalat figyelembevételére a csatolt ÁME-t rendszeres időközönként vizsgálják felül.

| (14) | Ahol innovatív megoldásokat javasolnak, a gyártó vagy az ajánlatkérő nyilatkozik arról, hogy ezek mennyiben térnek el az ÁME érintett szakaszától. Az Európai Vasúti Ügynökség véglegesíti a megfelelő funkcionális és kapcsolódási pontokra vonatkozó előírásokat a megoldás tekintetében, és kidolgozza az értékelési módszereket. |
| --- | --- |

(14)

Ahol innovatív megoldásokat javasolnak, a gyártó vagy az ajánlatkérő nyilatkozik arról, hogy ezek mennyiben térnek el az ÁME érintett szakaszától. Az Európai Vasúti Ügynökség véglegesíti a megfelelő funkcionális és kapcsolódási pontokra vonatkozó előírásokat a megoldás tekintetében, és kidolgozza az értékelési módszereket.

| (15) | A teherkocsik jelenleg létező nemzeti, kétoldalú, több nemzetet érintő, illetve nemzetközi megállapodások szerint működnek. Fontos, hogy ezek a megállapodások ne akadályozzák a kölcsönös átjárhatóság felé vezető jelenlegi és jövőbeli fejlődést. Ezért szükséges, hogy a Bizottság megvizsgálja a megállapodásokat annak meghatározása érdekében, hogy a határozatban szereplő ÁME felülvizsgálatra szorul-e. |
| --- | --- |

(15)

A teherkocsik jelenleg létező nemzeti, kétoldalú, több nemzetet érintő, illetve nemzetközi megállapodások szerint működnek. Fontos, hogy ezek a megállapodások ne akadályozzák a kölcsönös átjárhatóság felé vezető jelenlegi és jövőbeli fejlődést. Ezért szükséges, hogy a Bizottság megvizsgálja a megállapodásokat annak meghatározása érdekében, hogy a határozatban szereplő ÁME felülvizsgálatra szorul-e.

| (16) | A zavar elkerülése érdekében szükséges kijelenteni, hogy a 2004/446/EK bizottsági határozat azon rendelkezései, melyek a transzeurópai hagyományos vasúti rendszer alapparamétereire vonatkoznak, hatályukat vesztik. |
| --- | --- |

(16)

A zavar elkerülése érdekében szükséges kijelenteni, hogy a 2004/446/EK bizottsági határozat azon rendelkezései, melyek a transzeurópai hagyományos vasúti rendszer alapparamétereire vonatkoznak, hatályukat vesztik.

| (17) | E határozat rendelkezései összhangban vannak a 96/48/EK tanácsi irányelv 21. cikke által létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(17)

E határozat rendelkezései összhangban vannak a 96/48/EK tanácsi irányelv 21. cikke által létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2001/16/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdésében említett, transzeurópai hagyományos vasúti rendszer „járművek – teherkocsik” alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírást („ÁME”) a Bizottság elfogadja.

Az ÁME e határozat mellékletében kerül meghatározásra.

Az ÁME-t a 2001/16/EK irányelv I. mellékletében meghatározottak szerint teljes mértékben kell alkalmazni a transzeurópai hagyományos vasúti rendszer teherkocsi járműveire, figyelembe véve e határozat 2. és 3. cikkét.

2. cikk

(1)   Tekintettel azokra a kérdésekre, melyeket az ÁME JJ. mellékletében a „Nyitott pontok” alá soroltak, a 2001/16/EK irányelv 16. cikke (2) bekezdésének értelmében a kölcsönös átjárhatóság ellenőrzéséhez szükséges feltételek azok a tagállamokban alkalmazandó technikai szabályok, melyek engedélyezik az e határozat hatálya alá tartozó alrendszer üzembe helyezését.

(2)   Az e határozatról szóló értesítést követő hat hónapon belül minden tagállam értesíti a többi tagállamot és a Bizottságot:

| a) | az első bekezdésben említett alkalmazandó műszaki szabályokról; |
| --- | --- |

a)

az első bekezdésben említett alkalmazandó műszaki szabályokról;

| b) | a megfelelőségértékelési és ellenőrzési eljárásokról, amelyeket e szabályok alkalmazása során kell alkalmazni; |
| --- | --- |

b)

a megfelelőségértékelési és ellenőrzési eljárásokról, amelyeket e szabályok alkalmazása során kell alkalmazni;

| c) | az említett megfelelőségértékelési és ellenőrzési eljárások végrehajtására kinevezett szervekről. |
| --- | --- |

c)

az említett megfelelőségértékelési és ellenőrzési eljárások végrehajtására kinevezett szervekről.

3. cikk

A csatolt ÁME hatálybalépésétől számított hat hónapon belül a tagállamok a következő típusú megállapodásokról értesítik a Bizottságot:

| a) | nemzeti, kétoldalú vagy több nemzetet érintő megállapodások a tagállamok és vasúti vállalkozások vagy infrastruktúra-működtetők között, melyek vagy állandó, vagy ideiglenes jellegűek, és amelyeket a szándékolt szállítási szolgáltatás nagyon egyedi vagy helyi jellege tesz indokolttá; |
| --- | --- |

a)

nemzeti, kétoldalú vagy több nemzetet érintő megállapodások a tagállamok és vasúti vállalkozások vagy infrastruktúra-működtetők között, melyek vagy állandó, vagy ideiglenes jellegűek, és amelyeket a szándékolt szállítási szolgáltatás nagyon egyedi vagy helyi jellege tesz indokolttá;

| b) | kétoldalú vagy többoldalú megállapodások vasúti vállalkozások, infrastruktúra-működtetők vagy biztonsági hatóságok között, melyek helyi vagy regionális szinten jelentős mértékben biztosítják a kölcsönös átjárhatóságot; |
| --- | --- |

b)

kétoldalú vagy többoldalú megállapodások vasúti vállalkozások, infrastruktúra-működtetők vagy biztonsági hatóságok között, melyek helyi vagy regionális szinten jelentős mértékben biztosítják a kölcsönös átjárhatóságot;

| c) | nemzetközi megállapodások egy vagy több tagállam és legalább egy harmadik ország között, illetve tagállamok vasúti vállalkozásai vagy infrastruktúra-működtetői és legalább egy harmadik ország vasúti vállalkozásai vagy infrastruktúra-működtetői között, és amelyek helyi vagy regionális szinten jelentős mértékben biztosítják a kölcsönös átjárhatóságot. |
| --- | --- |

c)

nemzetközi megállapodások egy vagy több tagállam és legalább egy harmadik ország között, illetve tagállamok vasúti vállalkozásai vagy infrastruktúra-működtetői és legalább egy harmadik ország vasúti vállalkozásai vagy infrastruktúra-működtetői között, és amelyek helyi vagy regionális szinten jelentős mértékben biztosítják a kölcsönös átjárhatóságot.

4. cikk

A 2004/446/EK határozat azon rendelkezései, melyek a transzeurópai hagyományos vasúti rendszer alapparamétereit érintik, hatályukat vesztik e határozat hatálybalépésének napjától kezdődően.

5. cikk

Ez a határozat 6 hónappal a róla szóló értesítés megtételét követően lép életbe.

6. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2006. július 28-án.

a Bizottság részéről

Jacques BARROT

alelnök

---

(1)  HL L 110., 2001.4.20., 1. o. A 2004/50/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 164., 2004.4.30., 114. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 155., 2004.4.30., 1. o.

2

(3)  HL L 235., 1996.9.17., 6. o. A legutóbb a 2004/50/EK irányelvvel módosított irányelv.

3

---

MELLÉKLET

Az átjárhatósági műszaki előírások Alrendszer: Gördülőállomány Hatály: Áruszállító kocsik

| 1. | Bevezetés |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | MŰSZAKI HATÁLY |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | TERÜLETI HATÁLY |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EZEN ÁME TARTALMA |
| --- | --- |

1.3.

| 2. | Az alrendszer/hatály meghatározása |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | AZ ALRENDSZER MEGHATÁROZÁSA |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | AZ ALRENDSZER FUNKCIÓI |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | AZ ALRENDSZER KAPCSOLÓDÁSI PONTJAI |
| --- | --- |

2.3.

| 3. | Alapvető követelmények |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | ÁLTALÁNOS |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | AZ ALAPVETŐ KÖVETELMÉNYEK A KÖVETKEZŐKET ÉRINTIK: |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Biztonság |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Megbízhatóság és rendelkezésre állás |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Egészségvédelem |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Környezetvédelem |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Műszaki összeegyeztethetőség |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.4. | A GÖRDÜLŐÁLLOMÁNY ALRENDSZERRE VONATKOZÓ KÜLÖNLEGES KÖVETELMÉNYEK |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Biztonság |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Megbízhatóság és rendelkezésre állás |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Műszaki összeegyeztethetőség |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.5. | A KARBANTARTÁSSAL KAPCSOLATOS KÜLÖNLEGES KÖVETELMÉNYEK |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Egészség és biztonság |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Környezetvédelem |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Műszaki összeegyeztethetőség |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.6. | MÁS ALRENDSZEREKRE JELLEMZŐ, DE A GÖRDÜLŐÁLLOMÁNY ALRENDSZERT IS ÉRINTŐ KÖVETELMÉNYEK |
| --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | Infrastruktúra alrendszer |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.1.1. | Biztonság |
| --- | --- |

3.6.1.1.

| 3.6.2. | Energiaellátási alrendszer |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.2.1. | Biztonság |
| --- | --- |

3.6.2.1.

| 3.6.2.2. | Környezetvédelem |
| --- | --- |

3.6.2.2.

| 3.6.2.3. | Műszaki összeegyeztethetőség |
| --- | --- |

3.6.2.3.

| 3.6.3. | Ellenőrző-irányító és jelzőrendszerek |
| --- | --- |

3.6.3.

| 3.6.3.1. | Biztonság |
| --- | --- |

3.6.3.1.

| 3.6.3.2. | Műszaki összeegyeztethetőség |
| --- | --- |

3.6.3.2.

| 3.6.4. | Üzemeltetés és forgalomirányítás |
| --- | --- |

3.6.4.

| 3.6.4.1. | Biztonság |
| --- | --- |

3.6.4.1.

| 3.6.4.2. | Megbízhatóság és rendelkezésre állás |
| --- | --- |

3.6.4.2.

| 3.6.4.3. | Műszaki összeegyeztethetőség |
| --- | --- |

3.6.4.3.

| 3.6.5. | Telematikai alkalmazások személyszállítási és árufuvarozási szolgáltatásokhoz |
| --- | --- |

3.6.5.

| 3.6.5.1. | Műszaki összeegyeztethetőség |
| --- | --- |

3.6.5.1.

| 3.6.5.2. | Megbízhatóság és rendelkezésre állás |
| --- | --- |

3.6.5.2.

| 3.6.5.3. | Egészségvédelem |
| --- | --- |

3.6.5.3.

| 3.6.5.4. | Biztonság |
| --- | --- |

3.6.5.4.

| 4. | Az alrendszer jellemzői |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | BEVEZETÉS |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | AZ ALRENDSZER MŰKÖDÉSI ÉS MŰSZAKI ELŐÍRÁSAI |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Általános |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Szerkezetek és mechanikus alkatrészek: |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.2.1. | Kapcsolódás (pl. összekapcsolás) a járművek, járműszerelvények és vonatok között |
| --- | --- |

4.2.2.1.

| 4.2.2.1.1. | Általános |
| --- | --- |

4.2.2.1.1.

| 4.2.2.1.2. | Funkcionális és műszaki előírások |
| --- | --- |

4.2.2.1.2.

| 4.2.2.1.2.1. | Ütközők |
| --- | --- |

4.2.2.1.2.1.

| 4.2.2.1.2.2. | Vonókészülék |
| --- | --- |

4.2.2.1.2.2.

| 4.2.2.1.2.3. | A vonó- és ütközőkészülék kölcsönhatása |
| --- | --- |

4.2.2.1.2.3.

| 4.2.2.2. | Biztonságos elérés és kijárat a gördülőállomány esetében |
| --- | --- |

4.2.2.2.

| 4.2.2.3. | A jármű fő szerkezetének szilárdsága és a rakomány rögzítése |
| --- | --- |

4.2.2.3.

| 4.2.2.3.1. | Általános |
| --- | --- |

4.2.2.3.1.

| 4.2.2.3.2. | Kivételes terhelések |
| --- | --- |

4.2.2.3.2.

| 4.2.2.3.2.1. | Hosszanti irányú tervezési terhelések |
| --- | --- |

4.2.2.3.2.1.

| 4.2.2.3.2.2. | Maximális függőleges terhelés |
| --- | --- |

4.2.2.3.2.2.

| 4.2.2.3.2.3. | Terhelések kombinációja |
| --- | --- |

4.2.2.3.2.3.

| 4.2.2.3.2.4. | Emelés |
| --- | --- |

4.2.2.3.2.4.

| 4.2.2.3.2.5. | Berendezések csatlakoztatása (a felépítményt / forgóvázat is ideértve) |
| --- | --- |

4.2.2.3.2.5.

| 4.2.2.3.2.6. | Más kivételes terhek |
| --- | --- |

4.2.2.3.2.6.

| 4.2.2.3.3. | Használati (kifáradást okozó) terhelések |
| --- | --- |

4.2.2.3.3.

| 4.2.2.3.3.1. | A terhelés forrásai. |
| --- | --- |

4.2.2.3.3.1.

| 4.2.2.3.3.2. | A kifáradási határ bemutatása |
| --- | --- |

4.2.2.3.3.2.

| 4.2.2.3.4. | A jármű fő szerkezetének merevsége |
| --- | --- |

4.2.2.3.4.

| 4.2.2.3.4.1. | Deformálódások |
| --- | --- |

4.2.2.3.4.1.

| 4.2.2.3.4.2. | A vibráció módjai |
| --- | --- |

4.2.2.3.4.2.

| 4.2.2.3.4.3. | Torziós merevség |
| --- | --- |

4.2.2.3.4.3.

| 4.2.2.3.4.4. | Tartozékok |
| --- | --- |

4.2.2.3.4.4.

| 4.2.2.3.5. | A rakomány rögzítése |
| --- | --- |

4.2.2.3.5.

| 4.2.2.4. | Az ajtók zárása és reteszelése |
| --- | --- |

4.2.2.4.

| 4.2.2.5. | Az áruszállító kocsik jelölése |
| --- | --- |

4.2.2.5.

| 4.2.2.6. | Veszélyes áruk |
| --- | --- |

4.2.2.6.

| 4.2.2.6.1. | Általános |
| --- | --- |

4.2.2.6.1.

| 4.2.2.6.2. | A veszélyes áruk szállítására szolgáló gördülőállományra vonatkozó jogszabályok |
| --- | --- |

4.2.2.6.2.

| 4.2.2.6.3. | A szállítótartályokra vonatkozó további jogszabályok |
| --- | --- |

4.2.2.6.3.

| 4.2.2.6.4. | Karbantartási szabályok |
| --- | --- |

4.2.2.6.4.

| 4.2.3. | A jármű és a vágány kölcsönhatása és annak méretezése |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.3.1. | Kinematikus űrszelvény |
| --- | --- |

4.2.3.1.

| 4.2.3.2. | Statikus tengelyterhelés és lineáris terhelés |
| --- | --- |

4.2.3.2.

| 4.2.3.3. | A földi vonatfigyelő rendszereket befolyásoló gördülőállomány-paraméterek |
| --- | --- |

4.2.3.3.

| 4.2.3.3.1. | Elektromos ellenállás: |
| --- | --- |

4.2.3.3.1.

| 4.2.3.3.2. | Forró csapágy észlelés |
| --- | --- |

4.2.3.3.2.

| 4.2.3.4. | A járművek futásjósága |
| --- | --- |

4.2.3.4.

| 4.2.3.4.1. | Általános |
| --- | --- |

4.2.3.4.1.

| 4.2.3.4.2. | Funkcionális és műszaki előírások |
| --- | --- |

4.2.3.4.2.

| 4.2.3.4.2.1. | Kisiklás elleni biztonság és menetstabilitás |
| --- | --- |

4.2.3.4.2.1.

| 4.2.3.4.2.2. | Kisiklás elleni biztonság csavart vágányon való futáskor |
| --- | --- |

4.2.3.4.2.2.

| 4.2.3.4.2.3. | Karbantartási szabályok |
| --- | --- |

4.2.3.4.2.3.

| 4.2.3.4.2.4. | Felfüggesztés |
| --- | --- |

4.2.3.4.2.4.

| 4.2.3.5. | Hosszanti irányú nyomóerők |
| --- | --- |

4.2.3.5.

| 4.2.3.5.1. | Általános |
| --- | --- |

4.2.3.5.1.

| 4.2.3.5.2. | Funkcionális és műszaki előírások |
| --- | --- |

4.2.3.5.2.

| 4.2.4. | Fékezés |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.4.1. | Fékteljesítmény |
| --- | --- |

4.2.4.1.

| 4.2.4.1.1. | Általános |
| --- | --- |

4.2.4.1.1.

| 4.2.4.1.2. | Funkcionális és műszaki előírás |
| --- | --- |

4.2.4.1.2.

| 4.2.4.1.2.1. | A vonat vezérlő vezetéke |
| --- | --- |

4.2.4.1.2.1.

| 4.2.4.1.2.2. | A fékteljesítmény elemei |
| --- | --- |

4.2.4.1.2.2.

| 4.2.4.1.2.3. | Mechanikai részegységek |
| --- | --- |

4.2.4.1.2.3.

| 4.2.4.1.2.4. | Energiatárolás |
| --- | --- |

4.2.4.1.2.4.

| 4.2.4.1.2.5. | Az energia határértékei: |
| --- | --- |

4.2.4.1.2.5.

| 4.2.4.1.2.6. | Kerékcsúszás elleni védelem (WSP) |
| --- | --- |

4.2.4.1.2.6.

| 4.2.4.1.2.7. | Levegőellátás |
| --- | --- |

4.2.4.1.2.7.

| 4.2.4.1.2.8. | Rögzítőfék |
| --- | --- |

4.2.4.1.2.8.

| 4.2.5. | Kommunikáció |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.5.1. | A jármű képessége a járművek közötti információtovábbításra |
| --- | --- |

4.2.5.1.

| 4.2.5.2. | A jármű képessége a föld és a jármű közötti információtovábbításra |
| --- | --- |

4.2.5.2.

| 4.2.5.2.1. | Általános |
| --- | --- |

4.2.5.2.1.

| 4.2.5.2.2. | Funkcionális és műszaki előírás |
| --- | --- |

4.2.5.2.2.

| 4.2.5.2.3. | Karbantartási szabályok |
| --- | --- |

4.2.5.2.3.

| 4.2.6. | Környezeti feltételek |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.6.1. | Környezeti feltételek |
| --- | --- |

4.2.6.1.

| 4.2.6.1.1. | Általános |
| --- | --- |

4.2.6.1.1.

| 4.2.6.1.2. | Funkcionális és műszaki előírások |
| --- | --- |

4.2.6.1.2.

| 4.2.6.1.2.1. | Magasság |
| --- | --- |

4.2.6.1.2.1.

| 4.2.6.1.2.2. | Hőmérséklet |
| --- | --- |

4.2.6.1.2.2.

| 4.2.6.1.2.3. | Páratartalom |
| --- | --- |

4.2.6.1.2.3.

| 4.2.6.1.2.4. | Légmozgás |
| --- | --- |

4.2.6.1.2.4.

| 4.2.6.1.2.5. | Eső |
| --- | --- |

4.2.6.1.2.5.

| 4.2.6.1.2.6. | Hó, jég és jégeső |
| --- | --- |

4.2.6.1.2.6.

| 4.2.6.1.2.7. | Napsugárzás |
| --- | --- |

4.2.6.1.2.7.

| 4.2.6.1.2.8. | Szennyezésnek való ellenállás |
| --- | --- |

4.2.6.1.2.8.

| 4.2.6.2. | Aerodinamikai hatások |
| --- | --- |

4.2.6.2.

| 4.2.6.3. | Oldalszél |
| --- | --- |

4.2.6.3.

| 4.2.7. | Rendszervédelem |
| --- | --- |

4.2.7.

| 4.2.7.1. | Szükséghelyzeti intézkedések |
| --- | --- |

4.2.7.1.

| 4.2.7.2. | Tűzbiztonság |
| --- | --- |

4.2.7.2.

| 4.2.7.2.1. | Általános |
| --- | --- |

4.2.7.2.1.

| 4.2.7.2.2. | Funkcionális és műszaki előírás |
| --- | --- |

4.2.7.2.2.

| 4.2.7.2.2.1. | Fogalom-meghatározások |
| --- | --- |

4.2.7.2.2.1.

| 4.2.7.2.2.2. | Normatív hivatkozások |
| --- | --- |

4.2.7.2.2.2.

| 4.2.7.2.2.3. | Tervezési szabályok |
| --- | --- |

4.2.7.2.2.3.

| 4.2.7.2.2.4. | Az anyagokra vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

4.2.7.2.2.4.

| 4.2.7.2.2.5. | A tűzvédelmi intézkedések fenntartása |
| --- | --- |

4.2.7.2.2.5.

| 4.2.7.3. | Elektromos védelem |
| --- | --- |

4.2.7.3.

| 4.2.7.3.1. | Általános |
| --- | --- |

4.2.7.3.1.

| 4.2.7.3.2. | Funkcionális és műszaki előírások |
| --- | --- |

4.2.7.3.2.

| 4.2.7.3.2.1. | Az áruszállító kocsik tartós kötései |
| --- | --- |

4.2.7.3.2.1.

| 4.2.7.3.2.2. | Az áruszállító kocsik elektromos berendezéseinek rögzítése |
| --- | --- |

4.2.7.3.2.2.

| 4.2.7.4. | A zárjelzők felszerelése |
| --- | --- |

4.2.7.4.

| 4.2.7.4.1. | Általános |
| --- | --- |

4.2.7.4.1.

| 4.2.7.4.2. | Funkcionális és műszaki előírások |
| --- | --- |

4.2.7.4.2.

| 4.2.7.4.2.1. | Jellemzők |
| --- | --- |

4.2.7.4.2.1.

| 4.2.7.4.2.2. | Pozíció |
| --- | --- |

4.2.7.4.2.2.

| 4.2.7.5. | Az áruszállító kocsik hidraulikus és pneumatikus berendezéseire vonatkozó rendelkezések |
| --- | --- |

4.2.7.5.

| 4.2.7.5.1. | Általános |
| --- | --- |

4.2.7.5.1.

| 4.2.7.5.2. | Funkcionális és műszaki előírások |
| --- | --- |

4.2.7.5.2.

| 4.2.8. | Karbantartás: Karbantartási dokumentáció |
| --- | --- |

4.2.8.

| 4.2.8.1. | A karbantartási dokumentáció definíciója, tartalma és kritériumai |
| --- | --- |

4.2.8.1.

| 4.2.8.1.1.1. | Karbantartási dokumentáció |
| --- | --- |

4.2.8.1.1.1.

| 4.2.8.1.2. | A karbantartási dokumentáció kezelése |
| --- | --- |

4.2.8.1.2.

| 4.3. | A KAPCSOLÓDÁSI PONTOK MŰKÖDÉSI ÉS MŰSZAKI ELŐÍRÁSAI |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Általános |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Ellenőrző-irányító és jelzőrendszerek alrendszer – |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.2.1. | Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés (4.2.3.2. szakasz) |
| --- | --- |

4.3.2.1.

| 4.3.2.2. | Kerekek |
| --- | --- |

4.3.2.2.

| 4.3.2.3. | A földi vonatfigyelő rendszereket befolyásoló gördülőállomány-paraméterek |
| --- | --- |

4.3.2.3.

| 4.3.2.4. | Fékezés |
| --- | --- |

4.3.2.4.

| 4.3.2.4.1. | Fékteljesítmény |
| --- | --- |

4.3.2.4.1.

| 4.3.3. | Forgalmi műveletek és forgalomirányítás alrendszer |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.3.1. | Kapcsolódási pontok a járművek, járműszerelvények és vonatok között |
| --- | --- |

4.3.3.1.

| 4.3.3.2. | Az ajtók zárása és reteszelése |
| --- | --- |

4.3.3.2.

| 4.3.3.3. | A rakomány rögzítése |
| --- | --- |

4.3.3.3.

| 4.3.3.4. | Az áruszállító kocsik jelölése. |
| --- | --- |

4.3.3.4.

| 4.3.3.5. | Veszélyes áruk |
| --- | --- |

4.3.3.5.

| 4.3.3.6. | Hosszanti irányú nyomóerők |
| --- | --- |

4.3.3.6.

| 4.3.3.7. | Fékteljesítmény |
| --- | --- |

4.3.3.7.

| 4.3.3.8. | Kommunikáció |
| --- | --- |

4.3.3.8.

| 4.3.3.8.1. | A jármű képessége a föld és a jármű közötti információtovábbításra |
| --- | --- |

4.3.3.8.1.

| 4.3.3.9. | Környezeti feltételek |
| --- | --- |

4.3.3.9.

| 4.3.3.10. | Aerodinamikai hatások |
| --- | --- |

4.3.3.10.

| 4.3.3.11. | Oldalszél |
| --- | --- |

4.3.3.11.

| 4.3.3.12. | Szükséghelyzeti intézkedések |
| --- | --- |

4.3.3.12.

| 4.3.3.13. | Tűzbiztonság |
| --- | --- |

4.3.3.13.

| 4.3.4. | A fuvarozási szolgáltatások telematikai alkalmazásai alrendszer |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Infrastruktúra alrendszer |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.5.1. | Kapcsolódási pontok a járművek, járműszerelvények és vonatok között |
| --- | --- |

4.3.5.1.

| 4.3.5.2. | A jármű fő szerkezetének szilárdsága és a rakomány rögzítése |
| --- | --- |

4.3.5.2.

| 4.3.5.3. | Kinematikus űrszelvény |
| --- | --- |

4.3.5.3.

| 4.3.5.4. | Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés |
| --- | --- |

4.3.5.4.

| 4.3.5.5. | A járművek futásjósága |
| --- | --- |

4.3.5.5.

| 4.3.5.6. | Hosszanti irányú nyomóerők |
| --- | --- |

4.3.5.6.

| 4.3.5.7. | Környezeti feltételek |
| --- | --- |

4.3.5.7.

| 4.3.5.8. | Tűzvédelem |
| --- | --- |

4.3.5.8.

| 4.3.6. | Energiaellátási alrendszer |
| --- | --- |

4.3.6.

| 4.3.7. | A Tanács 96/49/EK irányelve és annak melléklete (RID). |
| --- | --- |

4.3.7.

| 4.3.7.1. | Veszélyes áruk |
| --- | --- |

4.3.7.1.

| 4.3.8. | Hagyományos vasúti zaj ÁME |
| --- | --- |

4.3.8.

| 4.4. | ÜZEMELTETÉSI SZABÁLYOK |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | KARBANTARTÁSI SZABÁLYOK |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | SZAKMAI KÉPESÍTÉSEK |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EGÉSZSÉGVÉDELMI ÉS BIZTONSÁGI FELTÉTELEK |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | INFRASTRUKTÚRA- ÉS GÖRDÜLŐÁLLOMÁNY-NYILVÁNTARTÁS |
| --- | --- |

4.8.

| 4.8.1. | Infrastruktúra-nyilvántartás |
| --- | --- |

4.8.1.

| 4.8.2. | Gördülőállomány-nyilvántartás |
| --- | --- |

4.8.2.

| 5. | Kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | MEGHATÁROZÁS |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | INNOVATÍV MEGOLDÁSOK |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | A RENDSZERELEMEK FELSOROLÁSA |
| --- | --- |

5.3.

| 5.3.1. | Szerkezetek és mechanikus alkatrészek |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.1.1. | Ütközők |
| --- | --- |

5.3.1.1.

| 5.3.1.2. | Vonókészülék |
| --- | --- |

5.3.1.2.

| 5.3.1.3. | Jelölési matricák |
| --- | --- |

5.3.1.3.

| 5.3.2. | A jármű és a vágány kölcsönhatása és annak méretezése |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.2.1. | Forgóváz és futómű |
| --- | --- |

5.3.2.1.

| 5.3.2.2. | Kerékpárok |
| --- | --- |

5.3.2.2.

| 5.3.2.3. | Kerekek |
| --- | --- |

5.3.2.3.

| 5.3.2.4. | Tengelyek |
| --- | --- |

5.3.2.4.

| 5.3.3. | Fékezés |
| --- | --- |

5.3.3.

| 5.3.3.1. | Forgalmazó |
| --- | --- |

5.3.3.1.

| 5.3.3.2. | A raksúlyváltó relészelepe / Automatikus fékezésváltás az üres és a terhelt állapot között |
| --- | --- |

5.3.3.2.

| 5.3.3.3. | Kerékcsúszás ellen védő eszköz |
| --- | --- |

5.3.3.3.

| 5.3.3.4. | Hézagállító |
| --- | --- |

5.3.3.4.

| 5.3.3.5. | Fékhenger / működtető elem |
| --- | --- |

5.3.3.5.

| 5.3.3.6. | Pneumatikus csatlakozó fél |
| --- | --- |

5.3.3.6.

| 5.3.3.7. | Végcsap |
| --- | --- |

5.3.3.7.

| 5.3.3.8. | Az elosztó leválasztó eszköze |
| --- | --- |

5.3.3.8.

| 5.3.3.9. | Fékbetét |
| --- | --- |

5.3.3.9.

| 5.3.3.10. | Féktuskók |
| --- | --- |

5.3.3.10.

| 5.3.3.11. | Fékvezeték-ürítő gyorsítószelep |
| --- | --- |

5.3.3.11.

| 5.3.3.12. | Automatikus terhelésérzékelő és automatikus raksúlyváltó eszköz |
| --- | --- |

5.3.3.12.

| 5.3.4. | Kommunikáció |
| --- | --- |

5.3.4.

| 5.3.5. | Környezeti feltételek |
| --- | --- |

5.3.5.

| 5.3.6. | Rendszervédelem |
| --- | --- |

5.3.6.

| 5.4. | A RENDSZERELEMEK TELJESÍTMÉNYE ÉS ELŐÍRÁSAI |
| --- | --- |

5.4.

| 5.4.1. | Szerkezetek és mechanikus alkatrészek |
| --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.1.1. | Ütközők |
| --- | --- |

5.4.1.1.

| 5.4.1.2. | Vonókészülék |
| --- | --- |

5.4.1.2.

| 5.4.1.3. | Jelölési matricák |
| --- | --- |

5.4.1.3.

| 5.4.2. | A jármű és a vágány kölcsönhatása és annak méretezése |
| --- | --- |

5.4.2.

| 5.4.2.1. | Forgóváz és futómű |
| --- | --- |

5.4.2.1.

| 5.4.2.2. | Kerékpárok |
| --- | --- |

5.4.2.2.

| 5.4.2.3. | Kerekek |
| --- | --- |

5.4.2.3.

| 5.4.2.4. | Tengelyek |
| --- | --- |

5.4.2.4.

| 5.4.3. | Fékezés |
| --- | --- |

5.4.3.

| 5.4.3.1. | A jelen ÁME kiadásának idejére jóváhagyott rendszerelemek |
| --- | --- |

5.4.3.1.

| 5.4.3.2. | Forgalmazó |
| --- | --- |

5.4.3.2.

| 5.4.3.3. | A raksúlyváltó relészelepe / Automatikus fékváltás az üres és a terhelt állapot között |
| --- | --- |

5.4.3.3.

| 5.4.3.4. | Kerékcsúszás ellen védő eszköz |
| --- | --- |

5.4.3.4.

| 5.4.3.5. | Hézagállító |
| --- | --- |

5.4.3.5.

| 5.4.3.6. | Fékhenger / működtető elem |
| --- | --- |

5.4.3.6.

| 5.4.3.7. | Pneumatikus csatlakozó fél |
| --- | --- |

5.4.3.7.

| 5.4.3.8. | Végcsap |
| --- | --- |

5.4.3.8.

| 5.4.3.9. | Az elosztó leválasztó eszköze |
| --- | --- |

5.4.3.9.

| 5.4.3.10. | Fékbetét |
| --- | --- |

5.4.3.10.

| 5.4.3.11. | Féktuskók |
| --- | --- |

5.4.3.11.

| 5.4.3.12. | Fékvezeték-ürítő gyorsítószelep |
| --- | --- |

5.4.3.12.

| 5.4.3.13. | Automatikus terhelésérzékelő és az üres és az automatikus raksúlyváltó eszköz |
| --- | --- |

5.4.3.13.

| 6. | A rendszerelemek megfelelőségének és/vagy használatra való alkalmasságának vizsgálata és az alrendszer hitelesítése |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | KÖLCSÖNÖS ÁTJÁRHATÓSÁGOT LEHETŐVÉ TEVŐ RENDSZERELEMEK |
| --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Vizsgálati eljárások |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Modulok |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.2.1. | Általános |
| --- | --- |

6.1.2.1.

| 6.1.2.2. | A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek meglévő megoldásai |
| --- | --- |

6.1.2.2.

| 6.1.2.3. | A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek innovatív megoldásai |
| --- | --- |

6.1.2.3.

| 6.1.2.4. | A használatra való alkalmasság értékelése |
| --- | --- |

6.1.2.4.

| 6.1.3. | A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek értékelési előírásai |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.3.1. | Szerkezetek és mechanikus alkatrészek |
| --- | --- |

6.1.3.1.

| 6.1.3.1.1. | Ütközők |
| --- | --- |

6.1.3.1.1.

| 6.1.3.1.2. | Vonókészülék |
| --- | --- |

6.1.3.1.2.

| 6.1.3.1.3. | Az áruszállító kocsik jelölése |
| --- | --- |

6.1.3.1.3.

| 6.1.3.2. | A jármű és a vágány kölcsönhatása és annak méretezése |
| --- | --- |

6.1.3.2.

| 6.1.3.2.1. | Forgóváz és futómű |
| --- | --- |

6.1.3.2.1.

| 6.1.3.2.2. | Kerékpárok |
| --- | --- |

6.1.3.2.2.

| 6.1.3.2.3. | Kerekek |
| --- | --- |

6.1.3.2.3.

| 6.1.3.2.4. | Tengely |
| --- | --- |

6.1.3.2.4.

| 6.1.3.3. | Fékezés |
| --- | --- |

6.1.3.3.

| 6.2. | HAGYOMÁNYOS VASÚTI GÖRDÜLŐÁLLOMÁNY – ÁRUSZÁLLÍTÓ KOCSIK ALRENDSZER |
| --- | --- |

6.2.

| 6.2.1. | Vizsgálati eljárások |
| --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Modulok |
| --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.2.1. | Általános |
| --- | --- |

6.2.2.1.

| 6.2.2.2. | Innovatív megoldások |
| --- | --- |

6.2.2.2.

| 6.2.2.3. | A karbantartás értékelése |
| --- | --- |

6.2.2.3.

| 6.2.3. | Az alrendszer értékelésének előírásai |
| --- | --- |

6.2.3.

| 6.2.3.1. | Szerkezetek és mechanikus alkatrészek |
| --- | --- |

6.2.3.1.

| A | jármű fő szerkezetének ereje és a rakomány rögzítése |
| --- | --- |

A

| 6.2.3.2. | A jármű és a vágány kölcsönhatása és annak méretezése |
| --- | --- |

6.2.3.2.

| 6.2.3.2.1. | A járművek futásjósága |
| --- | --- |

6.2.3.2.1.

| 6.2.3.2.1.1. | A részleges típus-jóváhagyási eljárás alkalmazása |
| --- | --- |

6.2.3.2.1.1.

| 6.2.3.2.1.2. | Az új kocsik tanúsítása |
| --- | --- |

6.2.3.2.1.2.

| 6.2.3.2.1.3. | A futásjóság vizsgálata alóli mentességek a 100 vagy 120 km/h sebességig való közlekedésre épített vagy átalakított kocsik esetében |
| --- | --- |

6.2.3.2.1.3.

| 6.2.3.2.2. | Az oldalsó ütközőkkel rendelkező áruszállító kocsikra ható hosszanti irányú nyomóerők |
| --- | --- |

6.2.3.2.2.

| 6.2.3.2.3. | Az áruszállító kocsik mérése |
| --- | --- |

6.2.3.2.3.

| 6.2.3.3. | Fékezés |
| --- | --- |

6.2.3.3.

| 6.2.3.3.1. | Fékteljesítmény |
| --- | --- |

6.2.3.3.1.

| 6.2.3.3.2. | A fékrendszer minimális vizsgálata |
| --- | --- |

6.2.3.3.2.

| 6.2.3.4. | Környezeti feltételek |
| --- | --- |

6.2.3.4.

| 6.2.3.4.1. | Hőmérséklet és más környezeti viszonyok |
| --- | --- |

6.2.3.4.1.

| 6.2.3.4.1.1. | Hőmérséklet |
| --- | --- |

6.2.3.4.1.1.

| 6.2.3.4.1.2. | Más környezeti viszonyok |
| --- | --- |

6.2.3.4.1.2.

| 6.2.3.4.2. | Aerodinamikai hatások |
| --- | --- |

6.2.3.4.2.

| 6.2.3.4.3. | Oldalszél |
| --- | --- |

6.2.3.4.3.

| 7. | Megvalósítás |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | ÁLTALÁNOS |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | AZ ÁME FELÜLVIZSGÁLATA |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | A JELEN ÁME ALKALMAZÁSA ÚJ GÖRDÜLŐÁLLOMÁNYRA |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | MEGLÉVŐ GÖRDÜLŐÁLLOMÁNY |
| --- | --- |

7.4.

| 7.4.1. | A jelen ÁME alkalmazása meglévő gördülőállományra |
| --- | --- |

7.4.1.

| 7.4.2. | A meglévő áruszállító kocsik korszerűsítése és felújítása |
| --- | --- |

7.4.2.

| 7.4.3. | A kocsik jelölésére vonatkozó további követelmények |
| --- | --- |

7.4.3.

| 7.5. | A NEMZETI, KÉTOLDALÚ, TÖBBOLDALÚ VAGY NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK ALAPJÁN ÜZEMELŐ KOCSIK |
| --- | --- |

7.5.

| 7.5.1. | Meglévő megállapodások |
| --- | --- |

7.5.1.

| 7.5.2. | Jövőbeni megállapodások |
| --- | --- |

7.5.2.

| 7.6. | A KOCSIK ÜZEMBE HELYEZÉSE |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | KÜLÖNLEGES ESETEK |
| --- | --- |

7.7.

| 7.7.1. | Bevezetés |
| --- | --- |

7.7.1.

| 7.7.2. | A különleges esetek felsorolása |
| --- | --- |

7.7.2.

| 7.7.2.1. | Szerkezetek és mechanikus alkatrészek: |
| --- | --- |

7.7.2.1.

| 7.7.2.1.1. | Kapcsolódás (pl. összekapcsolás) a járművek, járműszerelvények és vonatok között |
| --- | --- |

7.7.2.1.1.

| 7.7.2.1.1.1. | Nyomtáv: 1 524 mm1 |
| --- | --- |

7.7.2.1.1.1.

| 7.7.2.1.1.2. | Nyomtáv: 1 520 mm1 |
| --- | --- |

7.7.2.1.1.2.

| 7.7.2.1.1.3. | Nyomtáv: 1 520 mm / 1 524 mm |
| --- | --- |

7.7.2.1.1.3.

| 7.7.2.1.1.4. | Nyomtáv: 1 520mm |
| --- | --- |

7.7.2.1.1.4.

| 7.7.2.1.1.5. | 1 668 mm-es nyomtáv – Az ütközők középvonalai közötti távolság |
| --- | --- |

7.7.2.1.1.5.

| 7.7.2.1.1.6. | A járművek közötti kapcsolódás |
| --- | --- |

7.7.2.1.1.6.

| 7.7.2.1.1.7. | Általános speciális eset az 1 000 mm-es vagy kisebb nyomtávú hálózaton |
| --- | --- |

7.7.2.1.1.7.

| 7.7.2.1.2. | Biztonságos elérés és kijárat a gördülőállomány esetében |
| --- | --- |

7.7.2.1.2.

| 7.7.2.1.2.1. | A gördülőállomány biztonságos elérése és kivezetése az Ír Köztársaságban és Észak-Írországban |
| --- | --- |

7.7.2.1.2.1.

| 7.7.2.1.3. | A jármű fő szerkezetének ereje és a rakomány rögzítése |
| --- | --- |

7.7.2.1.3.

| 7.7.2.1.3.1. | 1 520 mm-es nyomtávú vonalak |
| --- | --- |

7.7.2.1.3.1.

| 7.7.2.1.3.2. | 1 668 mm-es nyomtáv – Emelés |
| --- | --- |

7.7.2.1.3.2.

| 7.7.2.2. | A jármű és a vágány kölcsönhatása és annak méretezése |
| --- | --- |

7.7.2.2.

| 7.7.2.2.1. | Kinematikus űrszelvény |
| --- | --- |

7.7.2.2.1.

| 7.7.2.2.1.1. | Kinematikus űrszelvény, Nagy-Britannia |
| --- | --- |

7.7.2.2.1.1.

| 7.7.2.2.1.2. | 1 520 és 1 435 mm-es nyomtávú kocsik |
| --- | --- |

7.7.2.2.1.2.

| 7.7.2.2.1.3. | Kinematikus űrszelvény, Finnország |
| --- | --- |

7.7.2.2.1.3.

| 7.7.2.2.1.4. | Kinematikus űrszelvény, Spanyolország és Portugália |
| --- | --- |

7.7.2.2.1.4.

| 7.7.2.2.1.5. | Kinematikus űrszelvény, Írország |
| --- | --- |

7.7.2.2.1.5.

| 7.7.2.2.2. | Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés |
| --- | --- |

7.7.2.2.2.

| 7.7.2.2.2.1. | Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés, Finnország0 |
| --- | --- |

7.7.2.2.2.1.

| 7.7.2.2.2.2. | Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés, Nagy-Britannia |
| --- | --- |

7.7.2.2.2.2.

| 7.7.2.2.2.3. | Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés, Litvánia, Lettország, Észtország |
| --- | --- |

7.7.2.2.2.3.

| 7.7.2.2.2.4. | Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés, Ír Köztársaság és Észak-Írország |
| --- | --- |

7.7.2.2.2.4.

| 7.7.2.2.3. | A földi vonatfigyelő rendszereket befolyásoló gördülőállomány paraméterek |
| --- | --- |

7.7.2.2.3.

| 7.7.2.2.4. | A járművek futásjósága |
| --- | --- |

7.7.2.2.4.

| 7.7.2.2.4.1. | A különböző nyomtávokkal kapcsolatos kerékátmérők speciális eseteinek felsorolása.1 |
| --- | --- |

7.7.2.2.4.1.

| 7.7.2.2.4.2. | A kerekek anyaga: |
| --- | --- |

7.7.2.2.4.2.

| 7.7.2.2.4.3. | Különleges terhelési esetek: |
| --- | --- |

7.7.2.2.4.3.

| 7.7.2.2.4.4. | A jármű futásjósága, Spanyolország és Portugália |
| --- | --- |

7.7.2.2.4.4.

| 7.7.2.2.4.5. | A jármű futásjósága, Ír Köztársaság és Észak-Írország |
| --- | --- |

7.7.2.2.4.5.

| 7.7.2.2.5. | Hosszanti irányú nyomóerők |
| --- | --- |

7.7.2.2.5.

| 7.7.2.2.5.1. | Hosszanti irányú nyomóerők, Lengyelország és Szlovákia, a kiválasztott 1 520 mm-es vonalakon, Litvánia, Lettország, Észtország |
| --- | --- |

7.7.2.2.5.1.

| 7.7.2.2.6. | Forgóváz és futómű |
| --- | --- |

7.7.2.2.6.

| 7.7.2.2.6.1. | Forgóváz és futómű, Lengyelország és Szlovákia, a kiválasztott 1 520 mm-es vonalakon, Litvánia, Lettország, Észtország |
| --- | --- |

7.7.2.2.6.1.

| 7.7.2.2.6.2. | Forgóváz és futómű, Spanyolország és Portugália |
| --- | --- |

7.7.2.2.6.2.

| 7.7.2.3. | Fékezés |
| --- | --- |

7.7.2.3.

| 7.7.2.3.1. | Fékteljesítmény |
| --- | --- |

7.7.2.3.1.

| 7.7.2.3.1.1. | Fékteljesítmény, Nagy-Britannia |
| --- | --- |

7.7.2.3.1.1.

| 7.7.2.3.1.2. | Fékteljesítmény, Lengyelország és Szlovákia, a kiválasztott 1 520 mm-es vonalakon, Litvánia, Lettország, Észtország |
| --- | --- |

7.7.2.3.1.2.

| 7.7.2.3.1.3. | Fékteljesítmény, Finnország |
| --- | --- |

7.7.2.3.1.3.

| 7.7.2.3.1.4. | Fékteljesítmény, Spanyolország és Portugália |
| --- | --- |

7.7.2.3.1.4.

| 7.7.2.3.1.5. | Fékteljesítmény, Finnország, Svédország, Norvégia, Észtország, Lettország és Litvánia |
| --- | --- |

7.7.2.3.1.5.

| 7.7.2.3.1.6. | Fékteljesítmény, Ír Köztársaság és Észak-Írország |
| --- | --- |

7.7.2.3.1.6.

| 7.7.2.3.2. | Rögzítőfék |
| --- | --- |

7.7.2.3.2.

| 7.7.2.3.2.1. | Rögzítőfék, Nagy-Britannia |
| --- | --- |

7.7.2.3.2.1.

| 7.7.2.3.2.2. | Rögzítőfék, Ír Köztársaság és Észak-Írország |
| --- | --- |

7.7.2.3.2.2.

| 7.7.2.4. | Környezeti feltételek |
| --- | --- |

7.7.2.4.

| 7.7.2.4.1. | Környezeti feltételek |
| --- | --- |

7.7.2.4.1.

| 7.7.2.4.1.1. | Környezeti feltételek, Spanyolország és Portugália |
| --- | --- |

7.7.2.4.1.1.

| 7.7.2.4.2. | Tűzbiztonság |
| --- | --- |

7.7.2.4.2.

| 7.7.2.4.2.1. | Tűzbiztonság, Spanyolország és Portugália |
| --- | --- |

7.7.2.4.2.1.

| 7.7.2.4.3. | Elektromos védelem |
| --- | --- |

7.7.2.4.3.

| 7.7.2.4.3.1. | Elektromos védelem, Lengyelország és Szlovákia, a kiválasztott 1 520 mm-es vonalakon, Litvánia, Lettország, Észtország |
| --- | --- |

7.7.2.4.3.1.

| 7.7.3. | A tagállamok által előírt speciális esetek táblázata |
| --- | --- |

7.7.3.

Tartalomjegyzék: Mellékletek

| Hiv. | Jogosultság |
| --- | --- |
| A | Szerkezetek és mechanikus alkatrészek |
| B | Szerkezetek és mechanikus alkatrészek, Az áruszállító kocsik jelölése |
| C | A jármű és a vágány kölcsönhatása és méretezés, Kinematikus űrszelvény |
| D | A jármű és a vágány kölcsönhatása és méretezés, Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris kerékterhelés |
| E | A jármű és a vágány kölcsönhatása és méretezés, A kerékpár méretei és tűréshatárok a normál nyomtáv esetén |
| F | Kommunikáció, A jármű képessége a földi állomás és a jármű közötti információtovábbításra |
| G | Környezeti feltételek, Páratartalom |
| H | Infrastruktúra- és gördülőállomány-nyilvántartás, Az áruszállító kocsik nyilvántartásának követelményei |
| I | Fékezés, A fékezéssel kapcsolatos kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek kapcsolódási pontjai |
| J | A jármű és a vágány kölcsönhatása és méretezés, Forgóváz és futómű |
| K | A jármű és a vágány kölcsönhatása és méretezés, Kerékpár |
| L | A jármű és a vágány kölcsönhatása és méretezés, Kerekek |
| M | A jármű és a vágány kölcsönhatása és méretezés, Tengely |
| N | Szerkezetek és mechanikus alkatrészek, Megengedhető igénybevételek a statikus tesztelési módszerek esetében |
| O | Környezeti feltételek, TRIV követelmények |
| P | Fékteljesítmény, a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek értékelése |
| Q | Vizsgálati eljárások, A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek |
| R | A jármű és a vágány kölcsönhatása és méretezés, Hosszanti irányú erők |
| S | Fékezés, Fékteljesítmény |
| T | Különleges esetek, Kinematikus űrszelvény, Nagy-Britannia |
| U | Konkrét esetek, Kinematikus űrszelvény, 1 520 mm-es nyomtáv |
| V | Különleges esetek, Fékteljesítmény, Nagy-Britannia |
| W | Különleges esetek, Kinematikus űrszelvény, FIN1 statikus űrszelvény |
| X | Különleges esetek, Tagállamok, Spanyolország és Portugália |
| Y | Rendszerelemek, Forgóvázak és futómű |
| Z | Szerkezetek és mechanikus alkatrészek, Ütközésvizsgálat |
| AA | Vizsgálati eljárások, Az alrendszerek hitelesítése |
| BB | Szerkezetek és mechanikus alkatrészek, A hátsó lámpák rögzítése |
| CC | Szerkezetek és mechanikus alkatrészek, A kifáradást okozó terhelés forrásai |
| DD | A karbantartási előírások vizsgálata |
| EE | Szerkezetek és mechanikus alkatrészek, Lépcsők és korlátok |
| FF | Fékezés, A jóváhagyott fékalkatrészek felsorolása |
| GG | Különleges esetek, Írországi rakszelvények |
| HH | Különleges esetek, Ír Köztársaság és Észak-Írország, Járművek közötti kapcsolódási pontok |
| II | Vizsgálati eljárás: Az áruszállító kocsik új jóváhagyást nem igénylő módosításainak határértékei |
| JJ | Nyitott kérdések |
| KK | Infrastruktúra- és gördülőállomány-nyilvántartás: Infrastruktúra-nyilvántartás |
| YY | Szerkezetek és mechanikus alkatrészek, Meghatározott típusú kocsialkatrészek erősségével kapcsolatos követelmények |
| ZZ | Szerkezetek és mechanikus alkatrészek, Megengedhető igénybevétel a fajlagos nyúlás kritériumai alapján |

Hiv.

Jogosultság

A

Szerkezetek és mechanikus alkatrészek

B

Szerkezetek és mechanikus alkatrészek, Az áruszállító kocsik jelölése

C

A jármű és a vágány kölcsönhatása és méretezés, Kinematikus űrszelvény

D

A jármű és a vágány kölcsönhatása és méretezés, Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris kerékterhelés

E

A jármű és a vágány kölcsönhatása és méretezés, A kerékpár méretei és tűréshatárok a normál nyomtáv esetén

F

Kommunikáció, A jármű képessége a földi állomás és a jármű közötti információtovábbításra

G

Környezeti feltételek, Páratartalom

H

Infrastruktúra- és gördülőállomány-nyilvántartás, Az áruszállító kocsik nyilvántartásának követelményei

I

Fékezés, A fékezéssel kapcsolatos kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek kapcsolódási pontjai

J

A jármű és a vágány kölcsönhatása és méretezés, Forgóváz és futómű

K

A jármű és a vágány kölcsönhatása és méretezés, Kerékpár

L

A jármű és a vágány kölcsönhatása és méretezés, Kerekek

M

A jármű és a vágány kölcsönhatása és méretezés, Tengely

N

Szerkezetek és mechanikus alkatrészek, Megengedhető igénybevételek a statikus tesztelési módszerek esetében

O

Környezeti feltételek, TRIV követelmények

P

Fékteljesítmény, a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek értékelése

Q

Vizsgálati eljárások, A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek

R

A jármű és a vágány kölcsönhatása és méretezés, Hosszanti irányú erők

S

Fékezés, Fékteljesítmény

T

Különleges esetek, Kinematikus űrszelvény, Nagy-Britannia

U

Konkrét esetek, Kinematikus űrszelvény, 1 520 mm-es nyomtáv

V

Különleges esetek, Fékteljesítmény, Nagy-Britannia

W

Különleges esetek, Kinematikus űrszelvény, FIN1 statikus űrszelvény

X

Különleges esetek, Tagállamok, Spanyolország és Portugália

Y

Rendszerelemek, Forgóvázak és futómű

Z

Szerkezetek és mechanikus alkatrészek, Ütközésvizsgálat

AA

Vizsgálati eljárások, Az alrendszerek hitelesítése

BB

Szerkezetek és mechanikus alkatrészek, A hátsó lámpák rögzítése

CC

Szerkezetek és mechanikus alkatrészek, A kifáradást okozó terhelés forrásai

DD

A karbantartási előírások vizsgálata

EE

Szerkezetek és mechanikus alkatrészek, Lépcsők és korlátok

FF

Fékezés, A jóváhagyott fékalkatrészek felsorolása

GG

Különleges esetek, Írországi rakszelvények

HH

Különleges esetek, Ír Köztársaság és Észak-Írország, Járművek közötti kapcsolódási pontok

II

Vizsgálati eljárás: Az áruszállító kocsik új jóváhagyást nem igénylő módosításainak határértékei

JJ

Nyitott kérdések

KK

Infrastruktúra- és gördülőállomány-nyilvántartás: Infrastruktúra-nyilvántartás

YY

Szerkezetek és mechanikus alkatrészek, Meghatározott típusú kocsialkatrészek erősségével kapcsolatos követelmények

ZZ

Szerkezetek és mechanikus alkatrészek, Megengedhető igénybevétel a fajlagos nyúlás kritériumai alapján

HAGYOMÁNYOS TRANSZEURÓPAI VASÚTI RENDSZER

Az átjárhatósági műszaki előírások Gördülőállomány alrendszer Áruszállító kocsik hatály

1.   BEVEZETÉS

1.1.   MŰSZAKI HATÁLY

Ez az ÁME a 2001/16/EK irányelv II. melléklet 1. pontjában felsorolt gördülõállomány alrendszert érinti.

A gördülőállomány alrendszerrel kapcsolatos bővebb tájékoztatás a 2. szakaszban található.

Az ÁME hatálya csak az áruszállító jármûvekre terjed ki.

1.2.   TERÜLETI HATÁLY

Ezen ÁME területi hatálya a 2001/16/EGK irányelv I. mellékletében leírt hagyományos transzeurópai vasúti rendszer.

1.3.   EZEN ÁME TARTALMA

A 2001/16/EK irányelv 5. cikk (3) bekezdésével összhangban ez az ÁME

| (a) | jelzi annak előirányzott kiterjedését (az irányelv I. mellékletében említett hálózatrész vagy gördülőállomány; az irányelv II. mellékletében említett alrendszer vagy annak egy része) – 2. szakasz; |
| --- | --- |

(a)

jelzi annak előirányzott kiterjedését (az irányelv I. mellékletében említett hálózatrész vagy gördülőállomány; az irányelv II. mellékletében említett alrendszer vagy annak egy része) – 2. szakasz;

| (b) | alapvető követelményeket állapít meg minden érintett alrendszerre és azok más alrendszerekkel való kapcsolódási pontjaira vonatkozóan – 3. szakasz; |
| --- | --- |

(b)

alapvető követelményeket állapít meg minden érintett alrendszerre és azok más alrendszerekkel való kapcsolódási pontjaira vonatkozóan – 3. szakasz;

| (c) | megállapítja az alrendszer és annak más alrendszerekkel való kapcsolódási pontjai által elérendő működési és műszaki előírásokat. Szükség esetén ezek az előírások változhatnak az alrendszer használatától függően, például az irányelv I. mellékletében megadott vonal-, csomópont- és/vagy gördülőállomány-kategóriáktól függően – 4. szakasz. |
| --- | --- |

(c)

megállapítja az alrendszer és annak más alrendszerekkel való kapcsolódási pontjai által elérendő működési és műszaki előírásokat. Szükség esetén ezek az előírások változhatnak az alrendszer használatától függően, például az irányelv I. mellékletében megadott vonal-, csomópont- és/vagy gördülőállomány-kategóriáktól függően – 4. szakasz.

| (d) | meghatározza az európai előírások, köztük az európai szabványok tárgyát képező, a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeket és kapcsolódási pontokat, amelyek szükségesek a hagyományos transzeurópai vasúti rendszer átjárhatóságának eléréséhez – 5. szakasz; |
| --- | --- |

(d)

meghatározza az európai előírások, köztük az európai szabványok tárgyát képező, a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeket és kapcsolódási pontokat, amelyek szükségesek a hagyományos transzeurópai vasúti rendszer átjárhatóságának eléréséhez – 5. szakasz;

| (e) | megállapítja a megfelelőség vagy használatra való alkalmasság értékelési eljárásait az összes szóban forgó esetben. Ez különösen kiterjed a 93/465/EGK Határozatban definiált modulokra, vagy indokolt esetben az átjárhatósági összetevők megfelelőségének, illetve használatra való alkalmasságának vizsgálatára használt konkrét eljárásokra és az alrendszerek „EK”-hitelesítésére – 6. szakasz; |
| --- | --- |

(e)

megállapítja a megfelelőség vagy használatra való alkalmasság értékelési eljárásait az összes szóban forgó esetben. Ez különösen kiterjed a 93/465/EGK Határozatban definiált modulokra, vagy indokolt esetben az átjárhatósági összetevők megfelelőségének, illetve használatra való alkalmasságának vizsgálatára használt konkrét eljárásokra és az alrendszerek „EK”-hitelesítésére – 6. szakasz;

| (f) | jelzi az ÁME végrehajtásának stratégiáját. Ez különösen az annak érdekében teljesítendő fázisok pontosításához szükséges, hogy a jelenlegi helyzet fokozatosan átalakuljon a végleges helyzetté, amelyben az ÁME-nek való megfelelés a norma – 7. szakasz; |
| --- | --- |

(f)

jelzi az ÁME végrehajtásának stratégiáját. Ez különösen az annak érdekében teljesítendő fázisok pontosításához szükséges, hogy a jelenlegi helyzet fokozatosan átalakuljon a végleges helyzetté, amelyben az ÁME-nek való megfelelés a norma – 7. szakasz;

| (g) | az érintett személyzet esetében jelzi az érintett alrendszer működéséhez és karbantartásához, valamint az ÁME végrehajtásához szükséges szakmai képesítéseket, illetve a munkaegészségügyi és biztonsági feltételeket – 4. szakasz. |
| --- | --- |

(g)

az érintett személyzet esetében jelzi az érintett alrendszer működéséhez és karbantartásához, valamint az ÁME végrehajtásához szükséges szakmai képesítéseket, illetve a munkaegészségügyi és biztonsági feltételeket – 4. szakasz.

Továbbá, az 5. cikk (5) bekezdésével összhangban valamennyi ÁME esetében rendelkezni lehet különös esetekről; ezek a 7. szakaszban találhatók.

Végül ez az ÁME a 4. szakaszban tartalmazza a fenti 1.1. és 1.2. bekezdésben jelzett hatókörre vonatkozó üzemeltetési és karbantartási szabályokat.

2.   AZ ALRENDSZER/HATÁLY MEGHATÁROZÁSA

2.1.   AZ ALRENDSZER MEGHATÁROZÁSA

A jelen ÁME tárgyát képező gördülőállományhoz tartoznak a hagyományos transzeurópai vasúthálózat egészén vagy egy részén valószínűleg közlekedő áruszállító kocsik. Az áruszállító kocsik közé tartoznak a teherautók szállítására szánt járművek is.

Jelen ÁME az annak hatálybalépése után üzembe helyezett új, korszerûsített vagy felújított áruszállító kocsikra vonatkozik.

Jelen ÁME nem vonatkozik az annak hatálybalépése előtt már aláírt szerződés tárgyát képező kocsikra.

A 7.3., 7.4. és 7.5. szakasz leírja, milyen feltételekkel és milyen kivételekkel kell teljesíteni az ÁME követelményeit.

A gördülőállomány – áruszállító kocsik alrendszer a járművek szerkezetére, a fékberendezésekre, a kapcsolódásokra és futóművekre (forgóvázakra, tengelyekre stb.), a felfüggesztésekre, ajtókra és kommunikációs rendszerekre terjed ki.

A jelen ÁME azokat a karbantartási munkákat is tartalmazza, amelyek lehetővé teszik a biztonságos működés és a kívánt teljesítmény biztosítását célzó kötelező javító és megelőző karbantartási munkákat. Ezeket a 4.2.8. szakasz határozza meg.

Jelen ÁME nem tartalmazza az áruszállító járművek által keltett zajjal kapcsolatos követelményeket, a karbantartási kérdések kivételével, mivel külön ÁME vonatkozik az áruszállító járművek, mozdonyok, motorvonatok és személykocsik által keltett zajra.

2.2.   AZ ALRENDSZER FUNKCIÓI

Az áruszállító járművek a következő funkciókhoz járulnak hozzá:

„Rakományszállítás” – az áruszállító kocsik eszközt biztosítanak a rakomány biztonságos kezeléséhez és szállításához.

„A gördülőállomány mozgása” – az áruszállító kocsikat biztonságosan lehet mozgatni a vasúthálózaton, és hozzájárulnak a vonat fékezéséhez.

„A gördülőállománnyal, infrastruktúrával és menetrenddel kapcsolatos adatok nyilvántartása és szolgáltatása” – A karbantartási dokumentáció előírásai és a karbantartási létesítmények tanúsítása lehetővé teszik az áruszállító kocsik karbantartásának ellenőrzését. Az áruszállító kocsikkal kapcsolatos adatokat a gördülőállomány-nyilvántartásban, a kocsik jelzésein és esetleg a járművek közötti vagy a járművek és a földi állomás közötti kommunikációs eszközök segítségével adják meg.

„Vonat üzemeltetése” – az áruszállító kocsiknak minden várható környezeti körülmény mellett és meghatározott várható helyzetekben biztonságosan üzemeltethetőknek kell lenniük.

„Szolgáltatások nyújtása a fuvarozási ügyfelek számára” – Az áruszállító kocsikkal kapcsolatos, az ügyfeleknek nyújtott fuvarozási szolgáltatásokat támogató adatokat a járműnyilvántartásban, a kocsik jelzésein és esetleg a járművek és a földi állomás közötti kommunikációs eszközök segítségével adják meg.

2.3.   AZ ALRENDSZER KAPCSOLÓDÁSI PONTJAI

A gördülőállomány – áruszállító kocsik alrendszer az alábbi kapcsolódási pontokkal rendelkezik:

Ellenőrző-irányító és jelzőrendszerek alrendszer –

| — | A gördülőállománynak a földi vonatfigyelő rendszereket befolyásoló paraméterei






  — | Forró csapágy-érzékelők |
| --- | --- | --- |

—

A gördülőállománynak a földi vonatfigyelő rendszereket befolyásoló paraméterei

—

Forró csapágy-érzékelők

| — | A kerékpár elektromos érzékelése |
| --- | --- |

—

A kerékpár elektromos érzékelése

| — | Tengelyszámlálók |
| --- | --- |

—

Tengelyszámlálók

| — | Fékteljesítmény |
| --- | --- |

—

Fékteljesítmény

Forgalmi műveletek és forgalomirányítás alrendszer

| — | Kapcsolódási pontok a járművek, járműszerelvények és vonatok között |
| --- | --- |

—

Kapcsolódási pontok a járművek, járműszerelvények és vonatok között

| — | Az ajtók zárása és reteszelése |
| --- | --- |

—

Az ajtók zárása és reteszelése

| — | A rakomány rögzítése |
| --- | --- |

—

A rakomány rögzítése

| — | Rakodási szabályok |
| --- | --- |

—

Rakodási szabályok

| — | Veszélyes áruk |
| --- | --- |

—

Veszélyes áruk

| — | Hosszanti irányú nyomóerők |
| --- | --- |

—

Hosszanti irányú nyomóerők

| — | Fékteljesítmény |
| --- | --- |

—

Fékteljesítmény

| — | Aerodinamikai hatások |
| --- | --- |

—

Aerodinamikai hatások

| — | Karbantartás |
| --- | --- |

—

Karbantartás

A fuvarozási szolgáltatások telematikai alkalmazásai alrendszer

| — | A gördülőállomány referencia-adatbázisai |
| --- | --- |

—

A gördülőállomány referencia-adatbázisai

| — | A kocsik és intermodális egységek üzemeltetési adatbázisa |
| --- | --- |

—

A kocsik és intermodális egységek üzemeltetési adatbázisa

Infrastruktúra alrendszer

| — | Kapcsolódási pontok a járművek, járműszerelvények és vonatok között |
| --- | --- |

—

Kapcsolódási pontok a járművek, járműszerelvények és vonatok között

| — | Ütközők |
| --- | --- |

—

Ütközők

| — | Kinematikus űrszelvény |
| --- | --- |

—

Kinematikus űrszelvény

| — | Statikus tengelyterhelés, dinamikus tengelyterhelés és lineáris terhelés |
| --- | --- |

—

Statikus tengelyterhelés, dinamikus tengelyterhelés és lineáris terhelés

| — | A járművek dinamikus viselkedése |
| --- | --- |

—

A járművek dinamikus viselkedése

| — | Fékteljesítmény |
| --- | --- |

—

Fékteljesítmény

| — | Tűzvédelem |
| --- | --- |

—

Tűzvédelem

Energiaellátási alrendszer

| — | Elektromos védelem |
| --- | --- |

—

Elektromos védelem

Zaj szempont

| — | Karbantartás |
| --- | --- |

—

Karbantartás

A Tanács 96/49/EK irányelve és annak melléklete (RID).

| — | Veszélyes áruk |
| --- | --- |

—

Veszélyes áruk

3.   ALAPVETŐ KÖVETELMÉNYEK

3.1.   ÁLTALÁNOS

Jelen ÁME alkalmazásában az előírásoknak való megfelelés az alábbi helyeken található leírva:

| — | a 4. szakaszban az alrendszer esetében |
| --- | --- |

—

a 4. szakaszban az alrendszer esetében

| — | és az 5. szakaszban a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek esetében, |
| --- | --- |

—

és az 5. szakaszban a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek esetében,

amit az alábbiak pozitív vizsgálati eredményei is tanúsítanak:

| — | a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfelelősége és/vagy használatra való alkalmassága, |
| --- | --- |

—

a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfelelősége és/vagy használatra való alkalmassága,

| — | és az alrendszer hitelesítése a 6. szakaszban leírtak szerint. |
| --- | --- |

—

és az alrendszer hitelesítése a 6. szakaszban leírtak szerint.

biztosítja jelen ÁME 3. szakaszában említett vonatkozó alapvetõ követelmények teljesítését.

Ennek ellenére, ha az alapvető követelmények egy részére nemzeti szabályok vonatkoznak

| — | az ÁME-ben közölt nyitott és fenntartott pontok, |
| --- | --- |

—

az ÁME-ben közölt nyitott és fenntartott pontok,

| — | a 2001/16/EK irányelv 7. cikke szerinti derogáció, |
| --- | --- |

—

a 2001/16/EK irányelv 7. cikke szerinti derogáció,

| — | a jelen ÁME 7.7. részében leírt különleges esetek |
| --- | --- |

—

a jelen ÁME 7.7. részében leírt különleges esetek

miatt, az érintett tagállam felelőssége alatti eljárásokkal összhangban el kell végezni a vonatkozó megfelelőségi vizsgálatot.

A 2001/16/EK irányelv 4. cikkének (1) bekezdése értelmében a hagyományos transzeurópai vasúti rendszer, annak alrendszerei és az átjárhatóság összetevői – a kapcsolódási pontokat is ideértve – meg kell hogy feleljenek a 2001/16/EK irányelv III. mellékletében megállapított alapvető követelményeknek.

3.2.   AZ ALAPVETŐ KÖVETELMÉNYEK A KÖVETKEZŐKET ÉRINTIK:

| — | Biztonság |
| --- | --- |

—

Biztonság

| — | Megbízhatóság és rendelkezésre állás |
| --- | --- |

—

Megbízhatóság és rendelkezésre állás

| — | Egészségvédelem |
| --- | --- |

—

Egészségvédelem

| — | Környezetvédelem |
| --- | --- |

—

Környezetvédelem

| — | Műszaki összeegyeztethetőség. |
| --- | --- |

—

Műszaki összeegyeztethetőség.

Ezek a követelmények általános és az egyes alrendszerekre vonatkozó konkrét követelményeket tartalmaznak.

3.3.   ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK

3.3.1.   BIZTONSÁG

A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 1.1.1. alapvető követelménye.

A biztonság szempontjából kritikus rendszerelemek és különösen a szerelvények mozgásában részt vevő rendszerelemek tervezésének, megépítésének vagy összeszerelésének, üzemeltetésének és ellenőrzésének olyannak kell lennie, hogy a hálózatra vonatkozóan előírt céloknak megfelelően – beleértve egyes korlátozott üzemmód által meghatározott helyzeteket is – garantálja a biztonságot.

Ezt az alapvetõ követelményt az alábbi szakaszokban leírt funkcionális és mûszaki elõírások teljesítik:

| — | 4.2.2.1 (járművek közötti kapcsolódási pontok) |
| --- | --- |

—

4.2.2.1 (járművek közötti kapcsolódási pontok)

| — | 4.2.2.2 (biztonságos elérés és kijárat) |
| --- | --- |

—

4.2.2.2 (biztonságos elérés és kijárat)

| — | 4.2.2.3 (a jármű fő szerkezetének szilárdsága) |
| --- | --- |

—

4.2.2.3 (a jármű fő szerkezetének szilárdsága)

| — | 4.2.2.5 (az áruszállító kocsik jelölése) |
| --- | --- |

—

4.2.2.5 (az áruszállító kocsik jelölése)

| — | 4.2.3.4 (a jármű dinamikus viselkedése) |
| --- | --- |

—

4.2.3.4 (a jármű dinamikus viselkedése)

| — | 4.2.3.5 (hosszanti irányú nyomóerők) |
| --- | --- |

—

4.2.3.5 (hosszanti irányú nyomóerők)

| — | 4.2.4 (fékezés) |
| --- | --- |

—

4.2.4 (fékezés)

| — | 4.2.6 (környezeti feltételek) |
| --- | --- |

—

4.2.6 (környezeti feltételek)

| — | 4.2.7 (rendszervédelem), kivéve: 4.2.7.3 (elektromos védelem) |
| --- | --- |

—

4.2.7 (rendszervédelem), kivéve: 4.2.7.3 (elektromos védelem)

| — | 4.2.8 (karbantartás) |
| --- | --- |

—

4.2.8 (karbantartás)

1.1.2. alapvető követelmény:

A kerék/sín érintkezésre vonatkozó paramétereknek meg kell felelniük a szükséges futóstabilitási követelményeknek, amelyek biztosítják a legnagyobb engedélyezett sebesség melletti biztonságos közlekedést.

Ezt az alapvetõ követelményt az alábbi szakaszokban leírt funkcionális és mûszaki elõírások teljesítik:

| — | 4.2.3.2 (tengely- és kerékterhelés) |
| --- | --- |

—

4.2.3.2 (tengely- és kerékterhelés)

| — | 4.2.3.4 (a jármű dinamikus viselkedése) |
| --- | --- |

—

4.2.3.4 (a jármű dinamikus viselkedése)

| — | 4.2.3.5 (hosszanti irányú nyomóerők) |
| --- | --- |

—

4.2.3.5 (hosszanti irányú nyomóerők)

A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 1.1.3. alapvető követelménye.

A felhasznált rendszerelemeknek használati időtartamuk alatt bírniuk kell a számukra meghatározott rendes vagy kivételes terheléseket. Az esetleges véletlen meghibásodások biztonsági utóhatásait a megfelelő eszközökkel a legkisebbre kell csökkenteni.

Ezt az alapvetõ követelményt az alábbi szakaszokban leírt funkcionális és mûszaki elõírások teljesítik:

| — | 4.2.2.1 (járművek közötti kapcsolódási pontok) |
| --- | --- |

—

4.2.2.1 (járművek közötti kapcsolódási pontok)

| — | 4.2.2.2 (biztonságos elérés és kijárat a gördülőállomány esetében) |
| --- | --- |

—

4.2.2.2 (biztonságos elérés és kijárat a gördülőállomány esetében)

| — | 4.2.2.3 (a jármű fő szerkezetének szilárdsága) |
| --- | --- |

—

4.2.2.3 (a jármű fő szerkezetének szilárdsága)

| — | 4.2.2.4 (az ajtók zárása) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4 (az ajtók zárása)

| — | 4.2.2.6 (veszélyes áruk) |
| --- | --- |

—

4.2.2.6 (veszélyes áruk)

| — | 4.2.3.3.2 (forró csapágy érzékelése) |
| --- | --- |

—

4.2.3.3.2 (forró csapágy érzékelése)

| — | 4.2.4 (fékezés) |
| --- | --- |

—

4.2.4 (fékezés)

| — | 4.2.6 (környezeti feltételek) |
| --- | --- |

—

4.2.6 (környezeti feltételek)

| — | 4.2.8 (karbantartás) |
| --- | --- |

—

4.2.8 (karbantartás)

A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 1.1.4. alapvető követelménye.

A helyhez kötött létesítmények és a járművek tervezése és az igénybe vett anyagok kiválasztása során arra kell törekedni, hogy tűz esetén a tűz és füst keletkezése, terjedése és hatása a lehető legnagyobb mértékig korlátozható legyen.

Ezt az alapvető követelményt az alábbi szakaszokban leírt funkcionális és műszaki előírások teljesítik

| — | 4.2.7.2 (tűzbiztonság) |
| --- | --- |

—

4.2.7.2 (tűzbiztonság)

A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 1.1.5. alapvető követelménye.

A felhasználók általi kezelésre szánt eszközöket úgy kell megtervezni, hogy azok abban az esetben se veszélyeztessék az eszköz biztonságos működését vagy a felhasználók egészségét és biztonságát, ha előre láthatóan olyan módon használják őket, amely nem felel meg a kiadott használati utasításnak.

Ezt az alapvetõ követelményt az alábbi szakaszokban leírt funkcionális és mûszaki elõírások teljesítik:

| — | 4.2.2.1 (járművek közötti kapcsolódási pontok) |
| --- | --- |

—

4.2.2.1 (járművek közötti kapcsolódási pontok)

| — | 4.2.2.2 (biztonságos elérés és kijárat a gördülőállomány esetében) |
| --- | --- |

—

4.2.2.2 (biztonságos elérés és kijárat a gördülőállomány esetében)

| — | 4.2.2.4 (az ajtók zárása) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4 (az ajtók zárása)

| — | 4.2.4 (fékezés) |
| --- | --- |

—

4.2.4 (fékezés)

3.3.2.   MEGBÍZHATÓSÁG ÉS RENDELKEZÉSRE ÁLLÁS

A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 1.2. alapvető követelménye.

A szerelvény mozgásában részt vevő rögzített és mozgó rendszerelemek felügyeletét és karbantartását úgy kell megszervezni, elvégezni és mennyiségileg meghatározni, hogy üzemeltetésük a rendeltetés szerinti feltételek mellett folytatódhasson.

Ezt az alapvetõ követelményt az alábbi szakaszokban leírt funkcionális és mûszaki elõírások teljesítik:

| — | 4.2.2.1 (járművek közötti kapcsolódási pontok) |
| --- | --- |

—

4.2.2.1 (járművek közötti kapcsolódási pontok)

| — | 4.2.2.2 (biztonságos elérés és kijárat a gördülőállomány esetében) |
| --- | --- |

—

4.2.2.2 (biztonságos elérés és kijárat a gördülőállomány esetében)

| — | 4.2.2.3 (a jármű fő szerkezetének szilárdsága) |
| --- | --- |

—

4.2.2.3 (a jármű fő szerkezetének szilárdsága)

| — | 4.2.2.4 (az ajtók zárása) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4 (az ajtók zárása)

| — | 4.2.2.5 (a kocsik jelzései) |
| --- | --- |

—

4.2.2.5 (a kocsik jelzései)

| — | 4.2.2.6 (veszélyes áruk) |
| --- | --- |

—

4.2.2.6 (veszélyes áruk)

| — | 4.2.4.1 (fékrendszer) |
| --- | --- |

—

4.2.4.1 (fékrendszer)

| — | 4.2.7.2.2.5 (a tűzvédelmi intézkedések fenntartása) |
| --- | --- |

—

4.2.7.2.2.5 (a tűzvédelmi intézkedések fenntartása)

| — | 4.2.8 (karbantartás) |
| --- | --- |

—

4.2.8 (karbantartás)

3.3.3.   EGÉSZSÉGVÉDELEM

A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 1.3.1. alapvető követelménye.

Nem szabad a vonatokon és a vasúti infrastruktúrában olyan anyagokat felhasználni, amelyek használati módjuknál fogva valószínűsíthetően veszélyeztethetik a hozzáférők egészségét.

Ezt az alapvetõ követelményt az alábbi szakaszokban leírt funkcionális és mûszaki elõírások teljesítik:

| — | 4.2.8 (karbantartás) |
| --- | --- |

—

4.2.8 (karbantartás)

A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 1.3.2. alapvető követelménye:

Ezeket az anyagokat olyan módon kell kiválasztani, felhasználni és alkalmazni, amely korlátozza a káros és veszélyes gőzök és gázok kibocsátását, különösen tűz esetén.

Ezt az alapvetõ követelményt az alábbi szakaszokban leírt funkcionális és mûszaki elõírások teljesítik:

| — | 4.2.7.2 (tűzbiztonság) |
| --- | --- |

—

4.2.7.2 (tűzbiztonság)

| — | 4.2.8 (karbantartás) |
| --- | --- |

—

4.2.8 (karbantartás)

3.3.4.   KÖRNYEZETVÉDELEM

A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 1.4.1. alapvető követelménye.

A hagyományos transzeurópai vasúti rendszer létrehozásának és üzemeltetésének környezeti hatásait a rendszer tervezési szakaszában a Közösség érvényben levõ rendelkezéseivel összhangban kell felmérni és figyelembe venni.

Erre az alapvetõ követelményre nem terjed ki a jelen ÁME hatálya.

A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 1.4.2. alapvető követelménye.

A vonatokban és az infrastruktúra létesítményeiben használt anyagoknak meg kell akadályozniuk a környezetre káros és veszélyes gőzök és gázok kibocsátását, különösen tűz esetén.

Ezt az alapvetõ követelményt az alábbi szakaszokban leírt funkcionális és mûszaki elõírások teljesítik:

| — | 4.2.7.2 (tűzbiztonság) |
| --- | --- |

—

4.2.7.2 (tűzbiztonság)

| — | 4.2.8 (karbantartás) |
| --- | --- |

—

4.2.8 (karbantartás)

A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 1.4.3. alapvető követelménye.

A gördülőállományt és az energiaellátási rendszereket úgy kell tervezni és gyártani, hogy elektromágnesesség szempontjából összeegyeztethetők legyenek azokkal a létesítményekkel, berendezésekkel és köz-, illetve magánhálózatokkal, amelyekkel esetlegesen kölcsönhatásba lépnek.

Ezt az alapvetõ követelményt az alábbi szakaszokban leírt funkcionális és mûszaki elõírások teljesítik:

| — | 4.2.3.3 (a jármű és a földi állomás közötti kommunikáció) |
| --- | --- |

—

4.2.3.3 (a jármű és a földi állomás közötti kommunikáció)

A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 1.4.4. alapvető követelménye.

A hagyományos transzeurópai vasúti rendszer üzemeltetése során be kell tartani a zajszennyezésre vonatkozó, érvényben lévõ rendelkezéseket.

Ezt az alapvetõ követelményt az alábbi szakaszokban leírt funkcionális és mûszaki elõírások teljesítik:

| — | 4.2.8 (karbantartás) |
| --- | --- |

—

4.2.8 (karbantartás)

| — | 4.2.3.4 (a jármű futásjósága) |
| --- | --- |

—

4.2.3.4 (a jármű futásjósága)

A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 1.4.5. alapvető követelménye:

A hagyományos transzeurópai vasúti rendszer üzemeltetése átlagos karbantartási állapot esetén nem okozhat megengedhetetlen mértékű talajrezgést a pálya közelében elhelyezkedő területeken.

Ezt az alapvetõ követelményt az alábbi szakaszokban leírt funkcionális és mûszaki elõírások teljesítik:

| — | 4.2.3.2 (statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés) |
| --- | --- |

—

4.2.3.2 (statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés)

| — | 4.2.3.4 (a jármű futásjósága) |
| --- | --- |

—

4.2.3.4 (a jármű futásjósága)

| — | 4.2.8 (karbantartás) |
| --- | --- |

—

4.2.8 (karbantartás)

3.3.5.   MŰSZAKI ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG

A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 1.5. alapvető követelménye.

Az infrastruktúra és a helyhez kötött létesítmények műszaki jellemzőinek összhangban kell lenniük egymással és a hagyományos transzeurópai vasúti rendszerben alkalmazott vonatok jellemzőivel.

Amennyiben a hálózat bizonyos szakaszain nehezen valósítható meg a megfelelõség biztosítása, úgy lehetõség van átmeneti, a jövõbeni megfelelõséget garantáló megoldások bevezetésére.

Ezt az alapvetõ követelményt az alábbi szakaszokban leírt funkcionális és mûszaki elõírások teljesítik:

| — | 4.2.3.1 (kinematikus űrszelvény) |
| --- | --- |

—

4.2.3.1 (kinematikus űrszelvény)

| — | 4.2.3.2 (statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés) |
| --- | --- |

—

4.2.3.2 (statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés)

| — | 4.2.3.4 (a jármű futásjósága) |
| --- | --- |

—

4.2.3.4 (a jármű futásjósága)

| — | 4.2.3.5 (hosszanti irányú nyomóerők) |
| --- | --- |

—

4.2.3.5 (hosszanti irányú nyomóerők)

| — | 4.2.4 (fékezés) |
| --- | --- |

—

4.2.4 (fékezés)

| — | 4.2.8 (karbantartás) |
| --- | --- |

—

4.2.8 (karbantartás)

3.4.   A GÖRDÜLŐÁLLOMÁNY ALRENDSZERRE VONATKOZÓ KÜLÖNLEGES KÖVETELMÉNYEK

3.4.1.   BIZTONSÁG

A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 2.4.1. alapvető követelménye.

A gördülõállomány, illetve a jármûvek között levõ kapcsolóelemek szerkezetét úgy kell megtervezni, hogy ütközés vagy kisiklás esetén védjék az utasteret és a vezetõfülkét.

Erre az alapvetõ követelményre nem terjed ki a jelen ÁME hatálya.

A villamos berendezések nem veszélyeztethetik az ellenõrzõ-irányító és jelzõrendszerek biztonságát és mûködését.

Erre az alapvetõ követelményre nem terjed ki a jelen ÁME hatálya.

A fékezési technikáknak és a kifejtett nyomásnak összeegyeztethetõnek kell lenniük a pálya, a mûszaki építmények és a jelzõrendszerek konstrukciójával.

Ezt az alapvetõ követelményt az alábbi szakaszokban leírt funkcionális és mûszaki elõírások teljesítik:

| — | 4.2.3.5 (hosszanti irányú nyomóerők) |
| --- | --- |

—

4.2.3.5 (hosszanti irányú nyomóerők)

| — | 4.2.4 (fékezés) |
| --- | --- |

—

4.2.4 (fékezés)

Megfelelõ intézkedéseket kell hozni a feszültség alatt levõ elemekhez való hozzáférés megakadályozására, a személyi biztonság védelme érdekében.

Ezt az alapvetõ követelményt az alábbi szakaszokban leírt funkcionális és mûszaki elõírások teljesítik:

| — | 4.2.2.5 (az áruszállító kocsik jelölése) |
| --- | --- |

—

4.2.2.5 (az áruszállító kocsik jelölése)

| — | 4.2.7.3 (elektromos védelem) |
| --- | --- |

—

4.2.7.3 (elektromos védelem)

| — | 4.2.8 (karbantartás) |
| --- | --- |

—

4.2.8 (karbantartás)

Rendelkezésre kell állniuk olyan eszközöknek, amelyek veszély esetén lehetõvé teszik az utasok számára, hogy értesítsék a mozdonyvezetõt és a kísérõszemélyzetet.

Erre az alapvetõ követelményre nem terjed ki a jelen ÁME hatálya.

A peronajtókat az utazók biztonságát garantáló záró- és nyitórendszerrel kell ellátni.

Erre az alapvetõ követelményre nem terjed ki a jelen ÁME hatálya.

Gondoskodni kell vészkijáratokról és azok jelzésérõl.

Erre az alapvetõ követelményre nem terjed ki a jelen ÁME hatálya.

Megfelelõ rendelkezéseket kell hozni a nagyon hosszú alagutak sajátos biztonsági feltételeinek figyelembevétele érdekében.

Erre az alapvetõ követelményre nem terjed ki a jelen ÁME hatálya.

A vonatok fedélzetén kötelezõ a megfelelõ fényerejû és mûködési idejû vészvilágítási rendszer.

Erre az alapvetõ követelményre nem terjed ki a jelen ÁME hatálya.

A vonatokat fel kell szerelni kihangosító rendszerrel, amely lehetővé teszi, hogy az utazószemélyzet és a forgalomirányítás tájékoztathassa az utasokat.

Erre az alapvetõ követelményre nem terjed ki a jelen ÁME hatálya.

3.4.2.   MEGBÍZHATÓSÁG ÉS RENDELKEZÉSRE ÁLLÁS

A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 2.4.2. alapvető követelménye.

A létfontosságú berendezések: a futó-, vontató-, fékberendezések és az ellenőrző-irányító rendszer tervezésének lehetővé kell tennie, hogy a vonat különleges korlátozó feltételek esetén is folytathassa útját, a működőképes berendezések károsítása nélkül.

Ezt az alapvetõ követelményt az alábbi szakaszokban leírt funkcionális és mûszaki elõírások teljesítik:

| — | 4.2.4.1.2.6 (kerékcsúszás elleni védelem, lásd még: 5.3.3.3. szakasz és I. melléklet) |
| --- | --- |

—

4.2.4.1.2.6 (kerékcsúszás elleni védelem, lásd még: 5.3.3.3. szakasz és I. melléklet)

| — | 5.4.1.2 (Vonókészülék) |
| --- | --- |

—

5.4.1.2 (Vonókészülék)

| — | 5.4.2.1 (Forgóváz és futómű) |
| --- | --- |

—

5.4.2.1 (Forgóváz és futómű)

| — | 5.4.2.2 (kerékpárok) |
| --- | --- |

—

5.4.2.2 (kerékpárok)

| — | 5.4.3.8 (Az elosztó leválasztó eszköze) |
| --- | --- |

—

5.4.3.8 (Az elosztó leválasztó eszköze)

3.4.3.   MŰSZAKI ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG

A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 2.4.3. alapvető követelménye:

A villamos berendezéseknek alkalmasnak kell lenniük az együttmûködésre az ellenõrzõ-irányító és jelzõrendszerekkel.

Erre az alapvetõ követelményre nem terjed ki jelen ÁME hatálya.

Villamos vontatás esetén az áramszedõk tulajdonságainak olyanoknak kell lenniük, hogy lehetõvé tegyék a hagyományos transzeurópai vasúti rendszer energiaellátási rendszerét használó közlekedést.

Erre az alapvetõ követelményre nem terjed ki a jelen ÁME hatálya.

A gördülőállomány jellemzőinek olyanoknak kell lenniük, hogy lehetővé tegyék az azokon a vonalakon történő közlekedést, amelyeken tervezik az üzemeltetésüket.

Ezt az alapvetõ követelményt az alábbi szakaszokban leírt funkcionális és mûszaki elõírások teljesítik:

| — | 4.2.2.3 (a jármű fő szerkezetének szilárdsága) |
| --- | --- |

—

4.2.2.3 (a jármű fő szerkezetének szilárdsága)

| — | 4.2.3.1 (kinematikus űrszelvény) |
| --- | --- |

—

4.2.3.1 (kinematikus űrszelvény)

| — | 4.2.3.2 (statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés) |
| --- | --- |

—

4.2.3.2 (statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés)

| — | 4.2.3.3 (A gördülőállománynak a földi vonatfigyelő rendszereket befolyásoló paraméterei) |
| --- | --- |

—

4.2.3.3 (A gördülőállománynak a földi vonatfigyelő rendszereket befolyásoló paraméterei)

| — | 4.2.3.4 (a jármű futásjósága) |
| --- | --- |

—

4.2.3.4 (a jármű futásjósága)

| — | 4.2.3.5 (hosszanti irányú nyomóerők) |
| --- | --- |

—

4.2.3.5 (hosszanti irányú nyomóerők)

| — | 4.2.4 (fékezés) |
| --- | --- |

—

4.2.4 (fékezés)

| — | 4.2.6 (környezeti feltételek) |
| --- | --- |

—

4.2.6 (környezeti feltételek)

| — | 4.2.8 (karbantartás) |
| --- | --- |

—

4.2.8 (karbantartás)

| — | 4.8.2 (gördülőállomány-yilvántartás) |
| --- | --- |

—

4.8.2 (gördülőállomány-yilvántartás)

3.5.   A KARBANTARTÁSSAL KAPCSOLATOS KÜLÖNLEGES KÖVETELMÉNYEK

3.5.1.   EGÉSZSÉG ÉS BIZTONSÁG

A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 2.5.1. alapvető követelménye.

A központokban alkalmazott műszaki berendezéseknek és eljárásoknak garantálniuk kell az alrendszer biztonságos működtetését, és nem jelenthetnek veszélyt egészségügyi és biztonsági szempontból.

Ezt az alapvetõ követelményt az alábbi szakaszokban leírt funkcionális és mûszaki elõírások teljesítik:

| — | 4.2.8 (karbantartás) |
| --- | --- |

—

4.2.8 (karbantartás)

3.5.2.   KÖRNYEZETVÉDELEM

A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 2.5.2. alapvető követelménye.

A karbantartási központokban alkalmazott műszaki berendezések és eljárások nem léphetik túl a környezet szempontjából engedélyezett szennyezési szintet.

Ezt az alapvető követelményt nem teljesítik a jelen ÁME hatálya alá tartozó funkcionális és műszaki előírások.

3.5.3.   MŰSZAKI ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG

A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 2.5.3. alapvető követelménye.

A hagyományos gördülőállomány karbantartási létesítményeinek lehetővé kell tenniük biztonsági és egészségvédelmi, valamint kényelemre irányuló műveletek elvégzését mindazon állományon, amelyhez tervezték őket.

Ezt az alapvetõ követelményt az alábbi szakaszokban leírt funkcionális és mûszaki elõírások teljesítik:

| — | 4.2.8 (karbantartás) |
| --- | --- |

—

4.2.8 (karbantartás)

3.6.   MÁS ALRENDSZEREKRE JELLEMZŐ, DE A GÖRDÜLŐÁLLOMÁNY ALRENDSZERT IS ÉRINTŐ KÖVETELMÉNYEK

3.6.1.   INFRASTRUKTÚRA ALRENDSZER

3.6.1.1.   Biztonság

A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 2.1.1. alapvető követelménye.

Megfelelõ lépéseket kell tenni annak érdekében, hogy megakadályozzák a létesítményekhez való hozzáférést vagy a jogosulatlan behatolást.

Intézkedéseket kell tenni a személyi sérülés kockázatával járó veszélyek korlátozására, különösen a vonatok állomásokon való áthaladásánál.

A mindenki számára hozzáférhetõ infrastruktúrát a személyi biztonságot kockáztató veszélyforrások legkisebbre való csökkentése mellett kell megtervezni és létrehozni (stabilitás, tûzvédelem, átjárás, evakuálás, peronok stb.).

Megfelelő rendelkezéseket kell hozni a nagyon hosszú alagutak sajátos biztonsági feltételeinek figyelembevétele érdekében.

Erre az alapvetõ követelményre nem terjed ki a jelen ÁME hatálya.

3.6.2.   ENERGIAELLÁTÁSI ALRENDSZER

3.6.2.1.   Biztonság

A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 2.2.1. alapvető követelménye.

Az energiaellátási rendszer működtetése nem veszélyeztetheti a szerelvények vagy személyek (felhasználók, üzemeltető személyzet, a pálya mellett lakók és harmadik felek) biztonságát.

Erre az alapvetõ követelményre nem terjed ki a jelen ÁME hatálya.

3.6.2.2.   Környezetvédelem

A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 2.2.2. alapvető követelménye.

A villamos vagy a hőenergia-ellátási rendszerek működése a meghatározott értéken túl nem terhelheti a környezetet.

Erre az alapvetõ követelményre nem terjed ki a jelen ÁME hatálya.

3.6.2.3.   Műszaki összeegyeztethetőség

A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 2.2.3. alapvető követelménye.

A villamos- és hőenergia-ellátási rendszereknek:

| — | biztosítaniuk kell, hogy a vonatok elérjék a meghatározott teljesítményszinteket, |
| --- | --- |

—

biztosítaniuk kell, hogy a vonatok elérjék a meghatározott teljesítményszinteket,

| — | a villamosenergia-ellátási rendszereknek alkalmasnak kell lenniük az együttmûködésre a vonatokra szerelt áramszedõkkel. |
| --- | --- |

—

a villamosenergia-ellátási rendszereknek alkalmasnak kell lenniük az együttmûködésre a vonatokra szerelt áramszedõkkel.

Erre az alapvetõ követelményre nem terjed ki a jelen ÁME hatálya.

3.6.3.   ELLENŐRZŐ-IRÁNYÍTÓ ÉS JELZŐRENDSZEREK

3.6.3.1.   Biztonság

A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 2.3.1. alapvető követelménye:

Az ellenőrző-irányító és jelzőrendszereknek és eljárásoknak lehetővé kell tenniük, hogy a vonatok olyan biztonsági szinten közlekedjenek, amely megfelel a hálózatra vonatkozóan kitűzött céloknak. Az ellenőrző-irányító és jelzőrendszereknek korlátozott üzemmód idején is biztosítaniuk kell a közlekedni engedélyezett vonatok biztonságos haladását.

Erre az alapvetõ követelményre nem terjed ki a jelen ÁME hatálya.

3.6.3.2.   Műszaki összeegyeztethetőség

A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 2.3.2. alapvető követelménye:

Minden olyan új infrastruktúra-elemet és az összes új gördülõállományt, amelyet az összeegyeztethetõ ellenõrzõ-irányító és jelzõrendszerek elfogadása után gyártottak vagy fejlesztettek ki, ezeknek a rendszereknek a használatához kell igazítani. A vonatok vezetõállásában üzembe helyezett ellenõrzõ-irányító és jelzõrendszereknek a hagyományos transzeurópai vasúti rendszer teljes hálózatán lehetõvé kell tenniük a meghatározott feltételek melletti folyamatos mûködést.

Ezt az alapvetõ követelményt az alábbi szakaszokban leírt funkcionális és mûszaki elõírások teljesítik:

| — | 4.2.3.3.1 (elektromos ellenállás) |
| --- | --- |

—

4.2.3.3.1 (elektromos ellenállás)

| — | 4.2.4 (fékezés) |
| --- | --- |

—

4.2.4 (fékezés)

3.6.4.   ÜZEMELTETÉS ÉS FORGALOMIRÁNYÍTÁS

3.6.4.1.   Biztonság

A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 2.6.1. alapvető követelménye.

A hálózatüzemeltetési szabályokat, valamint a mozdonyvezetõk és az utazószemélyzet képesítését, illetve az irányító központok személyzetének képesítését oly módon kell összehangolni, hogy biztosítható legyen a biztonságos üzemeltetés, tekintetbe véve a határokon átnyúló és a belföldi szolgáltatások követelményeinek eltéréseit.

A magas biztonsági szintet a karbantartási tevékenységek és rendszerességük, a karbantartási és irányítási központok személyzetének képzése és képesítése, valamint az érintett üzemeltetők által az irányítási és karbantartási központokban bevezetett minőségbiztosítási rendszer útján kell elérni.

Ezt az alapvetõ követelményt az alábbi szakaszokban leírt funkcionális és mûszaki elõírások teljesítik:

| — | 4.2.2.5 (az áruszállító kocsik jelölése) |
| --- | --- |

—

4.2.2.5 (az áruszállító kocsik jelölése)

| — | 4.2.4 (fékezés) |
| --- | --- |

—

4.2.4 (fékezés)

| — | 4.2.8 (karbantartás) |
| --- | --- |

—

4.2.8 (karbantartás)

3.6.4.2.   Megbízhatóság és rendelkezésre állás

A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 2.6.2. alapvető követelménye.

A magas megbízhatósági és rendelkezésre állási szintet a rendszeres karbantartási tevékenység, a karbantartási és irányítási központok személyzetének képzése és képzettsége, valamint az érintett üzemeltetők által az irányítási és karbantartási központokban bevezetett minőségbiztosítási rendszer útján kell elérni.

Ezt az alapvetõ követelményt az alábbi szakaszokban leírt funkcionális és mûszaki elõírások teljesítik:

| — | 4.2.8 (karbantartás) |
| --- | --- |

—

4.2.8 (karbantartás)

3.6.4.3.   Műszaki összeegyeztethetőség

A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 2.6.3. alapvető követelménye.

A hálózatüzemeltetési szabályokat, valamint a mozdonyvezetők és az utazószemélyzet, illetve a forgalomirányítók képesítését oly módon kell összehangolni, hogy biztosítható legyen a hagyományos transzeurópai vasúti rendszer hatékony üzemeltetése, tekintetbe véve a határokon átnyúló és a belföldi szolgáltatások követelményeinek eltéréseit.

Erre az alapvetõ követelményre nem terjed ki a jelen ÁME hatálya.

3.6.5.   TELEMATIKAI ALKALMAZÁSOK SZEMÉLYSZÁLLÍTÁSI ÉS ÁRUFUVAROZÁSI SZOLGÁLTATÁSOKHOZ

3.6.5.1.   Műszaki összeegyeztethetőség

A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 2.7.1. alapvető követelménye.

A telematikai alkalmazásokra vonatkozó alapvető követelmények garantálják a szolgáltatások minőségének egy minimális szintjét az utasok és árufuvarozók részére, különösen a műszaki összeegyeztethetőség tekintetében.

Lépéseket kell tenni a következők biztosítása érdekében:

| — | az adatbázisok, szoftverek és adatkommunikációs protokollok fejlesztését úgy kell megoldani, hogy az lehetővé tegye a maximális adatcserét a különböző alkalmazások és üzemeltetők között, kivéve a bizalmas kereskedelmi adatok kezelését, |
| --- | --- |

—

az adatbázisok, szoftverek és adatkommunikációs protokollok fejlesztését úgy kell megoldani, hogy az lehetővé tegye a maximális adatcserét a különböző alkalmazások és üzemeltetők között, kivéve a bizalmas kereskedelmi adatok kezelését,

| — | az információk könnyen hozzáférhetőek legyenek a felhasználók számára. |
| --- | --- |

—

az információk könnyen hozzáférhetőek legyenek a felhasználók számára.

Erre az alapvetõ követelményre nem terjed ki a jelen ÁME hatálya.

3.6.5.2.   Megbízhatóság és rendelkezésre állás

A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 2.7.2. alapvető követelménye.

Az adatbázisok, szoftverek és adatátviteli protokollok használati, kezelési, aktualizálási és karbantartási módjának biztosítania kell a rendszerek hatékonyságát és a szolgáltatás minőségét.

Erre az alapvetõ követelményre nem terjed ki jelen ÁME hatálya.

3.6.5.3.   Egészségvédelem

2.7.3. alapvető követelmény:

Az adott rendszerek és felhasználók közötti kapcsolódási pontoknak ki kell elégíteniük a minimális ergonómiai és egészségvédelmi előírásokat.

Erre az alapvetõ követelményre nem terjed ki jelen ÁME hatálya.

3.6.5.4.   Biztonság

A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 2.7.4. alapvető követelménye.

Garantálni kell az adatok megfelelő integritását és megbízhatóságát a biztonsággal kapcsolatos információk tárolása és továbbítása során.

Erre az alapvetõ követelményre nem terjed ki jelen ÁME hatálya.

4.   AZ ALRENDSZER JELLEMZŐI

4.1.   BEVEZETÉS

A 2001/16/EK irányelv tárgyát képezõ hagyományos transzeurópai vasúti rendszer, amelynek része a gördülõállomány – áruszállító kocsik alrendszer, olyan integrált rendszer, amelynek összeegyeztethetõségét igazolni kell. Ezt az összeegyeztethetõséget különösen az alrendszer mûszaki elõírásai, a felsõbb szintû rendszerhez való kapcsolódási pontjai és az üzemeltetési és karbantartási szabályok szempontjából kell ellenõrizni.

Az alrendszer funkcionális és műszaki előírásai és annak kapcsolódási pontjai, amelyek leírása a 4.2. és a 4.3. szakaszban található, nem teszik kötelezővé meghatározott technológiák vagy műszaki megoldások alkalmazását, kivéve, ha ez szigorúan szükséges a hagyományos transzeurópai vasúthálózat átjárhatóságához. Az átjárhatóság műszaki megoldásai azonban új előírásokat és/vagy új vizsgálati módszereket tehetnek kötelezővé. A műszaki újítás lehetővé tétele érdekében ezen előírások és vizsgálati módszerek kidolgozása a 6.1.2.3. és 6.2.2.2. szakaszban ismertetett folyamat szerint történik.

Figyelembe véve az összes vonatkozó alapvető követelményt, a gördülőállomány – áruszállító kocsik alrendszer jellemzése a 4. szakaszban olvasható.

4.2.   AZ ALRENDSZER MŰKÖDÉSI ÉS MŰSZAKI ELŐÍRÁSAI

4.2.1.   ÁLTALÁNOS

A 3. szakasz alapvető követelményeinek fényében a gördülőállomány – áruszállító kocsik alrendszer funkcionális és műszaki jellemzőit az alábbiak szerint vannak rendezték el:

| — | Szerkezetek és mechanikus alkatrészek |
| --- | --- |

—

Szerkezetek és mechanikus alkatrészek

| — | A jármű és a vágány kölcsönhatása és annak méretezése |
| --- | --- |

—

A jármű és a vágány kölcsönhatása és annak méretezése

| — | Fékezés |
| --- | --- |

—

Fékezés

| — | Kommunikáció |
| --- | --- |

—

Kommunikáció

| — | Környezeti feltételek |
| --- | --- |

—

Környezeti feltételek

| — | Rendszervédelem |
| --- | --- |

—

Rendszervédelem

| — | Karbantartás |
| --- | --- |

—

Karbantartás

Ezek a címek tartalmazzák a következő alapparamétereket:

Szerkezetek és mechanikus alkatrészek

Kapcsolódás (pl. összekapcsolás) a járművek, járműszerelvények és vonatok között

Biztonságos elérés és kijárat a gördülőállomány esetében

A jármű fő szerkezetének szilárdsága

A rakomány rögzítése

Az ajtók zárása és reteszelése

Az áruszállító kocsik jelölése

Veszélyes áruk

A jármű és a vágány kölcsönhatása és annak méretezése

Kinematikus űrszelvény

Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés

A földi vonatfigyelő rendszereket befolyásoló gördülőállomány-paraméterek

A járművek futásjósága

Hosszanti irányú nyomóerők

Fékezés

Fékteljesítmény

Kommunikáció

A jármű képessége a járművek közötti információtovábbításra

A jármű képessége a föld és a jármű közötti információtovábbításra

Környezeti feltételek

Környezeti feltételek

Aerodinamikai hatások

Oldalszél

Rendszervédelem

Szükséghelyzeti intézkedések

Tűzbiztonság

Elektromos védelem

Karbantartás

Karbantartási dokumentáció

Valamennyi alapparaméter esetében egy „Általános tudnivalók” című bekezdés vezeti be a következő bekezdéseket.

E következő bekezdések részletezik az „Általános tudnivalók” című bekezdésben bevezetett követelmények teljesítéséhez szükséges feltételeket.

4.2.2.   SZERKEZETEK ÉS MECHANIKUS ALKATRÉSZEK:

4.2.2.1.   Kapcsolódás (pl. összekapcsolás) a járművek, járműszerelvények és vonatok között

4.2.2.1.1.   Általános

A kocsik mindkét végükön rugalmas ütköző- és vonókészülékkel rendelkeznek.

Az üzem közben egy egységként működő kocsicsoportok egyetlen kocsinak számítanak e követelmény alkalmazása szempontjából. Az ilyen kocsik közötti kapcsolat tartalmaz egy rugalmas összekapcsolási rendszert, amely képes ellenállni a rendeltetésszerű üzemi körülmények által keltett erőknek.

Az üzem közben egy egységként működő vonatok egyetlen kocsinak számítanak e követelmény alkalmazása szempontjából. Ezek is tartalmaznak egy rugalmas összekapcsolási rendszert a fentiek szerint. Ha nem rendelkeznek normál csavarkapcsos készülékkel és ütközőkkel, akkor minkét végükre szükséghelyzeti kapcsolókészülék szerelhető.

4.2.2.1.2.   Funkcionális és műszaki előírások

4.2.2.1.2.1.   Ütközők

Ha ütközők vannak felszerelve, akkor a kocsi végére két azonos ütközőt szerelnek. Ezek az ütközők összenyomható típusúak. Az ütköző berendezés középvonalának magassága a sín szintjétől számított 940 és 1 065 mm között van minden terhelési viszony esetén.

Az ütközõk középvonalai közötti normál távolság névlegesen 1 750 mm, szimmetrikusan az áruszállító kocsi középvonalához képest.

Az ütközõket úgy kell méretezni, hogy ívekben és S-kanyarokban a jármûvek ütközõit ne lehessen reteszelni. Az elfogadható minimális átfedés 50 mm.

Az Infrastruktúra ÁME meghatározza a minimális ív sugarát és az S-kanyar jellemzõit.

A 105 mm-nél hosszabb löketû ütközõkkel felszerelt kocsikat négy azonos (elasztikus rendszerrel, lökethosszal rendelkezõ) ütközõvel szerelik fel, amelyek tervezési karakterisztikái azonosak.

Ha biztosítani kell az ütközők csereszabatosságát, a mellgerendán szabad helyet kell biztosítani a tartólemez számára. Az ütközőt négy darab, legalább 640 N/mm2 képlékenységi küszöbű, M24 reteszelt minőségi rögzítővel szerelik rá a kocsi mellgerendájára (lásd az A. melléklet 1. ábráját).

| — | Az ütköző jellemzői
  Az ütközők minimális lökethossza 105 mm 0
  –5 mm, és dinamikus energiaelnyelési kapacitása legalább 30 kJ.
  Az ütközõfejek konvex alakúak, és a szférikus munkafelületük görbületi sugara 2 750 mm ± 50 mm.
  Az ütközõfej minimális magassága 340 mm, egyenlõ távolságra az ütközõ hosszanti tengelyétõl.
  Az ütközõk azonosító jellel rendelkeznek. Az azonosító jel tartalmazza legalább az ütközõ lökethosszát „mm”-ben és az ütközõ energiaelnyelési kapacitását. |
| --- | --- |

—

Az ütköző jellemzői

Az ütközők minimális lökethossza 105 mm 0
  –5 mm, és dinamikus energiaelnyelési kapacitása legalább 30 kJ.

Az ütközõfejek konvex alakúak, és a szférikus munkafelületük görbületi sugara 2 750 mm ± 50 mm.

Az ütközõfej minimális magassága 340 mm, egyenlõ távolságra az ütközõ hosszanti tengelyétõl.

Az ütközõk azonosító jellel rendelkeznek. Az azonosító jel tartalmazza legalább az ütközõ lökethosszát „mm”-ben és az ütközõ energiaelnyelési kapacitását.

4.2.2.1.2.2.   Vonókészülék

A járművek közötti normál vonókészülék nem folytonos, és a horogra állandóan rögzített csavarkapocsból, egy vonóhorogból és egy elasztikus rendszerű vonórúdból áll.

A vonóhorog középvonalának magassága a sínkorona szintjétől számított 920 és 1 045 mm között van minden terhelési viszony esetén.

Az összes vagon végén található egy tartó a használaton kívüli csatlakozó számára. A csatlakozószerkezet egyetlen része sem nyúlik a sínkorona szintjétõl számított 140 mm fölé, amikor a legalacsonyabb szinten van a kopás és a felfüggesztés elmozdulása miatt.

| — | A vonókészülék jellemzői:
  Az elasztikus rendszerű vonókészülék minimális statikus elnyelési kapacitása 8 kJ.
  A vonóhorognak és a vonórúdnak 1 000 kN erőt kell kibírnia törés nélkül.
  A csavarkapocsnak 850 kN erőt kell kibírnia törés nélkül. A csavarkapocs szakító szilárdsága alacsonyabb, mint a vonókészülék többi részének szakítószilárdsága.
  A csavarkapcsot úgy kell megtervezni, hogy a kapcsolószerkezet ne csavarozódhasson szét magától a vonaton belüli erőhatások miatt.
  A csavarkapcsok legnagyobb súlya nem haladhatja meg a 36 kg-ot.
  Az A. melléklet A6. ábráján lévõ csavarkapcsok és a vonóhorgok méreteit az A. melléklet A2. és A3. ábrája mutatja be. A csavarkapocs forgópontjának távolsága a csavarkapocs-fõcsapszeg középpontjától:






  — | -86 mm +10
  -5 teljesen kicsavart kapcsolószerkezettel |
| --- | --- | --- |

—

A vonókészülék jellemzői:

Az elasztikus rendszerű vonókészülék minimális statikus elnyelési kapacitása 8 kJ.

A vonóhorognak és a vonórúdnak 1 000 kN erőt kell kibírnia törés nélkül.

A csavarkapocsnak 850 kN erőt kell kibírnia törés nélkül. A csavarkapocs szakító szilárdsága alacsonyabb, mint a vonókészülék többi részének szakítószilárdsága.

A csavarkapcsot úgy kell megtervezni, hogy a kapcsolószerkezet ne csavarozódhasson szét magától a vonaton belüli erőhatások miatt.

A csavarkapcsok legnagyobb súlya nem haladhatja meg a 36 kg-ot.

Az A. melléklet A6. ábráján lévõ csavarkapcsok és a vonóhorgok méreteit az A. melléklet A2. és A3. ábrája mutatja be. A csavarkapocs forgópontjának távolsága a csavarkapocs-fõcsapszeg középpontjától:

—

-86 mm +10
  -5 teljesen kicsavart kapcsolószerkezettel

| — | -0 mm +10 teljesen becsavart kapcsolószerkezettel |
| --- | --- |

—

-0 mm +10 teljesen becsavart kapcsolószerkezettel

4.2.2.1.2.3.   A vonó- és ütközőkészülék kölcsönhatása

Az ütközõk és a vonókészülék jellegzetességeit úgy kell megtervezni, hogy lehetõvé tegyék a vágány 150 m sugarú ívein történõ biztonságos áthaladást.

Két, egyenes vágányon érintkezõ ütközõkkel összekapcsolt forgóvázas kocsi legfeljebb 250 kN nyomóerõt fejthet ki egy 150 m sugarú ívben.

A kéttengelyes kocsik esetében nincs meghatározott követelmény.

| — | A vonó- és ütközõkészülékek jellegzetességei
  A vonóhorog nyílásának elülsõ széle és a nyugalmi állapotban levõ ütközõk elülsõ oldala közötti távolság 355 mm + 45 / - 20 mm az A. melléklet A4. ábráján bemutatott új körülmények között. |
| --- | --- |

—

A vonó- és ütközõkészülékek jellegzetességei

A vonóhorog nyílásának elülsõ széle és a nyugalmi állapotban levõ ütközõk elülsõ oldala közötti távolság 355 mm + 45 / - 20 mm az A. melléklet A4. ábráján bemutatott új körülmények között.

4.2.2.2.   Biztonságos elérés és kijárat a gördülőállomány esetében

A jármûveket úgy tervezik, hogy a személyzet ne legyen kitéve indokolatlan kockázatnak az össze- és szétkapcsolás során. Ha csavarkapcsot és oldalütközõket használnak, az A. melléklet A5. ábráján bemutatott szükséges tereknek menteseknek kell lenniük a rögzített alkatrészektõl. A vezetékek és rugalmas tömlõk csatlakoztatása ezen a területen belül lehetséges. Az ütközõk alatt nem lehetnek olyan szerkezetek, amelyek akadályoznák a hozzáférést ehhez a területhez.

A vonóhorog fölötti távolság az A. melléklet A7. ábráján látható.

Ha kombinált automatikus és csavarkapcsos készülék van felszerelve, megengedhető, hogy az automatikus kapcsoló készülék feje a bal oldali Berne-háromszögön belül legyen (az A. melléklet A5. ábrája szerint) vontatáskor és a csavarkapocs használata közben.

Valamennyi ütközõ alján mellfogantyúnak kell lennie. A mellfogantyúknak ellen kell állniuk az ütközõk közötti térhez való hozzáférés során a tolatásvezetõk által kifejtett erõnek.

A kocsi végein nem lehetnek rögzített alkatrészek a teljesen benyomott ütközõk végei által meghatározott függõleges síktól számított 40 mm-en belül.

A csak zárt vonatszerelvényben használt kocsik kivételével a jármû mindkét oldalán legalább egy hágcsónak és egy kapaszkodónak kell lennie a tolatómunkások számára. A hágcsó fölött és körül elegendõ helynek kell lennie a tolatásvezetõk biztonságának biztosításához. A hágcsókat és a kapaszkodókat úgy kell megtervezni, hogy ellenálljanak a tolatómunkás által kifejtett terhelésnek. A hágcsóknak legalább 150 mm-re kell lenniük a teljesen benyomott ütközõk végei által meghatározott függõleges síktól (lásd az A. melléklet A5. ábráját). A mûködtetéshez, be- és kirakodáshoz hozzáférést biztosító hágcsók és területek felületének csúszásgátlónak kell lennie (lásd az EE függeléket).

A vonat végén elhelyezhető kocsik mindkét végét a zárjelző elhelyezésére szolgáló eszközzel kell ellátni. Szükség esetén hágcsókat és kapaszkodókat kell biztosítani a könnyű hozzáférés érdekében.

A hágcsókat és kapaszkodókat a normál karbantartás periódusai szerint kell megvizsgálni, és intézkedni kell javításukról, ha jelentős sérülésre, repedésre vagy korrózióra utaló jelet találnak.

4.2.2.3.   A jármű fő szerkezetének szilárdsága és a rakomány rögzítése

4.2.2.3.1.   Általános

A kocsi szerkezetének tervezése az EN 12663 szabvány 3. szakaszának követelményeivel összhangban történik, és a szerkezet megfelel az említett szabvány 3.4–3.6. pontjában meghatározott kritériumoknak.

A már meghatározott kritériumok mellett az EN 12663 szabvány 3.4.3. pontjában meghatározott biztonsági tényező kiválasztásakor megengedhető az anyag szakadási nyúlásának figyelembe vétele. A ZZ melléklet előírja, hogyan kell meghatározni a biztonsági tényezőt és a megengedett igénybevételt.

A kifáradási élettartam vizsgálatakor fontos biztosítani, hogy a terhelési esetek a rendeltetésszerű alkalmazást tükrözzék, és az elfogadott tervezési kóddal összhangban lévő módon legyenek kifejezve. A kiválasztott tervezési kód értelmezésével kapcsolatos minden vonatkozó útmutatást be kell tartani.

A kocsik építésére használt anyagok megengedett igénybevételét az EN 12663 szabvány 5. szakaszában meghatározottak szerint állapítják meg.

A kocsi szerkezetét a normál karbantartás periódusai szerint vizsgálják meg, és intézkedni kell a javításról, ha jelentős sérülésre, repedésre vagy korrózióra utaló jelet találnak.

Ez a rész meghatározza a kocsik fő terhet hordozó (elsődleges) szerkezetére vonatkozó minimális szerkezeti követelményeket, valamint a berendezés és a hasznos teher közötti érintkezési felületet.

E követelmények az alábbiakra terjednek ki:

| — | Kivételes terhek:






  — | Hosszanti irányú tervezési terhelések |
| --- | --- | --- |

—

Kivételes terhek:

—

Hosszanti irányú tervezési terhelések

| — | Maximális függőleges terhelés |
| --- | --- |

—

Maximális függőleges terhelés

| — | Terhelések kombinációja |
| --- | --- |

—

Terhelések kombinációja

| — | Emelés |
| --- | --- |

—

Emelés

| — | Berendezések rögzítése (a felépítményt / forgóvázat is ideértve) |
| --- | --- |

—

Berendezések rögzítése (a felépítményt / forgóvázat is ideértve)

| — | Más kivételes terhek |
| --- | --- |

—

Más kivételes terhek

| — | Szolgálati (kifáradást okozó) terhelések:






  — | A terhelési bemenet forrásai |
| --- | --- | --- |

—

Szolgálati (kifáradást okozó) terhelések:

—

A terhelési bemenet forrásai

| — | A hasznos terhelés spektruma |
| --- | --- |

—

A hasznos terhelés spektruma

| — | A vágány által keltett terhelés |
| --- | --- |

—

A vágány által keltett terhelés

| — | Vontatás és fékezés |
| --- | --- |

—

Vontatás és fékezés

| — | Aerodinamikus terhelés |
| --- | --- |

—

Aerodinamikus terhelés

| — | Kifáradást okozó terhelések az érintkezési felületeknél |
| --- | --- |

—

Kifáradást okozó terhelések az érintkezési felületeknél

| — | A felépítmény és a forgóváz csatlakozása |
| --- | --- |

—

A felépítmény és a forgóváz csatlakozása

| — | Berendezések csatlakoztatása |
| --- | --- |

—

Berendezések csatlakoztatása

| — | A kapcsolószerkezet terhelései |
| --- | --- |

—

A kapcsolószerkezet terhelései

| — | A kifáradási terhelések kombinációi |
| --- | --- |

—

A kifáradási terhelések kombinációi

| — | A jármű fő szerkezetének merevsége






  — | Elgörbülés |
| --- | --- | --- |

—

A jármű fő szerkezetének merevsége

—

Elgörbülés

| — | A vibráció módja |
| --- | --- |

—

A vibráció módja

| — | Torziós merevség |
| --- | --- |

—

Torziós merevség

| — | Tartozékok |
| --- | --- |

—

Tartozékok

| — | A rakomány rögzítése
  Intézkedéseket kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy a teher vagy annak részei ne hagyják el véletlenül a kocsit. |
| --- | --- |

—

A rakomány rögzítése

Intézkedéseket kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy a teher vagy annak részei ne hagyják el véletlenül a kocsit.

A rögzítési rendszerekkel vagy eszközökkel, pl. csapokkal vagy rögzítőgyűrűkkel kapcsolatos követelmények nem kötelezők ebben az ÁME-ben.

4.2.2.3.2.   Kivételes terhelések

4.2.2.3.2.1.   Hosszanti irányú tervezési terhelések

A különböző fajta áruszállító járművekre az EN 12663 szabványban azonosított különböző értékek vonatkoznak, nevezetesen:

| F-I | Korlátozás nélkül tolatható kocsik; |
| --- | --- |
| F-II | A gurítódombos vagy szabad tolatásból kizárt kocsik. |

F-I

Korlátozás nélkül tolatható kocsik;

F-II

A gurítódombos vagy szabad tolatásból kizárt kocsik.

A szerkezeti tervezés alapkövetelményei azt feltételezik, hogy a fenti kategóriákba tartozó kocsikat a műveleteknek megfelelő ütközőkkel és kapcsolószerkezetekkel látják el.

A szerkezet megfelel az EN 12663 szabvány 3.4. pontja követelményeinek, amikor minden kivételes terhelési esetnek ki van téve.

A kocsik felépítményei megfelelnek az EN 12663 szabvány 1., 2., 3. és 4. táblázatában meghatározott hosszanti irányú erővel kapcsolatos követelményeknek indokolt esetben, ahol terhelési útvonalak vannak.

| 1. MEGJEGYZÉS | A kocsi felépítményének egyik végén kifejtett erő ellenhatást kelt a megfelelő ponton a másik végén. |
| --- | --- |
| 2. MEGJEGYZÉS | Az erőket vízszintesen fejtik ki a felépítményre, és egyenlően osztják el a kétoldali ütközőhelyek tengelyén vagy a kapcsolószerkezet tengelyén. |
| 3. MEGJEGYZÉS | Ha egy ütközési tesztet (lásd: Z melléklet) nem kell elvégezni, a számításokat annak bemutatására kell használni, hogy a kocsi szerkezete képes ellenállni az üzem közben várhatóan tapasztalható legnagyobb ütközési terhelésnek. |

1. MEGJEGYZÉS

A kocsi felépítményének egyik végén kifejtett erő ellenhatást kelt a megfelelő ponton a másik végén.

2. MEGJEGYZÉS

Az erőket vízszintesen fejtik ki a felépítményre, és egyenlően osztják el a kétoldali ütközőhelyek tengelyén vagy a kapcsolószerkezet tengelyén.

3. MEGJEGYZÉS

Ha egy ütközési tesztet (lásd: Z melléklet) nem kell elvégezni, a számításokat annak bemutatására kell használni, hogy a kocsi szerkezete képes ellenállni az üzem közben várhatóan tapasztalható legnagyobb ütközési terhelésnek.

4.2.2.3.2.2.   Maximális függőleges terhelés

A kocsi felépítménye megfelel az EN 12663 szabvány 8. táblázat követelményeinek az alábbi 1. megjegyzésben jelzett módosításokkal.

A kocsi felépítményét úgy tervezik meg, hogy elbírja a berakodási és a kirakodási módszer miatt várható legnagyobb terhelést. A terhelési esetek meghatározhatók vagy az erők, vagy pedig a hozzáadandó tömegre, illetve a felépítmény tömegére és bármilyen meglévő hasznos tömegre kifejtett gyorsítások alapján. A tervezési esetek azokat a legkedvezőtlenebb eseteket szemléltetik, amelyeket a kezelő figyelembe kíván venni a kocsi használatával kapcsolatban (ideértve az előre látható visszaélést is).

| 1. MEGJEGYZÉS | Az EN 12663 szabvány 8. táblázatában említett 1,95 helyett az 1,3 tényezőt használják, és az „a” megjegyzés nem érvényes. |
| --- | --- |
| 2. MEGJEGYZÉS | A terhek egyenletesen oszthatók el a teljes teherhordó felületen, egy korlátozott területen vagy meghatározott helyeken. A tervezési eset(ek) alapja a legnagyobb igénybevételt jelentő alkalmazás. |
| 3. MEGJEGYZÉS | Ha azt tervezik, hogy kerékkel ellátott járművek (például emelővillás targoncák stb.) fognak működni a kocsi padlóján, a konstrukciónak ki kell bírnia az ilyen műveletekkel járó legnagyobb helyi nyomásterhelést. |

1. MEGJEGYZÉS

Az EN 12663 szabvány 8. táblázatában említett 1,95 helyett az 1,3 tényezőt használják, és az „a” megjegyzés nem érvényes.

2. MEGJEGYZÉS

A terhek egyenletesen oszthatók el a teljes teherhordó felületen, egy korlátozott területen vagy meghatározott helyeken. A tervezési eset(ek) alapja a legnagyobb igénybevételt jelentő alkalmazás.

3. MEGJEGYZÉS

Ha azt tervezik, hogy kerékkel ellátott járművek (például emelővillás targoncák stb.) fognak működni a kocsi padlóján, a konstrukciónak ki kell bírnia az ilyen műveletekkel járó legnagyobb helyi nyomásterhelést.

4.2.2.3.2.3.   Terhelések kombinációja

Ezen kívül a szerkezetnek meg kell felelnie az EN 12663 szabvány 3.4. pontja követelményeinek, amikor az EN 12663 szabvány 4.4. pontjában meghatározott legkedvezőtlenebb terhelési kombinációnak van kitéve.

4.2.2.3.2.4.   Emelés

A kocsi felépítményén emelési pontok találhatók, amelyeknél fogva az egész kocsi biztonságosan felemelhető. A kocsit az egyik végénél fogva is fel lehet emelni (a futóművével együtt), hogy a másik vége a másik futóművön marad.

Az EN 12663 szabvány 4.3.2. pontjában meghatározott terhelési esetek a szerelőműhelyi és szervizelési körülmények közötti emelésre is vonatkoznak.

A kisiklást és a rendellenes eseményt követő mentéssel kapcsolatos emelés esetén, ahol elfogadható a szerkezet állandó deformálódása, megengedett a 9. és 10. táblázatban lévő terhelési tényező 1,1-ről 1,0-ra való csökkentése.

Ha a hitelesítési teszthez 1,0 értékű tényezőt használnak, a mért igénybevételeket extrapolálják a magasabb tényezőnek való megfelelés bizonyításához.

Az emelés a kialakított emelési pontokon történik. Az emelési pontok helyeit a vevõ üzemeltetési körülményei határozzák meg.

4.2.2.3.2.5.   Berendezések csatlakoztatása (a felépítményt / forgóvázat is ideértve)

A berendezések rögzítését vagy úgy tervezik, hogy

| — | elbírják az EN 12663 szabvány 12., 13. és 14. táblázatában meghatározott terheléseket |
| --- | --- |

—

elbírják az EN 12663 szabvány 12., 13. és 14. táblázatában meghatározott terheléseket

Vagy úgy, hogy

| — | hitelesíthető legyen a Z. mellékletben ismertetett ütközési teszt elvégzésével. |
| --- | --- |

—

hitelesíthető legyen a Z. mellékletben ismertetett ütközési teszt elvégzésével.

4.2.2.3.2.6.   Más kivételes terhek

A kocsi felépítményének, például az oldal- és homlokfali szerkezetek, ajtók, rakoncák és teherrögzítõ rendszerek terhelési követelményeit úgy tervezik, hogy azok kibírják a rendeltetésszerû használat során fellépõ legnagyobb terhelést. A terhelési eseteket az EN 12663 szabványban megadott szerkezeti tervezési elvek segítségével határozzák meg.

Az YY. melléklet megfelelő tervezési követelményeket biztosít a kocsik általános használatban lévő szerkezeteinek leggyakoribb típusaira vonatkozóan. Ezeket azonban csak indokolt esetben kell használni.

Az új típusú kocsik esetében a tervezõ határozza meg a konkrét követelmények eléréséhez szükséges megfelelõ terhelési eseteket az EN 12663 szabványban megadott elvek segítségével.

4.2.2.3.3.   Használati (kifáradást okozó) terhelések

4.2.2.3.3.1.   A terhelés forrásai.

Azonosítani kell az esetlegesen kifáradási kárt okozó ciklikus terhelés minden forrását. Az EN 12663 4.6. pontjával összhangban az N. mellékletben felsorolt bemeneteket a feltüntetésük módjával összhangban veszik figyelembe, és azokat a teherszállító kocsi rendeltetésszerű használatával összhangban lévő módon kombinálják. A terhelési esetek meghatározásának is összhangban kell lennie az EN 12663 szabvány 5.2. pontjában ismertetett anyagfáradási tervezési kóddal és a 6.3. pontban említett hitelesítési módszerrel. Amennyiben a kifáradást okozó terhelési esetek együttesen lépnek fel, azokat a terhek jellemzőivel, az alkalmazott tervezési elemzés formájával és a kifáradási tervezési kóddal összhangban lévő módon veszik figyelembe.

A leghagyományosabb kocsifelépítés esetén az EN 12663 szabvány 16. táblázatában lévõ terhelést úgy veszik figyelembe, mint amely elegendõ a kifáradást okozó terhelési ciklusok teljes hatékony kombinációjának bemutatására.

Ahol nem állnak rendelkezésre részletes adatok, a CC. melléklet segítségével határozzák meg a kifáradást okozó terhelés fő forrásait.

4.2.2.3.3.2.   A kifáradási határ bemutatása

Az EN 12663 szabvány 5.2. pontjával összhangban az anyagok kifáradást okozó terhelés alatti viselkedését a mindenkori európai szabványokra vagy más, egyenértékű alternatív forrásokra alapozzák, ha ezek a források rendelkezésre állnak. Az anyagkifáradás elfogadható tervezési kódjai az Eurocode 3 és az Eurocode 9, valamint az N. mellékletben ismertetett módszer.

4.2.2.3.4.   A jármű fő szerkezetének merevsége

4.2.2.3.4.1.   Deformálódások

A terhelések vagy azok kombinációi alatti deformálódások nem lehetnek olyanok, hogy a kocsi vagy az általa szállított hasznos teher túllépje a megengedett üzemi burkológörbét (lásd a C és T mellékletet).

A deformálódások nem gátolhatják a kocsi egészének vagy az arra rászerelt bármely alkatrésznek vagy rendszernek a működését.

4.2.2.3.4.2.   A vibráció módjai

A tervezési folyamat során figyelembe veszik, hogy a kocsi felépítménye természetes vibrációjának módjai a tárázást is ideértve az összes terhelési körülmény között kellően elkülönülnek, vagy más módon kapcsolódnak szét a felfüggesztési frekvenciáktól, hogy minden üzemi sebességen elkerülhető legyen a nem kívánatos frekvenciák előfordulása.

4.2.2.3.4.3.   Torziós merevség

A kocsi felépítményének csavarási merevsége összhangban van a felfüggesztés jellegzetességeivel oly módon, hogy a kisiklási kritériumok a tárázást is ideértve az összes terhelési körülmény között elérhetők legyenek.

4.2.2.3.4.4.   Tartozékok

A szerelvényeken lévő berendezések vibrációjának természetes módjai kellően elkülönülnek, vagy más módon kapcsolódnak szét a felfüggesztési frekvenciáktól, hogy minden üzemi sebességen elkerülhető legyen a nem kívánatos frekvenciák előfordulása.

4.2.2.3.5.   A rakomány rögzítése

Az YY. melléklet megfelelő tervezési követelményeket biztosít az általános használatban lévő szerkezetek leggyakoribb típusaira vonatkozóan. Ezeket azonban csak indokolt esetben kell használni.

4.2.2.4.   Az ajtók zárása és reteszelése

Az áruszállító jármûvek ajtói és nyílásait úgy tervezik, hogy azok becsukhatók és reteszelhetõk legyenek. Ez akkor is érvényes marad, miközben a jármûvek mozgó vonatban vannak (kivéve, ha ez része a hasznos teher kirakodási folyamatának). Ehhez az állapotot (nyitott / zárt) a vonaton kívüli kezelõ számára látható módon jelzõ záró szerelvényeket használnak.

A záró szerelvényeket úgy tervezik, hogy menet közben megakadályozható legyen azok véletlenszerû kinyílása. A záró és reteszelõ rendszereket úgy tervezik, hogy azok nem jelentenek indokolatlan kockázatot a kezelõszemélyzet számára.

Megfelelő, egyértelmű és a kezelő számára látható használati utasításokat alkalmaznak minden egyes záró szerelvény mellé.

A záró és reteszelõ szerelvényeket úgy tervezik, hogy ellenálljanak a hasznos teher által a normális, szabályos körülmények között és az elõrelátható módon történõ áthelyezés közben keltett terhelésnek.

A záró és reteszelõ szerelvényeket úgy tervezik, hogy ellenálljanak az olyan körülmények között fellépõ terheléseknek, amikor a jármûvek más vonatok mellett haladnak el bármely körülmények között, az alagutakat is ideértve.

A záró és reteszelõ szerelvények mûködtetéséhez szükséges erõk nagyságrendje lehetõvé teszi, hogy azokat a kezelõ további szerszámok nélkül mûködtesse. Kivételek megengedettek, amikor kifejezetten rendelékezésre bocsátanak más szerszámokat, vagy amikor motoros hajtású rendszereket használnak.

A záró és reteszelő szerelvényeket a normál karbantartás periódusai szerint vizsgálják meg, és intézkednek a javításukról, ha sérülésre vagy működési hibára utaló jelet találnak.

4.2.2.5.   Az áruszállító kocsik jelölése

A kocsikon jelzéseket kell elhelyezni az alábbiak érdekében:

| — | Az egyes kocsik egyedi szám alapján történő azonosítása a forgalmi műveletek és forgalomirányítás ÁME-ben meghatározottak és a nyilvántartásban bejegyzettek szerint. |
| --- | --- |

—

Az egyes kocsik egyedi szám alapján történő azonosítása a forgalmi műveletek és forgalomirányítás ÁME-ben meghatározottak és a nyilvántartásban bejegyzettek szerint.

| — | A vonat összeállításához szükséges információ szolgáltatása, ideértve a fékezett tömeget, az ütközők közötti hosszt, az önsúlyt és a sebesség-terhelés viszony táblázatot a menetvonal különféle szakaszaira vonatkozóan. |
| --- | --- |

—

A vonat összeállításához szükséges információ szolgáltatása, ideértve a fékezett tömeget, az ütközők közötti hosszt, az önsúlyt és a sebesség-terhelés viszony táblázatot a menetvonal különféle szakaszaira vonatkozóan.

| — | Az üzemeltetési korlátozások azonosítása a személyzet számára, ideértve a földrajzi és tolatási korlátozásokat. |
| --- | --- |

—

Az üzemeltetési korlátozások azonosítása a személyzet számára, ideértve a földrajzi és tolatási korlátozásokat.

| — | Megfelelő biztonsági információk biztosítása a kocsikat üzemeltető vagy szükséghelyzetben segédkező személyzet számára, ideértve a feszültség alatti felső vezetékek és elektromos berendezések figyelmeztető jelzéseit, az emelési pontokat és a járműre vonatkozó specifikus biztonsági utasításokat.
  E jelzések felsorolása a B. mellékletben található, szükség esetén piktogramokkal együtt. A jelzéseket megfelelő, de legfeljebb a sín szintjétől számított 1 600 mm magasságban helyezik el a kocsi szerkezetén. A veszélyjelzéseket oda helyezik el, ahol a veszélyes terület elérése előtt láthatók. A függőleges (+/- 10 fok dőlésszögű) oldallal nem rendelkező kocsik esetében ezeket speciális táblákra helyezik el.
  A jelöléseket festéssel vagy matricával helyezik el.
  A veszélyes áruk jelölésére vonatkozó követelményekre a 96/49/EK irányelv és annak hatályos melléklete az irányadó.
  Ha a kocsin olyan változtatásokat hajtanak végre, amelyek a jelölések cseréjét teszik szükségessé, az ilyen változtatások összhangban vannak a Járműnyilvántartásban szereplő adatok változásaival.
  A jelöléseket meg kell tisztítani vagy ki kell cserélni, ha ez szükséges ahhoz, hogy olvashatók maradjanak. |
| --- | --- |

—

Megfelelő biztonsági információk biztosítása a kocsikat üzemeltető vagy szükséghelyzetben segédkező személyzet számára, ideértve a feszültség alatti felső vezetékek és elektromos berendezések figyelmeztető jelzéseit, az emelési pontokat és a járműre vonatkozó specifikus biztonsági utasításokat.

E jelzések felsorolása a B. mellékletben található, szükség esetén piktogramokkal együtt. A jelzéseket megfelelő, de legfeljebb a sín szintjétől számított 1 600 mm magasságban helyezik el a kocsi szerkezetén. A veszélyjelzéseket oda helyezik el, ahol a veszélyes terület elérése előtt láthatók. A függőleges (+/- 10 fok dőlésszögű) oldallal nem rendelkező kocsik esetében ezeket speciális táblákra helyezik el.

A jelöléseket festéssel vagy matricával helyezik el.

A veszélyes áruk jelölésére vonatkozó követelményekre a 96/49/EK irányelv és annak hatályos melléklete az irányadó.

Ha a kocsin olyan változtatásokat hajtanak végre, amelyek a jelölések cseréjét teszik szükségessé, az ilyen változtatások összhangban vannak a Járműnyilvántartásban szereplő adatok változásaival.

A jelöléseket meg kell tisztítani vagy ki kell cserélni, ha ez szükséges ahhoz, hogy olvashatók maradjanak.

4.2.2.6.   Veszélyes áruk

4.2.2.6.1.   Általános

A veszélyes árukat szállító kocsik megfelelnek a jelen ÁME és azonkívül a RID követelményeinek.

Az e jogszabályi terület továbbfejlesztését egy nemzetközi munkacsoport (a RID-bizottság) vagy a COTIF tagállamai kormányainak képviselői végzik.

4.2.2.6.2.   A veszélyes áruk szállítására szolgáló gördülőállományra vonatkozó jogszabályok

| Gördülőállomány | A Tanács 96/49/EK irányelve és annak melléklete a hatályos formában |
| --- | --- |
| Jelölés és címkézés | A Tanács 96/49/EK irányelve és annak melléklete a hatályos formában |
| Ütközők | A Tanács 96/49/EK irányelve és annak melléklete a hatályos formában |
| Szikravédelem | A Tanács 96/49/EK irányelve és annak melléklete a hatályos formában |
| Kocsik használata veszélyes áruk szállítására hosszú alagutakban | Az Európai Bizottság által megbízott munkacsoportok (AEIF és RID) vizsgálata alatt |

Gördülőállomány

A Tanács 96/49/EK irányelve és annak melléklete a hatályos formában

Jelölés és címkézés

A Tanács 96/49/EK irányelve és annak melléklete a hatályos formában

Ütközők

A Tanács 96/49/EK irányelve és annak melléklete a hatályos formában

Szikravédelem

A Tanács 96/49/EK irányelve és annak melléklete a hatályos formában

Kocsik használata veszélyes áruk szállítására hosszú alagutakban

Az Európai Bizottság által megbízott munkacsoportok (AEIF és RID) vizsgálata alatt

4.2.2.6.3.   A szállítótartályokra vonatkozó további jogszabályok

| Szállítótartály | A Tanács 1999/36/EK irányelve a hordozható nyomástartó berendezésekről (TPED), a hatályos formában |
| --- | --- |
| A szállítótartályok vizsgálata, ellenőrzése és jelölése | En 12972 Szállítótartályok veszélyes anyagok szállítására – a fém szállítótartályok vizsgálata, ellenőrzése és megjelölése 2001. áprilistól |

Szállítótartály

A Tanács 1999/36/EK irányelve a hordozható nyomástartó berendezésekről (TPED), a hatályos formában

A szállítótartályok vizsgálata, ellenőrzése és jelölése

En 12972 Szállítótartályok veszélyes anyagok szállítására – a fém szállítótartályok vizsgálata, ellenőrzése és megjelölése 2001. áprilistól

4.2.2.6.4.   Karbantartási szabályok

A tartály- és áruszállító kocsik karbantartása összhangban van a következő európai szabvánnyal és tanácsi irányelvvel:

| — | Vizsgálat és ellenőrzés |
| --- | --- |

—

Vizsgálat és ellenőrzés

En 12972 Szállítótartályok veszélyes anyagok szállítására – a fém szállítótartályok vizsgálata, ellenőrzése és megjelölése 2001. áprilistól

| — | A szállítótartály és berendezéseinek karbantartása |
| --- | --- |

—

A szállítótartály és berendezéseinek karbantartása

A Tanács 96/49/EK irányelve és annak melléklete a hatályos formában

| — | Kölcsönös megállapodás a szállítótartályok ellenőreiről |
| --- | --- |

—

Kölcsönös megállapodás a szállítótartályok ellenőreiről

A Tanács 96/49/EK irányelve és annak melléklete a hatályos formában

4.2.3.   A JÁRMŰ ÉS A VÁGÁNY KÖLCSÖNHATÁSA ÉS ANNAK MÉRETEZÉSE

4.2.3.1.   Kinematikus űrszelvény

Ez a rész a kocsik legnagyobb külső méreteit határozza meg annak biztosítása érdekében, hogy azok az infrastruktúra-szelvényen belül maradjanak. Ennek eléréséhez figyelembe veszik a kocsi legnagyobb megengedett mozgását; ezt kinematikus burkológörbének hívják.

A gördülõállomány kinematikus burkológörbéjét a hivatkozási profil és az ahhoz kapcsolódó szabályok segítségével állapítják meg. Ezt úgy kapják meg, hogy alkalmazzák a hivatkozási profillal kapcsolatos csökkentéseket megadó szabályokat, amelyeknek a gördülõállomány különbözõ részeinek meg kell felelniük.

E csökkentések a következőktől függnek:

| — | a szóban forgó gördülőállomány geometriai jellemzői, |
| --- | --- |

—

a szóban forgó gördülőállomány geometriai jellemzői,

| — | a keresztmetszet helyzete a forgóváz forgócsapjához vagy a tengelyekhez képest, |
| --- | --- |

—

a keresztmetszet helyzete a forgóváz forgócsapjához vagy a tengelyekhez képest,

| — | a figyelembe vett pont magassága a futási felülethez képest, |
| --- | --- |

—

a figyelembe vett pont magassága a futási felülethez képest,

| — | konstrukciós tűrések, |
| --- | --- |

—

konstrukciós tűrések,

| — | a legnagyobb kopási tűrés, |
| --- | --- |

—

a legnagyobb kopási tűrés,

| — | a felfüggesztés rugalmassági jellemzői. |
| --- | --- |

—

a felfüggesztés rugalmassági jellemzői.

A maximális szerkesztési szelvény egyaránt figyelembe veszi a gördülőállomány oldalirányú és függőleges mozgásait, és a különféle terhelési körülmények alatti jármű geometriai és felfüggesztési karakterisztikái alapján rajzolják meg.

Az adott menetpálya-szakaszon közlekedő gördülőállomány szerkesztési szelvénye egy megfelelő biztonsági tartalékot figyelembe véve kisebb, mint az adott menetpálya minimális szerkesztési szelvénye.

A gördülőállomány űrszelvénye két alapvető elemből áll: egy hivatkozási profilból és a profilhoz tartozó szabályokból. Ez lehetővé teszi a gördülőállomány legnagyobb méreteinek és a menetvonalon lévő rögzített szerkezetek elhelyezésének meghatározását.

Ahhoz, hogy egy gördülőálomány-űrszelvény alkalmazható legyen, a szelvény következő három részét kell meghatározni:

| — | a hivatkozási profil, |
| --- | --- |

—

a hivatkozási profil,

| — | a kocsik legnagyobb szerkesztési szelvényének meghatározására vonatkozó szabályok, |
| --- | --- |

—

a kocsik legnagyobb szerkesztési szelvényének meghatározására vonatkozó szabályok,

| — | a szerkezetek közötti térközök és a vágányköz meghatározására vonatkozó szabályok. |
| --- | --- |

—

a szerkezetek közötti térközök és a vágányköz meghatározására vonatkozó szabályok.

A hivatkozási profilt és a kocsik legnagyobb szerkesztési szelvényére vonatkozó szabályokat a C. melléklet határozza meg.

A szerkezetek felszerelési térközeinek meghatározásáról szóló kiegészítő szabályok az Infrastruktúra ÁME-ben találhatók.

A megfelelő karbantartási időközönként ellenőrzik a keresztirányú és függőleges elmozdulásnak kitett összes berendezést és kocsi-alkatrészt.

Ahhoz, hogy a kocsit a kinematikus ûrszelvényen belül tartsák, a karbantartási terv rendelkezéseket tartalmaz a következõ elemek ellenõrzésére:

| — | kerékprofil és kopás, |
| --- | --- |

—

kerékprofil és kopás,

| — | forgóváz keret, |
| --- | --- |

—

forgóváz keret,

| — | rugók, |
| --- | --- |

—

rugók,

| — | oldalsó tartók, |
| --- | --- |

—

oldalsó tartók,

| — | a felépítmény szerkezete, |
| --- | --- |

—

a felépítmény szerkezete,

| — | konstrukciós tűrések, |
| --- | --- |

—

konstrukciós tűrések,

| — | legnagyobb kopási tűrés, |
| --- | --- |

—

legnagyobb kopási tűrés,

| — | a felfüggesztés rugalmassági jellemzői, |
| --- | --- |

—

a felfüggesztés rugalmassági jellemzői,

| — | a tengelyvezető kopása, |
| --- | --- |

—

a tengelyvezető kopása,

| — | a jármű rugalmassági együtthatóját befolyásoló elemek, |
| --- | --- |

—

a jármű rugalmassági együtthatóját befolyásoló elemek,

| — | a gördülési központot befolyásoló elemek. |
| --- | --- |

—

a gördülési központot befolyásoló elemek.

| — | A szelvényt befolyásoló mozgásokat okozó berendezések |
| --- | --- |

—

A szelvényt befolyásoló mozgásokat okozó berendezések

4.2.3.2.   Statikus tengelyterhelés és lineáris terhelés

A járművek tengelyterhelése és tengelytávja meghatározza a vágány függőleges kvázi statikus terhelését.

A kocsik terhelési határértékei figyelembe veszik azok geometriai jellemzőit, tengelyenkénti súlyait és folyóméterenkénti súlyait.

Ezek összhangban vannak a menetvonalak vagy menetvonalszakaszok osztályozásával: az alábbi táblázatban meghatározott A, B1, B2, C2, C3, C4, D2, D3, D4 kategóriákkal.

Ez az ÁME nem határozza meg a 22,5 tonnánál nagyobb tengelyterheléseket; az ilyen nagy tengelyterhelések fogadására képes menetvonalakra továbbra is a nemzeti szabályok az irányadók.

| Besorolás | Tengelyenkénti tömeg = P |
| --- | --- |
| | A | B | C | D | E | F | G |
| Hosszegységenkénti tömeg = p | 16 t | 18 t | 20 t | 22,5 t | 25,0 t | 27,5 t | 30 t |
| 5,0 t/m | A | B1 | | | | | |
| 6,4 t/m | | B2 | C2 | D2 | | | |
| 7,2 t/m | | | C3 | D3 | | | |
| 8,0 t/m | | | C4 | D4 | E4 | | |
| 8,8 t/m | | | | | E5 | | |
| 10 t/m | | | | | | | |

Besorolás

Tengelyenkénti tömeg = P

A

B

C

D

E

F

G

Hosszegységenkénti tömeg = p

16 t

18 t

20 t

22,5 t

25,0 t

27,5 t

30 t

5,0 t/m

A

B1

6,4 t/m

B2

C2

D2

7,2 t/m

C3

D3

8,0 t/m

C4

D4

E4

8,8 t/m

E5

10 t/m

| p = | Hosszegységenkénti tömeg, azaz a kocsi tömege plusz a teher tömege, elosztva a kocsi méterben kifejezett és nem összenyomott ütközőkkel mért hosszával. |
| --- | --- |
| P = | Tengelyenkénti tömeg. |

p =

Hosszegységenkénti tömeg, azaz a kocsi tömege plusz a teher tömege, elosztva a kocsi méterben kifejezett és nem összenyomott ütközőkkel mért hosszával.

P =

Tengelyenkénti tömeg.

A D. melléklet D.1. táblázata olyan adatokat tartalmaz, amelyekből egy két darab kéttengelyes forgóvázas kocsikból álló vonat használható annak a kategóriának a meghatározására, amelybe egy adott menetvonal tartozik.

Egy adott menetvonal vagy menetvonalszakasz akkor tartozik az egyik ilyen kategóriába, ha képes korlátlan számú, a fenti táblázatban szereplő súlyjellemzőkkel rendelkező kocsit kezelni.

A „P” legnagyobb tengelyenkénti tömeg szerinti tömeg szerinti osztályozást nagybetűkkel (A, B, C, D, E, F, G), a „p” hosszegységenkénti legnagyobb tömeg szerinti osztályozást pedig – az „A” kategória kivételével – arab számokkal (1, 2, 3, 4, 5, 6) fejezik ki.

Az így osztályozott menetvonalak az alább felsorolt kocsikat képesek kezelni:

| — | A két- vagy háromtengelyes, illetve kéttengelyes forgóvázzal rendelkező kocsik, amelyek esetében az a és b mérések nagyobbak vagy egyenlők a D. melléklet D.1. táblázatában feltüntetett értékekkel, feltéve, ha a P és a p nem haladja meg a fenti táblázatban feltüntetett értékeket. |
| --- | --- |

—

A két- vagy háromtengelyes, illetve kéttengelyes forgóvázzal rendelkező kocsik, amelyek esetében az a és b mérések nagyobbak vagy egyenlők a D. melléklet D.1. táblázatában feltüntetett értékekkel, feltéve, ha a P és a p nem haladja meg a fenti táblázatban feltüntetett értékeket.

| — | Két darab kéttengelyes kocsi, ahol az a és a b érték kisebb, mint a D. melléklet D.2. táblázatában feltüntetett értékek, feltéve, ha azok a D. melléklet D.3. táblázatában megadott értékeknek megfelelő, az a és b mérések értékeihez képest csökkentett Pr tengelyenkénti tömeggel rendelkeznek. |
| --- | --- |

—

Két darab kéttengelyes kocsi, ahol az a és a b érték kisebb, mint a D. melléklet D.2. táblázatában feltüntetett értékek, feltéve, ha azok a D. melléklet D.3. táblázatában megadott értékeknek megfelelő, az a és b mérések értékeihez képest csökkentett Pr tengelyenkénti tömeggel rendelkeznek.

| — | Két forgóvázas kocsik, forgóvázanként 3 vagy 4 tengellyel, feltéve, ha azok a D. melléklet D.4. és D.5. táblázatában megadott értékeknek megfelelő, az a és b méretek értékeihez képest csökkentett Pr tengelyenkénti tömeggel rendelkeznek. |
| --- | --- |

—

Két forgóvázas kocsik, forgóvázanként 3 vagy 4 tengellyel, feltéve, ha azok a D. melléklet D.4. és D.5. táblázatában megadott értékeknek megfelelő, az a és b méretek értékeihez képest csökkentett Pr tengelyenkénti tömeggel rendelkeznek.

| — | Három vagy négy kéttengelyes forgóvázzal ellátott kocsik, feltéve, hogy azok csökkentett Pr tengelyenkénti tömege nem haladja meg a D. melléklet D.6. táblázatában azok geometriai jellemzőivel kapcsolatban megadott értékeket, és feltéve, ha azok az ilyen típusú kocsikra vonatkozó speciális szabályoknak is megfelelnek. |
| --- | --- |

—

Három vagy négy kéttengelyes forgóvázzal ellátott kocsik, feltéve, hogy azok csökkentett Pr tengelyenkénti tömege nem haladja meg a D. melléklet D.6. táblázatában azok geometriai jellemzőivel kapcsolatban megadott értékeket, és feltéve, ha azok az ilyen típusú kocsikra vonatkozó speciális szabályoknak is megfelelnek.

| MEGJEGYZÉS: | A 20 tonnás tengelyterhelés alóli kivételként ez a határérték tengelyenként legfeljebb 0,5 tonnával léphető túl a C kategóriájú menetvonalakon az alábbi esetekben:






  — | kéttengelyes hosszú kocsik, amelyeknél 14,10 m < LOB (ütközők fölötti hossz) < 15,50 m a hasznos teher 25 t-ra emeléséhez; |
| --- | --- | --- |

MEGJEGYZÉS:

A 20 tonnás tengelyterhelés alóli kivételként ez a határérték tengelyenként legfeljebb 0,5 tonnával léphető túl a C kategóriájú menetvonalakon az alábbi esetekben:

—

kéttengelyes hosszú kocsik, amelyeknél 14,10 m < LOB (ütközők fölötti hossz) < 15,50 m a hasznos teher 25 t-ra emeléséhez;

| — | 0,5 tonnás tengelyterhelésre tervezett kocsik az azok ilyen tengelyterhelésre való alkalmassá tétele közben felmerülő plusz önsúly kiegyenlítésére. |
| --- | --- |

—

0,5 tonnás tengelyterhelésre tervezett kocsik az azok ilyen tengelyterhelésre való alkalmassá tétele közben felmerülő plusz önsúly kiegyenlítésére.

A D. melléklet D.3., D.4. és D.5. szakaszának nem megfelelő, szabálytalan tengelytávú kocsikat további számításos ellenőrzéseknek vetik alá annak biztosítása érdekében, hogy a bármely áthidalási hossz egyetlen gerendájára ható legnagyobb hajlító nyomatékok és nyíró erők ne haladják meg a D. melléklet D.1. szakaszában meghatározott kocsik esetében számított értékeket. Ezt korlátlan számú kocsira alkalmazzák.

A vágány és a szerkezetek szempontjából a kocsi által szállítható legnagyobb hasznos teher az alábbi képletek eredményei közül a legalacsonyabb érték:

X = n × P – T

Y = L × p – T

Z = n × Pr – T

ahol:

| n: | a kocsi tengelyeinek száma |
| --- | --- |
| p: | a hosszegységenkénti tömeg t/m-ben |
| L: | az ütközők fölötti hossz m-ben |
| T: | a kocsi önsúlya t-ben, az első tizedes jegyre kerekítve |
| P: | tengelyenkénti tömeg t-ben |
| Pr: | csökkentett tengelyenkénti tömeg t-ban |

n:

a kocsi tengelyeinek száma

p:

a hosszegységenkénti tömeg t/m-ben

L:

az ütközők fölötti hossz m-ben

T:

a kocsi önsúlya t-ben, az első tizedes jegyre kerekítve

P:

tengelyenkénti tömeg t-ben

Pr:

csökkentett tengelyenkénti tömeg t-ban

Azt az átlagos önsúlyt kell figyelembe venni, amelyet a kocsik következő csoportjainak esetében kell meghatározni valamennyi fő gyártási sorozat esetében:

| — | légfékekkel ellátott kocsik, |
| --- | --- |

—

légfékekkel ellátott kocsik,

| — | légfékekkel és csavarorsós fékkel rendelkező fékezőállással ellátott kocsik. |
| --- | --- |

—

légfékekkel és csavarorsós fékkel rendelkező fékezőállással ellátott kocsik.

Az áruszállító kocsik új jóváhagyást nem igénylő módosításainak határértékei a II. mellékletben találhatók felsorolva.

A D. melléklet D.6. és D.7. szakaszai adják meg a kéttengelyes kocsik és a kéttengelyes forgóvázzal ellátott kocsik leggyakoribb típusainak az összehasonlításból eredő terhelési határértékeit (a = 1,80 m, b = 1,50 m (a definíciót lásd a D. mellékletben)).

Az összehasonlítás alapján kiválasztott X, Y vagy Z értéket vagy a legközelebbi fél vagy a legközelebbi egytized tonnára kerekítik, és minden ajánlatkérő szabadon választhat ezen alternatívák közül a kocsi típusától függően.

A szigetelt, hűtőberendezéssel ellátott vagy mechanikusan hűtött kocsik, tartálykocsik, és por alakú áru szállítására használt zárt kocsik esetében azonban az X, Y és Z értéket a legközelebbi egytized tonnára kerekítik.

A kocsin feltüntetett érték nem szükségszerűen az, amit fent állapítanak meg. Azokban az esetekben, amikor a kocsi szerkezeti jellemzői, vagy a RID-előírások (COTIF megállapodás, D. melléket, D.3. szakasz) alacsonyabb terhelési határértéket eredményeznek, ezeket az alacsonyabb értékeket kell feltüntetni.

Az alábbiakkal rendelkező kocsik kerékpáronkénti minimális terhelése:

| Általában két vagy több tengely | 5,0 t |
| --- | --- |
| Négytengelyes és féktuskókkal ellátott | 4,0 t |
| Négynél több tengelyes és féktuskókkal ellátott | 3,5 t |

Általában két vagy több tengely

5,0 t

Négytengelyes és féktuskókkal ellátott

4,0 t

Négynél több tengelyes és féktuskókkal ellátott

3,5 t

Ha az infrastruktúra-nyilvántartás megengedi (pl. a „rollende Landstrasse” különleges esete)

| 8 tengelyes | 2,0 t |
| --- | --- |
| 12 tengelyes | 1,3 t |

8 tengelyes

2,0 t

12 tengelyes

1,3 t

4.2.3.3.   A földi vonatfigyelő rendszereket befolyásoló gördülőállomány-paraméterek

4.2.3.3.1.   Elektromos ellenállás:

Az egyes kerékpároknak a két kerék talpának sínnel érintkezõ részén mért elektromos ellenállás nem haladhatja meg a 0,01 ohmot az új vagy új alkatrészeket tartalmazó felújított kerékpárok esetében.

Ezeket az ellenállásméréseket 1,8–2,0 egyenáramú feszültség alkalmazása mellett kell elvégezni.

4.2.3.3.2.   Forró csapágy észlelés

Jelen ÁME legközelebbi felülvizsgálatakor meghatározandó nyitott pont.

4.2.3.4.   A járművek futásjósága

4.2.3.4.1.   Általános

A jármű futásjósága erőteljes hatással van a kisiklás elleni biztonságra és a futási stabilitásra. A jármű futásjóságát az alábbiak határozzák meg:

| — | a legnagyobb sebesség |
| --- | --- |

—

a legnagyobb sebesség

| — | vágány statikus jellemzői (párhuzamosság, nyomtáv, a sín dőlése, a vágány szakaszos és periodikus egyenetlenségei) |
| --- | --- |

—

vágány statikus jellemzői (párhuzamosság, nyomtáv, a sín dőlése, a vágány szakaszos és periodikus egyenetlenségei)

| — | a vágány dinamikus tulajdonságai (a vágány vízszintes és függőleges merevsége és a vágány csillapítása) |
| --- | --- |

—

a vágány dinamikus tulajdonságai (a vágány vízszintes és függőleges merevsége és a vágány csillapítása)

| — | a kerék és a sín érintkezési paraméterei (kerék- és sínprofil, nyomtáv) |
| --- | --- |

—

a kerék és a sín érintkezési paraméterei (kerék- és sínprofil, nyomtáv)

| — | kerékhibák (laposodások, egyenetlenségek) |
| --- | --- |

—

kerékhibák (laposodások, egyenetlenségek)

| — | a kocsi felépítményének, forgóvázainak és kerékpárjainak tömege és tehetetlensége |
| --- | --- |

—

a kocsi felépítményének, forgóvázainak és kerékpárjainak tömege és tehetetlensége

| — | a járművek felfüggesztési jellemzői |
| --- | --- |

—

a járművek felfüggesztési jellemzői

| — | a hasznos teher eloszlása. |
| --- | --- |

—

a hasznos teher eloszlása.

A biztonság és a futási stabilitás biztosítása érdekében különbözõ üzemi körülmények között méréseket és a bevált konstrukciókkal való összehasonlítási tanulmányokat (pl. szimulációkat, számításokat) kell végezni a futásjóság értékelése érdekében.

A gördülőállománynak olyan jellemzőkkel kell rendelkeznie, amelyek lehetővé teszik a stabil futást a vonatkozó sebességhatárokon belül.

4.2.3.4.2.   Funkcionális és műszaki előírások

4.2.3.4.2.1.   Kisiklás elleni biztonság és menetstabilitás

A kisiklás elleni biztonság és menetstabilitás biztosítása érdekében korlátozni kell a kerék és a sín közötti erőket. A kérdéses erők a vágány Y keresztirányú szilárdsága és a Q függőleges erők.

| — | A vágány Y keresztirányú szilárdsága

  A vágány eltolódásának megakadályozása érdekében az átjárható járművek megfelelnek a legnagyobb keresztirányú erőre vonatkozó Prud’homme kritériumoknak.
  (ÓY)lim = α (10 + P / 3), ahol α = 0,85 és P = legnagyobb statikus tengelyterhelés
  vagy
  (H2m)lim (A (H2m) az oldalsó irányú erő lebegő átlagértéke egy 2 m hosszon mért tengelyen)
  Ezt az értéket az Infrastruktúra ÁME határozza meg
  Ívekben a külső kerékre ható kvázi statikus oldalirányú erő határértéke
  Yqst, lim

  Ezt az értéket az Infrastruktúra ÁME határozza meg |
| --- | --- |

—

A vágány Y keresztirányú szilárdsága

A vágány eltolódásának megakadályozása érdekében az átjárható járművek megfelelnek a legnagyobb keresztirányú erőre vonatkozó Prud’homme kritériumoknak.

(ÓY)lim = α (10 + P / 3), ahol α = 0,85 és P = legnagyobb statikus tengelyterhelés

vagy

(H2m)lim (A (H2m) az oldalsó irányú erő lebegő átlagértéke egy 2 m hosszon mért tengelyen)

Ezt az értéket az Infrastruktúra ÁME határozza meg

Ívekben a külső kerékre ható kvázi statikus oldalirányú erő határértéke

Yqst, lim

Ezt az értéket az Infrastruktúra ÁME határozza meg

| — | Y/Q erők

  A kerék sínen való kúszási kockázatának korlátozása érdekében az Y oldalirányú erő és a Q függőleges irányú erő hányadosa nem haladja meg az alábbi értéket
  (Y/Q)lim = 0,8 a nagy (R ≥ 250 m) ívekben
  (Y/Q)lim = 1,2 a kicsi (R < 250 m) ívekben |
| --- | --- |

—

Y/Q erők

A kerék sínen való kúszási kockázatának korlátozása érdekében az Y oldalirányú erő és a Q függőleges irányú erő hányadosa nem haladja meg az alábbi értéket

(Y/Q)lim = 0,8 a nagy (R ≥ 250 m) ívekben

(Y/Q)lim = 1,2 a kicsi (R < 250 m) ívekben

| — | Függőleges irányú erő

  A sínre gyakorolt legnagyobb dinamikus függőleges irányú erő
  Qmax

  Ezt az értéket az Infrastruktúra ÁME határozza meg
  Az ívekben a külső kerékre ható kvázi statikus függőleges irányú erő határértéke
  Qqst, lim

  Ezt az értéket az Infrastruktúra ÁME határozza meg |
| --- | --- |

—

Függőleges irányú erő

A sínre gyakorolt legnagyobb dinamikus függőleges irányú erő

Qmax

Ezt az értéket az Infrastruktúra ÁME határozza meg

Az ívekben a külső kerékre ható kvázi statikus függőleges irányú erő határértéke

Qqst, lim

Ezt az értéket az Infrastruktúra ÁME határozza meg

4.2.3.4.2.2.   Kisiklás elleni biztonság csavart vágányon való futáskor

A kocsik akkor képesek csavart vágányon haladni, ha az (Y/Q) nem haladja meg a 4.2.3.4.2.1. szakaszban megadott határértéket egy R = 150 m sugarú ívben és az adott csavart vágány esetében:

1,3 m tengelytáv esetében ≤ 2a*

| — | g lim= 7 ‰, ha 2a+ < 4m |
| --- | --- |

—

g lim= 7 ‰, ha 2a+ < 4m

| — | g lim = 20/2a+ + 2, ha 2a+ > 4m |
| --- | --- |

—

g lim = 20/2a+ + 2, ha 2a+ > 4m

| — | g lim = 20/2a* + 2, ha 2a* < 20m |
| --- | --- |

—

g lim = 20/2a* + 2, ha 2a* < 20m

| — | g lim = 3 ‰, ha 2a* > 20 m |
| --- | --- |

—

g lim = 3 ‰, ha 2a* > 20 m

A 2a* tengelytáv a kéttengelyes kocsik tengelytávját vagy a forgóvázas kocsi forgócsapjai közötti távolságot jelenti. A 2a+ tengelytáv a forgóváz tengelytávját jelenti.

4.2.3.4.2.3.   Karbantartási szabályok

Az alábbi kulcsfontosságú, a biztonság és a menetstabilitás szempontjából alapvető paramétereket fenn kell tartani a karbantartási terv során:

| — | felfüggesztési jellemzők |
| --- | --- |

—

felfüggesztési jellemzők

| — | a felépítmény és a forgóváz csatlakozásai |
| --- | --- |

—

a felépítmény és a forgóváz csatlakozásai

| — | a keréktalp sínnel érintkező részének profilja |
| --- | --- |

—

a keréktalp sínnel érintkező részének profilja

A kerékpárok és a kerekek legnagyobb és legkisebb méretei a normál nyomtávhoz az E. mellékletben találhatók.

A más nyomtávok esetei a 7. szakaszban találhatók.

4.2.3.4.2.4.   Felfüggesztés

Az áruszállító kocsik felfüggesztését úgy kell megtervezni, hogy a 4.2.2.1.2.2. és 4.2.2.1.2.3. szakaszban megadott értékeket betartsák „üres” és „terhelési határig rakodott” körülmények között. A felfüggesztési számításnak szemléltetnie kell, hogy a felfüggesztés elgörbülése nem merül ki, amikor a kocsikat teljesen megterhelik, és figyelembe veszik a dinamikus hatásokat.

4.2.3.5.   Hosszanti irányú nyomóerők

4.2.3.5.1.   Általános

Ez a paraméter azokat a legnagyobb hosszanti irányú nyomóerõket írja le, amelyek egy átjárható áruszállító kocsira, illetve egy átjárható vonatszerelvényben lévõ egyedi jármûre vagy speciálisan összekapcsolt jármûcsoportra hathatnak fékezés vagy kanyarban való bedõlés közben a kisiklás bármilyen kockázata nélkül.

Amikor hosszanti irányú nyomóerõnek van kitéve, a kocsi biztonságosan halad. A kisiklás elleni biztonság biztosítása érdekében a kocsit vagy az összekapcsolt kocsik rendszerét vizsgálatokkal, számításokkal vagy a már jóváhagyott (tanúsított) kocsikkal való összehasonlítás útján értékelik.

A járműre a kisiklás kockázata nélkül megengedett hosszanti irányú erők nagyobbak, mint a küszöbérték a jármű konstrukciójától függően (kéttengelyes, forgóvázas kocsi, rögzített járműcsoport, Combirail, Road- RailerTMstb.) UIC kapcsolókészülék vagy elfogadott központi kapcsolókészülék vagy kapcsolórúd/rövid kapcsolókészülék alkalmazása esetén.

A kocsik, rögzített kocsicsoportok és összekapcsolt kocsicsoportok tanúsítási feltételei a 4.2.3.5.2. szakaszban olvashatók.

Olyan maximális hosszanti irányú nyomóerőket befolyásoló feltételek, amelyeket egy kocsi kisiklás nélkül képes kibírni:

| — | a lejtésszög hiányossága |
| --- | --- |

—

a lejtésszög hiányossága

| — | vonat- és kocsifékező rendszer |
| --- | --- |

—

vonat- és kocsifékező rendszer

| — | a vonókészülék és az ütközők rendszere a kocsikon vagy a speciálisan összekapcsolt kocsicsoportokon |
| --- | --- |

—

a vonókészülék és az ütközők rendszere a kocsikon vagy a speciálisan összekapcsolt kocsicsoportokon

| — | a kocsi tervezési jellemzői |
| --- | --- |

—

a kocsi tervezési jellemzői

| — | a menetvonal jellemzői |
| --- | --- |

—

a menetvonal jellemzői

| — | a vonat mozdonyvezető általi kezelése, különösen fékezés |
| --- | --- |

—

a vonat mozdonyvezető általi kezelése, különösen fékezés

| — | a kerék és a sín érintkezési paraméterei (kerék- és sínprofil, nyomtáv) |
| --- | --- |

—

a kerék és a sín érintkezési paraméterei (kerék- és sínprofil, nyomtáv)

| — | az egyes áruszállító kocsik terhelésének elosztása |
| --- | --- |

—

az egyes áruszállító kocsik terhelésének elosztása

A hosszanti irányú nyomóerők erőteljesen befolyásolják a jármű kisiklási biztonságát. Ezért különböző üzemi körülmények között méréseket végeznek annak érdekében, hogy megtalálják a járműre a kisiklás kockázata nélkül ható hosszanti nyomóerők elfogadható határértékeit. Nem kell vizsgálat alá vetni a korábban a nemzeti biztonsági hatóságok által vagy nevében jóváhagyott kocsik jellemzőinek megfelelő vagy a kocsik jóváhagyott tervezési jellemzőinek megfelelően építendő és jóváhagyott részegységekkel, például tanúsított forgóvázakkal felszerelendő kocsikat.

A hivatkozási vizsgálat a 6.2. szakaszban található. A különféle kocsitípusok esetében szerzett tapasztalat különböző elfogadási módszereket eredményezett olyan tényezőktől függően, mint az önsúly, a hossz, a túlnyúlás, a forgócsapok közötti távolság stb.

4.2.3.5.2.   Funkcionális és műszaki előírások

Az alrendszer kisiklás vagy a jármű sérülése nélkül ellenáll a vonatban fellépő hosszanti irányú nyomóerőknek. A meghatározó tényezők különösen

| — | –Y– keresztirányú kerék-sín erők |
| --- | --- |

—

–Y– keresztirányú kerék-sín erők

| — | –Q– függőleges irányú erők |
| --- | --- |

—

–Q– függőleges irányú erők

| — | – Hij – a tengelycsapágyra ható oldalirányú erők |
| --- | --- |

—

– Hij – a tengelycsapágyra ható oldalirányú erők

| — | fékezési erők (a kerék és a sín érintkezése, a dinamikus fékezés és a kocsik és vonatok dinamikus fékezési csoportjai miatt) |
| --- | --- |

—

fékezési erők (a kerék és a sín érintkezése, a dinamikus fékezés és a kocsik és vonatok dinamikus fékezési csoportjai miatt)

| — | átlós és függőleges irányú ütközőerők |
| --- | --- |

—

átlós és függőleges irányú ütközőerők

| — | összekapcsolási erők ±Z |
| --- | --- |

—

összekapcsolási erők ±Z

| — | ütközési és összekapcsolási erők csillapítása |
| --- | --- |

—

ütközési és összekapcsolási erők csillapítása

| — | a kapcsolókészülék feszességének eredménye |
| --- | --- |

—

a kapcsolókészülék feszességének eredménye

| — | a kapcsolókészülék lazaságának eredménye |
| --- | --- |

—

a kapcsolókészülék lazaságának eredménye

| — | a vonat hosszanti irányú erői és a kapcsolókészülék lazasága miatti hirtelen rántások |
| --- | --- |

—

a vonat hosszanti irányú erői és a kapcsolókészülék lazasága miatti hirtelen rántások

| — | Kerékemelő |
| --- | --- |

—

Kerékemelő

| — | A tengelyvezető elhajlása |
| --- | --- |

—

A tengelyvezető elhajlása

A hosszanti irányú nyomóerőket több tényező befolyásolja. A különböző tényezők a kocsik konstrukciójáról és az üzemi körülményeiről szóló dokumentumokban találhatók, amelyek alapján a kocsikat tanúsítani kell a különböző menetvonalakon és különböző körülmények között történő normál közlekedéshez.

A kocsik európai hálózaton való vegyes közlekedésre való tanúsítása céljából speciális tesztvágányokon és különböző menetvonalakon közlekedő vonatokon vizsgálatokat végeztek annak biztosítása érdekében, hogy a kocsik kisiklás nélkül képesek legyenek ellenállni egy minimális hosszanti irányú erőnek. Az alábbi definíciót alkották:

A kocsik és (kapcsolórúddal / a kocsik közötti rövid kapcsolókészülékkel összekapcsolt) a külső végükön csavaros összeköttetéssel és oldalütközővel ellátott kocsicsoportok ellenállnak egy az alábbi referenciavizsgálat feltételei szerint mért minimális hosszanti irányú erőnek:

| — | -0 kN az UIC kapcsolókészülékkel rendelkező kéttengelyes áruszállító kocsik esetében |
| --- | --- |

—

-0 kN az UIC kapcsolókészülékkel rendelkező kéttengelyes áruszállító kocsik esetében

| — | -0 kN az UIC kapcsolókészülékkel rendelkező kéttengelyes forgóvázzal ellátott áruszállító kocsik esetében |
| --- | --- |

—

-0 kN az UIC kapcsolókészülékkel rendelkező kéttengelyes forgóvázzal ellátott áruszállító kocsik esetében

| — | -0 kN a mindenfajta középső rudas kapcsolókészülékkel ellátott és ütközők nélküli áruszállító kocsik esetében |
| --- | --- |

—

-0 kN a mindenfajta középső rudas kapcsolókészülékkel ellátott és ütközők nélküli áruszállító kocsik esetében

Más kapcsolási rendszerek esetében még nem határoztak meg határértékeket.

Az ütköző tányér olyan súrlódási együtthatóval rendelkezik, amely a legnagyobb oldalirányú erők szempontjából megfelel a jelen ÁME követelményeinek.

Karbantartási szabályok:

Ha az ütköző tányérokat kenése szükséges az előírt súrlódási együttható biztosítása érdekében, a karbantartási terv ezen a szinten tartalmazza a súrlódási együttható fenntartására vonatkozó előírásokat.

4.2.4.   FÉKEZÉS

4.2.4.1.   Fékteljesítmény

4.2.4.1.1.   Általános

A vonatfékező rendszer célja annak biztosítása, hogy a vonat sebessége csökkenthető legyen, illetve a vonat megállítható legyen a megengedett legnagyobb féktávolságon belül. A fékezési folyamatot befolyásoló elsődleges tényezők a fékerő, a vonat tömege, a sebesség, a megengedett féktávolság, a tapadás és a pálya lejtése.

A vonat vagy a jármű fékezési teljesítménye a vonat meghatározott határértékeken belüli lassításához elérhető fékezési erő, illetve az energia átalakításához és disszipációjához szükséges minden tényező eredője, a vonat ellenállását is ideértve. A járművek egyéni teljesítményét úgy határozzák meg, hogy abból származtatható legyen a vonat általános fékezési teljesítménye.

A jármûveket folyamatosa automatikus fékkel szerelik fel.

A fék akkor folyamatos, ha lehetővé teszi a központi vezérlőegységtől kapott jelek vagy energia egész vonatnak való átadását.

A folyamatos fék akkor automatikus, ha a vonat vezérlő vezetékén (pl. fékvezetéken) végrehajtott összes nem szándékos fékezés azonnal hat az egész vonatra.

Amennyiben nem lehetséges a fék állapotának észlelése, az állapotot mutató visszajelzőt helyeznek el a jármű mindkét oldalán.

A fékerőtároló berendezéseket (pl. a közvetett pneumatikus légfékrendszert ellátó tartályokat és a fékcsövekben lévő levegőt) és a fékerő felhalmozására használt fékenergiát (pl. a közvetett pneumatikus légfékrendszer munkahengereiben lévő levegőt) csak fékezésre használják fel.

4.2.4.1.2.   Funkcionális és műszaki előírás

4.2.4.1.2.1.   A vonat vezérlő vezetéke

A fékjel minimális terjedési sebessége 250 m/s.

4.2.4.1.2.2.   A fékteljesítmény elemei

A fékteljesítmény figyelembe veszi az átlagos alkalmazási idõt, a pillanatnyi lassítást, a tömeget és a kiindulási sebességet. A fékteljesítményt egyszerre határozzák meg a lassítási profilok és a fékezett tömeg százaléka.

Lassítási profil:

A lassítási profil (a jármű szintjén) a jármű vagy (a vonat szintjén) a vonat normál körülmények melletti előre jelzett pillanatnyi lassítását írja le.

Az egyes járművek lassítási profiljának ismerete lehetővé teszi a vonat átfogó lassítási profiljának kiszámítását.

A lassítási profil tartalmazza az alábbiak hatásait:

| a) | a fékezési parancs és a teljes fékerő elérése között eltelt reakcióidő.

  Te az egyenértékű felfutási alkalmazási idő, definíciója:
  Te = t1 + (t2 / 2)
  A pneumatikus fékek esetében a t2 idő vége megfelel a fékhenger megállapított nyomása 95 %-ának. |
| --- | --- |

a)

a fékezési parancs és a teljes fékerő elérése között eltelt reakcióidő.

Te az egyenértékű felfutási alkalmazási idő, definíciója:

Te = t1 + (t2 / 2)

A pneumatikus fékek esetében a t2 idő vége megfelel a fékhenger megállapított nyomása 95 %-ának.

| b) | a megfelelő függvény (
  lassítás = F(sebesség)
  ) az állandó lassítással rendelkező szakaszok sorozataként meghatározva.

  Megjegyzés: Az „a” a pillanatnyi lassítás, a „V” pedig a pillanatnyi sebesség. |
| --- | --- |

b)

a megfelelő függvény (
  lassítás = F(sebesség)
  ) az állandó lassítással rendelkező szakaszok sorozataként meghatározva.

Megjegyzés: Az „a” a pillanatnyi lassítás, a „V” pedig a pillanatnyi sebesség.

A fékezett tömeg százaléka:

A fékezett tömeg százaléka (lambda) a fékezett tömegek összegének és a jármű tömegei összegének aránya.

A fékezett tömeg / fékezett tömeg arányának megállapítási módszere továbbra is alkalmazható a lassítási profilok módszere mellett; ezeket az értékeket a gyártó közli. Ezt az információt fel kell tüntetni a gördülőállomány-nyilvántartásban.

Az egyes jármûvek fékerejét vészfékezéssel határozzák meg a jármûvön elérhetõ egyes fékezési módok (azaz G, P, R, P + ep) és több terhelési állapot esetében, ideértve legalább az önsúlyt és a teljes terhelést.

G fékezési mód: ezt a fékezési módot a meghatározott fékezési idővel és fék leoldási idővel rendelkező áruszállító vonatokon alkalmazzák.

P fékezési mód: ezt a fékezési módot a meghatározott fékezési és fék leoldási idővel, valamint a fékezett tömeg meghatározott százalékával rendelkező áruszállító vonatokon alkalmazzák.

R fékezési mód: a P fékezési módhoz hasonlóan meghatározott fékezési és fék leoldási idővel és a fékezett tömeg meghatározott minimális százalékával rendelkező személyszállító és gyors áruszállító vonatok fékezési módja.

Ep fék (közvetett elektro-pneumatikus fék): a közvetett légfékrendszer rásegítése, amely a vonat elektromos vezérlése és a járművön lévő elektro-pneumatikus szelepek segítségével gyorsabban és kevésbé rángatva kezd működni, mint a hagyományos légfék rendszer.

Vészfékezés: A vészfékezés egy olyan fékezési parancs, amely a fékrendszer bármiféle romlása nélkül leállítja a vonatot egy meghatározott biztonsági szint elérése érdekében.

A minimális fékteljesítmény G és P fékezési üzemmódok esetében: összhangban van az alábbi táblázattal:

| Fékezési üzemmód
  —
  Te tartomány (s) | Kocsi Típus | Parancs Tartozékok | Terhelés | A menetsebességre vonatkozó követelmény 100 km/h mellett | A menetsebességre vonatkozó követelmény 120km/h mellett |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | Max. | Min. | Max. | Min. |
| Fékezési üzemmód „P” -1,5 ≤Te≤ 3s | Összes | Összes | ÜRES | S = 480 m

  λ = 100 % (1)

  γ = 0,91 m/s2
   (1) | A- eset – kompozit féktuskók:


  S = 390 m, λ = 125 %, γ = 1,15 m/s2

  B- eset – más esetek:


  S = 380 m, λ = 130 %, γ = 1,18 m/s2 | S = 700 m

  λ = 100 %
  γ = 0,88 m/s2 | A-eset – kompozit féktuskók:


  S = 580 m, λ = 125 %, γ = 1,08 m/s2

  B- eset – más esetek:


  S = 560 m, λ = 130 %, γ = 1,13 m/s2 |
| | „S1” (2) | Üres/
  Terhelés
  Berendezés | Közbenső Terhelés | S = 810 m

  λ = 55 %
  γ = 0,51 m/s2 | A- eset – kompozit féktuskók:


  S = 390 m, λ = 125 %, γ = 1,15 m/s2

  B- eset – más esetek:


  S = 380 m, λ = 130 %, γ = 1,18 m/s2 | | |
| | | | TERHELVE
  (Maximum =22,5 t/tengely) | S = 700m

  λ = 65 %
  γ = 0,60 m/s2 | A.-eset – A fékek csak a kerekeken (féktuskók):

  S = a (S = 480 m, λ = 100 %, γ = 0,91 m/s2) közül a nagyobb vagy (a tengelyenként 16,5 kN átlagos lassítási erővel kapott S
   (5).

  B- eset – más esetek:


  S = 480 m, λ = 100 %, γ = 0,91 m/s2 | | |
| | „S2” (3) | Változó terhelés Relé | TERHELVE
  (Maximum = 22,5 t/tengely) | S = 700 m

  λ = 65 %
  γ = 0,60m/s2 | A- eset – A fékek csak a kerekeken (féktuskók):

  S = a (S = 480 m, λ = 100 %, γ = 0,91 m/s2) közül a nagyobb vagy (a tengelyenként 16,5 kN átlagos lassítási erővel kapott S
   (5).

  B.-eset – más esetek:


  S = 480 m, λ = 100 %, γ = 0,91 m/s2 | | |
| | „SS” (4) | Változó terhelés relé | TERHELVE
  (Maximum = 22,5 t/tengely) | | | A- eset – A fékek csak a kerekeken (féktuskók):

  S = a (S = 700 m, λ = 100 %, γ = 0,88 m/s2) közül a nagyobb vagy (a tengelyenként 16 kN átlagos lassítási erővel kapott S
   (6).

  B-eset – más esetek:


  S = 700 m, λ = 100 %, γ = 0,88 m/s2 |
| „G” fékezési üzemmód – 9≤Te≤ 15s | | | | G pozícióban nem vizsgálják külön a kocsik fékerejét. G pozícióban a kocsi fékezett tömege megegyezik a P pozícióban fékezett tömeggel. | | |

Fékezési üzemmód

—

Te tartomány (s)

Kocsi Típus

Parancs Tartozékok

Terhelés

A menetsebességre vonatkozó követelmény 100 km/h mellett

A menetsebességre vonatkozó követelmény 120km/h mellett

Max.

Min.

Max.

Min.

Fékezési üzemmód „P” -1,5 ≤Te≤ 3s

Összes

Összes

ÜRES

S = 480 m

λ = 100 % (1)

γ = 0,91 m/s2
   (1)

A- eset – kompozit féktuskók:

S = 390 m, λ = 125 %, γ = 1,15 m/s2

B- eset – más esetek:

S = 380 m, λ = 130 %, γ = 1,18 m/s2

S = 700 m

λ = 100 %

γ = 0,88 m/s2

A-eset – kompozit féktuskók:

S = 580 m, λ = 125 %, γ = 1,08 m/s2

B- eset – más esetek:

S = 560 m, λ = 130 %, γ = 1,13 m/s2

„S1” (2)

Üres/

Terhelés

Berendezés

Közbenső Terhelés

S = 810 m

λ = 55 %

γ = 0,51 m/s2

A- eset – kompozit féktuskók:

S = 390 m, λ = 125 %, γ = 1,15 m/s2

B- eset – más esetek:

S = 380 m, λ = 130 %, γ = 1,18 m/s2

TERHELVE

(Maximum =22,5 t/tengely)

S = 700m

λ = 65 %

γ = 0,60 m/s2

A.-eset – A fékek csak a kerekeken (féktuskók):

S = a (S = 480 m, λ = 100 %, γ = 0,91 m/s2) közül a nagyobb vagy (a tengelyenként 16,5 kN átlagos lassítási erővel kapott S
   (5).

B- eset – más esetek:

S = 480 m, λ = 100 %, γ = 0,91 m/s2

„S2” (3)

Változó terhelés Relé

TERHELVE

(Maximum = 22,5 t/tengely)

S = 700 m

λ = 65 %

γ = 0,60m/s2

A- eset – A fékek csak a kerekeken (féktuskók):

S = a (S = 480 m, λ = 100 %, γ = 0,91 m/s2) közül a nagyobb vagy (a tengelyenként 16,5 kN átlagos lassítási erővel kapott S
   (5).

B.-eset – más esetek:

S = 480 m, λ = 100 %, γ = 0,91 m/s2

„SS” (4)

Változó terhelés relé

TERHELVE

(Maximum = 22,5 t/tengely)

A- eset – A fékek csak a kerekeken (féktuskók):

S = a (S = 700 m, λ = 100 %, γ = 0,88 m/s2) közül a nagyobb vagy (a tengelyenként 16 kN átlagos lassítási erővel kapott S
   (6).

B-eset – más esetek:

S = 700 m, λ = 100 %, γ = 0,88 m/s2

„G” fékezési üzemmód – 9≤Te≤ 15s

G pozícióban nem vizsgálják külön a kocsik fékerejét. G pozícióban a kocsi fékezett tömege megegyezik a P pozícióban fékezett tömeggel.

A táblázat alapja 100 km/h hivatkozási sebesség és 22,5 tengelyterhelés, valamint 120 km/h és 22,5 t. Nagyobb tengelyterhelések meghatározott üzemi körülmények között fogadhatók el a nemzeti szabályokkal összhangban. A megengedett legnagyobb tengelyterhelésnek összhangban kell lennie az infrastrukturális követelményekkel.

Ha a kocsi WSP-vel van felszerelve, a fenti teljesítményt a WSP aktiválása nélkül és az S. mellékletben meghatározott feltételek szerint kell elérni.

Más fékezési módok (például R fékezési mód) megengedett a nemzeti szabályokkal és a WSP 4.2.4.1.2.6. szakaszban meghatározott kötelezõ használatával összhangban.

Fékvezeték-ürítő gyorsítószelep

Ha a kocsira külön fékvezeték-ürítő gyorsítót szerelnek, annak egy speciális eszközzel leválaszthatónak kell lennie a fékvezetékről. A kocsi egyértelmű megjelölésével jelölni kell ezt a leválasztó eszközt, vagy „nyitott” állásban rögzíteni kell plombával.

4.2.4.1.2.3.   Mechanikai részegységek

A fék részegységei összeállításának célja az ilyen részegységek részleges vagy teljes leválásának megakadályozása.

| — | Hézagállító

  A súrlódási pár közötti tervezési hézag automatikus fenntartására szolgáló eszköz.
  Legalább 15 mm-es távolságot kell biztosítani a hézagállító burkolat és más részegységek között.
  Rendelkezni kell a hézagállító széleinek szükséges szabad távolságairól és az állandóan fenntartandó összeköttetésekről.
  A forgóvázon belüli hézagállítóknak nincs speciális burkolata. De minden tervezési állapot esetében biztosítani kell a minimális távolságot a hézagállító és más részegységek között az érintkezés megakadályozása érdekében. Amennyiben kisebb távolságra van szükség, bizonyítani kell, hogy miért nem történik érintkezés. |
| --- | --- |

—

Hézagállító

A súrlódási pár közötti tervezési hézag automatikus fenntartására szolgáló eszköz.

Legalább 15 mm-es távolságot kell biztosítani a hézagállító burkolat és más részegységek között.

Rendelkezni kell a hézagállító széleinek szükséges szabad távolságairól és az állandóan fenntartandó összeköttetésekről.

A forgóvázon belüli hézagállítóknak nincs speciális burkolata. De minden tervezési állapot esetében biztosítani kell a minimális távolságot a hézagállító és más részegységek között az érintkezés megakadályozása érdekében. Amennyiben kisebb távolságra van szükség, bizonyítani kell, hogy miért nem történik érintkezés.

| — | Pneumatikus csatlakozó fél

  A jármű vége felől nézve az automatikus légfék csatlakozófejének nyílása bal felé áll. A jármű vége felől nézve a fő légtartály csatlakozófejének nyílása jobb felé áll.
  A járműveket olyan berendezésekkel látják el, amelyek lehetővé teszik a használaton kívüli csatlakozók felfüggesztését legalább 140 mm-rel a sín szintje fölé mind a sérülés, mind – amennyire lehetséges – az idegen tárgyak csatlakozóba jutásának megakadályozása érdekében. |
| --- | --- |

—

Pneumatikus csatlakozó fél

A jármű vége felől nézve az automatikus légfék csatlakozófejének nyílása bal felé áll. A jármű vége felől nézve a fő légtartály csatlakozófejének nyílása jobb felé áll.

A járműveket olyan berendezésekkel látják el, amelyek lehetővé teszik a használaton kívüli csatlakozók felfüggesztését legalább 140 mm-rel a sín szintje fölé mind a sérülés, mind – amennyire lehetséges – az idegen tárgyak csatlakozóba jutásának megakadályozása érdekében.

4.2.4.1.2.4.   Energiatárolás

Az energiatárolásnak elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy legnagyobb sebesség melletti vészfékezéskor kiegészítő energiaforrás nélkül maximális fékerő legyen elérhető a jármű terhelési állapotától függetlenül (pl. közvetett sűrített levegős fékrendszer esetében: Csak fékvezeték a töltővezeték újbóli feltöltése nélkül). Amennyiben a jármű WSP-vel van felszerelve, a fenti feltétel akkor érvényes, ha a WSP teljesen működőképes (azaz a WSP levegőfogyasztása esetén).

4.2.4.1.2.5.   Az energia határértékei:

A fékrendszert úgy kell megtervezni, hogy a jármű haladni tudjon a hagyományos transzeurópai vasúti rendszer minden meglévő vonalán.

A fékrendszer megállítja a megterhelt járművet, és hő- vagy mechanikai károsodás nélkül fenntartja a jármű sebességét az alábbi körülmények között:

| 1. | Két egymást követő vészfékezés legnagyobb sebességről megállásig egyenes és vízszintes pályán, minimális szél mellett és száraz sínen. |
| --- | --- |

1.

Két egymást követő vészfékezés legnagyobb sebességről megállásig egyenes és vízszintes pályán, minimális szél mellett és száraz sínen.

| 2. | km/h sebesség tartása 21 ‰ átlagos lejtésű és 46 km hosszú lejtőn. (A referencialejtő a St. Gothard déli lejtője Airolo és Biasca között.) |
| --- | --- |

2.

km/h sebesség tartása 21 ‰ átlagos lejtésű és 46 km hosszú lejtőn. (A referencialejtő a St. Gothard déli lejtője Airolo és Biasca között.)

4.2.4.1.2.6.   Kerékcsúszás elleni védelem (WSP)

A kerékcsúszás elleni védelem (WSP) a rendelkezésre álló tapadás legjobb kihasználására tervezett rendszer a fékerõ ellenõrzött csökkentésével és helyreállításával, a kerékpárok blokkolásának és az ellenõrizetlen csúszásnak a megakadályozása és így a féktávolság optimalizálása érdekében. A WSP nem változtathatja meg a fékek funkcionális jellemzõit. A jármû pneumatikus berendezését úgy tervezik, hogy a WSP levegõfogyasztása ne gátolja a pneumatikus fékek mûködését. A WSP tervezése során figyelembe kell venni, hogy a WSP nem gyakorolhat hátrányos hatást a jármûvet alkotó részegységekre (fékberendezés, kerék futófelület, tengelycsapágy stb.).

A következő típusú kocsikat kell felszerelni WSP-vel:

| a) | öntöttvasból vagy szinterezett anyagból készült féktuskók, amelyek esetében a tapadás legnagyobb átlagos felhasználása (δ) nagyobb mint 12 % (lambda ≥ 135 %). A tapadás legnagyobb átlagos felhasználását az átlagos tapadásnak (δ) a jármű tömegének lehetséges tartományából kapott egyedi féktávolságok alapján történő kiszámításával bizonyítják. A δ így a fékteljesítmény meghatározásához szükséges mért féktávolságoktól függ. (δ = f(V, Te, megállási féktávolság). |
| --- | --- |

a)

öntöttvasból vagy szinterezett anyagból készült féktuskók, amelyek esetében a tapadás legnagyobb átlagos felhasználása (δ) nagyobb mint 12 % (lambda ≥ 135 %). A tapadás legnagyobb átlagos felhasználását az átlagos tapadásnak (δ) a jármű tömegének lehetséges tartományából kapott egyedi féktávolságok alapján történő kiszámításával bizonyítják. A δ így a fékteljesítmény meghatározásához szükséges mért féktávolságoktól függ. (δ = f(V, Te, megállási féktávolság).

| b) | csak tárcsafékekkel felszerelt kocsik, amely esetben a tapadás legnagyobb kihasználása (lásd fent a tapadás legnagyobb kihasználása (δ) definícióját) nagyobb mint 11 % és kisebb mint 12 % (125 < lambda </= 135 %). |
| --- | --- |

b)

csak tárcsafékekkel felszerelt kocsik, amely esetben a tapadás legnagyobb kihasználása (lásd fent a tapadás legnagyobb kihasználása (δ) definícióját) nagyobb mint 11 % és kisebb mint 12 % (125 < lambda </= 135 %).

| c) | Legnagyobb üzemi sebessége ≥ 160 km/h. |
| --- | --- |

c)

Legnagyobb üzemi sebessége ≥ 160 km/h.

4.2.4.1.2.7.   Levegőellátás

Az áruszállító kocsikat úgy kell megtervezni, hogy képesek legyenek együttműködni legalább az ISO 8573-1 szabványban meghatározott 4.4.5. osztálynak megfelelő sűrített levegővel.

4.2.4.1.2.8.   Rögzítőfék

A rögzítőfék olyan fék, amelyet a meghatározott körülmények között álló helyzetű gördülőállomány elmozdulásának megakadályozására használnak a szándékos leoldásig, figyelembe véve a helyet, a szelet, a lejtőt és a gördülőállomány terhelési állapotát.

Nem kötelező minden kocsit felszerelni rögzítőfékkel. Az üzemeltetési szabályok ismertetése a forgalmi műveletek és forgalomirányítás ÁME-ben található, figyelembe véve azt a tényt, hogy a vonat nem minden kocsija van felszerelve ilyen fékekkel.

Ha a kocsit rögzítőfékkel szerelték fel, annak meg kell felelnie a következő követelményeknek.

A rögzítõfék energiaforrása nem lehet azonos az automatikus üzemi fék és a vészfék energiaforrásával.

A rögzítőfék legalább a kerékpárok felére, kocsinként legalább 2 kerékpárra hat.

Amennyiben nem lehetséges a rögzítőfék állapotának észlelése, az állapotot mutató visszajelzőt helyeznek el a jármű mindkét oldalán kívül.

A kocsi rögzítőfékének a talajról és a járműből is elérhetőnek és működtethetőnek kell lennie. A rögzítőfék működtetésére kézikarokat vagy kézikerekeket használnak, de a talajról való működtetésre csak kézikerekeket. A talajról elérhető rögzítőfékeknek a jármű mindkét oldaláról hozzáférhetőeknek kell lenniük. A kézikarok és a kézikerekek akkor hatnak a fékekre, ha az óramutató járásával egyező irányba forgatják azokat.

Ha a rögzítőfék kezelőszerveit a járművön belül helyezik el, azoknak a jármű mindkét oldaláról hozzáférhetőeknek kell lenniük. Amennyiben a rögzítőfék más fékezésekkel felülbírálható akár mozgás közben, akár álló helyzetben, a jármű berendezéseinek ki kell bírniuk a fellépő terhelést a jármű teljes élettartama alatt.

Vészhelyzetben a rögzítőféket manuálisan ki kell tudni oldani álló helyzetben.

A rögzítőféknek meg kell felelnie az alábbi táblázatnak:

| Az alábbiakban kifejezetten fel nem sorolt kocsi. | A kocsiállomány legalább 20 %-át fel kell szerelni a kocsiból (rakfelületről vagy a padlóról), vagy a földről működtethető rögzítőfékkel. |
| --- | --- |
| A kifejezetten az alábbi és/vagy a 96/49/EK tanácsi irányelv (RID) szerinti óvintézkedéseket szükségessé tevő rakomány szállítására tervezett kocsik:
  Élő állatok, törékeny áruk, sűrített vagy cseppfolyósított gázok, vízzel érintkezve robbanásveszélyes gázokat fejlesztő anyagok, savak, maró vagy robbanásveszélyes folyadékok, öngyulladó, illetve tűz- vagy robbanásveszélyes rakományok. | Kocsinként egy, amely a járműből (rakfelületről vagy padlóról) működtethető. |
| Olyan kocsik, amelyeknek a teher elhelyezésére szolgáló speciális szerelvényeit óvatosan kell kezelni, pl. savballonos, tégelyes vagy hordós, alumíniumtartályos, ebonittal vagy zománccal bevont tartályú, illetve darus kocsik. (és/vagy a 96/49/EK tanácsi irányelvnek megfelelő (RID)) | Kocsinként egy, a kocsiból (rakfelületről vagy padlóról) működtethető fék. |
| Olyan kocsik, amelyek felépítményét kifejezetten közúti járművek szállítására tervezték, ideértve a gépjárművek szállítására szolgáló emeletes kocsikat. | Kocsinként egy, a járműből (rakfelületről vagy padlóról) működtethető, és ezek 20 %-a kocsi rakfelületéről működtethető rögzítőfékkel is rendelkezik. |
| Vízszintes átrakodás céljára leszerelhető, cserélhető ház szállítására szolgáló kocsinként. | Kocsinként egy, a talajról működtethető. |
| Több állandóan összekapcsolt egységből álló kocsik | Legalább két tengely (egy egységen) |

Az alábbiakban kifejezetten fel nem sorolt kocsi.

A kocsiállomány legalább 20 %-át fel kell szerelni a kocsiból (rakfelületről vagy a padlóról), vagy a földről működtethető rögzítőfékkel.

A kifejezetten az alábbi és/vagy a 96/49/EK tanácsi irányelv (RID) szerinti óvintézkedéseket szükségessé tevő rakomány szállítására tervezett kocsik:

Élő állatok, törékeny áruk, sűrített vagy cseppfolyósított gázok, vízzel érintkezve robbanásveszélyes gázokat fejlesztő anyagok, savak, maró vagy robbanásveszélyes folyadékok, öngyulladó, illetve tűz- vagy robbanásveszélyes rakományok.

Kocsinként egy, amely a járműből (rakfelületről vagy padlóról) működtethető.

Olyan kocsik, amelyeknek a teher elhelyezésére szolgáló speciális szerelvényeit óvatosan kell kezelni, pl. savballonos, tégelyes vagy hordós, alumíniumtartályos, ebonittal vagy zománccal bevont tartályú, illetve darus kocsik. (és/vagy a 96/49/EK tanácsi irányelvnek megfelelő (RID))

Kocsinként egy, a kocsiból (rakfelületről vagy padlóról) működtethető fék.

Olyan kocsik, amelyek felépítményét kifejezetten közúti járművek szállítására tervezték, ideértve a gépjárművek szállítására szolgáló emeletes kocsikat.

Kocsinként egy, a járműből (rakfelületről vagy padlóról) működtethető, és ezek 20 %-a kocsi rakfelületéről működtethető rögzítőfékkel is rendelkezik.

Vízszintes átrakodás céljára leszerelhető, cserélhető ház szállítására szolgáló kocsinként.

Kocsinként egy, a talajról működtethető.

Több állandóan összekapcsolt egységből álló kocsik

Legalább két tengely (egy egységen)

A rögzítőféket úgy kell megtervezni, hogy megtartsa a teljesen megterhelt kocsikat egy 4,0 %-os lejtőn 0,15 legnagyobb tapadás mellett, szélcsendben.

4.2.5.   KOMMUNIKÁCIÓ

4.2.5.1.   A jármű képessége a járművek közötti információtovábbításra

Ez a paraméter még nem alkalmazható az áruszállító kocsikra.

4.2.5.2.   A jármű képessége a föld és a jármű közötti információtovábbításra

4.2.5.2.1.   Általános

A címkék alkalmazása nem kötelező. Ha a kocsit rádiófrekvenciás azonosító eszközökkel (RFID-címkékkel) látják el, az alábbi előírást kell alkalmazni.

4.2.5.2.2.   Funkcionális és műszaki előírás

Két „passzív” címkét helyeznek el, egyiket a kocsi egyik oldalára az F. melléklet F.1. ábráján jelzett területen úgy, hogy a kocsi egyedi azonosító száma leolvasható legyen egy pálya melletti eszközzel (a címkeleolvasóval).

Amikor elérhető, a pálya melletti eszköz (a címkeleolvasó) képes dekódolni a legfeljebb 30 km/h sebességgel elhaladó címkéket, és ezt a dekódolt információt a földi alapú adatátviteli rendszer rendelkezésére bocsátja.

A tipikus telepítési korlátozásokat az F. melléklet F.2. ábrája adja meg, amelyen a leolvasó pozícióját egy kúp jelzi.

A leolvasó és a címke közötti fizikai interakció, a protokollok és a parancsok, valamint az ütközési választott bíráskodási rendszerek megfelelnek az ISO 18000-6 A típusának.

Felszerelésük esetén a címkeleolvasókat az olyan helyek be- és kilépési pontjaira helyezik el, ahol a vonatok összetétele megváltoztatható.

A címkeleolvasó legalább a következő adatokat küldi el egy bármely adatátviteli rendszerhez való kapcsolódási pontra:

| — | A címkeleolvasó egyértelmű azonosítója azok közül, amelyek azonos helyre lehetnek felszerelve a megfigyelt vágány azonosítása érdekében, |
| --- | --- |

—

A címkeleolvasó egyértelmű azonosítója azok közül, amelyek azonos helyre lehetnek felszerelve a megfigyelt vágány azonosítása érdekében,

| — | Minden elhaladó kocsi egyedi azonosítója, |
| --- | --- |

—

Minden elhaladó kocsi egyedi azonosítója,

| — | A dátum és az időpont minden elhaladó kocsi esetében. |
| --- | --- |

—

A dátum és az időpont minden elhaladó kocsi esetében.

A dátum és időpont adatoknak elég pontosnak kell lenniük ahhoz, hogy egy következő adatfeldolgozó rendszer azonosítani tudja a vonat fizikai összetételét.

4.2.5.2.3.   Karbantartási szabályok

A karbantartási terv szerinti ellenőrzések közé tartoznak a következők:

| — | a címkék megléte |
| --- | --- |

—

a címkék megléte

| — | helyes válasz |
| --- | --- |

—

helyes válasz

| — | az azt biztosító folyamatok, hogy a címkék ne sérüljenek meg a karbantartási eljárások alatt |
| --- | --- |

—

az azt biztosító folyamatok, hogy a címkék ne sérüljenek meg a karbantartási eljárások alatt

4.2.6.   KÖRNYEZETI FELTÉTELEK

4.2.6.1.   Környezeti feltételek

4.2.6.1.1.   Általános

A gördülőállomány és a fedélzeti berendezések tervezése során figyelembe veszik, hogy a gördülőállomány üzembe helyezhető és normálisan üzemeltethető legyen olyan körülmények között és éghajlati övezetekben, amelyekre a berendezéseket tervezték, és amelyben valószínűleg közlekedni fognak a jelen ÁME-ben meghatározottak szerint.

A környezeti feltételeket hõmérsékleti osztályok stb. formájában fejezik ki, és így lehetõséget adnak az üzemben tartónak, hogy vagy egész Európában mûködni képes, vagy korlátozott felhasználású jármûvet szerezzen be.

Az Infrastruktúra-nyilvántartás meghatározza az egyes menetvonalakon valószínűleg tapasztalható környezeti feltételek tartományait. Ugyanezeket a tartományokat használják fel az üzemeltetési szabályokra való hivatkozáshoz is.

A tartományok megadott határértékei olyanok, hogy nagyon alacsony az átlépésük valószínűsége. Minden megadott érték legnagyobb vagy határérték. Ezek az értékek elérhetők, de nem fordulnak elő tartósan. A helyzettől függően egyes időszakokhoz különböző előfordulási gyakoriságok tartozhatnak.

4.2.6.1.2.   Funkcionális és műszaki előírások

4.2.6.1.2.1.   Magasság

A kocsik 2 000 m tengerszint feletti magasságig teljesítenek az előírtak szerint.

4.2.6.1.2.2.   Hőmérséklet

Az összes nemzetközi közlekedésre szánt áruszállító kocsi minimálisan megfelel a TRIV hõmérsékleti osztálynak.

A TRIV osztály azonos a jelen ÁME bevezetése előtt létező és a RIV-nek megfelelő összes kocsi hőmérsékleti tervezési szintjével. A TRIV osztály tervezési szintjét az O. melléklet adja meg.

A TRIV osztály tervezési szintje mellett létezik még a Ts és a Tn külsõ hõmérsékleti osztály.

| Osztályok | A tervezési szintek osztályai |
| --- | --- |
| | |
| TRIV | Az alrendszerek és a részegységek hőmérsékleti követelményei eltérők. A részleteket az O. melléklet adja meg. |
| | |
| | A járművön kívüli levegő hőmérsékleti tartománya [ oC]: |
| Tn | -40 +35 |
| Ts | -25 +45 |

Osztályok

A tervezési szintek osztályai

TRIV

Az alrendszerek és a részegységek hőmérsékleti követelményei eltérők. A részleteket az O. melléklet adja meg.

A járművön kívüli levegő hőmérsékleti tartománya [ oC]:

Tn

-40 +35

Ts

-25 +45

A TRIV kocsik megengedett üzemelése:

| — | állandó használat a Ts vonalakon. |
| --- | --- |

—

állandó használat a Ts vonalakon.

| — | állandó használat a Tn vonalakon az évnek azon időszakaiban, amikor a hőmérséklet várhatóan - 25 oC fölött van. |
| --- | --- |

—

állandó használat a Tn vonalakon az évnek azon időszakaiban, amikor a hőmérséklet várhatóan - 25 oC fölött van.

| — | nem állandó használat a Tn vonalakon az évnek azon időszakaiban, amikor a hőmérséklet várhatóan - 25 oC fölött van. |
| --- | --- |

—

nem állandó használat a Tn vonalakon az évnek azon időszakaiban, amikor a hőmérséklet várhatóan - 25 oC fölött van.

Megjegyzés: Az ajánlatkérő belátása szerint dönthet további hőmérsékleti tartományokról a kocsi rendeltetésszerű használata alapján (Tn, Ts, Tn + Ts vagy csupán T

  RIV
  ).

4.2.6.1.2.3.   Páratartalom

A következő külső páratartalmi szinteket kell figyelembe venni:

Éves átlag: ≤ 75 % relatív páratartalom.

Az év 30 egymást követő napján: 75 % és 95 % közötti relatív páratartalom.

Más napokon alkalomszerűen: 95 % és 100 % közötti relatív páratartalom

Legnagyobb abszolút páratartalom: 30 g/m3 az alagutakban.

A működés által okozott nem gyakori és enyhe páralecsapódás nem vezethet működési zavarhoz vagy hibához.

A G. melléklet G1. és G2. páramérési grafikonjai adják meg a relatív páratartalom eltérési tartományát az olyan különböző hőmérsékleti osztályok esetében, amelyekről úgy vélik, hogy az azon túli értékek nem fordulnak elő évente 30 napnál hosszabb ideig.

A hűtött felületeken 100 % relatív páratartalom fordulhat elő, amely lecsapódást okozhat a berendezés alkatrészein; ez nem vezethet semmilyen működési zavarhoz vagy hibához.

A levegő hőmérsékletének hirtelen változásai a jármű egyes helyein vízlecsapódást okozhatnak a berendezések alkatrészein 3 K/s sebességgel, legfeljebb 40 K eltéréssel.

Ezek a körülmények különösen az alagútba való bemenetkor és onnan való kimenetkor fordulnak el, és nem vezethetnek a berendezések semmilyen működési zavarához vagy hibájához.

4.2.6.1.2.4.   Légmozgás

Az áruszállító kocsik tervezési értékének tekintendő szélsebességek az Aerodinamikai hatások című szakaszban találhatók.

4.2.6.1.2.5.   Eső

Percenként 6 mm esőt kell figyelembe venni. Az eső hatását a berendezés telepítésétől függően kell figyelembe venni a széllel és a jármű mozgásával együtt.

4.2.6.1.2.6.   Hó, jég és jégeső

Figyelembe kell venni a hó, jég és/vagy jégeső minden fajtájának hatását. Legfeljebb 15 mm átmérőjű jégszemeket kell figyelembe venni, az ennél nagyobb átmérők csak kivételes esetben fordulhatnak elő.

4.2.6.1.2.7.   Napsugárzás

A berendezés konstrukciójának legfeljebb 8 óra időtartamra lehetővé kell tennie az 1 120 W/m2 mértékű napsugárzással való közvetlen érintkezést.

4.2.6.1.2.8.   Szennyezésnek való ellenállás

A szennyezés hatásait figyelembe kell venni a berendezések és a részegységek tervezésénél. A szennyezés súlyossága a berendezés elhelyezkedésétől függ. Eszközökről lehet gondoskodni a szennyezés csökkentésére a védelem hatékony használatával. Az alábbi fajta szennyezések hatásait kell figyelembe venni:

| Vegyileg aktív anyagok | Az EN 60721-3-5:1997 szabvány 5C2 osztálya. |
| --- | --- |
| Szennyező hatású folyadékok | Az EN 60721-3-5:1997 szabvány 5F2 osztálya (villanymozdony).
  Az EN 60721-3-5:1997 szabvány 5F3 osztálya (termális mozdony). |
| Biológiailag aktív anyagok | Az EN 60721-3-5:1997 szabvány 5B2 osztálya. |
| Por | Az EN 60721-3-5:1997 szabvány 5S2 osztályának meghatározása szerint. |
| Kövek és más tárgyak | Legfeljebb 15 mm átmérőjű kavics és egyéb. |
| Fűszálak és falevelek, pollen, repülő rovarok, szálak stb. | A szellőzővezetékek tervezésénél |
| Homok | Az EN 60721-3-5:1997 szabvány szerint. |
| A tengervíz permetje | Az EN 60721-3-5:1997 szabvány szerint,
  5C2 osztály. |

Vegyileg aktív anyagok

Az EN 60721-3-5:1997 szabvány 5C2 osztálya.

Szennyező hatású folyadékok

Az EN 60721-3-5:1997 szabvány 5F2 osztálya (villanymozdony).

Az EN 60721-3-5:1997 szabvány 5F3 osztálya (termális mozdony).

Biológiailag aktív anyagok

Az EN 60721-3-5:1997 szabvány 5B2 osztálya.

Por

Az EN 60721-3-5:1997 szabvány 5S2 osztályának meghatározása szerint.

Kövek és más tárgyak

Legfeljebb 15 mm átmérőjű kavics és egyéb.

Fűszálak és falevelek, pollen, repülő rovarok, szálak stb.

A szellőzővezetékek tervezésénél

Homok

Az EN 60721-3-5:1997 szabvány szerint.

A tengervíz permetje

Az EN 60721-3-5:1997 szabvány szerint,

5C2 osztály.

4.2.6.2.   Aerodinamikai hatások

Jelen ÁME legközelebbi felülvizsgálatakor meghatározandó nyitott pont.

4.2.6.3.   Oldalszél

Jelen ÁME legközelebbi felülvizsgálatakor meghatározandó nyitott pont.

4.2.7.   RENDSZERVÉDELEM

4.2.7.1.   Szükséghelyzeti intézkedések

Nincs követelmény a vészkijáratokra vagy a vészkijáratok jelzőtáblákkal való ellátására vonatkozóan az áruszállító kocsikon. Baleset esetre azonban van követelmény a mentési tervre és az azzal kapcsolatos tájékoztatásra vonatkozóan.

4.2.7.2.   Tűzbiztonság

4.2.7.2.1.   Általános

| — | A konstrukciónak gátolnia kell a tűz keletkezését és terjedését. |
| --- | --- |

—

A konstrukciónak gátolnia kell a tűz keletkezését és terjedését.

| — | Ez az ÁME nem rendelkezik a mérgező füstökkel kapcsolatos követelményekről. |
| --- | --- |

—

Ez az ÁME nem rendelkezik a mérgező füstökkel kapcsolatos követelményekről.

| — | Az áruszállító kocsik által szállított árukat nem kell figyelembe venni sem a gyulladás elsődleges forrásaként, sem a tűz terjedésének eszközeként. Az áruszállító kocsikon szállított veszélyes áruk esetében a RID követelményeit a tűzbiztonság minden szempontjából alkalmazni kell. |
| --- | --- |

—

Az áruszállító kocsik által szállított árukat nem kell figyelembe venni sem a gyulladás elsődleges forrásaként, sem a tűz terjedésének eszközeként. Az áruszállító kocsikon szállított veszélyes áruk esetében a RID követelményeit a tűzbiztonság minden szempontjából alkalmazni kell.

| — | Az áruszállító kocsik áruit védeni kell a jármű előrelátható gyulladási forrásaitól. |
| --- | --- |

—

Az áruszállító kocsik áruit védeni kell a jármű előrelátható gyulladási forrásaitól.

| — | Az áruszállító kocsikon alkalmazott anyagoknak 3 percig korlátozniuk kell a tűz keletkezését és terjedését, és a füstképződést, ha 7 kW-os elsődleges forráson tűz keletkezik. |
| --- | --- |

—

Az áruszállító kocsikon alkalmazott anyagoknak 3 percig korlátozniuk kell a tűz keletkezését és terjedését, és a füstképződést, ha 7 kW-os elsődleges forráson tűz keletkezik.

| — | A tervezési szabályokat a jármű minden rögzített berendezése esetén alkalmazni kell, ha az potenciális tűzforrás (pl. a hajtóanyagot tartalmazó hűtőeszközök). |
| --- | --- |

—

A tervezési szabályokat a jármű minden rögzített berendezése esetén alkalmazni kell, ha az potenciális tűzforrás (pl. a hajtóanyagot tartalmazó hűtőeszközök).

| — | A tagállamok nem írják elő füstérzékelők elhelyezését az áruszállító kocsikon. |
| --- | --- |

—

A tagállamok nem írják elő füstérzékelők elhelyezését az áruszállító kocsikon.

| — | A rugalmas burkolatoknak semmilyen tűzzel kapcsolatos kritériumnak nem kell megfelelniük. |
| --- | --- |

—

A rugalmas burkolatoknak semmilyen tűzzel kapcsolatos kritériumnak nem kell megfelelniük.

| — | A padló anyagainak semmilyen tűzzel kapcsolatos kritériumnak nem kell megfelelniük, ha védik azokat a 4.2.7.2.2.3. szakasz első mondatával összhangban. |
| --- | --- |

—

A padló anyagainak semmilyen tűzzel kapcsolatos kritériumnak nem kell megfelelniük, ha védik azokat a 4.2.7.2.2.3. szakasz első mondatával összhangban.

4.2.7.2.2.   Funkcionális és műszaki előírás

4.2.7.2.2.1.   Fogalom-meghatározások

Tûzgátlóság:

Valamely elválasztó szerkezeti elem azon képessége, hogy amennyiben az egyik oldalán tûznek van kitéve, megakadályozza a lángok, forró gázok és a tûzbõl kilépõ más anyagok átterjedését vagy lángok keletkezését a tûzmentes oldalon.

Hőszigetelés:

Valamely elválasztó szerkezeti elem azon képessége, hogy megakadályozza a hő túlzott mértékű átadását.

4.2.7.2.2.2.   Normatív hivatkozások

| 1 | EN 1363-1
  1999. október | Tűzállósági vizsgálatok
  1. rész: Általános követelmények |
| --- | --- | --- |
| 2 | EN ISO 4589-2
  1998. október | Az égési viselkedés oxigénértékkel való megállapítása –
  2. rész: Környezeti hőmérsékleti vizsgálatok |
| 3 | ISO 5658-2
  1996.8.1. | A tűzállósági vizsgálatokra adott reakciók – A láng terjedése
  2. rész: Oldalirányú terjedés a függőleges kialakítású építési termékeken |
| 4 | EN ISO 5659-2
  1998. október | Műanyag – Füst keletkezése
  2. rész: Az optikai sűrűség meghatározása egykamrás vizsgálattal |
| 5 | EN 50355
  2002. november | Vasúti alkalmazások – A vasúti gördülőállomány különleges tűzteljesítményű kábelei – Vékony és normál fal – Használati útmutató |

1

EN 1363-1

1999. október

Tűzállósági vizsgálatok

1. rész: Általános követelmények

2

EN ISO 4589-2

1998. október

Az égési viselkedés oxigénértékkel való megállapítása –

2. rész: Környezeti hőmérsékleti vizsgálatok

3

ISO 5658-2

1996.8.1.

A tűzállósági vizsgálatokra adott reakciók – A láng terjedése

2. rész: Oldalirányú terjedés a függőleges kialakítású építési termékeken

4

EN ISO 5659-2

1998. október

Műanyag – Füst keletkezése

2. rész: Az optikai sűrűség meghatározása egykamrás vizsgálattal

5

EN 50355

2002. november

Vasúti alkalmazások – A vasúti gördülőállomány különleges tűzteljesítményű kábelei – Vékony és normál fal – Használati útmutató

4.2.7.2.2.3.   Tervezési szabályok

A teher szikravédelméről külön gondoskodni kell, ha a rakfelület padlója nem biztosít ilyen védelmet.

Azokon a helyeken, ahol potenciális tûzforrásnak van kitéve, vagy ahol nincs szikravédelem, a jármû padlójának alsó részét 15 perces hõszigeteléssel és tûzgátlással kell ellátni az EN 1363-1 szabvány [1] hõgörbéje szerint.

4.2.7.2.2.4.   Az anyagokra vonatkozó követelmények

Az alábbi táblázat felsorolja a követelmények meghatározására használt paramétereket és azok jellemzõit. Azt is közli, hogy a követelmények táblázatában szereplõ számérték maximális vagy minimális megfelelési értéket jelent-e.

A követelménnyel egyenlő jelentett eredmény megfelelőséget jelent.

| Tesztelési módszer | Paraméter | Mértékegységek | A követelmény definíciója |
| --- | --- | --- | --- |
| EN ISO 4589-2 [2] | LOI | Oxigén % | legalább |
| ISO 5658 [3] | CFE | KWm-2 | legalább |
| EN ISO 5659-2 [4] | Ds max | Méret nélküli | maximum |

Tesztelési módszer

Paraméter

Mértékegységek

A követelmény definíciója

EN ISO 4589-2 [2]

LOI

Oxigén %

legalább

ISO 5658 [3]

CFE

KWm-2

legalább

EN ISO 5659-2 [4]

Ds max

Méret nélküli

maximum

Az alábbiakban olvasható a vizsgálati módszerek rövid magyarázata:

| — | EN ISO 4589-2 [2] Az égési viselkedés oxigénértékkel való megállapítása

  Ez a vizsgálat módszereket határoz meg a minimális oxigénkoncentráció meghatározására – nitrogén hozzáadásával –, amely meghatározott vizsgálati körülmények között támogatja a kisméretû függõleges vizsgálati darabok égését. A vizsgálati eredményeket tömegszázalékban kifejezett oxigénértékben adják meg. |
| --- | --- |

—

EN ISO 4589-2 [2] Az égési viselkedés oxigénértékkel való megállapítása

Ez a vizsgálat módszereket határoz meg a minimális oxigénkoncentráció meghatározására – nitrogén hozzáadásával –, amely meghatározott vizsgálati körülmények között támogatja a kisméretû függõleges vizsgálati darabok égését. A vizsgálati eredményeket tömegszázalékban kifejezett oxigénértékben adják meg.

| — | ISO 5658-2 [3] A tűzállósági vizsgálatokra adott reakciók – A láng terjedése – 2. rész: Oldalirányú terjedés a függőleges kialakítású termékeken

  Ez a vizsgálat a lángok oldalirányú terjedésének mérését célzó vizsgálat módszereit adja meg egy függőleges helyzetben elhelyezett termékmintán. Megfelelő adatokat szolgáltat a lényegében sík felületű és elsősorban a falak érintkezési felületeként használt anyagok, összetételek vagy szerelvények teljesítményének összehasonlításához. |
| --- | --- |

—

ISO 5658-2 [3] A tűzállósági vizsgálatokra adott reakciók – A láng terjedése – 2. rész: Oldalirányú terjedés a függőleges kialakítású termékeken

Ez a vizsgálat a lángok oldalirányú terjedésének mérését célzó vizsgálat módszereit adja meg egy függőleges helyzetben elhelyezett termékmintán. Megfelelő adatokat szolgáltat a lényegében sík felületű és elsősorban a falak érintkezési felületeként használt anyagok, összetételek vagy szerelvények teljesítményének összehasonlításához.

| — | EN-ISO 5659-2 [4] Füst keletkezése – 2. rész: Az optikai sűrűség meghatározása egykamrás vizsgálattal

  A termékmintát vízszintesen elhelyezik egy kamrában, és a felső felületeit hősugárzásnak teszik ki kiválasztott szinteken 50 kW/m2 állandó besugárzási szinten, gyújtóláng nélkül. |
| --- | --- |

—

EN-ISO 5659-2 [4] Füst keletkezése – 2. rész: Az optikai sűrűség meghatározása egykamrás vizsgálattal

A termékmintát vízszintesen elhelyezik egy kamrában, és a felső felületeit hősugárzásnak teszik ki kiválasztott szinteken 50 kW/m2 állandó besugárzási szinten, gyújtóláng nélkül.

Minimális követelmények

Az alábbi felületi osztályozásnál kisebb felülettel rendelkező alkatrészeket vagy anyagokat a minimális követelményekkel vizsgálják.

| Tesztelési módszer | Paraméter | Egység | Követelmény |
| --- | --- | --- | --- |
| EN ISO 4589-2 [2] | LOI | Oxigén % | ≥ 26 |

Tesztelési módszer

Paraméter

Egység

Követelmény

EN ISO 4589-2 [2]

LOI

Oxigén %

≥ 26

A felületként használt anyagokra vonatkozó követelmény

| Módszer: Feltételek
  Paraméter | Paraméter | Egység | Követelmény |
| --- | --- | --- | --- |
| ISO 5658-2 [3]
  CFE | CFE | kWm-2 | ≥ 18 |
| EN ISO 5659-2 [4] 50 kWm-2 | Ds max | Méret nélküli | ≤ 600 |

Módszer: Feltételek
  Paraméter

Paraméter

Egység

Követelmény

ISO 5658-2 [3]

CFE

CFE

kWm-2

≥ 18

EN ISO 5659-2 [4] 50 kWm-2

Ds max

Méret nélküli

≤ 600

Felületi besorolás

Az összes felhasznált anyagnak meg kell felelnie a minimális követelményeknek, amennyiben az anyag/tétel felülete kisebb, mint 0,25 m2 és

| — | mennyezeten:
  a felület legnagyobb mérete bármely irányban kisebb mint 1 m és |
| --- | --- |

—

mennyezeten:

a felület legnagyobb mérete bármely irányban kisebb mint 1 m és

| — | más felületektől való elválasztása nagyobb, mint a felület legnagyobb kiterjedése (bármely irányban vízszintesen mérve a felületen). |
| --- | --- |

—

más felületektől való elválasztása nagyobb, mint a felület legnagyobb kiterjedése (bármely irányban vízszintesen mérve a felületen).

falon:

| — | függőleges irányban a legnagyobb méret kisebb mint 1 m és |
| --- | --- |

—

függőleges irányban a legnagyobb méret kisebb mint 1 m és

| — | más felületektől való elválasztása nagyobb, mint a felület legnagyobb kiterjedése (függőlegesen mérve) |
| --- | --- |

—

más felületektől való elválasztása nagyobb, mint a felület legnagyobb kiterjedése (függőlegesen mérve)

Ha a felület nagyobb mint 0,25 m2, alkalmazandók a felületként használt anyagokra vonatkozó követelmények.

A vezetékekre vonatkozó követelmények

Az áruszállító kocsik elektromos berendezéseiben használt vezetékek összhangban vannak az EN 50355 [5] szabvánnyal. A biztonsági követelmények esetében a 3-as veszélyességi szintet veszik figyelembe.

4.2.7.2.2.5.   A tűzvédelmi intézkedések fenntartása

A tűzvédelmi és hőszigetelési intézkedések (pl. padlóvédelem, kerékszikra elleni védelem) állapotát minden felújítási periódusban és minden olyan közbenső időszakban ellenőrzik, amikor az megfelelő a tervezési megoldás és a helyszíni tapasztalat szerint.

4.2.7.3.   Elektromos védelem

4.2.7.3.1.   Általános

Az áruszállító kocsik összes fém alkatrészét, amelyek számára kockázatot jelentenek a túlzott érintkezési feszültségek vagy bármely eredetű elektromos töltés által okozott balesetek, a sínével azonos feszültségen tartják.

4.2.7.3.2.   Funkcionális és műszaki előírások

4.2.7.3.2.1.   Az áruszállító kocsik tartós kötései

A fém alkatrészek és a sín közötti elektromos ellenállás nem haladja meg a 0,15 ohmot.

Ezeket az értékeket 50 A egyenáram mellett mérik.

Amikor a rosszul vezető anyagok nem teszik lehetővé a fenti értékek elérését, magukat a járműveket a következő védő tartós kötésekkel szerelik fel:

| — | A felépítményt legalább két különböző ponton kötik össze az alvázkerettel; |
| --- | --- |

—

A felépítményt legalább két különböző ponton kötik össze az alvázkerettel;

| — | Az alvázkeretet legalább egyszer kötik össze az összes forgóvázzal. |
| --- | --- |

—

Az alvázkeretet legalább egyszer kötik össze az összes forgóvázzal.

Valamennyi forgóvázat megbízhatóan rögzítik legalább egy tengelycsapágy segítségével. Ha nincsenek forgóvázak, nincs szükség tartós kötésekre.

Valamennyi tartós kötést rugalmas és nem korrodáló vagy korrózióvédett anyagokból készítik, és a minimális keresztmetszete megfelel a felhasznált anyagoknak (a referencia 35 mm2 a réz esetében).

A kockázatok kiküszöbölésének szempontjából különösen korlátozó körülményeket figyelembe veszik a különleges járművek, például a saját autójukban tartózkodó utasok által elfoglalt tető nélküli vagy (a 96/49/EK irányelvben és annak hatályos (RID) mellékletében felsorolt) veszélyes anyagokat szállító járművek esetében.

4.2.7.3.2.2.   Az áruszállító kocsik elektromos berendezéseinek rögzítése

Az elektromos berendezésekkel ellátott áruszállító kocsik megfelelő védelemmel rendelkeznek az áramütés ellen. Amikor elektromos berendezés van az áruszállító kocsin, az elektromos berendezés minden olyan fém alkatrészét megbízhatóan rögzítik, amelyet emberek megérinthetnek, ha az érintkezés esetleges normál feszültsége nagyobb, mint

| — | V EÁ |
| --- | --- |

—

V EÁ

| — | V VÁ |
| --- | --- |

—

V VÁ

| — | V a fázisok között, ha a semleges pontot nem rögzítik |
| --- | --- |

—

V a fázisok között, ha a semleges pontot nem rögzítik

| — | V a fázisok között, ha a semleges pontot rögzítik. |
| --- | --- |

—

V a fázisok között, ha a semleges pontot rögzítik.

Az összekötő vezeték keresztmetszete a villamos berendezésekben folyó áramtól függ, de megfelelő méretű ahhoz, hogy hiba esetén biztosítsa az áramkör védőberendezéseinek megbízható működését.

Az áruszállító kocsikon kívül elhelyezett minden antennát teljesen megvédenek a hosszláncrendszerű felsővezeték vagy a 3. sín feszültségétől, és a rendszernek egyetlen ponton rögzített egyetlen elektromos egységet kell alkotnia. Szigetelik az áruszállító kocsikon kívül felszerelt olyan antennákat, amelyek nem felelnek meg a korábbi feltételeknek.

4.2.7.4.   A zárjelzők felszerelése

4.2.7.4.1.   Általános

Minden vontatott jármű legalább két zárjelző tartóelemmel rendelkezik mindkét végén.

4.2.7.4.2.   Funkcionális és műszaki előírások

4.2.7.4.2.1.   Jellemzők

A zárjelző tartóelemei rendelkeznek egy rögzítő réssel a BB. melléklet BB1. ábrájában jelzettek szerint.

4.2.7.4.2.2.   Pozíció

A járművek végein a zárjelző tartóelemeit olyan módon szerelik fel, hogy

| — | amikor csak lehetséges azokat az ütközõk és a jármû sarkai között helyezik el; |
| --- | --- |

—

amikor csak lehetséges azokat az ütközõk és a jármû sarkai között helyezik el;

| — | egymás közötti távolságuk több mint 1 300 mm; |
| --- | --- |

—

egymás közötti távolságuk több mint 1 300 mm;

| — | a rés fõ középvonala merõleges a kocsi fõ középvonalára; |
| --- | --- |

—

a rés fõ középvonala merõleges a kocsi fõ középvonalára;

| — | a zárjelzõ tartóelemének felsõ széle és a sín szintje közötti távolság kisebb mint 1 600 mm. Ha a jármûveket elektromos zárjelzõkkel szerelik fel, a zárjelzõ középvonala és a sín szintje közötti távolság kisebb mint 1 800 mm; |
| --- | --- |

—

a zárjelzõ tartóelemének felsõ széle és a sín szintje közötti távolság kisebb mint 1 600 mm. Ha a jármûveket elektromos zárjelzõkkel szerelik fel, a zárjelzõ középvonala és a sín szintje közötti távolság kisebb mint 1 800 mm;

| — | a zárjelzõ általános szelvénye megfelelõ a BB. melléklet BB2. ábrájában megállapítottak szerint. |
| --- | --- |

—

a zárjelzõ általános szelvénye megfelelõ a BB. melléklet BB2. ábrájában megállapítottak szerint.

A zárjelzõ tartóelemeit olyan helyre helyezik, hogy a felszerelt lámpát nem takarja el semmi, és az könnyen elérhetõ.

4.2.7.5.   Az áruszállító kocsik hidraulikus és pneumatikus berendezéseire vonatkozó rendelkezések

4.2.7.5.1.   Általános

A hidraulikus és pneumatikus berendezéseket olyan szerkezeti szilárdsággal és olyan megfelelő szerelvényekkel tervezik, hogy normál üzem közben nem történik repedés.

A kocsikra felszerelt hidraulikus rendszereket úgy tervezik, hogy elkerüljék a hidraulikus folyadék szivárgásának látható jeleit.

4.2.7.5.2.   Funkcionális és műszaki előírások

Megfelelő védelmi intézkedésekkel biztosítják, hogy a hidraulikus és pneumatikus berendezések ne kapcsolódjanak be véletlenül.

A hidraulikus és pneumatikus működésű terelőlapok / tolattyúk esetében egy visszajelző mutatja, hogy azok megfelelően működnek.

4.2.8.   KARBANTARTÁS: KARBANTARTÁSI DOKUMENTÁCIÓ

A gördülőállományon végzett minden karbantartási tevékenységet a jelen ÁME rendelkezéseivel összhangban kell elvégezni.

Minden karbantartási tevékenységet a gördülőállományra vonatkozó karbantartási dokumentációval összhangban végeznek el.

A karbantartási dokumentációt a jelen ÁME-ben meghatározott rendelkezésekkel összhangban kezelik.

A gördülõállomány szállító általi átadását és annak átvételét követõen egyetlen szervezet vállal felelõsséget a gördülõállomány karbantartásáért és a karbantartási dokumentáció kezeléséért.

Az egyes tagállamok által vezetett gördülõállomány-nyilvántartás közli a gördülõállomány karbantartásáért és a karbantartási dokumentáció kezeléséért felelõs szervezetet.

4.2.8.1.   A karbantartási dokumentáció definíciója, tartalma és kritériumai

4.2.8.1.1.1.   Karbantartási dokumentáció

A karbantartási dokumentációt a járművel együtt adják át, és azt üzembe helyezés előtt a jelen ÁME 6.2.2.3. szakaszában meghatározott hitelesítési eljárásnak vetik alá.

Ez a cikk a karbantartási dokumentáció hitelesítésének kritériumait adja meg.

A karbantartási dokumentáció tartalma:

| — | A karbantartás tervezését igazoló dokumentáció.

  A karbantartás tervezését igazoló dokumentáció leírja a karbantartás tervezéséhez felhasznált módszereket, az elvégzett vizsgálatokat, ellenőrzéseket és számításokat, valamint megadja az e célokra felhasznált adatokat, és igazolja azok eredetét.
  E dokumentáció tartalma:






  — | A karbantartás megtervezésével megbízott szervezet neve |
| --- | --- | --- |

—

A karbantartás tervezését igazoló dokumentáció.

A karbantartás tervezését igazoló dokumentáció leírja a karbantartás tervezéséhez felhasznált módszereket, az elvégzett vizsgálatokat, ellenőrzéseket és számításokat, valamint megadja az e célokra felhasznált adatokat, és igazolja azok eredetét.

E dokumentáció tartalma:

—

A karbantartás megtervezésével megbízott szervezet neve

| — | A jármű karbantartásának tervezésére használt előzmények, elvek és módszerek. |
| --- | --- |

—

A jármű karbantartásának tervezésére használt előzmények, elvek és módszerek.

| — | Felhasználási profil (a jármű normál használatának a karbantartás tervezésénél figyelembe vett határértékei (km/ hónap, éghajlati határértékek, engedélyezett rakománytípusok stb.)). |
| --- | --- |

—

Felhasználási profil (a jármű normál használatának a karbantartás tervezésénél figyelembe vett határértékei (km/ hónap, éghajlati határértékek, engedélyezett rakománytípusok stb.)).

| — | Elvégzett vizsgálatok, ellenőrzések és számítások. |
| --- | --- |

—

Elvégzett vizsgálatok, ellenőrzések és számítások.

| — | A karbantartás tervezésénél alkalmazott megfelelõ adatok és azok eredete (tapasztalati visszajelzés, vizsgálatok stb.). |
| --- | --- |

—

A karbantartás tervezésénél alkalmazott megfelelõ adatok és azok eredete (tapasztalati visszajelzés, vizsgálatok stb.).

| — | A tervezési folyamatok felelőssége és nyomon követhetősége (az egyes dokumentumok szerzőjének és jóváhagyójának neve, képesítése és pozíciója). |
| --- | --- |

—

A tervezési folyamatok felelőssége és nyomon követhetősége (az egyes dokumentumok szerzőjének és jóváhagyójának neve, képesítése és pozíciója).

| — | A karbantartási dokumentáció.

  A karbantartási dokumentáció a jármű karbantartásának kezeléséhez és végrehajtásához szükséges dokumentumokból áll.
  A karbantartási dokumentáció a következőkből áll:






  — | Szerkezeti és funkcionális leírás (felbontási szerkezet).
  A felbontási szerkezet meghatározza az áruszállító kocsi határait az adott áruszállító kocsi szerkezetéhez tartozó összes tétel felsorolásával és a megfelelő számú különálló szint segítségével a gördülőállomány különböző területei között fennálló kapcsolatok megkülönböztetése érdekében. Az adott részterületek mentén azonosított utolsó elem egy cserélhető berendezés. |
| --- | --- | --- |

—

A karbantartási dokumentáció.

A karbantartási dokumentáció a jármű karbantartásának kezeléséhez és végrehajtásához szükséges dokumentumokból áll.

A karbantartási dokumentáció a következőkből áll:

—

Szerkezeti és funkcionális leírás (felbontási szerkezet).

A felbontási szerkezet meghatározza az áruszállító kocsi határait az adott áruszállító kocsi szerkezetéhez tartozó összes tétel felsorolásával és a megfelelő számú különálló szint segítségével a gördülőállomány különböző területei között fennálló kapcsolatok megkülönböztetése érdekében. Az adott részterületek mentén azonosított utolsó elem egy cserélhető berendezés.

| — | Alkatrészlista.
  Tartalmazza a pótalkatrészek (cserélhető berendezések) műszaki leírását a megfelelő pótalkatrészek azonosításának és beszerzésének lehetővé tétele érdekében. |
| --- | --- |

—

Alkatrészlista.

Tartalmazza a pótalkatrészek (cserélhető berendezések) műszaki leírását a megfelelő pótalkatrészek azonosításának és beszerzésének lehetővé tétele érdekében.

| — | A biztonsággal és átjárhatósággal kapcsolatos határértékek.
  A biztonság és az átjárhatóság szempontjából fontos részegységek vagy alkatrészek esetében e dokumentum megadja az üzem közben túl nem léphető mérési határértékeket (a korlátozott üzemmódot is ideértve). |
| --- | --- |

—

A biztonsággal és átjárhatósággal kapcsolatos határértékek.

A biztonság és az átjárhatóság szempontjából fontos részegységek vagy alkatrészek esetében e dokumentum megadja az üzem közben túl nem léphető mérési határértékeket (a korlátozott üzemmódot is ideértve).

| — | Jogszabályi kötelezettségek.
  Egyes részegységek vagy rendszerek (például féktartályok, a veszélyes anyagok szállítótartályai stb.) jogszabályi kötelezettségek alá esnek. Felsorolják e kötelezettségeket. |
| --- | --- |

—

Jogszabályi kötelezettségek.

Egyes részegységek vagy rendszerek (például féktartályok, a veszélyes anyagok szállítótartályai stb.) jogszabályi kötelezettségek alá esnek. Felsorolják e kötelezettségeket.

| — | Karbantartási terv






  — | A tervezett megelőző karbantartási műveletek felsorolása, ütemezése és kritériumai, |
| --- | --- | --- |

—

Karbantartási terv

—

A tervezett megelőző karbantartási műveletek felsorolása, ütemezése és kritériumai,

| — | A feltételes megelőző karbantartási műveletek felsorolása és kritériumai, |
| --- | --- |

—

A feltételes megelőző karbantartási műveletek felsorolása és kritériumai,

| — | A javító karbantartási műveletek felsorolása, |
| --- | --- |

—

A javító karbantartási műveletek felsorolása,

| — | A meghatározott használati feltételektől függő karbantartási műveletek.
  Leírják a karbantartási műveletek szintjét. A vasúttársaság által elvégzendő karbantartási munkákat (szervizelés, ellenőrzés, fékvizsgálatok stb.) is ismertetik.
  Megjegyzés: Egyes karbantartási műveletek, mint például a nagyjavítások (4. szint) és felújítás, átalakítás vagy nagyon nagymértékű javítások (5. szint) nem határozhatók meg a jármű üzembe helyezésének idején. Ebben az esetben ismertetik az ilyen karbantartási műveletek meghatározásának felelősségét és eljárásait. |
| --- | --- |

—

A meghatározott használati feltételektől függő karbantartási műveletek.

Leírják a karbantartási műveletek szintjét. A vasúttársaság által elvégzendő karbantartási munkákat (szervizelés, ellenőrzés, fékvizsgálatok stb.) is ismertetik.

Megjegyzés: Egyes karbantartási műveletek, mint például a nagyjavítások (4. szint) és felújítás, átalakítás vagy nagyon nagymértékű javítások (5. szint) nem határozhatók meg a jármű üzembe helyezésének idején. Ebben az esetben ismertetik az ilyen karbantartási műveletek meghatározásának felelősségét és eljárásait.

| — | Karbantartási kézikönyvek és füzetek
  A karbantartási tervben felsorolt valamennyi karbantartási művelet esetében a kézikönyv tartalmazza az elvégzendő feladatok felsorolását.
  Egyes karbantartási feladatok közösek lehetnek a különböző műveletek vagy járművek esetében. Ezeket a feladatokat speciális karbantartási füzetek ismertetik.
  A kézikönyvek és a füzetek a következő információkat tartalmazzák:






  — | Speciális szerszámok és létesítmények |
| --- | --- | --- |

—

Karbantartási kézikönyvek és füzetek

A karbantartási tervben felsorolt valamennyi karbantartási művelet esetében a kézikönyv tartalmazza az elvégzendő feladatok felsorolását.

Egyes karbantartási feladatok közösek lehetnek a különböző műveletek vagy járművek esetében. Ezeket a feladatokat speciális karbantartási füzetek ismertetik.

A kézikönyvek és a füzetek a következő információkat tartalmazzák:

—

Speciális szerszámok és létesítmények

| — | A személyzet szabványos vagy jogszabály által előírt kötelező képesítései (hegesztés, roncsolásmentes vizsgálat stb.). |
| --- | --- |

—

A személyzet szabványos vagy jogszabály által előírt kötelező képesítései (hegesztés, roncsolásmentes vizsgálat stb.).

| — | A műszaki, elektromos, gyártási és más mérnöki illetékességekkel kapcsolatos általános követelmények. |
| --- | --- |

—

A műszaki, elektromos, gyártási és más mérnöki illetékességekkel kapcsolatos általános követelmények.

| — | Foglalkozási és üzemi egészségvédelmi és biztonsági rendelkezések (a teljesség igénye nélkül ideértve az egészségre és a biztonságra veszélyes anyagok ellenőrzött felhasználására vonatkozó jogszabályokat). |
| --- | --- |

—

Foglalkozási és üzemi egészségvédelmi és biztonsági rendelkezések (a teljesség igénye nélkül ideértve az egészségre és a biztonságra veszélyes anyagok ellenőrzött felhasználására vonatkozó jogszabályokat).

| — | Környezetvédelmi rendelkezések |
| --- | --- |

—

Környezetvédelmi rendelkezések

| — | A minimálisan elvégzendő feladatok részletei:






  — | Szét- és összeszerelési utasítások |
| --- | --- | --- |

—

A minimálisan elvégzendő feladatok részletei:

—

Szét- és összeszerelési utasítások

| — | Karbantartási kritériumok |
| --- | --- |

—

Karbantartási kritériumok

| — | Ellenőrzések és vizsgálatok |
| --- | --- |

—

Ellenőrzések és vizsgálatok

| — | A feladat elvégzéséhez szükséges alkatrészek |
| --- | --- |

—

A feladat elvégzéséhez szükséges alkatrészek

| — | A feladat elvégzéséhez szükséges fogyóeszközök |
| --- | --- |

—

A feladat elvégzéséhez szükséges fogyóeszközök

| — | Az egyes karbantartási műveletek utáni üzembe helyezés előtt elvégzendő vizsgálatok és eljárások. |
| --- | --- |

—

Az egyes karbantartási műveletek utáni üzembe helyezés előtt elvégzendő vizsgálatok és eljárások.

| — | Nyomon követhetőség és feljegyzések. |
| --- | --- |

—

Nyomon követhetőség és feljegyzések.

| — | Hibaelhárítási (hibadiagnosztikai) kézikönyv
  Ideértve a rendszerek funkcionális és sematikus ábráit is. |
| --- | --- |

—

Hibaelhárítási (hibadiagnosztikai) kézikönyv

Ideértve a rendszerek funkcionális és sematikus ábráit is.

4.2.8.1.2.   A karbantartási dokumentáció kezelése

Amennyiben a vasúttársaság végzi az általa használt gördülőállomány karbantartását, a vasúttársaság biztosítja a gördülőálomány karbantartásának és üzembiztonságának kezelését célzó folyamatok, köztük a következők meglétét:

| — | A gördülőállomány-nyilvántartásba bejegyzett információ, |
| --- | --- |

—

A gördülőállomány-nyilvántartásba bejegyzett információ,

| — | Eszközkezelés, ideértve a gördülőállományon elvégzett és esedékes összes karbantartás feljegyzéseit (ezekre különböző időtartamok vonatkoznak az archiválás különböző szintjei esetében). |
| --- | --- |

—

Eszközkezelés, ideértve a gördülőállományon elvégzett és esedékes összes karbantartás feljegyzéseit (ezekre különböző időtartamok vonatkoznak az archiválás különböző szintjei esetében).

| — | Indokolt esetben szoftver. |
| --- | --- |

—

Indokolt esetben szoftver.

| — | A gördülőállomány üzembiztonságával kapcsolatos meghatározott információk fogadásával és feldolgozásával kapcsolatos eljárások, amelyek bármilyen körülményből fakadhatnak, korlátozás nélkül ideértve az olyan üzem közbeni és karbantartási eseményeket, amelyek potenciálisan befolyásolhatják a gördülőállomány biztonságát. |
| --- | --- |

—

A gördülőállomány üzembiztonságával kapcsolatos meghatározott információk fogadásával és feldolgozásával kapcsolatos eljárások, amelyek bármilyen körülményből fakadhatnak, korlátozás nélkül ideértve az olyan üzem közbeni és karbantartási eseményeket, amelyek potenciálisan befolyásolhatják a gördülőállomány biztonságát.

| — | A gördülőállomány üzembiztonságával kapcsolatos meghatározott információk azonosításával, létrehozásával és elosztásával kapcsolatos eljárások, amelyek bármilyen körülményből fakadhatnak, korlátozás nélkül ideértve az olyan üzem közbeni és karbantartási eseményeket, amelyek potenciálisan befolyásolhatják a gördülőállomány biztonságát, és amelyeket bármely karbantartási tevékenység során azonosítanak. |
| --- | --- |

—

A gördülőállomány üzembiztonságával kapcsolatos meghatározott információk azonosításával, létrehozásával és elosztásával kapcsolatos eljárások, amelyek bármilyen körülményből fakadhatnak, korlátozás nélkül ideértve az olyan üzem közbeni és karbantartási eseményeket, amelyek potenciálisan befolyásolhatják a gördülőállomány biztonságát, és amelyeket bármely karbantartási tevékenység során azonosítanak.

| — | A gördülőállomány üzemi szolgálati profiljai. (korlátozás nélkül ideértve a tonnakilométert és az összes kilométert). |
| --- | --- |

—

A gördülőállomány üzemi szolgálati profiljai. (korlátozás nélkül ideértve a tonnakilométert és az összes kilométert).

| — | Az ilyen rendszerek védelmére és hitelesítésére szolgáló eljárások. |
| --- | --- |

—

Az ilyen rendszerek védelmére és hitelesítésére szolgáló eljárások.

A 2004/49/EK irányelv III. mellékletének rendelkezéseivel összhangban a vasúttársaság biztonságkezelési rendszerének bizonyítania kell a megfelelõ karbantartási rendszerek meglétét, és ezáltal az alapvetõ követelményeknek és a jelen ÁME követelményeinek, köztük a karbantartási dokumentáció követelményeinek való folyamatos megfelelés biztosítását.

A gördülőállományt használó vasúttársaságtól eltérő és a használatban lévő gördülőállomány karbantartásáért felelős szervezetek esetében a járművet használó vasúttársaságnak meg kell bizonyosodnia az összes vonatkozó karbantartási folyamat meglétéről és tényleges alkalmazásáról. Ezt megfelelően bizonyítani is kell a vasúttársaság biztonságkezelési rendszerén belül.

A kocsi karbantartásáért felelős szervezetnek biztosítania kell, hogy megbízható információk álljanak rendelkezésre a karbantartási folyamatokról és hogy az ÁME-kben rendelkezésre bocsátandó meghatározott adatok az üzemeltető VT rendelkezésére álljanak, és az üzemeltető VT kérésére bizonyítania kell, hogy ezek a folyamatok biztosítják a kocsi megfelelését a 2004/50/EK irányelvvel módosított 2001/16/EK irányelv alapvető követelményeinek.

4.3.   A KAPCSOLÓDÁSI PONTOK MŰKÖDÉSI ÉS MŰSZAKI ELŐÍRÁSAI

4.3.1.   ÁLTALÁNOS

A 3. szakaszban található alapvető követelmények fényében a kapcsolódási pontokra vonatkozó működési és műszaki előírásokat alrendszer szerint rendezik el az alábbi sorrendben:

| — | Ellenőrző-irányító és jelzőrendszerek alrendszer |
| --- | --- |

—

Ellenőrző-irányító és jelzőrendszerek alrendszer

| — | Forgalmi műveletek és forgalomirányítás alrendszer |
| --- | --- |

—

Forgalmi műveletek és forgalomirányítás alrendszer

| — | A fuvarozási szolgáltatások telematikai alkalmazásai alrendszer |
| --- | --- |

—

A fuvarozási szolgáltatások telematikai alkalmazásai alrendszer

| — | Infrastruktúra alrendszer |
| --- | --- |

—

Infrastruktúra alrendszer

| — | Energiaellátási alrendszer.
  A következő tanácsi irányelvvel további kapcsolódási pontokat azonosítottak: |
| --- | --- |

—

Energiaellátási alrendszer.

A következő tanácsi irányelvvel további kapcsolódási pontokat azonosítottak:

| — | A Tanács 96/49/EK irányelve és annak (RID) melléklete |
| --- | --- |

—

A Tanács 96/49/EK irányelve és annak (RID) melléklete

A Hagyományos vasúti zaj ÁME-vel is létezik kapcsolódási pont.

Minden ilyen kapcsolódási pont esetében az előírásokat ugyanolyan sorrendben rendezik el, mint a 4.2. szakaszban, az alábbiak szerint:

| — | Szerkezetek és mechanikus alkatrészek |
| --- | --- |

—

Szerkezetek és mechanikus alkatrészek

| — | A jármű és a vágány kölcsönhatása és annak méretezése |
| --- | --- |

—

A jármű és a vágány kölcsönhatása és annak méretezése

| — | Fékezés |
| --- | --- |

—

Fékezés

| — | Kommunikáció |
| --- | --- |

—

Kommunikáció

| — | Környezeti feltételek |
| --- | --- |

—

Környezeti feltételek

| — | Rendszervédelem |
| --- | --- |

—

Rendszervédelem

| — | Karbantartás |
| --- | --- |

—

Karbantartás

A következő felsorolást megerősítették, jelezve, hogy mely alrendszereket azonosítottak úgy, hogy kapcsolódási ponttal rendelkezik a jelen ÁME alapparamétereivel:

| | Szerkezetek és mechanikus alkatrészek (4.2.2. szakasz): | Kapcsolódás (pl. összekapcsolás) a járművek, járműszerelvények és vonatok között (4.2.2.1. szakasz): Forgalmi műveletek és forgalomirányítás alrendszer és Infrastruktúra alrendszer |
| --- | --- | --- |

Szerkezetek és mechanikus alkatrészek (4.2.2. szakasz):

Kapcsolódás (pl. összekapcsolás) a járművek, járműszerelvények és vonatok között (4.2.2.1. szakasz): Forgalmi műveletek és forgalomirányítás alrendszer és Infrastruktúra alrendszer

| | Biztonságos elérés és kijárat a gördülőállomány esetében (4.2.2.2. szakasz): Forgalmi műveletek és forgalomirányítás alrendszer |
| --- | --- |

Biztonságos elérés és kijárat a gördülőállomány esetében (4.2.2.2. szakasz): Forgalmi műveletek és forgalomirányítás alrendszer

| | A járművek fő szerkezetének erőssége (4.2.2.3.1. szakasz): Infrastruktúra alrendszer |
| --- | --- |

A járművek fő szerkezetének erőssége (4.2.2.3.1. szakasz): Infrastruktúra alrendszer

| | Szolgálati (kifáradást okozó) terhelések (4.2.2.3.3. szakasz): Nincsenek azonosított kapcsolódási pontok. |
| --- | --- |

Szolgálati (kifáradást okozó) terhelések (4.2.2.3.3. szakasz): Nincsenek azonosított kapcsolódási pontok.

| | A jármű fő szerkezetének merevsége (4.2.2.3.4. szakasz): Nincsenek azonosított kapcsolódási pontok. |
| --- | --- |

A jármű fő szerkezetének merevsége (4.2.2.3.4. szakasz): Nincsenek azonosított kapcsolódási pontok.

| | A rakomány rögzítése (4.2.2.3.5. szakasz): Forgalmi műveletek és forgalomirányítás alrendszer |
| --- | --- |

A rakomány rögzítése (4.2.2.3.5. szakasz): Forgalmi műveletek és forgalomirányítás alrendszer

| | Az ajtók zárása és reteszelése (4.2.2.4. szakasz): Nincsenek azonosított kapcsolódási pontok. |
| --- | --- |

Az ajtók zárása és reteszelése (4.2.2.4. szakasz): Nincsenek azonosított kapcsolódási pontok.

| | Az áruszállító kocsik jelölése (4.2.2.5. szakasz): Forgalmi műveletek és forgalomirányítás alrendszer |
| --- | --- |

Az áruszállító kocsik jelölése (4.2.2.5. szakasz): Forgalmi műveletek és forgalomirányítás alrendszer

| | Veszélyes áruk (4.2.2.6. szakasz): Forgalmi műveletek és forgalomirányítás alrendszer és a Tanács 96/49/Ek irányelve és annak RID melléklete |
| --- | --- |

Veszélyes áruk (4.2.2.6. szakasz): Forgalmi műveletek és forgalomirányítás alrendszer és a Tanács 96/49/Ek irányelve és annak RID melléklete

| | A jármű és a vágány kölcsönhatása és annak méretezése (4.2.3. szakasz): | Kinematikus űrszelvény (4.2.3.1. szakasz): Infrastruktúra alrendszer |
| --- | --- | --- |

A jármű és a vágány kölcsönhatása és annak méretezése (4.2.3. szakasz):

Kinematikus űrszelvény (4.2.3.1. szakasz): Infrastruktúra alrendszer

| | Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés (4.2.3.2. szakasz) (Ellenőrző-irányító és jelzőrendszerek alrendszer és Infrastruktúra alrendszer) |
| --- | --- |

Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés (4.2.3.2. szakasz) (Ellenőrző-irányító és jelzőrendszerek alrendszer és Infrastruktúra alrendszer)

| | A földi vonatfigyelő rendszereket befolyásoló gördülőállomány-paraméterek (4.2.3.3. szakasz): Ellenőrző-irányító és jelzőrendszerek alrendszer |
| --- | --- |

A földi vonatfigyelő rendszereket befolyásoló gördülőállomány-paraméterek (4.2.3.3. szakasz): Ellenőrző-irányító és jelzőrendszerek alrendszer

| | A jármű futásjósága (4.2.3.4. szakasz) (Infrastruktúra alrendszer) |
| --- | --- |

A jármű futásjósága (4.2.3.4. szakasz) (Infrastruktúra alrendszer)

| | Hosszanti irányú nyomóerők (4.2.3.5. szakasz): Forgalmi műveletek és forgalomirányítás alrendszer és Infrastruktúra alrendszer |
| --- | --- |

Hosszanti irányú nyomóerők (4.2.3.5. szakasz): Forgalmi műveletek és forgalomirányítás alrendszer és Infrastruktúra alrendszer

| | Fékezés (4.2.4. szakasz): | Fékteljesítmény (4.2.4.1. szakasz): Ellenőrző-irányító és jelzőrendszerek alrendszer és Forgalmiműveletek és forgalomirányítás alrendszer |
| --- | --- | --- |

Fékezés (4.2.4. szakasz):

Fékteljesítmény (4.2.4.1. szakasz): Ellenőrző-irányító és jelzőrendszerek alrendszer és Forgalmiműveletek és forgalomirányítás alrendszer

| | Kommunikáció (4.2.5. szakasz): | A jármű képessége a járművek közötti információtovábbításra (4.2.5.1. szakasz): Még nem alkalmazható az áruszállító kocsikra |
| --- | --- | --- |

Kommunikáció (4.2.5. szakasz):

A jármű képessége a járművek közötti információtovábbításra (4.2.5.1. szakasz): Még nem alkalmazható az áruszállító kocsikra

| | A jármű képessége a föld és a jármű közötti információtovábbításra (4.2.5.2. szakasz): Nincsenek azonosított kapcsolódási pontok. |
| --- | --- |

A jármű képessége a föld és a jármű közötti információtovábbításra (4.2.5.2. szakasz): Nincsenek azonosított kapcsolódási pontok.

| | Környezeti feltételek (4.2.6. szakasz): | Környezeti feltételek (4.2.6.1. szakasz): Forgalmi műveletek és forgalomirányítás alrendszer és Infrastruktúra alrendszer |
| --- | --- | --- |

Környezeti feltételek (4.2.6. szakasz):

Környezeti feltételek (4.2.6.1. szakasz): Forgalmi műveletek és forgalomirányítás alrendszer és Infrastruktúra alrendszer

| | Aerodinamikai hatások (4.2.6.2. szakasz): Forgalmi műveletek és forgalomirányítás alrendszer |
| --- | --- |

Aerodinamikai hatások (4.2.6.2. szakasz): Forgalmi műveletek és forgalomirányítás alrendszer

| | Oldalszelek (4.2.6.2. szakasz): Forgalmi műveletek és forgalomirányítás alrendszer |
| --- | --- |

Oldalszelek (4.2.6.2. szakasz): Forgalmi műveletek és forgalomirányítás alrendszer

| | A rendszer védelme (4.2.7. szakasz): | Vészhelyzeti intézkedések (4.2.7.1. szakasz): Forgalmi műveletek és forgalomirányítás alrendszer |
| --- | --- | --- |

A rendszer védelme (4.2.7. szakasz):

Vészhelyzeti intézkedések (4.2.7.1. szakasz): Forgalmi műveletek és forgalomirányítás alrendszer

| | Tűzbiztonság (4.2.7.2. szakasz): Infrastruktúra alrendszer |
| --- | --- |

Tűzbiztonság (4.2.7.2. szakasz): Infrastruktúra alrendszer

| | Elektromos védelem (4.2.7.3. szakasz): Nincsenek azonosított kapcsolódási pontok. |
| --- | --- |

Elektromos védelem (4.2.7.3. szakasz): Nincsenek azonosított kapcsolódási pontok.

| | Karbantartás | Karbantartási dokumentáció (4.2.8. szakasz):
  Forgalmi műveletek és forgalomirányítás alrendszer és Zaj ÁME |
| --- | --- | --- |

Karbantartás

Karbantartási dokumentáció (4.2.8. szakasz):
  Forgalmi műveletek és forgalomirányítás alrendszer és Zaj ÁME

4.3.2.   ELLENŐRZŐ-IRÁNYÍTÓ ÉS JELZŐRENDSZEREK ALRENDSZER –

4.3.2.1.   Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés (4.2.3.2. szakasz)

Jelen ÁME 4.2.3.2. szakasza határozza meg a minimális tengelyterheléseket. A megfelelõ elõírásokat az Ellenõrzõ-irányító és jelzõrendszerek ÁME, A. melléklet 1. függelékének 3.1. szakasza állapítja meg.

Az ellenőrző-irányító és jelzőrendszerek alrendszer meghatározza maximális tengelytávolságot a sínáramkörökre vonatkozó követelmények kielégítése érdekében. A megfelelő előírásokat az Ellenőrző-irányító és jelzőrendszerek ÁME, A. melléklet 1. függelékének 2.1. szakasza állapítja meg.

4.3.2.2.   Kerekek

A kerekeket az 5.4.2.3. szakasz határozza meg. A megfelelő előírásokat az Ellenőrző-irányító és jelzőrendszerek ÁME 4.2.11. szakasza állapítja meg.

4.3.2.3.   A földi vonatfigyelő rendszereket befolyásoló gördülőállomány-paraméterek

| — | Forró csapágy érzékelők (lásd: 4.2.3.3.2. szakasz) (Meghatározandó a jelen ÁME következő felülvizsgálatakor). A megfelelő előírásokat az Ellenőrző-irányító és jelzőrendszerek ÁME 4.2.10. szakasza állapítja meg. |
| --- | --- |

—

Forró csapágy érzékelők (lásd: 4.2.3.3.2. szakasz) (Meghatározandó a jelen ÁME következő felülvizsgálatakor). A megfelelő előírásokat az Ellenőrző-irányító és jelzőrendszerek ÁME 4.2.10. szakasza állapítja meg.

| — | A kerékpár elektromos érzékelése (4.2.3.3.1. szakasz). A kerékpár elektromos érzékelésével kapcsolatos követelményeket az Ellenőrző-irányító és jelzőrendszerek ÁME, A. melléklet 1. függelékének 3.5. szakasza ismerteti. |
| --- | --- |

—

A kerékpár elektromos érzékelése (4.2.3.3.1. szakasz). A kerékpár elektromos érzékelésével kapcsolatos követelményeket az Ellenőrző-irányító és jelzőrendszerek ÁME, A. melléklet 1. függelékének 3.5. szakasza ismerteti.

| — | A gördülőállomány kompatibilitása a vonatérzékelő rendszerekkel
  A megfelelő előírásokat az Ellenőrző-irányító és jelzőrendszerek ÁME 4.2.11. szakasza állapítja meg. |
| --- | --- |

—

A gördülőállomány kompatibilitása a vonatérzékelő rendszerekkel

A megfelelő előírásokat az Ellenőrző-irányító és jelzőrendszerek ÁME 4.2.11. szakasza állapítja meg.

4.3.2.4.   Fékezés

4.3.2.4.1.   Fékteljesítmény

A Ellenőrző-irányító és jelzőrendszerek ÁME, A. mellékletének 4. tárgymutatója meghatározhatja a lassítási görbe lépéseinek maximális számát (lásd: 4.2.4.1.2.2 b)).

4.3.3.   FORGALMI MŰVELETEK ÉS FORGALOMIRÁNYÍTÁS ALRENDSZER

Figyelembe veszik a Forgalmi szolgálat és forgalomirányítás alrendszerrel való kapcsolódási pontokat (az ezen ÁME-ra való hivatkozások nyitott pontok).

4.3.3.1.   Kapcsolódási pontok a járművek, járműszerelvények és vonatok között

A Forgalmi műveletek és forgalomirányítás ÁME vagy a tolatással kapcsolatos nemzeti üzemeltetési szabályozások határozzák meg a tolatási sebességeket, a 4.2. szakaszban meghatározott ütközők energiaelnyelési képességétől függően.

A Forgalmi műveletek és forgalomirányítás ÁME határozza meg a vonat maximális tömegét, figyelembe véve a földrajzi körülményeket a 4.2. szakaszban meghatározott kapcsolókészülék erejétől függően.

4.3.3.2.   Az ajtók zárása és reteszelése

Nincs kapcsolódási pont.

4.3.3.3.   A rakomány rögzítése

| — | Terhelési szabályokra van szükség annak meghatározása érdekében, hogy hogyan kell berakodni az áruszállító kocsikat, figyelembe véve azt, ahogyan az áruszállító kocsikat meghatározott áruk szállítására tervezték. |
| --- | --- |

—

Terhelési szabályokra van szükség annak meghatározása érdekében, hogy hogyan kell berakodni az áruszállító kocsikat, figyelembe véve azt, ahogyan az áruszállító kocsikat meghatározott áruk szállítására tervezték.

4.3.3.4.   Az áruszállító kocsik jelölése.

A Forgalmi műveletek és forgalomirányítás ÁME határozza meg a járművek számozására vonatkozó követelményeket.

4.3.3.5.   Veszélyes áruk

A Forgalmi mûveletek és forgalomirányítás alrendszer ÁME határozza meg, hogy amikor egy vonatszerelvény veszélyes árut szállító áruszállító kocsikat tartalmaz, a vonatszerelvény megfelel az aktuálisan hatályos 96/49/EK tanácsi irányelv és annak melléklete követelményeinek.

4.3.3.6.   Hosszanti irányú nyomóerők

A hosszanti irányú nyomóerőkkel kapcsolatban a Forgalmi műveletek és forgalomirányítás alrendszer ÁME meghatározza az üzemi körülményeket az alábbiak esetében:

| — | vonatok vezetése |
| --- | --- |

—

vonatok vezetése

| — | vonatok mozdonyvezető általi kezelése, ideértve a vonal különböző állapotai melletti fékezést |
| --- | --- |

—

vonatok mozdonyvezető általi kezelése, ideértve a vonal különböző állapotai melletti fékezést

| — | a vonatok gurítása és tolatása a vonalak és a hálózat miatt |
| --- | --- |

—

a vonatok gurítása és tolatása a vonalak és a hálózat miatt

| — | különleges típusú járművek (Road-RailerTM, Kombirail) összekapcsolása és kezelése vonatokban |
| --- | --- |

—

különleges típusú járművek (Road-RailerTM, Kombirail) összekapcsolása és kezelése vonatokban

| — | a vonatban elosztott mozdonyok |
| --- | --- |

—

a vonatban elosztott mozdonyok

4.3.3.7.   Fékteljesítmény

Az új kocsik lassítási profiljának kiszámítási módszerét ez az ÁME írja le annak műszaki járműparamétereinek segítségével.

A vonat üzemi körülményei közötti fékerejének kiszámítási módszerét a Forgalmi műveletek és forgalomirányítás ÁME határozza meg.

A Forgalmi műveletek és forgalomirányítás ÁME határozza meg az alábbi tárgykörökkel való foglalkozás szabályait:

| — | A vonatok rendezése |
| --- | --- |

—

A vonatok rendezése

| — | A fékek kikapcsolása, a fék leoldása és a fékezési üzemmód kiválasztása |
| --- | --- |

—

A fékek kikapcsolása, a fék leoldása és a fékezési üzemmód kiválasztása

| — | A kocsik parkolási módjának és körülményeinek kommunikálása a vonat személyzetével és a földi személyzettel. |
| --- | --- |

—

A kocsik parkolási módjának és körülményeinek kommunikálása a vonat személyzetével és a földi személyzettel.

| — | A sebesség csökkentése a vonal tényleges tapadási körülményei szerint |
| --- | --- |

—

A sebesség csökkentése a vonal tényleges tapadási körülményei szerint

| — | Féksaruk elérhetővé tétele a vágányok mellett, amikor az szükséges. Az áruszállító kocsiknak nem kell féksarukat szállítaniuk. |
| --- | --- |

—

Féksaruk elérhetővé tétele a vágányok mellett, amikor az szükséges. Az áruszállító kocsiknak nem kell féksarukat szállítaniuk.

| — | A korlátozott üzemmód kezelése, különösen rövid vonatoknál |
| --- | --- |

—

A korlátozott üzemmód kezelése, különösen rövid vonatoknál

| — | A fék vizsgálata (üzemi ellenõrzés) |
| --- | --- |

—

A fék vizsgálata (üzemi ellenõrzés)

| — | A kocsi fékjének leválasztása a vonat többi részéhez képest túlzott lassulási ütemmel. |
| --- | --- |

—

A kocsi fékjének leválasztása a vonat többi részéhez képest túlzott lassulási ütemmel.

4.3.3.8.   Kommunikáció

Nincs kapcsolódási pont.

4.3.3.8.1.   A jármű képessége a föld és a jármű közötti információtovábbításra

Nincs kapcsolódási pont.

4.3.3.9.   Környezeti feltételek

A jelen ÁME 4.2.6.1.2. szakaszában meghatározott éghajlati körülmények túllépése esetén a rendszer korlátozott üzemmódban működik. Ebben az esetben figyelembe veszik az üzemi körülményeket, és tájékoztatják a vasúttársaságot vagy a mozdonyvezetőt. A hőmérséklet vonatkozásában a gördülőállomány- és az infrastruktúra-nyilvántartás adja meg a normál működés értékeit.

4.3.3.10.   Aerodinamikai hatások

A jelen ÁME legközelebbi felülvizsgálatakor határozandó meg.

4.3.3.11.   Oldalszél

A jelen ÁME legközelebbi felülvizsgálatakor határozandó meg.

4.3.3.12.   Szükséghelyzeti intézkedések

A Forgalmi műveletek és forgalomirányítás ÁME határozza meg, hogy szükséghelyzeti intézkedésekről és mentési tervről kell gondoskodni. Az ehhez kapcsolódó utasítások tartalmazzák annak részleteit, hogyan kell a járműveket a sínre visszahelyezni, és a sérült járművek mozgási biztonságának elérésével kapcsolatos eljárásokat. A vasúttársaságok azt is figyelembe veszik, hogyan kell kiképezni a saját személyzetüket és a polgári mentési hatóságok személyzetét, a tényleges szimulációs gyakorlásokat is ideértve.

A Szükséghelyzetekkel való foglalkozás utasításai figyelembe veszik azokat a kockázatokat, amelyekkel a szükséghelyzeti személyzet szembekerülhet, és megadja e kockázatok kezelésének részleteit. A vasúttársasággal közlik az áruszállító kocsik konstrukciójából fakadó kockázatok részleteit és az ilyen kockázatok enyhítésével kapcsolatos tanácsokat, hogy lehetővé tegyék átfogó utasítások megírását az áruszállító kocsi tervezője vagy építője által vagy nevében.

Ezek az utasítások tartalmazzák még a sérült vagy kisiklott áruszállító kocsik csökkentett helyzetben való ellenőrizendő paramétereinek felsorolását.

4.3.3.13.   Tűzbiztonság

| A járművezető tájékoztatása az infrastruktúra-kezelő által | Megadja a tűz esetén érvényes műveleti szabályokat és mentési tervet. |
| --- | --- |

A járművezető tájékoztatása az infrastruktúra-kezelő által

Megadja a tűz esetén érvényes műveleti szabályokat és mentési tervet.

4.3.4.   A FUVAROZÁSI SZOLGÁLTATÁSOK TELEMATIKAI ALKALMAZÁSAI ALRENDSZER

Nincs kapcsolódási pont a két alrendszer között.

4.3.5.   INFRASTRUKTÚRA ALRENDSZER

Később időpontban határozandó meg, amint rendelkezésre áll az infrastruktúra alrendszer ÁME.

| 4.3.5.1. | Kapcsolódási pontok a járművek, járműszerelvények és vonatok között |
| --- | --- |

4.3.5.1.

| 4.3.5.2. | A jármű fő szerkezetének szilárdsága és a rakomány rögzítése |
| --- | --- |

4.3.5.2.

| 4.3.5.3. | Kinematikus űrszelvény |
| --- | --- |

4.3.5.3.

| 4.3.5.4. | Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés |
| --- | --- |

4.3.5.4.

| 4.3.5.5. | A járművek futásjósága |
| --- | --- |

4.3.5.5.

| 4.3.5.6. | Hosszanti irányú nyomóerők |
| --- | --- |

4.3.5.6.

| 4.3.5.7. | Környezeti feltételek |
| --- | --- |

4.3.5.7.

| 4.3.5.8. | Tűzvédelem |
| --- | --- |

4.3.5.8.

4.3.6.   ENERGIAELLÁTÁSI ALRENDSZER

Nincs kapcsolódási pont a két alrendszer között.

4.3.7.   A TANÁCS 96/49/EK IRÁNYELVE ÉS ANNAK MELLÉKLETE (RID).

4.3.7.1.   Veszélyes áruk

A veszélyes áruk szállításával kapcsolatos minden különleges szabályozást a 96/49/EK tanácsi irányelv és annak (RID) mellékletének aktuálisan hatályos változata rögzíti. Minden eltérés, korlátozás és felmentés felsorolása a 96/49/EK tanácsi rendelet II. szakaszának aktuálisan hatályos változatában található felsorolva.

4.3.8.   HAGYOMÁNYOS VASÚTI ZAJ ÁME

A Hagyományos vasúti zaj ÁME-ben (lásd: 4.5. szakasz) megállapított szintek folyamatos betartásának biztosítása érdekében megfelelően karbantartják a kocsikat.

A 4.2.8. szakaszban meghatározott karbantartási dokumentáció tartalmazza a kerék futófelületének hibáival való foglalkozással kapcsolatos intézkedéseket.

4.4.   ÜZEMELTETÉSI SZABÁLYOK

A TRIV kocsik esetében a környezeti feltételek (lásd az ÁME 4.2.6.1. szakaszát), az alacsony (-25 és - 40 oC közötti) hőmérséklet és/vagy a havas/jeges viszonyokat gondosan figyelembe veszik a gördülőállomány tervezésekor. Még ennek megtétele esetén is néha alacsonyabb szintű működést kell elfogadni és kezelni üzem közben. Ezt üzemeltetési eljárások alkalmazásával kell kiegyenlíteni az azonos általános biztonsági szint biztosítása érdekében. Az is fontos, hogy az üzemeltetők rendelkezzenek az ilyen körülmények közötti üzemeltetéshez szükséges képesítésekkel vagy készségekkel.

4.5.   KARBANTARTÁSI SZABÁLYOK

A 3. szakasz alapvető követelményeinek fényében a Gördülőállomány – áruszállító kocsik ÁME által érintett alrendszerre vonatkozó konkrét karbantartási szabályok az alábbi szakaszokban találhatók:

| — | 4.2.2.2. Biztonságos elérés és kijárat a gördülőállomány esetében |
| --- | --- |

—

4.2.2.2. Biztonságos elérés és kijárat a gördülőállomány esetében

| — | 4.2.2.3. A jármű fő szerkezetének szilárdsága és a rakomány rögzítése |
| --- | --- |

—

4.2.2.3. A jármű fő szerkezetének szilárdsága és a rakomány rögzítése

| — | 4.2.2.4. Az ajtók zárása és reteszelése |
| --- | --- |

—

4.2.2.4. Az ajtók zárása és reteszelése

| — | 4.2.2.6. Veszélyes áruk |
| --- | --- |

—

4.2.2.6. Veszélyes áruk

| — | 4.2.3.1. Kinematikus űrszelvény |
| --- | --- |

—

4.2.3.1. Kinematikus űrszelvény

| — | 4.2.3.4. A jármű futásjósága |
| --- | --- |

—

4.2.3.4. A jármű futásjósága

| — | 4.2.3.4.2.3. Karbantartási szabályok |
| --- | --- |

—

4.2.3.4.2.3. Karbantartási szabályok

| — | 4.2.3.5. Hosszanti irányú nyomóerők |
| --- | --- |

—

4.2.3.5. Hosszanti irányú nyomóerők

| — | 4.2.5.2. A jármű képessége a föld és a jármű közötti információtovábbításra |
| --- | --- |

—

4.2.5.2. A jármű képessége a föld és a jármű közötti információtovábbításra

| — | 4.2.7.2. Tűzbiztonság |
| --- | --- |

—

4.2.7.2. Tűzbiztonság

és különösen az alábbi szakasz:

| — | 4.2.8. Karbantartás. |
| --- | --- |

—

4.2.8. Karbantartás.

A karbantartási szabályok olyanok, hogy lehetővé teszik a kocsi számára, hogy a teljes élettartamuk alatt eleget tegyenek a 6. szakaszban meghatározott kritériumoknak.

A 4.2.8. szakaszban meghatározottak szerint a karbantartási dokumentáció kezeléséért felelős fél a folyamatos megfelelőség érdekében meghatározza a tűréseket és az intervallumokat. Ő felelős az üzem közbeni értékek eldöntéséért is, amennyiben az ÁME nem tartalmazza azokat.

Ez azt jelenti, hogy a típusjóváhagyás esetében teljesítik a jelen ÁME 6. fejezetében ismertetett és a karbantartáshoz nem feltétlenül megfelelő vizsgálati eljárásokat. Nem minden vizsgálat végezhető el minden karbantartási eseménynél, és amelyek igen, azokra lehet, hogy nagyobb tűrések vonatkoznak.

A fentiek kombinációja biztosítja az alapvetõ követelményeknek való folyamatos megfelelést a jármû teljes élettartama alatt.

4.6.   SZAKMAI KÉPESÍTÉSEK

A Hagyományos vasúti járművek alrendszer működtetéséhez szükséges szakmai képesítések a forgalmi műveletek és forgalomirányítás ÁME hatálya alá tartoznak.

A Hagyományos gördülõállomány alrendszer karbantartásához szükséges kompetenciabeli követelmények részletezése a karbantartási tervben található (lásd: 4.2.8. szakasz). Mivel az 1. karbantartási szinttel kapcsolatos tevékenységek nem a jelen, hanem a forgalmi mûveletek és forgalomirányítás ÁME hatálya alá tartoznak, a Gördülõállomány ÁME nem tartalmazza az ilyen tevékenységekkel kapcsolatos szakmai képesítéseket.

4.7.   EGÉSZSÉGVÉDELMI ÉS BIZTONSÁGI FELTÉTELEK

A jelen ÁME-ben szereplõ karbantartási tervben meghatározott követelményeken túl (lásd: 4.2.8. szakasz) nincsenek további követelmények az egészségvédelemre, valamint a karbantartás vagy az üzemeltetõ személyzet biztonságára vonatkozó európai elõírásokban és az európaiakkal összeegyeztethetõ nemzeti elírásokban.

Az 1. karbantartási szinttel kapcsolatos tevékenységek nem a jelen, hanem a forgalmi műveletek és forgalomirányítás ÁME hatálya alá tartoznak. A Gördülőállomány ÁME nem tartalmazza az ilyen tevékenységekkel kapcsolatos munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági feltételeket.

4.8.   INFRASTRUKTÚRA- ÉS GÖRDÜLŐÁLLOMÁNY-NYILVÁNTARTÁS

4.8.1.   INFRASTRUKTÚRA-NYILVÁNTARTÁS

Az Infrastruktúra-nyilvántartás tartalmazza a KK. mellékletben felsorolt következő kötelező adatokat:

A hagyományos vasúti infrastruktúra nyilvántartásának tartalmára a Gördülőállomány alrendszer tekintetében vonatkozó követelmények a 4.2.6.1. szakaszban (környezeti feltételek) találhatók. Az infrastruktúra-kezelő felelős az infrastruktúra-nyilvántartásba való felvétel érdekében megadott adatok helyességéért.

4.8.2.   GÖRDÜLŐÁLLOMÁNY-NYILVÁNTARTÁS

A Gördülőállomány-nyilvántartás tartalmazza a következő kötelező adatokat minden olyan áruszállító kocsi esetében, amely összhangban van a jelen ÁME-vel a H. mellékletben felsoroltak szerint.

Ha megváltozik a bejegyzés szerinti tagállam, az eredeti bejegyzés szerinti állam átadja az adott kocsi gördülőállomány-nyilvántartását az új bejegyzés szerinti államnak.

A gördülőállomány-nyilvántartásban szereplő adatokra az alábbiaknak van szüksége:

| — | A tagállamnak annak megerősítése érdekében, hogy az áruszállító kocsi megfelel az ezen ÁME szerinti követelményeknek |
| --- | --- |

—

A tagállamnak annak megerősítése érdekében, hogy az áruszállító kocsi megfelel az ezen ÁME szerinti követelményeknek

| — | Az infrastruktúra-kezelőnek annak megerősítése érdekében, hogy az áruszállító kocsi összeegyeztethető azzal az infrastruktúrával, amelyen való működésre szánják. |
| --- | --- |

—

Az infrastruktúra-kezelőnek annak megerősítése érdekében, hogy az áruszállító kocsi összeegyeztethető azzal az infrastruktúrával, amelyen való működésre szánják.

| — | A vasúttársaságnak annak megerősítése érdekében, hogy az áruszállító kocsi megfelel a közlekedésre vonatkozó követelményeinek. |
| --- | --- |

—

A vasúttársaságnak annak megerősítése érdekében, hogy az áruszállító kocsi megfelel a közlekedésre vonatkozó követelményeinek.

Az összes tagállam területén alkalmazzák a szomszédos harmadik országokban alkalmazandó követelményeket az ilyen harmadik országokból érkezõ vagy oda induló áruszállító kocsikra az áruszállító kocsik és az infrastruktúra, valamint az ilyen áruszállító kocsik és a mozdonyok közötti kapcsolódási pontok minimális kritériumait meghatározó további követelményektõl függõen.

Amennyiben az ilyen áruszállító kocsikkal kapcsolatban kevesebb adat áll rendelkezésre, mint amennyire a gördülőállomány-nyilvántartáshoz szükség van, a vasúttársaság intézkedéseket léptet életbe annak biztosítása érdekében, hogy a járművek biztonságosan üzemeltethetők legyenek az ÁME-nek megfelelő infrastruktúrán.

5.   KÖLCSÖNÖS ÁTJÁRHATÓSÁGOT LEHETŐVÉ TEVŐ RENDSZERELEMEK

5.1.   MEGHATÁROZÁS

A 2001/16/EK irányelv 2. cikkének d) pontja szerint:

A kölcsönös átjárhatóságot lehetõvé tevõ rendszerelemek „a berendezések olyan elemi rendszerelemei, rendszerelemcsoportjai, szerkezeti részegységei vagy egésze, amelyeket beszereltek vagy beszerelni terveznek a hagyományos transzeurópai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságát közvetlenül vagy közvetve meghatározó valamely alrendszerbe. A rendszerelem fogalma materiális és immateriális javakat, például szoftvert, egyaránt magában foglal”.

Az 5.3. szakaszban meghatározott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek olyanok, amelyek technológiáját, konstrukcióját, anyagát, gyártását és értékelését meghatározták, és lehetővé teszik azok előírásait és értékelését.

5.2.   INNOVATÍV MEGOLDÁSOK

A jelen ÁME 4.1. szakaszában bejelentettek szerint az innovatív megoldások új előírásokat és/vagy új értékelési módszereket igényelnek. Ezeket az előírásokat és értékelési módszereket a 6.1.2.3. (és 6.2.2.2.) szakaszban leírt módszerrel dolgozzák ki.

5.3.   A RENDSZERELEMEK FELSOROLÁSA

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekkel a 2001/16/EK irányelv vonatkozó rendelkezései foglalkoznak, és ezek az alábbiakban felsorolva találhatók.

| 5.3.1. | SZERKEZETEK ÉS MECHANIKUS ALKATRÉSZEK |
| --- | --- |

5.3.1.

SZERKEZETEK ÉS MECHANIKUS ALKATRÉSZEK

| 5.3.1.1. | Ütközők |
| --- | --- |

5.3.1.1.

| 5.3.1.2. | Vonókészülék |
| --- | --- |

5.3.1.2.

| 5.3.1.3. | Jelölési matricák |
| --- | --- |

5.3.1.3.

| 5.3.2. | A JÁRMŰ ÉS A VÁGÁNY KÖLCSÖNHATÁSA ÉS ANNAK MÉRETEZÉSE |
| --- | --- |

5.3.2.

A JÁRMŰ ÉS A VÁGÁNY KÖLCSÖNHATÁSA ÉS ANNAK MÉRETEZÉSE

| 5.3.2.1. | Forgóváz és futómű |
| --- | --- |

5.3.2.1.

| 5.3.2.2. | Kerékpárok |
| --- | --- |

5.3.2.2.

| 5.3.2.3. | Kerekek |
| --- | --- |

5.3.2.3.

| 5.3.2.4. | Tengelyek |
| --- | --- |

5.3.2.4.

| 5.3.3. | FÉKEZÉS |
| --- | --- |

5.3.3.

FÉKEZÉS

| 5.3.3.1. | Forgalmazó |
| --- | --- |

5.3.3.1.

| 5.3.3.2. | A raksúlyváltó relészelepe / Automatikus fékezésváltás az üres és a terhelt állapot között |
| --- | --- |

5.3.3.2.

| 5.3.3.3. | Kerékcsúszás ellen védő eszköz |
| --- | --- |

5.3.3.3.

| 5.3.3.4. | Hézagállító |
| --- | --- |

5.3.3.4.

| 5.3.3.5. | Fékhenger / működtető elem |
| --- | --- |

5.3.3.5.

| 5.3.3.6. | Pneumatikus csatlakozó fél |
| --- | --- |

5.3.3.6.

| 5.3.3.7. | Végcsap |
| --- | --- |

5.3.3.7.

| 5.3.3.8. | Az elosztó leválasztó eszköze |
| --- | --- |

5.3.3.8.

| 5.3.3.9. | Fékbetét |
| --- | --- |

5.3.3.9.

| 5.3.3.10. | Féktuskók |
| --- | --- |

5.3.3.10.

| 5.3.3.11. | Fékvezeték-ürítő gyorsítószelep |
| --- | --- |

5.3.3.11.

| 5.3.3.12. | Automatikus terhelésérzékelő és automatikus raksúlyváltó eszköz |
| --- | --- |

5.3.3.12.

| 5.3.4. | KOMMUNIKÁCIÓ |
| --- | --- |

5.3.4.

KOMMUNIKÁCIÓ

| 5.3.5. | KÖRNYEZETI FELTÉTELEK |
| --- | --- |

5.3.5.

KÖRNYEZETI FELTÉTELEK

| 5.3.6. | RENDSZERVÉDELEM |
| --- | --- |

5.3.6.

RENDSZERVÉDELEM

5.4.   A RENDSZERELEMEK TELJESÍTMÉNYE ÉS ELŐÍRÁSAI

5.4.1.   SZERKEZETEK ÉS MECHANIKUS ALKATRÉSZEK

5.4.1.1.   Ütközők

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő ütköző rendszerelemekre vonatkozó előírások az ütközőkről szóló 4.2.2.1.2.1. rész „Az ütközők jellemzői” című bekezdésében találhatók.

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő „ütköző” rendszerelemek leírása a 4.3.3.1. szakaszban található a forgalmi műveletek és forgalomirányítás, valamint a 4.3.5.1. szakaszban az infrastruktúra esetében.

5.4.1.2.   Vonókészülék

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő vonókészülék rendszerelemekre vonatkozó előírások a vonókészülékekről szóló 4.2.2.1.2.2. rész „A vonókészülékek jellemzői” és a vonókészülékek és ütközők kölcsönhatásáról szóló 4.2.2.1.2.3. rész „A vonókészülékek és az ütközők jellemzői” című bekezdésében találhatók.

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő vonókészülék rendszerelemek leírása a 4.3.3.1. szakaszban található a forgalmi műveletek és forgalomirányítás, valamint a 4.3.5.1. szakaszban az infrastruktúra esetében.

5.4.1.3.   Jelölési matricák

Amennyiben a jelölés matricákkal történik, ezek a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek. E jelöléseket a B. melléklet határozza meg.

5.4.2.   A JÁRMŰ ÉS A VÁGÁNY KÖLCSÖNHATÁSA ÉS ANNAK MÉRETEZÉSE

5.4.2.1.   Forgóváz és futómű

A forgóváz és a futómû szerkezetének sértetlensége fontos a vasúti rendszer biztonságos üzemelése szempontjából.

A forgóváz és a futómű terhelési környezetét a következők határozzák meg:

| — | a legnagyobb sebesség |
| --- | --- |

—

a legnagyobb sebesség

| — | a vágány statikus jellemzői (párhuzamosság, nyomtáv, a sín dőlése, a vágány egyenetlenségei) |
| --- | --- |

—

a vágány statikus jellemzői (párhuzamosság, nyomtáv, a sín dőlése, a vágány egyenetlenségei)

| — | a vágány dinamikus tulajdonságai (a vágány vízszintes és függőleges merevsége és a vágány csillapítása) |
| --- | --- |

—

a vágány dinamikus tulajdonságai (a vágány vízszintes és függőleges merevsége és a vágány csillapítása)

| — | a kerék és a sín érintkezési paraméterei (kerék- és sínprofil, nyomtáv) |
| --- | --- |

—

a kerék és a sín érintkezési paraméterei (kerék- és sínprofil, nyomtáv)

| — | kerékhibák (pl. laposságok, egyenetlenségek) |
| --- | --- |

—

kerékhibák (pl. laposságok, egyenetlenségek)

| — | a kocsi felépítményének, forgóvázának és kerékpárjainak tömege, tehetetlensége és merevsége |
| --- | --- |

—

a kocsi felépítményének, forgóvázának és kerékpárjainak tömege, tehetetlensége és merevsége

| — | a járművek felfüggesztési jellemzői |
| --- | --- |

—

a járművek felfüggesztési jellemzői

| — | a hasznos teher eloszlása |
| --- | --- |

—

a hasznos teher eloszlása

| — | fékteljesítmény. |
| --- | --- |

—

fékteljesítmény.

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő forgóváz és a futómű rendszerelemek leírása A jármű és a vágány kölcsönhatása és annak méretezése című rész 4.2.3.4.1, 4.2.3.4.2.1 és 4.2.3.4.2.2 szakaszában található.

A forgóvázakat más alkalmazásra további érvényesítés (vizsgálat) nélkül is lehet használni, feltéve, ha az új alkalmazás során a vonatkozó paraméterek tartománya (a jármű felépítményét is ideértve) a már igazolt tartományon belül marad.

A forgóvázak és a futómű biztonságos üzemének biztosítása érdekében úgy tervezik azokat, hogy kibírják az üzem közben várható terheléseket. Különösen a forgóvázak és a futómű felel meg a 6. szakaszban részletezett vizsgálati követelményeknek.

A kiadás idején a jelen ÁME követelményeinek egyes alkalmazások esetén már megfelelőnek tekintett forgóváz konstrukciókat tartalmazó lista az Y. mellékletben található.

A kölcsönös átjárhatóságot lehetõvé tevõ forgóváz és a futómû rendszerelemek Ellenõrzõ-irányító és jelzõrendszerek alrendszerrel való kapcsolódási pontjai a tengelyek közötti távolsággal kapcsolatban a Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés címû 4.3.2.1. részben találhatók.

Az áruszállító kocsikat úgy tervezik, hogy lehetséges az ívekben és rámpákon való használatuk, és képesek felmenni a komphajókra a forgóvázak és a kocsi felépítményének érintkezése nélkül. A forgóvázas kocsik oldalsó tartói elegendő átfedéssel rendelkeznek az olyan legkisebb sugarú ívben, amelyre a kocsit tervezték. Ha a kocsi csak 2,5 foknál kisebb komphajó szögön tud üzemelni, akkor el kell helyezni rajta a B. melléklet B. 25. ábrája szerint jelzést. Ha a kocsi csak 35 méternél nagyobb sugarú ívben tud üzemelni, akkor el kell helyezni rajta a B. melléklet B. 24. ábrája szerint jelzést.

5.4.2.2.   Kerékpárok

A jármű és a vágány kölcsönhatása és annak méretezése 4.2.4.1.2.5. Fékezés, és 4.2.7.3.2.1. Rendszervédelem.

A részletes előírás az Elektromos ellenállás című 4.2.3.3.1. szakaszban, a K. melléklet energia-határértékek (fékezés közben) témájú 4.2.4.1.2.5. szakaszában és az E. mellékletben találhatók, amely példamegoldásokat is tartalmaz egyes elemek esetén.

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő kerékpár rendszerelem teljes működési előírását elhalasztották a jelen ÁME következő felülvizsgálatáig.

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő kerékpár rendszerelem és a Ellenőrző-irányító és jelzőrendszerek alrendszer közötti kapcsolódási pontok leírása a Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés című 4.3.2.1. részben található.

5.4.2.3.   Kerekek

A részletes előírás az egyes elemek példamegoldásait tartalmazó L. mellékletben és az E. mellékletben található.

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő kerék rendszerelem teljes működési előírását elhalasztották a jelen ÁME következő felülvizsgálatáig.

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő kerék rendszerelem és a Ellenőrző-irányító és jelzőrendszerek alrendszer közötti kapcsolódási pontok leírása a Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés című 4.3.2.1. részben található.

5.4.2.4.   Tengelyek

A részletes előírás az egyes elemek példamegoldásait tartalmazó M. mellékletben található.

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő tengelyek rendszerelem teljes működési előírását elhalasztották a jelen ÁME következő felülvizsgálatáig.

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő tengely kerékpár rendszerelem és a Ellenőrző-irányító és jelzőrendszerek alrendszer közötti kapcsolódási pontok leírása a Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés című 4.3.2.1. részben található.

5.4.3.   FÉKEZÉS

5.4.3.1.   A jelen ÁME kiadásának idejére jóváhagyott rendszerelemek

A kiadás idején a jelen ÁME követelményeinek egyes alkalmazások esetén már megfelelõnek tekintett fékrendszer és fékalkatrész konstrukciókat tartalmazó lista az FF. mellékletben található.

5.4.3.2.   Forgalmazó

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem elosztásának leírása A fékteljesítmény elemei című 4.2.4.1.2.2. és a Levegőellátás című 4.2.4.1.2.7. részben található.

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem kapcsolódási pontjainak leírása az I. melléklet I.1. szakaszában található.

5.4.3.3.   A raksúlyváltó relészelepe / Automatikus fékváltás az üres és a terhelt állapot között

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő raksúlyváltó relészelep / Automatikus fékváltás az üres és a terhelt állapot között rendszerelem leírása A fékteljesítmény elemei című 4.2.4.1.2.2. és a Levegőellátás című 4.2.4.1.2.7. részben található.

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem kapcsolódási pontjainak leírása az I. melléklet I.2. szakaszában található.

5.4.3.4.   Kerékcsúszás ellen védő eszköz

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő kerékcsúszás ellen védő eszköz rendszerelem leírása a Kerékcsúszás elleni védelem című 4.2.4.1.2.6. és a Levegőellátás című 4.2.4.1.2.7. részben található.

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem előírásainak leírása az I. melléklet I.3. szakaszában található.

5.4.3.5.   Hézagállító

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő hézagállító rendszerelem leírása a Mechanikai alkatrészek című 4.2.4.1.2.3. részben található.

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem előírásainak leírása az I. melléklet I.4. szakaszában található.

5.4.3.6.   Fékhenger / működtető elem

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő fékhenger / működtető elem rendszerelem funkcionális leírása A fékteljesítmény elemei című 4.2.4.1.2.2., a Rögzítőfék című 4.2.4.1.2.8., az Energia-határértékek című 4.2.4.1.2.5. és a Levegőellátás című 4.2.4.1.2.7. részben található.

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem előírásainak leírása az I. melléklet I.5. szakaszában található.

5.4.3.7.   Pneumatikus csatlakozó fél

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem előírásainak leírása az I. melléklet I.6. szakaszában található.

5.4.3.8.   Végcsap

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem előírásainak leírása az I. melléklet I.7. szakaszában található.

5.4.3.9.   Az elosztó leválasztó eszköze

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem előírásainak leírása az I. melléklet I.8. szakaszában található.

5.4.3.10.   Fékbetét

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem előírásainak leírása az I. melléklet I.9. szakaszában található.

5.4.3.11.   Féktuskók

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem előírásainak leírása az I. melléklet I.10. szakaszában található.

5.4.3.12.   Fékvezeték-ürítő gyorsítószelep

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem előírásainak leírása az I. melléklet I.11. szakaszában található.

5.4.3.13.   Automatikus terhelésérzékelő és az üres és az automatikus raksúlyváltó eszköz

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem előírásainak leírása az I. melléklet I.12. szakaszában található.

6.   A RENDSZERELEMEK MEGFELELŐSÉGÉNEK ÉS/VAGY HASZNÁLATRA VALÓ ALKALMASSÁGÁNAK VIZSGÁLATA ÉS AZ ALRENDSZER HITELESÍTÉSE

6.1.   KÖLCSÖNÖS ÁTJÁRHATÓSÁGOT LEHETŐVÉ TEVŐ RENDSZERELEMEK

6.1.1.   VIZSGÁLATI ELJÁRÁSOK

A rendszerelemek megfelelőségének és/vagy használatra való alkalmasságának vizsgálati eljárását az európai előírásokra vagy a 2001/16/EK irányelvvel összhangban jóváhagyott előírásokra alapozzák.

A használatra való alkalmasság esetében ezek az előírások jelzik a mérendő, figyelemmel kísérendő vagy megfigyelendő paramétereket, és leírják a vonatkozó tesztelési módszereket és mérési eljárásokat akár próbapadi szimuláció, akár a valós vasúti környezetben való tesztelés esetében.

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem gyártója vagy annak közösségbeli képviselője a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem piaci forgalmazása előtt megfelelőségi és vagy a használatra való alkalmassági EK-nyilatkozatot állít ki a 2001/16/EK IV. mellékletének 13.1. cikkével összhangban.

A jelen ÁME 5. szakaszában meghatározott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek vizsgálati eljárásait a 6.1.2. szakaszban meghatározott modulok alkalmazásával végzik el.

Amikor az eljárás azt előírja, egy adott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem megfelelőségének vagy alkalmazhatóságának megállapítását az a bejelentett szervezet köteles elvégezni, amelyhez a gyártó vagy felhatalmazott közösségi képviselője a kérelmet benyújtotta.

A modulokat kombinálják, és szelektíven kell használni a konkrét rendszerelemek esetében.

A modulokat a jelen ÁME Q. melléklete határozza meg.

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfelelőségét és használatra való alkalmasságát értékelő eljárásoknak a jelen ÁME 5. szakaszában meghatározott alkalmazási fázisait a jelen ÁME Q. mellékletének Q.1. táblázata tartalmazza.

6.1.2.   MODULOK

6.1.2.1.   Általános

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő, gördülőállomány alrendszeren belüli rendszerelemek megfelelőségének vizsgálata esetén a gyártó vagy annak közösségen belüli hivatalos képviselője az alábbiak közül választhat:

| a) | vagy a típusvizsgálati eljárás (B modul) a tervezési és fejlesztési szakasz esetében a gyártási szakasz egyik moduljával kombinálva: vagy a gyártási minőségkezelési rendszer eljárás (D modul), vagy a termékhitelesítési eljárás (F modul), |
| --- | --- |

a)

vagy a típusvizsgálati eljárás (B modul) a tervezési és fejlesztési szakasz esetében a gyártási szakasz egyik moduljával kombinálva: vagy a gyártási minőségkezelési rendszer eljárás (D modul), vagy a termékhitelesítési eljárás (F modul),

vagy alternatívaként

| b) | a teljes minőségkezelési rendszer a tervezési vizsgálat eljárással (H2 modul) minden fázis esetében, |
| --- | --- |

b)

a teljes minőségkezelési rendszer a tervezési vizsgálat eljárással (H2 modul) minden fázis esetében,

vagy

| c) | a teljes minőségkezelési rendszer eljárása (H1 modul) |
| --- | --- |

c)

a teljes minőségkezelési rendszer eljárása (H1 modul)

A D modul csak akkor választható, ha a gyártó az általa választott bejelentett szervezet által jóváhagyott és felügyelt minőségkezelési rendszert működtet a gyártás, végtermék-ellenőrzés és vizsgálat esetében. A hegesztési eljárásokat a nemzeti szabályokkal összhangban kell értékelni.

A H1 és H2 modul csak akkor választható, ha a gyártó az általa választott bejelentett szervezet által jóváhagyott és felügyelt minõségkezelési rendszert mûködtet a tervezés, gyártás, végtermék-ellenõrzés és vizsgálat esetében.

A megfelelőség értékelése kiterjed a jelen ÁME Q. mellékletének Q1. táblázatában X-szel jelzett fázisokra és jellemzőkre is.

6.1.2.2.   A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek meglévő megoldásai

Ha egy kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem esetében a jelen ÁME hatályba lépése előtt már meglévő megoldás van az európai piacon, a következő eljárást alkalmazzák.

A gyártó bizonyítja, hogy a kölcsönös átjárhatóságot lehetõvé tevõ rendszerelemek vizsgálatait és hitelesítését sikeresnek tekintik az összehasonlítható körülmények közötti korábbi alkalmazások esetében. Ebben az esetben ezek az értékelések az új alkalmazásra vonatkozóan is érvényesek maradnak.

Ebben az esetben a típust már jóváhagyottnak tekintik, és a típus értékelése nem szükséges.

A különböző kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek értékelési eljárásaival összhangban a gyártó vagy annak hivatalos közösségbeli képviselője

| — | vagy alkalmazza a belső termelésellenőrzési eljárást (A-modult), |
| --- | --- |

—

vagy alkalmazza a belső termelésellenőrzési eljárást (A-modult),

| — | vagy alkalmazza belső tervezésellenőrzési és termékhitelesítési eljárást (A1 modul), |
| --- | --- |

—

vagy alkalmazza belső tervezésellenőrzési és termékhitelesítési eljárást (A1 modul),

| — | vagy alkalmazza a teljes minõségkezelési rendszer eljárását (H1 modul). |
| --- | --- |

—

vagy alkalmazza a teljes minõségkezelési rendszer eljárását (H1 modul).

Ha nincs lehetőség annak bizonyítására, hogy a megoldás a múltban pozitív módon bevált, a 6.1.2.1. szakasz az irányadó.

6.1.2.3.   A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek innovatív megoldásai

Amikor egy kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem számára javasolt megoldás az 5.2. szakasz meghatározása értelmében innovatív, a gyártó megállapítja az ÁME megfelelő szakaszától való eltérést. Az Európai Vasúti Ügynökség véglegesíti a rendszerelemek működésére és kapcsolódási pontjaira vonatkozó megfelelő előírásokat, és kidolgozza az értékelési módszereket.

A működésre és kapcsolódási pontokra vonatkozó megfelelő előírásokat és az értékelési módszereket felülvizsgálati eljárással beépítik az ÁME-be. Amint közzéteszik ezeket a dokumentumokat, a gyártó vagy annak közösségbeli hivatalos képviselője kiválaszthatja a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek vizsgálati eljárását a 6.1.2.1. szakaszban meghatározottak szerint.

A 2001/16/EK irányelv 21. cikkének (2) bekezdése alapján hozott bizottsági határozat hatályba lépése után használhatók az innovatív megoldások, mielőtt azokat az ÁME-be építenék.

6.1.2.4.   A használatra való alkalmasság értékelése

Amikor egy megindított értékelési eljárás alapja az üzem közbeni tapasztalat a gördülõállomány alrendszeren belüli kölcsönös átjárhatóságot lehetõvé tevõ rendszerelem esetében, a gyártó vagy annak hivatalos közösségbeli képviselõje az üzem közbeni tapasztalatra alapuló típusértékelést alkalmazza (V. modul).

6.1.3.   A KÖLCSÖNÖS ÁTJÁRHATÓSÁGOT LEHETŐVÉ TEVŐ RENDSZERELEMEK ÉRTÉKELÉSI ELŐÍRÁSAI

6.1.3.1.   Szerkezetek és mechanikus alkatrészek

6.1.3.1.1.   Ütközők

Az ütközőket az Ütközők című 4.2.2.1.2.1. szakaszban lévő „Az ütközők jellemzői” című bekezdésben lévő előírások szerint kell értékelni.

6.1.3.1.2.   Vonókészülék

A vonókészüléket a vonókészülékekről szóló 4.2.2.1.2.2. szakasz („A vonókészülékek jellemzői”) és a vonókészülékek és ütközők kölcsönhatásáról szóló 4.2.2.1.2.3. szakasz („A vonókészülékek és az ütközők jellemzői”) előírásai szerint kell értékelni.

6.1.3.1.3.   Az áruszállító kocsik jelölése

A jelölésre használt matricákat a B. mellékletben lévő előírás szerint kell értékelni.

6.1.3.2.   A jármű és a vágány kölcsönhatása és annak méretezése

6.1.3.2.1.   Forgóváz és futómű

Biztosítják a felépítményt és a forgóvázat, a forgóváz keretet, a tengelycsapágyat és minden ezekhez csatlakozó berendezést összekapcsoló szerkezet sértetlenségét. Ezt a biztosítást a megfelelő módszerek kellő használatával a hasonló szolgáltatás során és feltételekkel használt nemzeti jóváhagyási rendszer által vagy nevében érik el, például próbapados vizsgálattal, hitelesített modellezéssel, a meglévő jóváhagyott tervekkel való összehasonlítással, vagy más módszerekkel.

A normál nyomtávon normál sebességviszonyok között és vágányminõség mellett haladó forgóvázakra érvényes vizsgálati feltételeket a J. melléklet határozza meg. Ezek az összes típusú forgóváz kereten végrehajtandó vizsgálatok teljes skálájának csak a közös részét képviselik.

A forgóvázak egyes meghatározott részegységei, különösen a tengelycsapágyak, a forgóváz és a karosszéria közötti csatlakozás, az ütközők és a fékek esetében általános jellegű vizsgálatokat nem lehet meghatározni. Az ilyen vizsgálatokat eseti alapon dolgozzák ki, útmutatóként használva a fenti vizsgálatokat. Az alábbiakban találhatók a már meghatározott vizsgálatok részletes céljai és paramétereinek részletes definiálása.

Ez a megjegyzés a különböző nyomtávú pályán való vagy egyértelműen eltérő üzemi feltételek közötti közlekedésre szánt, valamint új konstrukciójú forgóváz keretek esetére is vonatkozik.

A J. melléklet J1., J2. és J3. szakaszaiban meghatározott három vizsgálat definiálásának célja:

| — | a forgóváz keret konstrukciójának (súly, sebesség) optimalizálása |
| --- | --- |

—

a forgóváz keret konstrukciójának (súly, sebesség) optimalizálása

| — | a számításokból kapott adatok kiegészítése |
| --- | --- |

—

a számításokból kapott adatok kiegészítése

| — | annak biztosítása, hogy a forgóváz keretek alkalmasak legyenek arra, hogy kibírják az üzem közbeni terheléseket állandó deformálódás vagy repedések előfordulása nélkül, amelyek csökkentenék a biztonságot, vagy magas karbantartási költségeket eredményeznének. |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy a forgóváz keretek alkalmasak legyenek arra, hogy kibírják az üzem közbeni terheléseket állandó deformálódás vagy repedések előfordulása nélkül, amelyek csökkentenék a biztonságot, vagy magas karbantartási költségeket eredményeznének.

Ha nincs összehasonlítható megoldás, a tapasztalat azt igazolta, hogy három vizsgálatra van szükség: két statikus vizsgálatra (J. melléklet J1. és J2. szakasza) és egy dinamikus vizsgálatra (J. melléklet J3. szakasza).

Először a két statikus vizsgálatot hajtják végre; ezek különösen lehetővé teszik bármely olyan forgóváz elutasítását, amely nem felel meg a szilárdságra vonatkozó minimális követelményeknek.

A dinamikus vizsgálatot (fáradáspróbát) úgy tervezték, hogy igazolja a forgóváz konstrukciójának épségét és azt, hogy várható-e üzem közben fáradás miatti repedések előfordulása.

A vizsgálatok meghatározására használt terhelési értékeket különösen menet közbeni vizsgálatokból származtatták.

A J. melléklet J1. szakaszában lévő vizsgálatokat úgy tekintik, mint amelyek az üzem közben előfordulható legnagyobb értékeket képviselik, figyelmen kívül hagyva a balesetek miatti terheléseket.

A J. melléklet J2. és J3. szakaszában lévő vizsgálatokat úgy tekintik, mint amelyek átlagosan a forgóváz élettartama alatt előfordulható összes változó terhelés összességét képviselik.

A fáradáspróba ciklusainak számát úgy választják meg, hogy az összesen 30 éves élettartamot szimuláljon, évi 100 000 km futásteljesítménnyel. Ha ez nem reprezentálja a tervezett élettartamot, felülvizsgálják a terhelési eseteket.

Az ilyen ciklusokat azzal a céllal osztották el három különálló terhelési szakaszba, hogy optimalizálják a forgóváz keretének szerkezetét. Különösen az utolsó terhelési szakasz során esetlegesen előforduló repedések nyújtanak módot az igénybevételnek leginkább kitett olyan területek azonosítására, amelyekre különös figyelmet kell fordítani a gyártás, termékvizsgálat és karbantartás során.

A J. melléklet J1., J2. és J3. szakaszában meghatározott vizsgálatok érvényességének biztosítása érdekében különös figyelmet fordítanak azok gyakorlati megvalósítására. Különösen: -

A J. melléklet J1. és J2. szakaszában meghatározott statikus vizsgálatok esetében a forgóváz kereteket egyirányú tenzométerrel szerelik fel az olyan helyeken, ahol egyetlen azonosítható irányú igénybevétel fordul elő; minden más helyen háromirányú tenzométert (rozettát) alkalmaznak.

Az ilyen mérők aktív része nem haladja meg a 10 mm-t.

Tenzométereket és rozettákat rögzítenek a forgóváz keretére minden nagy igénybevételnek kitett ponton, különösen azokon a helyeken, ahová az igénybevétel koncentrálódik.

A vizsgálatot úgy határozzák meg, hogy reprodukálja a forgóváz keretére üzem közben ható erőket és annak alakváltozásait. Különös figyelmet fordítanak az olyan függőleges és oldalirányú terhelések átadására, amelyek egyes esetekben több elemen oszlanak el (pl. forgócsap, rugók, ütközők stb.).

A statikus teszteket a felfüggesztéssel ellátott teljes forgóvázon végzik el. A legtöbb esetben ez a rendszer gyakorlati okokból nem valósítható meg a fáradáspróba esetében; az ilyen vizsgálatok kidolgozásához külön tanulmányt végeznek.

A három vizsgálathoz teljes forgóváz kereteket használnak, és azokat felszerelik az összes csatlakozó elemmel (az ütközők, fékek stb.). Ezek teljes mértékben megfelelnek a termékről készített rajzoknak, és gyártásuk a sorozatban gyártott forgóváz keretekkel azonos körülmények között történik.

Ha a forgóváz keret megelőző statikus vizsgálata során nem észlelt gyártási hibákból eredő repedések vagy törések keletkeznek a fáradáspróba alatt, a vizsgálatot megismétlik egy másik forgóváz kerettel. A hibák megerősítése esetén a konstrukciót ki nem elégítőnek tekintik.

6.1.3.2.2.   Kerékpárok

A kerékpár értékelését a K. melléklet ismerteti.

6.1.3.2.3.   Kerekek

A konstrukció és a termék értékelését az L. melléklet ismerteti.

6.1.3.2.4.   Tengely

A konstrukció és a termék értékelését az M. melléklet ismerteti.

6.1.3.3.   Fékezés

Lásd a P. mellékletet.

6.2.   HAGYOMÁNYOS VASÚTI GÖRDÜLŐÁLLOMÁNY – ÁRUSZÁLLÍTÓ KOCSIK ALRENDSZER

6.2.1.   VIZSGÁLATI ELJÁRÁSOK

Az ajánlatkérő vagy annak hivatalos közösségbeli képviselője kérésére a bejelentett szervezet EK-hitelesítést végez a 2001/16/EK irányelv VI. mellékletével összhangban.

Ha az ajánlatkérõ igazolni tudja, hogy a hagyományos vasúti jármûvek alrendszerrel kapcsolatos vizsgálatokat vagy hitelesítéseket bármilyen korábbi alkalmazás esetén sikeresnek tekintették, ezeket az értékeléseket figyelembe veszik a megfelelõség értékelésénél.

A II. mellékletben megadott határértékeken belül megváltoztatott áruszállító kocsik nem igényelnek új megfelelőség-értékelést.

Minden esetben figyelembe kell venni, hogy a súly megváltoztatása milyen hatással van a biztonság szempontjából kritikus részegységekre, a biztonsággal kapcsolatos részegységekre, az infrastruktúra és az áruszállító kocsi közötti kölcsönhatásra és a menetvonalak 4.2.3.2. szakasz szerinti kategorizálására.

A jelen ÁME-ben meghatározott mértékig a hagyományos vasúti gördülőállomány alrendszer EK-hitelesítése során figyelembe veszik annak a hagyományos vasúti rendszer más alrendszereivel való kapcsolódási pontjait.

Az ajánlatkérő EK-hitelesítési nyilatkozatot állít ki a gördülőállomány alrendszer esetében a 2001/16/EK irányelv V. melléklet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban.

6.2.2.   MODULOK

6.2.2.1.   Általános

A hitelesítési eljárás céljára kiválasztott modulokat az AA. melléklet határozza meg.

Az áruszállító kocsikkal kapcsolatos követelmények 4. szakaszban meghatározott hitelesítési eljárása esetén az ajánlatkérő vagy annak hivatalos közösségbeli képviselője az alábbi modulok közül választhat:

| a) | vagy a típusvizsgálati eljárás (SB modul) a tervezési és fejlesztési szakasz esetében a gyártási szakasz egyik moduljával kombinálva:






  — | vagy a gyártási minőségkezelési rendszer eljárás (SF modul), |
| --- | --- | --- |

a)

vagy a típusvizsgálati eljárás (SB modul) a tervezési és fejlesztési szakasz esetében a gyártási szakasz egyik moduljával kombinálva:

—

vagy a gyártási minőségkezelési rendszer eljárás (SF modul),

| — | vagy a termékhitelesítés (SF modul), |
| --- | --- |

—

vagy a termékhitelesítés (SF modul),

vagy

| b) | vagy a teljes minőségkezelési rendszer tervezési vizsgálattal eljárás (SH2 modul). |
| --- | --- |

b)

vagy a teljes minőségkezelési rendszer tervezési vizsgálattal eljárás (SH2 modul).

Az SD modul csak akkor választható, ha az ajánlatkérő vagy bevonásuk esetén a fővállalkozók a választásuk szerinti bejelentett szervezet által jóváhagyott és felügyelt minőségkezelési rendszert működtetnek a gyártás, illetve végtermékek ellenőrzése és vizsgálata terén. A hegesztési eljárásokat a nemzeti szabályokkal összhangban kell értékelni.

Az SH2 modul csak akkor választható, ha az ajánlatkérő vagy bevonásuk esetén a fővállalkozók a választásuk szerinti bejelentett szervezet által jóváhagyott és felügyelt minőségkezelési rendszert működtetnek a tervezés, gyártás, illetve végtermékek ellenőrzése és vizsgálata terén.

A következő további követelményeket veszik figyelembe a modulok használata esetén:

| — | SB modul: hivatkozással a modul 4.3. szakaszára, tervezési felülvizsgálat szükséges, |
| --- | --- |

—

SB modul: hivatkozással a modul 4.3. szakaszára, tervezési felülvizsgálat szükséges,

| — | A tervezési szakasz esetében az SD, SF és SH2 modulok: e modulok alkalmazása lehetõvé teszi, hogy a kocsik megfeleljenek a típusvizsgálati tanúsítványban leírt jóváhagyott típusnak. A pályázatnak különösen be kell mutatnia, hogy a gyártást és az összeszerelést a jóváhagyott típussal azonos részegységekkel és mûszaki megoldásokkal végezték el. |
| --- | --- |

—

A tervezési szakasz esetében az SD, SF és SH2 modulok: e modulok alkalmazása lehetõvé teszi, hogy a kocsik megfeleljenek a típusvizsgálati tanúsítványban leírt jóváhagyott típusnak. A pályázatnak különösen be kell mutatnia, hogy a gyártást és az összeszerelést a jóváhagyott típussal azonos részegységekkel és mûszaki megoldásokkal végezték el.

6.2.2.2.   Innovatív megoldások

Ha az áruszállító kocsi a 4.1. szakaszban definiált innovatív megoldásokat tartalmaz, a gyártó vagy az ajánlatkérõ megállapítja az ÁME vonatkozó részétõl való eltérést.

Az Európai Vasúti Ügynökség véglegesíti e megoldás működésére és kapcsolódási pontjaira vonatkozó megfelelő előírásokat, és kidolgozza az értékelési módszereket.

A mûködésre és kapcsolódási pontokra vonatkozó megfelelõ elõírásokat és az értékelési módszereket felülvizsgálati eljárással belefoglalják az ÁME-be. Amint közzéteszik ezeket a dokumentumokat, a gyártó vagy az ajánlatkérõ, vagy közösségbeli hivatalos képviselõje kiválaszthatja az áruszállító kocsik értékelési eljárását a 6.2.2.1. szakaszban meghatározottak szerint. 6.2.2.1.

A 2001/16/EK irányelv 21. cikkének (2) bekezdése alapján hozott bizottsági határozat hatályba lépése után használhatók az innovatív megoldások, mielőtt azokat az ÁME-be építenék.

6.2.2.3.   A karbantartás értékelése

A 2001/16/EK irányelv 18. cikkének 3. bekezdésével összhangban a bejelentett szervezet összeállítja a karbantartási dokumentációt is tartalmazó mûszaki dokumentációt.

A karbantartás megfelelőségének értékelése az egyes érintett tagállamok felelőssége. A DD. melléklet (amely nyitott pont marad) azt az eljárást írja le, amellyel az egyes tagállamok meggyőződnek arról, hogy a karbantartási intézkedések megfelelnek a jelen ÁME követelményeinek, és biztosítják az alapparaméterek és az alapvető követelmények betartását az alrendszer élettartama alatt.

6.2.3.   AZ ALRENDSZER ÉRTÉKELÉSÉNEK ELŐÍRÁSAI

6.2.3.1.   Szerkezetek és mechanikus alkatrészek

6.2.3.1.1.   A jármű fő szerkezetének ereje és a rakomány rögzítése

A konstrukció hitelesítése az EN 12663 szabvány 6. szakaszának követelményeit követi.

A vizsgálati program tartalmazza a Z. mellékletben meghatározott tolatási hatástesztet, ha számítással nem igazolják a szerkezeti integritást.

Amennyiben korábban vizsgálatokat hajtottak végre hasonló részegységeken vagy alrendszereken, nem szükséges megismételni a vizsgálatokat, feltéve, ha egyértelmû biztonsági igazolást nyújtanak a korábbi vizsgálatok alkalmazhatóságáról.

6.2.3.2.   A jármű és a vágány kölcsönhatása és annak méretezése

6.2.3.2.1.   A járművek futásjósága

6.2.3.2.1.1.   A részleges típus-jóváhagyási eljárás alkalmazása

Ha valamely kocsit már jóváhagytak, a futásjóságot befolyásoló meghatározott jellemzőinek (lásd a 4.2.3.4.1. részt) vagy üzemi körülményeinek módosítása további vizsgálatot tehet szükségessé.

6.2.3.2.1.2.   Az új kocsik tanúsítása

Ha új kocsikat kell jóváhagyni az üzembe helyezési vizsgálattal, azokat az alábbiak végzik el:

| 1) | a jármű és sín között ható erők mérése |
| --- | --- |

1)

a jármű és sín között ható erők mérése

vagy

| 2) | a gyorsulások mérése |
| --- | --- |

2)

a gyorsulások mérése

vagy

| 3) | hitelesített modellezés |
| --- | --- |

3)

hitelesített modellezés

vagy

| 4) | összehasonlítás meglévő járművekkel |
| --- | --- |

4)

összehasonlítás meglévő járművekkel

A pontos határértékek változnak az alkalmazott tesztelési és elemzési módszertől függően.

6.2.3.2.1.3.   A futásjóság vizsgálata alóli mentességek a 100 vagy 120 km/h sebességig való közlekedésre épített vagy átalakított kocsik esetében

Az áruszállító kocsik futásjóság vizsgálat nélkül közlekedhetnek 100 vagy 120 km/h sebességig, ha megfelelnek az alábbiakban meghatározott feltételeknek:

| — | Hosszanti irányú nyomóerők 4.2.3.5. |
| --- | --- |

—

Hosszanti irányú nyomóerők 4.2.3.5.

| — | Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés 4.2.3.2 |
| --- | --- |

—

Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés 4.2.3.2

és ha fel vannak szerelve az alább felsorolt felfüggesztéssel vagy forgóvázzal.

Kéttengelyes kocsik

Az áruszállító kocsikat felszerelik az Y mellékletben a kéttengelyes kocsikra vonatkozó táblázatban felsorolt típusú felfüggesztéssel.

Kéttengelyes forgóvázzal rendelkező kocsik

Az áruszállító kocsikat felszerelik különbözõ típusú forgóvázakkal vagy változatokkal feltéve, ha az alaptípushoz képest végrehajtott módosítások csak olyan elemekre terjednek ki, amelyek nem befolyásolják a futásjóságot. E forgóvázak felsorolása az Y mellékletben található, a kéttengelyes forgóvázakkal rendelkezõ kocsikra vonatkozó táblázatokban.

Háromtengelyes forgóvázzal rendelkező kocsik

Az áruszállító kocsikat felszerelik különbözõ típusú forgóvázakkal vagy változatokkal feltéve, ha az alaptípushoz képest végrehajtott módosítások csak olyan elemekre terjednek ki, amelyek nem befolyásolják a futásjóságot. E forgóvázak felsorolása az Y mellékletben található, a háromtengelyes forgóvázakkal rendelkezõ kocsikra vonatkozó két táblázatban. .

6.2.3.2.2.   Az oldalsó ütközőkkel rendelkező áruszállító kocsikra ható hosszanti irányú nyomóerők

Ha szükséges a megengedett hosszanti irányú nyomóerő vizsgálattal való tanúsítása, a vizsgálatokat az R. mellékletben leírt módon kell elvégezni, legalább az e mellékletben megadott mérési területekkel.

6.2.3.2.3.   Az áruszállító kocsik mérése

Az áruszállító kocsi alvázkereteinek és forgóvázainak mérésével bizonyítékot kell szolgáltatni arra, hogy a névleges méretektől való eltérések a megengedett tűrésen belül vannak (EN 13775 szabvány 1–3 rész és prEN 13775 szabvány 4–6 rész).

6.2.3.3.   Fékezés

6.2.3.3.1.   Fékteljesítmény

A fékerő meghatározásának módszerei az S mellékletben találhatók.

6.2.3.3.2.   A fékrendszer minimális vizsgálata

Az alábbi vizsgálatok és határértékek az áruszállító kocsik számára tervezett hagyományos légfékekkel felszerelt kocsikra vonatkoznak.

Ezeket a vizsgálatokat csak az egycsöves módszerrel végzik el (a fékvezetékkel). A töltõvezetékbõl folyamatosan feltöltött segédlégtartályokkal végzett vizsgálatokat is elvégzik annak bizonyítása érdekében, hogy nem érte hátrányos hatás a fék mûködését.

A hagyományos légfék normál üzemi nyomása (rendszernyomása) 5 bar. E vizsgálatokat ezen a nyomáson végzik el. Emellett e munkanyomás legfeljebb 1 bar értékű csökkentésével vagy emelésével mintavizsgálatokat végeznek el annak biztosítása érdekében, hogy nem érte hátrányos hatás a fék működését.

A vizsgálatokat „P” és „G” fékezési üzemmódokban végzik el, ha fel vannak szerelve. Amennyiben változó vagy üres teher fékrendszerek vannak felszerelve, a vizsgálatokat a „megterhelt” és „üres” pozíciókban végzik el annak bizonyítása érdekében, hogy nem érte hátrányos hatás a fék mûködését, és az megfelel a jelen ÁME-nek.

A fékek vezérlésére megengedett az elektromos áram vagy más eszközök használata, feltéve, ha továbbra is teljesülnek a jelen ÁME feltételei. Bizonyítják az egyenértékû biztonsági szintet.

Az alábbi táblázatban felsorolt vizsgálatokat külön álló helyzetű járművön vagy álló vonaton hajtják végre.

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő egyes rendszerelemek konstrukciós és termékértékelését a P. melléklet írja le.

| A pneumatikus fék jellemzői |
| --- |
| Sorszám | Jellemző | Határérték |
| 1 | A fékhenger feltöltési ideje a legnagyobb nyomás 95 %-ára | P beállítás

  3-5 másodperc (3-6 másodperc üres/terhelt rendszer esetén)

  G beállítás

  18-30 másodperc |
| 2 | A fékhenger leoldási ideje 0,4 bar nyomásra | P beállítás

  15-20 másodperc
  A 70 tonna vagy azt meghaladó teljes súly esetén 15–25 másodperces leoldási idő megengedett.

  G beállítás

  45-60 másodperc
  Pneumatikus vezérlésű eszközökkel felszerelt fékek esetén a fékerő eltérése a leoldási idővel mérhető, amelynek el kell telnie, mielőtt a 0,4 bar nyomásérték megjelenik a relé vezérlőkamrájában (ellenőrző nyomás) |
| 3 | A fékvezeték nyomásának az a csökkentése, amelyre szükség van a fékhenger legnagyobb nyomásának eléréséhez | 1,5±0,1 bar |
| 4 | A fékhenger legnagyobb nyomása | 3,8±0,1 bar |
| 5 | Érzékenység/érzéketlenség
  A fék érzéketlenségének a fékvezeték lassú nyomáscsökkenése iránt olyannak kell lennie, hogy a fék ne aktiválódjon, ha a normális üzemi nyomás egy perc alatt 0,3 bar értékkel esik.
  A fék érzékenységének a fékvezeték lassú nyomáscsökkenése iránt olyannak kell lennie, hogy a fék 1,2 másodpercen belül aktiválódjon, ha a normális üzemi nyomás 6 másodperc alatt 0,6 bar értékkel esik. | Az egy percen belül 0,3 bar nyomáscsökkenés nem aktiválja a féket.
  A fék 1,2 másodpercen belül aktiválódik, ha 6 másodperc alatt a nyomáscsökkenés 0,6 bar. |
| 6 | A fékvezeték szivárgása 5 bar kiinduló nyomásról | 0,2 bar legnagyobb nyomásveszteség 5 percen belül |
| 7 | A fékhenger, a segédlégtartály és az ellenőrző tartály szivárgása a fékhenger 3,8 ± 0,1 bar kiindulási nyomásáról és a fékvezeték 0 bar nyomásáról. | 0,15 bar legnagyobb nyomásveszteség 5 percen belül a segédlégtartályon mérve. |
| 8 | Az automatikus légfék manuális leoldása. | A fékek leoldása |
| 9 | Fokozatosság a fékvezeték nyomásának növelési és kiengedési eltéréseinél: | Kisebb vagy egyenlő mint 0,1 bar. |
| 10 | A töltési pozícióra való visszatérésnek megfelelő nyomás a fék kioldásakor | Fékvezeték:
  0,15 bar a tényleges üzemi nyomás alatt
  Fékhenger:
  < 0,3 bar |
| 11 | Automatikus légfék visszajelző | Biztosítja a fék (aktivált vagy kiengedett) állapotának visszajelzését |
| 12 | A hézagállítót résenként túlzott féksúrlódás létrehozásával és annak bemutatásával kell vizsgálni, hogy az ismételt aktiválási / leoldási ciklusok esetén visszaáll a helyes hézag. | A fék súrlódó betétjének/tuskójának páronkénti tervezési hézagja |
| 13 | A fék súrlódó betétje/tuskója tervezési terhelésének való megfelelés | A fék súrlódó betétjének/blokkjának terhelései megfelelnek a terveknek |
| 14 | A fékberendezés szabadon tud mozogni, és lehetővé teszi, hogy a fékbetétek/féktuskók kioldott állapotban távol maradjanak a féktárcsáktól / kerekektől, és ne csökkentsék az aktiválási erőket a tervezési érték alá | A fékberendezés szabadon tud mozogni |
| 15 | A rögzítőfék részegységei szabadon mozognak, és szükség esetén meg vannak kenve | Szabad mozgás: biztosítja a beragadás nélküli aktiválást és leoldást. |
| 16 | A rögzítőfék vezérlése és teljesítménye olyan, hogy a fékkar végére vagy a kézikerékre érintőirányban kifejtett 500 N erővel a rögzítőfék teljesen aktiválható. | 500 N bemeneti erő |
| 17 | A rögzítőfék manuális leoldása | Rögzítőfék leoldása |
| 18 | A rögzítőfék visszajelzője tükrözi a fék állapotát | A visszajelző pontosan mutatja a fék (aktivált vagy leoldott) állapotát |

A pneumatikus fék jellemzői

Sorszám

Jellemző

Határérték

1

A fékhenger feltöltési ideje a legnagyobb nyomás 95 %-ára

P beállítás

3-5 másodperc (3-6 másodperc üres/terhelt rendszer esetén)

G beállítás

18-30 másodperc

2

A fékhenger leoldási ideje 0,4 bar nyomásra

P beállítás

15-20 másodperc

A 70 tonna vagy azt meghaladó teljes súly esetén 15–25 másodperces leoldási idő megengedett.

G beállítás

45-60 másodperc

Pneumatikus vezérlésű eszközökkel felszerelt fékek esetén a fékerő eltérése a leoldási idővel mérhető, amelynek el kell telnie, mielőtt a 0,4 bar nyomásérték megjelenik a relé vezérlőkamrájában (ellenőrző nyomás)

3

A fékvezeték nyomásának az a csökkentése, amelyre szükség van a fékhenger legnagyobb nyomásának eléréséhez

1,5±0,1 bar

4

A fékhenger legnagyobb nyomása

3,8±0,1 bar

5

Érzékenység/érzéketlenség

A fék érzéketlenségének a fékvezeték lassú nyomáscsökkenése iránt olyannak kell lennie, hogy a fék ne aktiválódjon, ha a normális üzemi nyomás egy perc alatt 0,3 bar értékkel esik.

A fék érzékenységének a fékvezeték lassú nyomáscsökkenése iránt olyannak kell lennie, hogy a fék 1,2 másodpercen belül aktiválódjon, ha a normális üzemi nyomás 6 másodperc alatt 0,6 bar értékkel esik.

Az egy percen belül 0,3 bar nyomáscsökkenés nem aktiválja a féket.

A fék 1,2 másodpercen belül aktiválódik, ha 6 másodperc alatt a nyomáscsökkenés 0,6 bar.

6

A fékvezeték szivárgása 5 bar kiinduló nyomásról

0,2 bar legnagyobb nyomásveszteség 5 percen belül

7

A fékhenger, a segédlégtartály és az ellenőrző tartály szivárgása a fékhenger 3,8 ± 0,1 bar kiindulási nyomásáról és a fékvezeték 0 bar nyomásáról.

0,15 bar legnagyobb nyomásveszteség 5 percen belül a segédlégtartályon mérve.

8

Az automatikus légfék manuális leoldása.

A fékek leoldása

9

Fokozatosság a fékvezeték nyomásának növelési és kiengedési eltéréseinél:

Kisebb vagy egyenlő mint 0,1 bar.

10

A töltési pozícióra való visszatérésnek megfelelő nyomás a fék kioldásakor

Fékvezeték:

0,15 bar a tényleges üzemi nyomás alatt

Fékhenger:

< 0,3 bar

11

Automatikus légfék visszajelző

Biztosítja a fék (aktivált vagy kiengedett) állapotának visszajelzését

12

A hézagállítót résenként túlzott féksúrlódás létrehozásával és annak bemutatásával kell vizsgálni, hogy az ismételt aktiválási / leoldási ciklusok esetén visszaáll a helyes hézag.

A fék súrlódó betétjének/tuskójának páronkénti tervezési hézagja

13

A fék súrlódó betétje/tuskója tervezési terhelésének való megfelelés

A fék súrlódó betétjének/blokkjának terhelései megfelelnek a terveknek

14

A fékberendezés szabadon tud mozogni, és lehetővé teszi, hogy a fékbetétek/féktuskók kioldott állapotban távol maradjanak a féktárcsáktól / kerekektől, és ne csökkentsék az aktiválási erőket a tervezési érték alá

A fékberendezés szabadon tud mozogni

15

A rögzítőfék részegységei szabadon mozognak, és szükség esetén meg vannak kenve

Szabad mozgás: biztosítja a beragadás nélküli aktiválást és leoldást.

16

A rögzítőfék vezérlése és teljesítménye olyan, hogy a fékkar végére vagy a kézikerékre érintőirányban kifejtett 500 N erővel a rögzítőfék teljesen aktiválható.

500 N bemeneti erő

17

A rögzítőfék manuális leoldása

Rögzítőfék leoldása

18

A rögzítőfék visszajelzője tükrözi a fék állapotát

A visszajelző pontosan mutatja a fék (aktivált vagy leoldott) állapotát

Megjegyzések a fenti táblázattal kapcsolatban:

| N1. | Az időzítéseket az egyetlen járművön végzett vészfékezésből kapják. A fékhenger végleges nyomásának körülbelül 10 %-os behatását követően a nyomás fokozatosan emelkedik. A feltöltési idő akkor kezdődik, amikor a levegő kezdi feltölteni a fékhengert, és akkor ér véget, amikor a nyomás eléri a végleges érték 95 %-át, és a jelzett értékű lesz. |
| --- | --- |
| N2. | Különálló járművön a fék vészfékezést követő teljes és fokozatos feloldásakor a fékhenger nyomás a fokozatosan csökken. A leoldási idő akkor kezdődik, amikor a levegő távozni kezd a hengerből, és addig tart, amíg a nyomás el nem éri a megállapított 0,4 bar értéket. |
| N3. | A fékhenger legnagyobb nyomásának eléréséhez a fékvezeték nyomását 1,4–1,6 barral a rendszernyomás alá csökkentik. |
| N4. | A fékvezeték nyomásának 1,4–1,6 bar közötti csökkentésével a fékhenger elérhető legnagyobb nyomása 3,7–3,9 bar. |
| N5. | A fék érzéketlenségének a fékvezeték lassú nyomáscsökkenése iránt olyannak kell lennie, hogy a fék ne aktiválódjon, ha a normális üzemi nyomás egy perc alatt 0,3 bar értékkel esik.
  A fék érzékenységének a fékvezeték lassú nyomáscsökkenése iránt olyannak kell lennie, hogy a fék 1,2 másodpercen belül aktiválódjon, ha a normális üzemi nyomás 6 másodperc alatt 0,6 bar értékkel esik. |
| N6. | A fékvezeték 5 barra való feltöltése után zárja el a fékvezetéket, adjon időt a leülepedéshez, majd ügyeljen meg arra, hogy, hogy a szivárgás ne lépje túl a megállapított értéket. |
| N7. | Vészfékezést követően a fékvezeték 0 bar nyomásával kezdje el mérni a stabilizálódási időt, és ügyeljen arra, hogy az általános szivárgás ne lépje túl a megállapított értéket. |
| N8. | A fék rendelkezik a fék manuális kioldását lehetővé tevő eszközzel. |
| N9. | A fék olyan, hogy a fékhengerben lévő nyomás folyamatosan követi a fékvezeték nyomásának változásait. A fékvezeték ±0,1 bar nyomásváltozásának hatására az elosztó ennek megfelelően változtatja meg a fékhenger nyomását.
  A fékvezeték nyomásának adott értéke esetében a fékhenger nyomása nem változik 0,1 barnál nagyobb mértékben az aktiválás és a leoldás között. (A fékerõ változtatásához pneumatikus vezérlésû relészeleppel történõ fékezés esetében a 0,1 bar érték az ellenõrzõ nyomásra vonatkozik.) |
| N10. | A fékerő változtatásához pneumatikus vezérlésű relészeleppel történő fékezés esetében a 0,3 bar nyomás megfelel a pneumatikus relészelepnél (a segédlégtartályban) lévő nyomásnak. |
| N11. | Azokat a kocsikat, ahol az automatikus légfék aktiválási/leoldási állapota csak a kocsi alatt elhelyezkedve ellenőrizhető (például tengelyre szerelt tárcsafékek esetén), egy visszajelzővel szerelik fel, amely mutatja az automatikus fék állapotát. |
| N12. | A hézagállító helyes működését a résenként túlzott féksúrlódás létrehozásával és annak bemutatásával erősítik meg, hogy az ismételt aktiválási / leoldási ciklusok esetén visszaáll a helyes távolság. |
| N13. | A kocsik első sorozatán megmérik a fékbetét vagy féktuskó aktiválási erejét annak megerősítéséhez, hogy az megfelel-e a tervnek. |
| N14. | A fékberendezés annyira szabad, hogy a fékbetétek/féktuskók leoldott állapotban távol maradnak a féktárcsáktól / kerekektől, és az aktiválási erők nem csökkennek a tervezési érték alá. |
| N15. | A rögzítőfék részegységei, rudazata, csavarjai és anyái stb. szabadon mozognak, és kenést kapnak, ha a terv azt előírja. |
| N16. | A kocsik első sorozatain a járműre ható lassítási erőt a fékkar végére vagy a kézikerékre érintőirányban kifejtett 500 N bemeneti erő alapján mérik. A mért érték megfelel a tervnek. |
| N17. | A rögzítőféket manuálisan aktiválják és oldják le, és ez leoldott állapotban nincs hátrányos hatással a súrlódási pár résére. |
| N18. | A rögzítőfék visszajelzőjét úgy szerelik fel, hogy az pontosan tükrözze a rögzítőfék aktivált vagy leoldott állapotát. |

N1.

Az időzítéseket az egyetlen járművön végzett vészfékezésből kapják. A fékhenger végleges nyomásának körülbelül 10 %-os behatását követően a nyomás fokozatosan emelkedik. A feltöltési idő akkor kezdődik, amikor a levegő kezdi feltölteni a fékhengert, és akkor ér véget, amikor a nyomás eléri a végleges érték 95 %-át, és a jelzett értékű lesz.

N2.

Különálló járművön a fék vészfékezést követő teljes és fokozatos feloldásakor a fékhenger nyomás a fokozatosan csökken. A leoldási idő akkor kezdődik, amikor a levegő távozni kezd a hengerből, és addig tart, amíg a nyomás el nem éri a megállapított 0,4 bar értéket.

N3.

A fékhenger legnagyobb nyomásának eléréséhez a fékvezeték nyomását 1,4–1,6 barral a rendszernyomás alá csökkentik.

N4.

A fékvezeték nyomásának 1,4–1,6 bar közötti csökkentésével a fékhenger elérhető legnagyobb nyomása 3,7–3,9 bar.

N5.

A fék érzéketlenségének a fékvezeték lassú nyomáscsökkenése iránt olyannak kell lennie, hogy a fék ne aktiválódjon, ha a normális üzemi nyomás egy perc alatt 0,3 bar értékkel esik.

A fék érzékenységének a fékvezeték lassú nyomáscsökkenése iránt olyannak kell lennie, hogy a fék 1,2 másodpercen belül aktiválódjon, ha a normális üzemi nyomás 6 másodperc alatt 0,6 bar értékkel esik.

N6.

A fékvezeték 5 barra való feltöltése után zárja el a fékvezetéket, adjon időt a leülepedéshez, majd ügyeljen meg arra, hogy, hogy a szivárgás ne lépje túl a megállapított értéket.

N7.

Vészfékezést követően a fékvezeték 0 bar nyomásával kezdje el mérni a stabilizálódási időt, és ügyeljen arra, hogy az általános szivárgás ne lépje túl a megállapított értéket.

N8.

A fék rendelkezik a fék manuális kioldását lehetővé tevő eszközzel.

N9.

A fék olyan, hogy a fékhengerben lévő nyomás folyamatosan követi a fékvezeték nyomásának változásait. A fékvezeték ±0,1 bar nyomásváltozásának hatására az elosztó ennek megfelelően változtatja meg a fékhenger nyomását.

A fékvezeték nyomásának adott értéke esetében a fékhenger nyomása nem változik 0,1 barnál nagyobb mértékben az aktiválás és a leoldás között. (A fékerõ változtatásához pneumatikus vezérlésû relészeleppel történõ fékezés esetében a 0,1 bar érték az ellenõrzõ nyomásra vonatkozik.)

N10.

A fékerő változtatásához pneumatikus vezérlésű relészeleppel történő fékezés esetében a 0,3 bar nyomás megfelel a pneumatikus relészelepnél (a segédlégtartályban) lévő nyomásnak.

N11.

Azokat a kocsikat, ahol az automatikus légfék aktiválási/leoldási állapota csak a kocsi alatt elhelyezkedve ellenőrizhető (például tengelyre szerelt tárcsafékek esetén), egy visszajelzővel szerelik fel, amely mutatja az automatikus fék állapotát.

N12.

A hézagállító helyes működését a résenként túlzott féksúrlódás létrehozásával és annak bemutatásával erősítik meg, hogy az ismételt aktiválási / leoldási ciklusok esetén visszaáll a helyes távolság.

N13.

A kocsik első sorozatán megmérik a fékbetét vagy féktuskó aktiválási erejét annak megerősítéséhez, hogy az megfelel-e a tervnek.

N14.

A fékberendezés annyira szabad, hogy a fékbetétek/féktuskók leoldott állapotban távol maradnak a féktárcsáktól / kerekektől, és az aktiválási erők nem csökkennek a tervezési érték alá.

N15.

A rögzítőfék részegységei, rudazata, csavarjai és anyái stb. szabadon mozognak, és kenést kapnak, ha a terv azt előírja.

N16.

A kocsik első sorozatain a járműre ható lassítási erőt a fékkar végére vagy a kézikerékre érintőirányban kifejtett 500 N bemeneti erő alapján mérik. A mért érték megfelel a tervnek.

N17.

A rögzítőféket manuálisan aktiválják és oldják le, és ez leoldott állapotban nincs hátrányos hatással a súrlódási pár résére.

N18.

A rögzítőfék visszajelzőjét úgy szerelik fel, hogy az pontosan tükrözze a rögzítőfék aktivált vagy leoldott állapotát.

A vizsgálati eljárások megfelelnek az európai szabványoknak.

Az „R” fékezési móddal felszerelt áruszállító kocsik esetében speciális vizsgálatokat végeznek. E vizsgálatok megfelelnek az európai szabványoknak.

6.2.3.4.   Környezeti feltételek

6.2.3.4.1.   Hőmérséklet és más környezeti viszonyok

6.2.3.4.1.1.   Hőmérséklet

Minden részegységet és részegység-csoportot vizsgálni kell a 4.2. és 6. szakaszban és a hivatkozott európai szabványokban megadott követelményekkel összhangban, figyelembe véve, hogy a 4.2.6.1.2.2. szakaszban megadott melyik hőmérsékleti osztályra hagyták jóvá a kocsit.

6.2.3.4.1.2.   Más környezeti viszonyok

Elegendő, ha a szállító megfelelőségi nyilatkozatot tesz, amelyben közli, hogyan vették figyelembe a kocsi tervezésénél a következő szakaszok környezeti viszonyait:

| | 4.2.6.1.2.1 (Tengerszint feletti magasság) |
| --- | --- |

4.2.6.1.2.1 (Tengerszint feletti magasság)

| | 4.2.6.1.2.3 (Páratartalom) |
| --- | --- |

4.2.6.1.2.3 (Páratartalom)

| | 4.2.6.1.2.5 (Eső) |
| --- | --- |

4.2.6.1.2.5 (Eső)

| | 4.2.6.1.2.6 (Hó, jég és jégeső) |
| --- | --- |

4.2.6.1.2.6 (Hó, jég és jégeső)

| | 4.2.6.1.2.7 (Napsugárzás) |
| --- | --- |

4.2.6.1.2.7 (Napsugárzás)

| | 4.2.6.1.2.8 (Szennyezésnek való ellenállás) |
| --- | --- |

4.2.6.1.2.8 (Szennyezésnek való ellenállás)

A bejelentett szervezet igazolja a nyilatkozat meglétét és tartalmának ésszerűségét.

Ez nem érinti a 4. vagy a 6. szakaszban megadott környezeti viszonyokkal kapcsolatos konkrét vizsgálati követelményeket. Ezeket el kell végezni és tanúsítani kell. Azokra a vizsgálatokra a nyilatkozatban történik utalás.

6.2.3.4.2.   Aerodinamikai hatások

A jelen ÁME legközelebbi felülvizsgálatakor meghatározandó nyitott pont.

6.2.3.4.3.   Oldalszél

A jelen ÁME legközelebbi felülvizsgálatakor meghatározandó nyitott pont.

7.   MEGVALÓSÍTÁS

7.1.   ÁLTALÁNOS

Az ÁME-k végrehajtásakor figyelembe kell venni a hagyományos vasúthálózat teljes átjárhatóságra való általános áttérését.

Az áttérés támogatása érdekében az ÁME-k lehetővé teszik a fokozatos alkalmazást és a más ÁME-kkel való összehangolt megvalósítást.

A jelen ÁME-t a Zaj ÁME-vel szorosan összehangolva hajtják végre.

7.2.   AZ ÁME FELÜLVIZSGÁLATA

A 2004/50/EK irányelvvel módosított 2001/16/EK irányelv 6. cikk (3) bekezdésének megfelelõen a Hivatal felelõs a felülvizsgálat elkészítéséért és az ÁME-k korszerûsítéséért, valamint a megfelelõ ajánlások megtételéért az irányelv 21. cikkében említett bizottság felé a technológia és a szociális követelmények terén bekövetkezett fejlõdés figyelembe vétele érdekében. Emellett más ÁME-k folyamatos elfogadása és felülvizsgálata ezt az ÁME-t is érintheti. A jelen ÁME javasolt változtatásait szigorú felülvizsgálatnak vetik alá, és 3 éves irányadó idõközönként kiadják az aktualizált ÁME-ket.

Az Ügynökséget értesítik az összes fontolóra vett innovatív megoldásról, hogy dönthessen az ÁME-be való jövõbeni felvételérõl.

7.3.   A JELEN ÁME ALKALMAZÁSA ÚJ GÖRDÜLŐÁLLOMÁNYRA

A 2–6. szakasz és a 7.7. bekezdés minden alábbi konkrét rendelkezését teljes mértékben alkalmazzák az üzembe helyezendő új áruszállító kocsikra az alábbi kivételekkel:

| — | A 4.2.4.1.2.2. szakasz (A fékteljesítmény elemei) rendelkezéseinek a fékerõ lassítási profiljáról szóló része, amely esetben a végrehajtás napját az ÁME jövõbeni felülvizsgálatakor adják meg. |
| --- | --- |

—

A 4.2.4.1.2.2. szakasz (A fékteljesítmény elemei) rendelkezéseinek a fékerõ lassítási profiljáról szóló része, amely esetben a végrehajtás napját az ÁME jövõbeni felülvizsgálatakor adják meg.

A jelen ÁME nem vonatkozik az annak hatálybalépése előtt már aláírt szerződés tárgyát képező vagy valamely tendereljárás végső fázisa alatti kocsikra.

7.4.   MEGLÉVŐ GÖRDÜLŐÁLLOMÁNY

7.4.1.   A JELEN ÁME ALKALMAZÁSA MEGLÉVŐ GÖRDÜLŐÁLLOMÁNYRA

A meglévõ áruszállító kocsik olyanok, amelyek már üzemben voltak a jelen ÁME hatályba lépése elõtt.

Az ÁME nem vonatkozik a meglévő gördülőállományra, amennyiben azokat nem újítják fel, vagy nem korszerűsítik.

7.4.2.   A MEGLÉVŐ ÁRUSZÁLLÍTÓ KOCSIK KORSZERŰSÍTÉSE ÉS FELÚJÍTÁSA

A 2001/16/EK irányelv 14. cikk (3) bekezdésével összhangban új engedélyezést igénylő korszerűsített vagy felújított áruszállító kocsik megfelelnek az alábbiaknak:

| — | a 4.2., 5.3., 6.1.1. és 6.2. szakasz és az alábbi 7.7. bekezdés minden konkrét rendelkezése, amint a jelen ÁME hatályba lép és |
| --- | --- |

—

a 4.2., 5.3., 6.1.1. és 6.2. szakasz és az alábbi 7.7. bekezdés minden konkrét rendelkezése, amint a jelen ÁME hatályba lép és

Az alábbi kivételek érvényesek:

| — | 4.2.3.3.2. Forró csapágy érzékelés (az ÁME következő felülvizsgálatakor pontosítják); |
| --- | --- |

—

4.2.3.3.2. Forró csapágy érzékelés (az ÁME következő felülvizsgálatakor pontosítják);

| — | 4.2.4.1.2.2. A fékerő lassítási profilja; |
| --- | --- |

—

4.2.4.1.2.2. A fékerő lassítási profilja;

| — | 4.2.6. Környezeti viszonyok; |
| --- | --- |

—

4.2.6. Környezeti viszonyok;

| — | 4.2.6.2. Aerodinamikai hatások (az ÁME következő felülvizsgálatakor pontosítják); |
| --- | --- |

—

4.2.6.2. Aerodinamikai hatások (az ÁME következő felülvizsgálatakor pontosítják);

| — | 4.2.6.3. Oldalszél (az ÁME következő felülvizsgálatakor pontosítják); |
| --- | --- |

—

4.2.6.3. Oldalszél (az ÁME következő felülvizsgálatakor pontosítják);

| — | 4.2.8. Karbantartási dokumentáció. |
| --- | --- |

—

4.2.8. Karbantartási dokumentáció.

E kivételek esetében a nemzeti szabályok az irányadók.

Az alábbi 7.5. bekezdésben meghatározott megállapodások alatt üzemelõ kocsik tekintetében a kocsik felújításakor vagy korszerûsítésekor a vonatkozó megállapodásokban említett esetleges feltételeket kell alkalmazni. Ilyen feltételek hiányában a jelen ÁME az irányadó.

7.4.3.   A KOCSIK JELÖLÉSÉRE VONATKOZÓ TOVÁBBI KÖVETELMÉNYEK

A korszerűsített és felújított kocsikkal kapcsolatos fenti általános eseten túl minden meglévő átjárható áruszállító kocsi köteles megfelelni a jelen ÁME tervezésre és a kocsi jelölésére vonatkozó követelményeinek a kocsi következő általános átfestésének napjától kezdődően, a bejelentett szervezet beavatkozása nélkül. A tagállamok korábbi megfelelőségi dátumot is megállapíthatnak.

7.5.   A NEMZETI, KÉTOLDALÚ, TÖBBOLDALÚ VAGY NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK ALAPJÁN ÜZEMELŐ KOCSIK

7.5.1.   MEGLÉVŐ MEGÁLLAPODÁSOK

A tagállamok a jelen ÁME hatálybalépésétől számított fél éven belül értesítik a Bizottságot az alábbi olyan megállapodásokról, amelyek alapján a jelen ÁME (a kocsik ezen ÁME 2. fejezetében meghatározott konstrukciója, felújítása, korszerűsítése, üzembe helyezése, működése és kezelése) hatálya alá tartozó áruszállító kocsik üzemelnek:

| — | a tagállamok és a vasúttársaságok vagy infrastruktúra-kezelők közötti nemzeti, kétoldalú vagy többoldalú, állandó vagy ideiglenes alapon létrejött és a tervbe vett közlekedés szolgáltatás nagyon konkrét vagy helyi jellege által szükségessé tett megállapodások; |
| --- | --- |

—

a tagállamok és a vasúttársaságok vagy infrastruktúra-kezelők közötti nemzeti, kétoldalú vagy többoldalú, állandó vagy ideiglenes alapon létrejött és a tervbe vett közlekedés szolgáltatás nagyon konkrét vagy helyi jellege által szükségessé tett megállapodások;

| — | a vasúttársaságok, infrastruktúra-kezelők vagy biztonsági hatóságok közötti olyan két- vagy többoldalú megállapodások, amelyek jelentős szintű helyi vagy regionális átjárhatóságot eredményeznek; |
| --- | --- |

—

a vasúttársaságok, infrastruktúra-kezelők vagy biztonsági hatóságok közötti olyan két- vagy többoldalú megállapodások, amelyek jelentős szintű helyi vagy regionális átjárhatóságot eredményeznek;

| — | egy vagy több tagállam és legalább egy harmadik ország közötti, illetve a tagállamok vasúttársaságai vagy infrastruktúra-kezelői és valamely harmadik ország legalább egy vasúttársasága vagy infrastruktúra-kezelője között létrejött olyan nemzetközi megállapodások, amelyek jelentős szintű helyi vagy regionális átjárhatóságot eredményeznek. |
| --- | --- |

—

egy vagy több tagállam és legalább egy harmadik ország közötti, illetve a tagállamok vasúttársaságai vagy infrastruktúra-kezelői és valamely harmadik ország legalább egy vasúttársasága vagy infrastruktúra-kezelője között létrejött olyan nemzetközi megállapodások, amelyek jelentős szintű helyi vagy regionális átjárhatóságot eredményeznek.

Az ilyen megállapodások alá tartozó kocsik folyamatos üzemelése / karbantartása megengedett, amennyiben azok megfelelnek a közösségi joganyagnak.

A Bizottság értékeli, hogy e megállapodások mennyire egyeztethetők össze az EU joganyaggal, köztük azok megkülönböztetést kizáró rendelkezéseivel, különösen pedig ezzel az ÁME-vel, és megteszi a szükséges intézkedéseket, például felülvizsgálja a jelen ÁME-t az esetleges konkrét esetekkel vagy átmeneti intézkedésekkel való kiegészítése érdekében.

A RIV megállapodást és a COTIF okmányt nem jelentik be.

7.5.2.   JÖVŐBENI MEGÁLLAPODÁSOK

Minden jövőbeni megállapodás vagy a meglévő megállapodások módosítása figyelembe veszi az EU joganyagot, különös tekintettel a jelen ÁME-re. A tagállamok értesítik a Bizottságot az ilyen magállapodásokról/módosításokról. Ekkor a 7.5.1. bekezdéssel azonos eljárást alkalmaznak.

7.6.   A KOCSIK ÜZEMBE HELYEZÉSE

A 2001/16/EK irányelv 16. cikkének (1) bekezdésével összhangban amennyiben elérték az ÁME-nek való megfelelést és valamely tagállamban megadták az EK-hitelesítési nyilatkozatot egy áruszállító kocsira vonatkozóan, azt minden tagállam kölcsönösen elismeri.

A 2004/49 irányelv 10. cikke szerinti biztonsági nyilatkozat (a nyilatkozat B része) kérelmezésekor vagy a 2001/16 irányelv 14. cikkének (1) bekezdése szerinti üzembe helyezés engedélyezésekor a vasúttársaságok kérelmezhetik a csoportosított kocsik üzembe helyezésének tanúsítását/engedélyezését. A kocsik sorozatonként vagy típusonként csoportosíthatók.

Amint valamely tagállamban megadták a csoportosított kocsik biztonsági tanúsítványát vagy üzembe helyezési engedélyét, ezt minden tagállam kölcsönösen elismeri, nehogy a biztonsági hatóságok kétszer végezzék el a biztonsági / kölcsönös átjárhatósági ellenõrzéseket.

Amennyiben a jelen ÁME nyitott pontokat tartalmaz, az üzembe helyezési engedélyt kölcsönösen elismerik, kivéve a JJ. mellékletben feltüntetett esetben.

Tanúsítani kell azonban, hogy a kocsik mûködtethetõk kompatibilis infrastruktúrán; ez az Infrastruktúra- és gördülõállomány nyilvántartás használatával tehetõ meg.

7.7.   KÜLÖNLEGES ESETEK

7.7.1.   BEVEZETÉS

Az alábbi különleges esetekben a következõ különös rendelkezések megengedettek.

E különleges esetek két kategóriába tartoznak: a rendelkezések vagy folyamatosan („P” eset), vagy ideiglenesen („T” eset) alkalmazandók. Ideiglenes esetekben ajánlatos, hogy az érintett tagállamok vagy a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó közösségi iránymutatásokról szóló, 1996. július 23-i 1692/96/EK európai parlamenti és tanácsi határozatban célként kitűzött 2010-ig („T1” eset), vagy 2020-ig („T2” eset) feleljenek meg a vonatkozó alrendszernek.

7.7.2.   A KÜLÖNLEGES ESETEK FELSOROLÁSA

Általános speciális eset az 1 524 mm-es hálózaton

Tagállam: Finnország

„P” eset:

Finnország területén és a haparandai svéd határátkelőhelyen (1 524 mm) az 1 524 mm-es nyomtávú hálózat számára épített forgóvázakat, kerékpárokat és a nyomtávok kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekkel kapcsolatos kapcsolódási pontjait és/vagy alrendszereket csak akkor fogadják el, ha megfelelnek a nyomtávok kapcsolódási pontjaival kapcsolatos következő finnországi speciális eseteknek. A fent említett korlátozás (1 524 mm-es nyomtáv) sérelme nélkül a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő összes rendszerelem és/vagy a jelen ÁME 1 435 mm.-es nyomtávra vonatkozó követelményeinek megfelelő alrendszert elfogadják a torniói finn határátkelőhelyen (1 435 mm) és az 1 435 mm-es pályákon lévő vasúti komp kikötőkben.

7.7.2.1.   Szerkezetek és mechanikus alkatrészek:

7.7.2.1.1.   Kapcsolódás (pl. összekapcsolás) a járművek, járműszerelvények és vonatok között

7.7.2.1.1.1.   Nyomtáv: 1 524 mm

Tagállam: Finnország

„P” eset

A Finnországban való közlekedésre tervezett járművek esetében az ütközők középvonalai közötti megengedett távolság 1 830 mm. Az is megengedhető, hogy ezeket a kocsikat SA-3 kapcsolókészülékkel vagy SA-3 kompatibilis kapcsolókészülékkel szereljék fel oldalütközőkkel vagy azok nélkül.

A Finnországban való közlekedésre tervezett járművek esetében kötelező, hogy amennyiben az ütközők középvonalai közötti távolság 1 790 mm, az ütköző lemezeinek szélét 40 mm-rel megnöveljék külső irányban.

7.7.2.1.1.2.   Nyomtáv: 1 520 mm

Tagállam: Lengyelország, Szlovákia, Litvánia, Lettország, Észtország, Magyarország

„P” eset

Az összes olyan kocsi esetében, amelyet arra szántak, hogy alkalmanként 1 520 mm-es nyomtávú lengyelországi és kiválasztott 1 520 mm-es szlovákiai vonalakon közlekedjenek, Litvánia, Lettország és Észtország köteles teljesíteni a következõ követelményeket:

A jelen ÁME-nek az 1 520 mm-es és 1 435 mm-es nyomtáv esetében megfelelő minden kocsit egyaránt felszerelnek automatikus és csavarkapcsos készülékkel az alábbi megoldások egyike szerint:

| — | a kapcsolókészülék fajtája kicserélhetõ az 1 435 mm és 1 520 mm nyomtávú hálózat közötti határon. |
| --- | --- |

—

a kapcsolókészülék fajtája kicserélhetõ az 1 435 mm és 1 520 mm nyomtávú hálózat közötti határon.

vagy

| — | a kocsi felszerelhetõ ütközõkkel és SA3 típusú automatikus kapcsolókészülékekkel, valamint közbensõ kapcsolókészülékkel |
| --- | --- |

—

a kocsi felszerelhetõ ütközõkkel és SA3 típusú automatikus kapcsolókészülékekkel, valamint közbensõ kapcsolókészülékkel

vagy

| — | a kocsi felszerelhető rejtett ütközőkkel és automatikus kapcsolókészülékkel; az előretolt állásban lévő ütközők lehetővé teszik a kocsi csavaros vagy közbenső kapcsolókészülékkel való üzemelését. |
| --- | --- |

—

a kocsi felszerelhető rejtett ütközőkkel és automatikus kapcsolókészülékkel; az előretolt állásban lévő ütközők lehetővé teszik a kocsi csavaros vagy közbenső kapcsolókészülékkel való üzemelését.

Ütközők és kapcsolókészülékek – C változat

Image

Kapcsolókészülék – D változat

Image

Image

Ütköző és kapcsolókészülék – D változat

A veszélyes áruk szállítására szolgáló tartálykocsikat a következő paramétereknek megfelelő ütésgátló kapcsolókészülékkel szerelik fel:

| — | minimális dinamikus elnyelés: 130 kJ |
| --- | --- |

—

minimális dinamikus elnyelés: 130 kJ

| — | a kvázi statikus terhelés alatti minimális végsõ erõ: 1 000 kN. |
| --- | --- |

—

a kvázi statikus terhelés alatti minimális végsõ erõ: 1 000 kN.

7.7.2.1.1.3.   Nyomtáv: 1 520 mm / 1 524 mm

Tagállam: Litvánia, Lettország, Észtország, Finnország és Lengyelország

„P” eset

A tagállamok és harmadik országok közötti 1 520 / 1 524 mm-es vonalakon állandóan kétoldalú közlekedésben részt vevõ vagy az abban való állandó részvételre szánt kocsikra nem vonatkozik a jelen ÁME 4. és 5. szakasza.

7.7.2.1.1.4.   Nyomtáv: 1 520mm

Tagállam: Litvánia, Lettország és Észtország

„T” eset

A tagállamok közötti 1 520 mm-es vonalakon állandóan kétoldalú közlekedésben részt vevő kocsikra nem vonatkozik a jelen ÁME 4. és 5. szakasza az ÁME következő felülvizsgálatáig. A következő felülvizsgálat során figyelembe veszik a jelen ÁME 7.5.1. szakaszában megadott eljárás alapján azonosított speciális eseteket.

7.7.2.1.1.5.   1 668 mm-es nyomtáv – Az ütközők középvonalai közötti távolság

Tagállam: Spanyolország és Portugália

„P” eset

A Spanyolországban és Portugáliában való közlekedésre szánt járművek esetében megengedhető, hogy az ütközők középvonalai közötti távolság 1 850 mm (± 10 mm) legyen. Ebben az esetben bizonyítják a normál elrendezésű ütközőkkel való kompatibilitást.

Az ütközők lapjainak méretei a kéttengelyes és forgóvázas kocsik esetében:

A Spanyolországban vagy Portugáliában való közlekedésre szánt kocsik (1 850 mm-es középvonal-távolságú) ütközői lapjainak egységes szélessége 550 vagy 650 mm a vonatkozó nemzeti szabályozásban szereplő kocsik jellemzőitől függően.

7.7.2.1.1.6.   A járművek közötti kapcsolódás

Tagállam: Ír Köztársaság és Észak-Írország

„P” eset

Írország esetében az ütközõk középvonalai 1 905 mm-re vannak egymástól, és az ütközõ- és vonókészülék sín feletti magasságának 1 067 és 1 092 mm között kell lennie terheletlen kocsi esetén. A tolatás közbeni össze- és szétkapcsolás megkönnyítése érdekében „gyors” kapcsolókészülékek megengedhetõk az áruszállító kocsikon (lásd. HH melléklet).

7.7.2.1.1.7.   Általános speciális eset az 1 000 mm-es vagy kisebb nyomtávú hálózaton

Tagállam: Görögország

„T1” eset:

A jelen ÁME hatálya alá nem tartozó jelenlegi elszigetelt 1 000 mm-es nyomtáv esetében nemzeti szabályok érvényesek.

7.7.2.1.2.   Biztonságos elérés és kijárat a gördülőállomány esetében

7.7.2.1.2.1.   A gördülőállomány biztonságos elérése és kivezetése az Ír Köztársaságban és Észak-Írországban

Tagállam: Ír Köztársaság és Észak-Írország

„P” eset

Írország esetében a követelmény az, hogy „a biztosított hágcsók és kapaszkodók csak az elérést és a kijáratot szolgálják, és nem teszik lehetővé, hogy a tolatást végző személy a járművön kívül utazzon”.

Az EE. melléklet nem érvényes az Ír Köztársaságban és Észak-Írországban

7.7.2.1.3.   A jármű fő szerkezetének ereje és a rakomány rögzítése

7.7.2.1.3.1.   1 520 mm-es nyomtávú vonalak

Tagállam: Lengyelország, Szlovákia, Litvánia, Lettország, Észtország, Magyarország

„P” eset

Az állandóan vagy alkalmilag 1 520 mm-es nyomtávon közlekedõ összes kocsi megfelel az alábbi követelményeknek:

Tervezési terhek

Hosszanti irányú tervezési terhelések

| Kategória | Minimális értékek [kN] |
| --- | --- |
| Nyomóerő az automatikus kapcsolókészülék szintjén | 3 000 |
| Vonóerő az automatikus kapcsolókészülék szintjén | 2 500 |
| Nyomóerő az egyes ütközők tengelyénél | 1 000 |
| A tengelyhez képest excentrikusan (50 mm) alkalmazott nyomóerő az egyes ütközőkön | 750 |
| Az oldalütközőkre (ha vannak) átlósan ható nyomóerők | 400 |

Kategória

Minimális értékek [kN]

Nyomóerő az automatikus kapcsolókészülék szintjén

3 000

Vonóerő az automatikus kapcsolókészülék szintjén

2 500

Nyomóerő az egyes ütközők tengelyénél

1 000

A tengelyhez képest excentrikusan (50 mm) alkalmazott nyomóerő az egyes ütközőkön

750

Az oldalütközőkre (ha vannak) átlósan ható nyomóerők

400

Az e követelményeknek megfelelő járművek korlátozás nélkül tolathatók.

| — | Maximális függőleges terhelés

  A kocsi terhe a maximális teher 150 %-át elérő tervezési határfeltétel esetén nem okoz plasztikus igénybevételt.
  A kocsi vázának állás miatti elhajlása nem nagyobb, mint a királycsap alapjának 3 ‰-e. |
| --- | --- |

—

Maximális függőleges terhelés

A kocsi terhe a maximális teher 150 %-át elérő tervezési határfeltétel esetén nem okoz plasztikus igénybevételt.

A kocsi vázának állás miatti elhajlása nem nagyobb, mint a királycsap alapjának 3 ‰-e.

| — | Terhelések kombinációja

  A szerkezet megfelel a függőleges terhelés legkedvezőtlenebb esete és az automatikus kapcsolókészülékre ható 3 000 kN erő és az egyes ütközők tengelyére ható erők által okozott terhelési kombinációknak.
  A kocsi felépítményén lévõ teher és az oldalirányba visszaható vízszintes elemek visszaható tehetetlenségi erejébõl fakadó függõleges dinamikus többletet számítással állapítják meg.
  A tartálykocsik belső nyomása esetében ezek mellett figyelembe veszik még a részleges vákuumot és a hidraulikus ütés nyomását. |
| --- | --- |

—

Terhelések kombinációja

A szerkezet megfelel a függőleges terhelés legkedvezőtlenebb esete és az automatikus kapcsolókészülékre ható 3 000 kN erő és az egyes ütközők tengelyére ható erők által okozott terhelési kombinációknak.

A kocsi felépítményén lévõ teher és az oldalirányba visszaható vízszintes elemek visszaható tehetetlenségi erejébõl fakadó függõleges dinamikus többletet számítással állapítják meg.

A tartálykocsik belső nyomása esetében ezek mellett figyelembe veszik még a részleges vákuumot és a hidraulikus ütés nyomását.

| — | Emelés közbeni terhelés

  A kocsi plasztikus igénybevétel nélkül ellenáll az emelés közbeni erőknek. Az 1 520 mm-es járműveken a szabványon kívül további alátámasztási pontokat kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

—

Emelés közbeni terhelés

A kocsi plasztikus igénybevétel nélkül ellenáll az emelés közbeni erőknek. Az 1 520 mm-es járműveken a szabványon kívül további alátámasztási pontokat kell figyelembe venni.

Az automatikus kapcsolókészülékekre ható dinamikus erõkkel kapcsolatos követelmények

| — | Általános

  A be- és kirakodott áruszállító kocsik ellenállnak az ütközõkocsi ütéseinek. Ezt egyenes pályán elvégzett vizsgálattal igazolják. Az ütközõkocsi súly legalább azonos a vizsgált kocsi súlyával. A kéttengelyes kocsik vizsgálatához 100 ± 3 t ütközõkocsi ajánlott.
  Az ütközőkocsit SA3 típusú automatikus kapcsolókészülékkel és kapcsolókészülék ütéscsillapítóval szerelik fel. Az automatikus kapcsolókészülék tengelyei közötti különbség nem haladja meg az 50 mm-t.
  A vizsgálat az alábbi előírásokkal érvényes:






  — | egyetlen fékezetlen vizsgálati kocsi; |
| --- | --- | --- |

—

Általános

A be- és kirakodott áruszállító kocsik ellenállnak az ütközõkocsi ütéseinek. Ezt egyenes pályán elvégzett vizsgálattal igazolják. Az ütközõkocsi súly legalább azonos a vizsgált kocsi súlyával. A kéttengelyes kocsik vizsgálatához 100 ± 3 t ütközõkocsi ajánlott.

Az ütközőkocsit SA3 típusú automatikus kapcsolókészülékkel és kapcsolókészülék ütéscsillapítóval szerelik fel. Az automatikus kapcsolókészülék tengelyei közötti különbség nem haladja meg az 50 mm-t.

A vizsgálat az alábbi előírásokkal érvényes:

—

egyetlen fékezetlen vizsgálati kocsi;

| — | legalább 300 t tömegű, 3-4 kocsiból álló ellenütköző kocsicsoport. |
| --- | --- |

—

legalább 300 t tömegű, 3-4 kocsiból álló ellenütköző kocsicsoport.

Terhelt állapotban a kifejtett erő 3 000 kN ±10 %.

Az ellenütköző kocsicsoportot kézifékkel vagy fékezősarukkal védik a gördülés ellen.

| — | Ütközés terheletlen állapotban

  Az ütközõkocsi sebessége 12 km/h. A vizsgált kocsi nincs befékezve.
  A terhelés nem okoz semmilyen plasztikus alakváltozást. Feljegyzik az igénybevételt a kiválasztott kritikus pontokon, például a forgóváz / alvázkeret és az alvázkeret / kocsiszekrény és felépítmény közötti kapcsolódásnál. |
| --- | --- |

—

Ütközés terheletlen állapotban

Az ütközõkocsi sebessége 12 km/h. A vizsgált kocsi nincs befékezve.

A terhelés nem okoz semmilyen plasztikus alakváltozást. Feljegyzik az igénybevételt a kiválasztott kritikus pontokon, például a forgóváz / alvázkeret és az alvázkeret / kocsiszekrény és felépítmény közötti kapcsolódásnál.

| — | Ütközés terhelt állapotban

  A vizsgált kocsit maximálisan megterhelik.
  Az ütközőkocsi legnagyobb sebessége 12 km/h. Az ütközésvizsgálatok fokozatosan kezdődnek 2–3 km/h sebességről.
  A vizsgálatot a következő tartományokban hajtják végre:






  — | 5 km/h-ig, |
| --- | --- | --- |

—

Ütközés terhelt állapotban

A vizsgált kocsit maximálisan megterhelik.

Az ütközőkocsi legnagyobb sebessége 12 km/h. Az ütközésvizsgálatok fokozatosan kezdődnek 2–3 km/h sebességről.

A vizsgálatot a következő tartományokban hajtják végre:

—

5 km/h-ig,

| — | 5–10 km/h-ig, |
| --- | --- |

—

5–10 km/h-ig,

| — | km/h fölött. |
| --- | --- |

—

km/h fölött.

Valamennyi sebességtartományban legalább 5 ütközést hajtanak végre. Emellett 3 ütközésvizsgálatot végeznek, 3 000 kN nyomóerejű ütközéssel. Ezt az ütközési erőt számításokkal támasztják alá.

A vizsgálatok közben az ütközés megengedett nyomóereje nem haladja meg 10 %-nál nagyobb mértékben a határértéket. Ha a 3 000 kN ±10 % határérték elérése éppen 12 km/h alatt történik, a sebességet nem növelik.

Emellett a hosszú távú teherbírás szimulálása érdekében 40 ütközésvizsgálatot végeznek vagy 12 km/h sebesség, vagy 3 000 kN ütközési erõ mellett.

A terhelés nem okoz semmilyen plasztikus alakváltozást.

| — | A kocsik üzem közbeni dinamikus szilárdsági körülményei

  A kocsik 120 km/h sebességnél 1 000 kN hosszirányú nyomó- és vonóerőnek állnak ellen. |
| --- | --- |

—

A kocsik üzem közbeni dinamikus szilárdsági körülményei

A kocsik 120 km/h sebességnél 1 000 kN hosszirányú nyomó- és vonóerőnek állnak ellen.

7.7.2.1.3.2.   1 668 mm-es nyomtáv – Emelés

Tagállam: Spanyolország és Portugália

„P” eset

Kéttengelyes kocsik estében:

| — | Rendelkeznek a rugó süllyedésének korlátozásáról a kocsi emelésekor.
  A megoldásra az X. melléklet 3. tábláján látható példa. |
| --- | --- |

—

Rendelkeznek a rugó süllyedésének korlátozásáról a kocsi emelésekor.

A megoldásra az X. melléklet 3. tábláján látható példa.

| — | Az emelõvel történõ (és legfeljebb a „csatlakozásokra” korlátozott) emeléshez minden kocsit négy alátétlemezzel látnak el, amelyek közül kettõt az alvázkeret talprúdja alá helyeznek el a kocsi keresztirányú tengelyéhez képest szimmetrikusan.
  Ez az elrendezés a tengelycserélő aknák új létesítményei számára is megfelelő (ideértve a többrészes vagy csuklós kocsikat az egységek számának korlátozása nélkül).
  Az alátétlemezek méretei:






  — | A kocsi hosszirányában: Legfeljebb 150 mm. |
| --- | --- | --- |

—

Az emelõvel történõ (és legfeljebb a „csatlakozásokra” korlátozott) emeléshez minden kocsit négy alátétlemezzel látnak el, amelyek közül kettõt az alvázkeret talprúdja alá helyeznek el a kocsi keresztirányú tengelyéhez képest szimmetrikusan.

Ez az elrendezés a tengelycserélő aknák új létesítményei számára is megfelelő (ideértve a többrészes vagy csuklós kocsikat az egységek számának korlátozása nélkül).

Az alátétlemezek méretei:

—

A kocsi hosszirányában: Legfeljebb 150 mm.

| — | A kocsi keresztirányában: 100 mm. |
| --- | --- |

—

A kocsi keresztirányában: 100 mm.

| — | Vastagság: 15 mm. |
| --- | --- |

—

Vastagság: 15 mm.

Ezek keresztvájatokkal rendelkeznek, ahol a rések párhuzamosak a kocsik hossztengelyével, és merőlegesek arra:

| — | A vájat mélysége: körülbelül 5–7 mm. |
| --- | --- |

—

A vájat mélysége: körülbelül 5–7 mm.

| — | A vájat szélessége: körülbelül 4–6 mm. |
| --- | --- |

—

A vájat szélessége: körülbelül 4–6 mm.

A kocsi infrastruktúrája biztosítja a kerékpárok hézagját, amikor az (emelő normál 800 mm-es mozgatásával) pozícióba emelt alátétlemezek elérik a legnagyobb 1 550 mm-es magasságot a sín szintjéhez képest.

Az X. melléklet 6. táblája mutatja a kocsikon az emelőfejek számára biztosítandó hézagokat.

Forgóvázas kocsik esetében:

| — | A cserélhető tengelyes forgóvázakat olyan eszközzel látják el, amely korlátozza a rugók süllyedését, amikor a kocsikat forgóvázzal együtt emelik.
  Ajánlatos az X. melléklet 10. tábláján bemutatott eszköz átalakítása. |
| --- | --- |

—

A cserélhető tengelyes forgóvázakat olyan eszközzel látják el, amely korlátozza a rugók süllyedését, amikor a kocsikat forgóvázzal együtt emelik.

Ajánlatos az X. melléklet 10. tábláján bemutatott eszköz átalakítása.

| — | A kocsi ütközők fölötti teljes hossza nem haladja meg a 24,486 métert. Az alvázkeret szerkezete elbírja a forgóváz keretek súlyát a következő bekezdésben meghatározott emelési körülmények között. |
| --- | --- |

—

A kocsi ütközők fölötti teljes hossza nem haladja meg a 24,486 métert. Az alvázkeret szerkezete elbírja a forgóváz keretek súlyát a következő bekezdésben meghatározott emelési körülmények között.

| — | Az emelők munkahelyeken való elhelyezése megfelel az X. melléklet 13. tábláján bemutatott ábrának.
  Az elfogadott elrendezések megfelelnek az összes olyan kocsi kezelésének, amelyek teljes hossza nem haladja meg a 24,480 métert.
  A kocsiemelési műveleteket befolyásolja az alvázkeret és a forgóváz keret egyidejű emelése. A kocsikat kábelekkel látják el a forgóváz keret felépítményhez való rögzítése érdekében az ilyen műveletek közben. Az X. melléklet 14. lapja mutatja a forgóvázakhoz 4 ponton és a kocsi alvázkeretéhez 8 ponton hozzáerősített eszközöket, hogy az ilyen rögzítés elvégezhető legyen az emelés közben, és a kábeleket használaton kívül tárolni lehessen.
  A kocsik alvázkereteit a következő méretű alátétlemezekkel szerelik fel:






  — | Hossz a kocsi hosszanti irányában: legalább 250 mm. |
| --- | --- | --- |

—

Az emelők munkahelyeken való elhelyezése megfelel az X. melléklet 13. tábláján bemutatott ábrának.

Az elfogadott elrendezések megfelelnek az összes olyan kocsi kezelésének, amelyek teljes hossza nem haladja meg a 24,480 métert.

A kocsiemelési műveleteket befolyásolja az alvázkeret és a forgóváz keret egyidejű emelése. A kocsikat kábelekkel látják el a forgóváz keret felépítményhez való rögzítése érdekében az ilyen műveletek közben. Az X. melléklet 14. lapja mutatja a forgóvázakhoz 4 ponton és a kocsi alvázkeretéhez 8 ponton hozzáerősített eszközöket, hogy az ilyen rögzítés elvégezhető legyen az emelés közben, és a kábeleket használaton kívül tárolni lehessen.

A kocsik alvázkereteit a következő méretű alátétlemezekkel szerelik fel:

—

Hossz a kocsi hosszanti irányában: legalább 250 mm.

| — | Szélesség a kocsi keresztirányában: 100 mm. |
| --- | --- |

—

Szélesség a kocsi keresztirányában: 100 mm.

| — | Vastagság: 15 mm. |
| --- | --- |

—

Vastagság: 15 mm.

Az alátétlemezek érintkezési felületeit vájatokkal látják el a kéttengelyes kocsikra vonatkozó bekezdésben megadott előírásokkal összhangban.

A kocsik alvázkeretén elhelyezett alátétlemezek és az emelőfejek kapcsolódásához biztosítandó hézagokat az X. melléklet 15. lapja mutatja be. Ez a pozíció megfelelő a tengelycserélő aknák felszereléséhez (ideértve a többrészes vagy csuklós kocsikat az egységek számának korlátozása nélkül).

A kocsi infrastruktúrája biztosítja a kerékpárok hézagját, amikor az (emelő normál 900 mm-es mozgatásával) pozícióba emelt alátétlemezek elérik a legnagyobb 1 650 m-es magasságot a sín szintjéhez képest.

7.7.2.2.   A jármű és a vágány kölcsönhatása és annak méretezése

7.7.2.2.1.   Kinematikus űrszelvény

7.7.2.2.1.1.   Kinematikus űrszelvény, Nagy-Britannia

Tagállam: Nagy-Britannia

„P” eset

A brit hálózaton való közlekedésre szánt kocsikról lásd a T. mellékletet.

7.7.2.2.1.2.   1 520 és 1 435 mm-es nyomtávú kocsik

Tagállam: Lengyelország, Szlovákia, Litvánia, Lettország és Észtország

„P” eset

Az 1 520 és 1 435 mm-es nyomtávú pályán való közlekedésre szánt kocsikról lásd az U. mellékletet.

7.7.2.2.1.3.   Kinematikus űrszelvény, Finnország

Tagállam: Finnország

„P” eset

A csak Finnországban vagy a svédországi Haparanda határátkelőhelyen (1 524 mm) való közlekedésre tervezett kocsik esetében a jármű űrszelvénye nem haladja meg a W. mellékletben meghatározott FIN 1 űrszelvényt.

7.7.2.2.1.4.   Kinematikus űrszelvény, Spanyolország és Portugália

Tagállam: Spanyolország és Portugália

„P” eset

A függőleges átmeneti íveken (a rendező pályaudvarok gurítódombjait is ideértve) és fékező, tolató és leállító eszközökön való áthaladás.

A forgóvázak képesek leküzdeni a komphajókra felvezető emelkedők szögét, amelyek vízszinteshez viszonyított legnagyobb összekapcsoló áthidalási szöge 2o 30’ egy 120 m-es ívben.

Áthaladás íveken

A kocsik képesek 60 m sugarú íven áthaladni a lapos kocsik és 75 m sugarú íven a normál nyomtávú más kocsik esetében, illetve 120 m sugarú íven a széles nyomtáv esetében.

7.7.2.2.1.5.   Kinematikus űrszelvény, Írország

Tagállam: Ír Köztársaság és Észak-Írország

„P” eset

A kocsi dinamikus rakszelvénye:

Az Írország és Észak-Írország között közlekedõ áruszállító kocsik megfelelnek az Iarnród Éireann, illetve az Észak-Írország (GNR) kocsik dinamikus rakszelvényeinek, amelyek a HH. melléklet 0700/121 összetett ûrszelvényrajzán láthatók. A kocsik e rajzon látható statikus ûrszelvényét is figyelembe kell venni.

A kocsi felépítése:

A kocsik legnagyobb konstrukciós űrszelvényét a nemzeti szabályokkal összhangban állapítják meg.

7.7.2.2.2.   Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés

7.7.2.2.2.1.   Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés, Finnország

Tagállam: Finnország

„P” eset

A finnországi közlekedésre szánt járművek esetében a megengedett tengelyterhelés 22,5 tonna 120 km/h legnagyobb sebesség mellett és 25 tonna 100 km/h legnagyobb sebesség mellett, ha a kerék átmérője 920 és 840 mm között van.

7.7.2.2.2.2.   Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés, Nagy-Britannia

Tagállam: Nagy-Britannia

„P” eset

A nagy-britanniai vonalak és vonalszakaszok osztályozását a Bejelentett Nemzeti Szabvánnyal összhangban végzik el (GE/RT8006 Vasúti Csoportos Szabvány, „Kapcsolódási pont a vasúti járművek súlya és a vasúti hidak között”). A Nagy-Britanniában való működésre szánt járműveket e szabvány szerint osztályozzák.

A kocsi osztályozását az egyes tengelyekre ható terhelés geometriai helyzete szerint határozzák meg.

7.7.2.2.2.3.   Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés, Litvánia, Lettország, Észtország

Tagállam: Litvánia, Lettország, Észtország

„P” eset

A jármű űrszelvényére a nemzeti szabályok az irányadók.

7.7.2.2.2.4.   Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés, Ír Köztársaság és Észak-Írország

Tagállam: Ír Köztársaság és Észak-Írország

„P” eset

A kocsik statikus tengelyterhelésének határértéke 15,75 tonna az ír hálózaton, de egyes útvonalakon megengedettek a 18,8 tonnás tengelyterhelésű forgóvázas kocsik is.

7.7.2.2.3.   A földi vonatfigyelő rendszereket befolyásoló gördülőállomány paraméterek

7.7.2.2.4.   A járművek futásjósága

„P” (folyamatos) kategória

7.7.2.2.4.1   A különböző nyomtávokkal kapcsolatos kerékátmérők speciális eseteinek felsorolása.

| Megjelölés | Kerékátmérő (mm) | Űrszelvény (mm) | Minimális érték (mm) | Maximális érték (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A nyomkarima külső felületei közötti távolság (SR) | ? 840 | 1 520 | 1 487 | 1 509 |
| 1 524 | 1 487 | 1 514 |
| 1 602 | | |
| 1 668 | 1 643 | 1 659 |
| A nyomkarima belső felületei közötti távolság (AR) | ?840 | 1 520 | 1 437 | 1 443 |
| 1 524 | 1 442 | 1 448 |
| 1 602 | | |
| 1 668 | 1 590 | 1 596 |
| A kerékabroncs szélessége (BR) | ? 330 | 1 520 | 133 | 140 (7) |
| A nyomkarima vastagsága (Sd) | ?840 | 1 520 | 24 | 33 |
| < 840 és? 330 | egyéb | 27,5 | 33 |
| A nyomkarima magassága (Sh) | ?760 | | 28 | 36 |
| < 760 és? 630 | | 30 | 36 |
| < 630 és? 330 | | 32 | 36 |
| A nyomkarima felülete (QR) | ? 330 | | 6,5 | |
| A fenti méretek a sín felső síkjának magassága függvényében vannak megállapítva, és az üres vagy tele kocsiknak kell eleget tenniük nekik.
  Az állandóan 1 520 mm-es nyomtávon haladó áruszállító kocsik kerékpárjait az 1 520 mm-es kocsik számára meghatározott kerékpár-mérési eljárással összhangban mérik. |

Megjelölés

Kerékátmérő (mm)

Űrszelvény (mm)

Minimális érték (mm)

Maximális érték (mm)

A nyomkarima külső felületei közötti távolság (SR)

? 840

1 520

1 487

1 509

1 524

1 487

1 514

1 602

1 668

1 643

1 659

A nyomkarima belső felületei közötti távolság (AR)

?840

1 520

1 437

1 443

1 524

1 442

1 448

1 602

1 668

1 590

1 596

A kerékabroncs szélessége (BR)

? 330

1 520

133

140 (7)

A nyomkarima vastagsága (Sd)

?840

1 520

24

33

< 840 és? 330

egyéb

27,5

33

A nyomkarima magassága (Sh)

?760

28

36

< 760 és? 630

30

36

< 630 és? 330

32

36

A nyomkarima felülete (QR)

? 330

6,5

A fenti méretek a sín felső síkjának magassága függvényében vannak megállapítva, és az üres vagy tele kocsiknak kell eleget tenniük nekik.

Az állandóan 1 520 mm-es nyomtávon haladó áruszállító kocsik kerékpárjait az 1 520 mm-es kocsik számára meghatározott kerékpár-mérési eljárással összhangban mérik.

7.7.2.2.4.2.   A kerekek anyaga:

A skandináviai éghajlati viszonyok miatt általában speciális kerékanyagot használnak Finnországban és Norvégiában. Ez hasonló az ER8-hoz, de megnövelték a mangán- és szilíciumtartalmát a lepattogzás elleni fokozott védelem érdekében. A belföldi forgalomban használható ez az anyag, ha a felek hozzájárulnak.

7.7.2.2.4.3.   Különleges terhelési esetek:

További erőket alkalmaznak, ha a vonal paraméterei nagyobb erőket gerjesztenek.

(pl.: kisebb ívek stb.)

7.7.2.2.4.4.   A jármű futásjósága, Spanyolország és Portugália

Tagállam: Spanyolország és Portugália

„P” eset

A kerékabroncs szélessége

A 22,5 tonna terhelésre méretezett tengely esetében fel lehet használni azokat, amelyek rajzai az X. melléklet 1. lapján láthatók, és amelyeket az ERRI szabványos tengelykonstrukció számára származtattak. További intézkedéseket lehet tenni egyes esetekben a jelen ÁME-ben szereplő tengelyen lévő kerék nyomkarimája aktív felületei űrszelvényének való megfelelés érdekében,

7.7.2.2.4.5.   A jármű futásjósága, Ír Köztársaság és Észak-Írország

Tagállam: Ír Köztársaság és Észak-Írország

„P” eset

A gördülőállományt úgy kell tervezni, hogy biztonságosan működjenek egy 2,7 m alapon 17 ‰-es vagy egy 11,2 m alapon 4 ‰-es vágánycsavarodás esetén.

Az SR és az AR maximális és minimális értékei:

| SR | Minden kerékátmérő | Min. 1 571 mm. | 1 588 mm Max. |
| --- | --- | --- | --- |
| AR | Minden kerékátmérő | Min. 1 523 mm. | 1 524 mm Max. |
| BR | Minden kerékátmérő | Min. 127 mm. | 135 mm Max. |
| Sd | Minden kerékátmérő | Min. 24 mm. | 32 mm Max. |
| Sh | Minden kerékátmérő | Min. 30,5 mm. | 38 mm Max. |
| QR | Minden kerékátmérő | 6,5 | |

SR

Minden kerékátmérő

Min. 1 571 mm.

1 588 mm Max.

AR

Minden kerékátmérő

Min. 1 523 mm.

1 524 mm Max.

BR

Minden kerékátmérő

Min. 127 mm.

135 mm Max.

Sd

Minden kerékátmérő

Min. 24 mm.

32 mm Max.

Sh

Minden kerékátmérő

Min. 30,5 mm.

38 mm Max.

QR

Minden kerékátmérő

6,5

7.7.2.2.5.   Hosszanti irányú nyomóerők

7.7.2.2.5.1.   Hosszanti irányú nyomóerők, Lengyelország és Szlovákia, a kiválasztott 1 520 mm-es vonalakon, Litvánia, Lettország, Észtország

Tagállam: Lengyelország és Szlovákia, a kiválasztott 1 520 mm-es vonalakon, Litvánia, Lettország és Észtország

„P” eset

Az 1 520 mm-es nyomtávú kocsik követelményei; az 1 435 mm-es kocsik követelményei az 1 520 mm-es hálózaton való üzemeléshez.

Országok: Lengyelország és Szlovákia, a kiválasztott 1 520 mm-es vonalakon, Litvánia, Lettország, Észtország

Az automatikus kapcsolókészülékkel ellátott kocsik 120 km/h sebességnél 1 000 kN nyomó- és vonóerőnek állnak ellen.

7.7.2.2.6.   Forgóváz és futómű

7.7.2.2.6.1.   Forgóváz és futómű, Lengyelország és Szlovákia, a kiválasztott 1 520 mm-es vonalakon, Litvánia, Lettország, Észtország

Tagállam: Lengyelország és Szlovákia, a kiválasztott 1 520 mm-es vonalakon, Litvánia, Lettország, Észtország

„P” eset

Lengyelországban és Szlovákiában, a kiválasztott 1 520 mm-es vonalakon, Litvánia, Lettország, Észtország, 1 435/1 520 mm-es változtatható nyomtávú futómûvel rendelkezõ kocsikra vonatkozó, az 1 520 mm-es hálózaton való mûködéshez szükséges követelmények a következõk.

| a) | Általános
  A kéttengelyes forgóvázak esetén a kerékpár megengedett távolsága 1 800 mm és 2 400 mm között van.
  Az 1 520 mm-es európai vasúthálózatokon való használatra szánt futómû - 40 és + 40 oC közötti hõmérsékleti tartományban használható. Az 1 520 mm-es ázsiai hálózatok esetében a futómû - 60 és + 45 oC közötti hõmérsékleti tartományban és 0-100 % relatív páratartalom mellett használható. |
| --- | --- |

a)

Általános

A kéttengelyes forgóvázak esetén a kerékpár megengedett távolsága 1 800 mm és 2 400 mm között van.

Az 1 520 mm-es európai vasúthálózatokon való használatra szánt futómû - 40 és + 40 oC közötti hõmérsékleti tartományban használható. Az 1 520 mm-es ázsiai hálózatok esetében a futómû - 60 és + 45 oC közötti hõmérsékleti tartományban és 0-100 % relatív páratartalom mellett használható.

| b) | A futómű keretei
  A futómû kerete lehet hegesztett vagy öntött. A felhasznált acél elõizzítás nélkül hegeszthetõ, és minimális húzószilárdsága 370 N/mm
  2
  . A hajlító ütõvizsgálattal kapott minimális értékeket a következõ táblázat foglalja össze (a V bevágás ugyanaz, mint az ISO vizsgálat számára meghatározott):







  Hajlító ütőszilárdság [J] |
| --- | --- |
| - 20 oC | - 40 oC | - 60 oC |
| 27 | 27 | 21 |

b)

A futómű keretei

A futómû kerete lehet hegesztett vagy öntött. A felhasznált acél elõizzítás nélkül hegeszthetõ, és minimális húzószilárdsága 370 N/mm

. A hajlító ütõvizsgálattal kapott minimális értékeket a következõ táblázat foglalja össze (a V bevágás ugyanaz, mint az ISO vizsgálat számára meghatározott):

Hajlító ütőszilárdság [J]

- 20 oC

- 40 oC

- 60 oC

27

27

21

Csak az 1 520 mm-es nyomtávú rendszeren való közlekedéshez kell bizonyíték.

7.7.2.2.6.2.   Forgóváz és futómű, Spanyolország és Portugália

Tagállam: Spanyolország és Portugália

„P” eset

A forgóváz átfogó méretei.

A cserélhető tengelyű forgóvázak minimális tengelytávja 1,80 m és a felfüggesztési síkok közötti távolság 2,170 m. A forgóváz átfogó méreteit az X. melléklet 7. lapja adja meg. Az így meghatározott átfogó méretek az S fékezési körülményre alkalmas forgóváz esetén érvényesek. Konzultálnak a francia és spanyol nemzeti hatóságokkal az SS fékezési körülmény alkalmazásáról.

A forgócsap központjának magassága 925 mm a sín szintje fölött, és a forgócsapágy sugara 190 mm ugyanúgy, mint a normál nyomtávú forgóváz esetében. A forgócsap megfelel az X. melléklet 8. lapján látható rajznak.

A kocsi forgóvázainak tengelycsapágya

A tengelycsapágyak megfelelnek az X. melléklet 9. lapján látható rajznak.

A tengelyt a forgóváz keretével összekötő behúzható biztonsági eszköz.

A tengelycsapágyak tartalmaznak egy biztonsági rendszert, amely lehetővé teszi a tengelyek rögzítését a forgóváz keretéhez. Az X. melléklet 11. lapján látható ilyen eszköz behúzható a tengely cseréje közben.

Kerekek.

Kéttengelyes kocsik estében:

Az új kerekek futókörének átmérője legfeljebb 1 000 mm.

Forgóvázas kocsik esetében:

Az új kerekek futókörének átmérője 920 mm.

Kerékpárok.

A kerékpárokra ráírják a gyártási számot, a típusszámot és a tulajdonos jelzését.

Ezek a jelzések a kerékpár utolsó nagyjavításának (hónapot és az évet tartalmazó) dátumával, a tulajdonos vagy bejegyző vasúttársaság kódszámával és a nagyjavítás elvégzésének helyével együtt a tengely önbeálló peremén találhatók.

A tulajdonos vagy bejegyző vasúttársaság kódszámát és az utolsó nagyjavítás (hónapot és az évet tartalmazó) dátumát fehérrel ráfestik minden egyes tengelycsapágy előlapjára is.

Tengelycsapágy és védőlapok.

A tengelycsapágyakat, a tengelyvédőket és a rugókengyeleket úgy tervezik, hogy lehetővé tegyék a 2. lapon bemutatott jelzések tiszteletben tartását (a tengelycsapágy felső oldalán lévő furat átmérője lehetővé teszi egy gyűrű vagy ütköző használatát a felfüggesztés beállítására az X. mellékletben bemutatottak szerint.)

Mivel a széles nyomtávú tengely kereke eléggé közel van a kocsi alvázkeretéhez, egy 10-14 mm-es tengelyvédővel ellátott bilincset használnak: lásd: 18. lap.

Ajánlatos, hogy gyorsan eltávolítható és összeszerelhető tengelyvédő tartókat használjanak. Ezek 2 db, hornyolt alátéttel ellátott M-20 × 55-ös csavarral rögzíthetők. A szerkesztéskor a furat középpontjai közötti távolság 483 +1/0 mm.

A kerékpárok teljes felülete.

A járművek alvázkereteinek tere teljesen akadálymentes az egyes kerekek szintjén a 4. lapon jelzetteknek megfelelően.

A tengely konstrukciója

A tengely elbírja a 20 tonnás tengelyterhelésre alkalmas (C kategóriájú) vagy a 22,5 tonnás tengelyterhelésû (D kategóriájú) vonalak számára megállapított maximális terhelést. Ezeket görgõcsapágyas tengelycsapágyakkal szerelik fel, és csereszabatosak a meglévõ tengelyekkel. Az új tengelyeket a jelen ÁME-ben megállapított rendelkezésekkel összhangban tervezik. Az olyan automatikus változtatható nyomtávú kerékpárok használata, amelyek mind az 1 435, mind az 1 668 mm-es vonalakon képesek közlekedni, csak a spanyol és a francia illetékes hatóságok hozzájárulásával engedhetõk meg az említett tagállamokon áthaladó nemzetközi közlekedésben.

7.7.2.3.   Fékezés

7.7.2.3.1.   Fékteljesítmény

7.7.2.3.1.1.   Fékteljesítmény, Nagy-Britannia

Tagállam: Nagy-Britannia

„P” eset

A brit hálózaton való használatra szánt áruszállító kocsik esetében lásd az V. melléklet V2. szakaszát.

7.7.2.3.1.2.   Fékteljesítmény, Lengyelország és Szlovákia, a kiválasztott 1 520 mm-es vonalakon, Litvánia, Lettország, Észtország

Tagállam: Lengyelország és Szlovákia, a kiválasztott 1 520 mm-es vonalakon, Litvánia, Lettország, Észtország

„P” eset

| — | Elosztók

  Az 1 520 mm-es hálózaton üzemeltetendő, 1 435 mm-es átjárható kocsikat kiegészítő fékrendszerrel szerelik fel az alábbiak szerint:
  1. opció: szereljenek fel két elosztót egy átváltási eszközzel






  — | az 1 435 mm-es nyomtáv esetében: az I. melléklet szerinti elosztó |
| --- | --- | --- |

—

Elosztók

Az 1 520 mm-es hálózaton üzemeltetendő, 1 435 mm-es átjárható kocsikat kiegészítő fékrendszerrel szerelik fel az alábbiak szerint:

1. opció: szereljenek fel két elosztót egy átváltási eszközzel

—

az 1 435 mm-es nyomtáv esetében: az I. melléklet szerinti elosztó

| — | az 1 520 mm-es nyomtáv esetében: 483-as típusú elosztó |
| --- | --- |

—

az 1 520 mm-es nyomtáv esetében: 483-as típusú elosztó

2. opció: szereljenek fel egy normál elosztót vagy egy jóváhagyott KE/483 elosztó kombinációt arra a kocsira, amely megfelel mind az 1 435, mind az 1 520 mm-es tengelytávú vasutak mûszaki fékezési követelményeinek, egy olyan átváltó eszközzel, amely lehetõvé teszi az üzemmódok közötti váltást.

Az 1. lehetõség alatt a kocsi fékberendezésének tartalmaznia kell egy „fék be/ki” és egy „áru/utas” átváltási eszközt, valamint egy „üres/terhelt” eszközt, ha nincs automatikus terhelésarányos fékezési lehetõség az I. melléklet szerint, valamint egy „fék be/ki” és egy „üres/részben terhelt/terhelt” eszközt az 1 520 mm-es nyomtávra vonatkozó szabvány és „Az RF mûhelyekben épített kocsik fékberendezéseire vonatkozó mûszaki követelmények” szerint.

Valamennyi elosztónak saját kioldószeleppel kell rendelkeznie a kocsi mindkét oldalán, húzózsinórral, a végén fogantyúval.

A 2. fékezési opció esetében lehetõleg elosztót kell használni, automatikus terhelésarányos fékrendszerrel együtt. Amikor a fékpozíciót manuálisan váltják át a terhelésnek megfelelõen, legalább két fokozattal ellátott pozíciónak kell lennie a fékerõ esetében.

| — | Terhelésarányos fékezés, fékerő és fékteljesítmény

  A kocsi fékeinek biztosítaniuk kell, hogy a fékezett súlyra vonatkozóan elõírt értékek és az elméleti fékerõ együtthatók garantáltak legyenek mind az 1 435, mind az 1 520 mm-es tengelytávon, a megfelelõ legnagyobb sebességeken.
  Az 1 435 mm-es tengelytávon való működéshez a kocsikat vagy kézzel működtethető terhelésváltó eszközzel, vagy az I. melléklet követelményeinek megfelelő automatikus terhelésarányos fékrendszerrel szerelik fel.
  Az 1 520 mm-es nyomtávon való mûködés esetében a kocsikat vagy automatikus terhelésarányos fékrendszerrel, vagy legalább kétállású, kézzel mûködtethetõ terhelésváltó eszközzel szerelik fel. Az automatikus rendszernek és konfigurációjának az 1 520 mm-es nyomtávon való használata során kellõ figyelmet fordítanak a forgóváz konstrukciójára és a két nyomtáv közötti váltás típusára.
  A fékteljesítményt a „Normál fékezési számítás az áruszállító és hûtõkocsik esetében” alapján számítják ki. Itt a kocsi féktuskójának ereje esetében a fékrendszer 1 520 mm-es nyomtávra váltásakor kiszámított elméleti együttható eleget tesz a következõ értékeknek:






  — | a K (kompozit) féktuskók esetében: 0,14 és 0,31 között a teljesen megterhelt kocsi esetében és 0,22 és 0,37 között az üres kocsi esetében; |
| --- | --- | --- |

—

Terhelésarányos fékezés, fékerő és fékteljesítmény

A kocsi fékeinek biztosítaniuk kell, hogy a fékezett súlyra vonatkozóan elõírt értékek és az elméleti fékerõ együtthatók garantáltak legyenek mind az 1 435, mind az 1 520 mm-es tengelytávon, a megfelelõ legnagyobb sebességeken.

Az 1 435 mm-es tengelytávon való működéshez a kocsikat vagy kézzel működtethető terhelésváltó eszközzel, vagy az I. melléklet követelményeinek megfelelő automatikus terhelésarányos fékrendszerrel szerelik fel.

Az 1 520 mm-es nyomtávon való mûködés esetében a kocsikat vagy automatikus terhelésarányos fékrendszerrel, vagy legalább kétállású, kézzel mûködtethetõ terhelésváltó eszközzel szerelik fel. Az automatikus rendszernek és konfigurációjának az 1 520 mm-es nyomtávon való használata során kellõ figyelmet fordítanak a forgóváz konstrukciójára és a két nyomtáv közötti váltás típusára.

A fékteljesítményt a „Normál fékezési számítás az áruszállító és hûtõkocsik esetében” alapján számítják ki. Itt a kocsi féktuskójának ereje esetében a fékrendszer 1 520 mm-es nyomtávra váltásakor kiszámított elméleti együttható eleget tesz a következõ értékeknek:

—

a K (kompozit) féktuskók esetében: 0,14 és 0,31 között a teljesen megterhelt kocsi esetében és 0,22 és 0,37 között az üres kocsi esetében;

| — | a GG (öntöttvas) féktuskók esetében: 0,36 és 0,70 között a teljesen megterhelt kocsi esetében és 0,62 és 0,81 között az üres kocsi esetében.
  Az 1 435 és 1 520 mm-es nyomtávon való mûködésre vonatkozó szabványokban a kocsik esetében meghatározott különbözõ fékerõk figyelembe vehetõk a fékberendezés vagy a fékhenger megfelelõ módosításával. |
| --- | --- |

—

a GG (öntöttvas) féktuskók esetében: 0,36 és 0,70 között a teljesen megterhelt kocsi esetében és 0,62 és 0,81 között az üres kocsi esetében.

Az 1 435 és 1 520 mm-es nyomtávon való mûködésre vonatkozó szabványokban a kocsik esetében meghatározott különbözõ fékerõk figyelembe vehetõk a fékberendezés vagy a fékhenger megfelelõ módosításával.

| — | Az 1 435 és 1 520 mm-e nyomtávok között átváltó eszköz

  A két elosztórendszer közötti váltás a nyomtáv váltásakor történik az 1 435/1 520 mm-es átváltó eszközzel. Az eszköz mûködtetéséhez minimális erõre kell, hogy szükség legyen, és megbízhatóan rögzülnie kell a végállásában. A kiválasztott végállásnak csak egy fékrendszernek kell megfelelnie, és ki kell kapcsolnia a másik fékrendszert. Amikor az egyik fékrendszer meghibásodik, a másiknak mûködõképesnek kell maradnia, feltételezve, hogy a kocsi két külön elosztóval rendelkezik.
  A két fékrendszer közötti váltás csak a nyomtávváltó állomáson hajtható végre manuálisan (egy speciális eszköz segítségével) vagy automatikusan.
  Egyértelmûen jelezni kell a kiválasztott fékrendszert, még akkor is, ha a váltás automatikusan történik.
  Ha a váltás automatikusan történik, lehetõleg az automatikus terhelésarányos fékrendszert kell használni. |
| --- | --- |

—

Az 1 435 és 1 520 mm-e nyomtávok között átváltó eszköz

A két elosztórendszer közötti váltás a nyomtáv váltásakor történik az 1 435/1 520 mm-es átváltó eszközzel. Az eszköz mûködtetéséhez minimális erõre kell, hogy szükség legyen, és megbízhatóan rögzülnie kell a végállásában. A kiválasztott végállásnak csak egy fékrendszernek kell megfelelnie, és ki kell kapcsolnia a másik fékrendszert. Amikor az egyik fékrendszer meghibásodik, a másiknak mûködõképesnek kell maradnia, feltételezve, hogy a kocsi két külön elosztóval rendelkezik.

A két fékrendszer közötti váltás csak a nyomtávváltó állomáson hajtható végre manuálisan (egy speciális eszköz segítségével) vagy automatikusan.

Egyértelmûen jelezni kell a kiválasztott fékrendszert, még akkor is, ha a váltás automatikusan történik.

Ha a váltás automatikusan történik, lehetõleg az automatikus terhelésarányos fékrendszert kell használni.

7.7.2.3.1.3.   Fékteljesítmény, Finnország

Tagállam: Finnország

„P” eset

A csak 1 524 mm-es nyomtávú járművek esetén a fékerőt a finn hálózaton lévő jelek közötti legalább 1 200 m-es távolság alapján határozzák meg. A minimális fékezett százalék 55 % 100 km/h és 85 % 120 km/h esetén.

A 21 ‰ átlagos lejtésű és 46 km hosszú lejtővel (a St. Gothard vonal lejtőjével) kapcsolatos energia határértékekre vonatkozó követelmények a csak 1 524 mm-es nyomtávú járművekre érvényesek.

A csak 1 524 mm-es nyomtávú járművek esetében a rögzítőféket úgy tervezik, hogy megtartsa a teljesen megterhelt kocsikat egy 2,5 %-os lejtőn 0,15 legnagyobb tapadás mellett, szélcsendben. A közúti járművek szállítására épített kocsikon a rögzítőfék a talajról működtethető.

7.7.2.3.1.4.   Fékteljesítmény, Spanyolország és Portugália

Tagállam: Spanyolország és Portugália

„P” eset

A fékpofák elrendezése

Kéttengelyes kocsik estében:

A fékpofákat az 5. lapon jelzett követelményekkel összhangban szerelik össze. A forgóvázas kocsik 12. lapon látható szerelvénye is használható.

Forgóvázas kocsik esetében:

A fékpofákat a 12. lap rendelkezései szerint kell összeszerelni.

7.7.2.3.1.5.   Fékteljesítmény, Finnország, Svédország, Norvégia, Észtország, Lettország és Litvánia

Tagállam: Finnország, Svédország, Norvégia, Észtország, Lettország és Litvánia

„T1” eset

A jelen ÁME-ben a kompozit tuskók használatára vonatkozóan a meglévõ UIC elõírások és vizsgálati módszerek alapján jóváhagyott követelmények általában nem érvényesek Finnországban, Norvégiában, Svédországban, Észtországban és Litvániában.

A kompozit féktuskókat nemzeti alapon értékelik, és figyelembe veszik a téli környezeti viszonyokat.

Ez a speciális eset addig érvényes, amíg tovább nem fejlesztik az elõírásokat és az értékelési módszereket, amíg azok bizonyítottan megfelelnek a skandináviai téli viszonyoknak.

Ez nem zárja ki azt, hogy más tagállamokból származó áruszállító kocsik skandináv és balti államokban való üzemelését.

7.7.2.3.1.6.   Fékteljesítmény, Ír Köztársaság és Észak-Írország

Tagállam: Ír Köztársaság és Észak-Írország

„P” eset

Üzemi fék: Az Írországi vasúthálózat egyenes és vízszintes pályáján közlekedő új kocsi féktávolsága nem haladhatja meg az alábbi értéket:

Féktávolság = (v2 / (2 × 0,55) m

(ahol v = a kocsi legnagyobb üzemi sebessége az IR hálózaton m/s-ban)

A legnagyobb üzemi sebesség legfeljebb 120 km/h lehet. E feltételeket minden terhelési viszony esetén teljesíteni kell.

7.7.2.3.2.   Rögzítőfék

7.7.2.3.2.1.   Rögzítőfék, Nagy-Britannia

Tagállam: Egyesült Királyság

„P” eset

A brit hálózaton való használatra szánt áruszállító kocsik esetében lásd az V. melléklet V1. szakaszát.

7.7.2.3.2.2.   Rögzítőfék, Ír Köztársaság és Észak-Írország

Tagállam: Ír Köztársaság és Észak-Írország

„P” eset

A kizárólag az írországi vasúthálózaton használt kocsik esetében minden kocsit olyan rögzítőfékkel kell felszerelni, amely megtart egy teljesen megterhelt kocsit egy 2,5 %-os lejtőn 10 %-os legnagyobb tapadás mellett, szélcsendben.

Írország kivételt kér az arra az esetre vonatkozó követelmények alól, ha a rögzítőféket a „járműből” lehet működtetni egy olyan követelmény javára, hogy „a rögzítőféket a járműből vagy a talajról lehet működtetni”.

7.7.2.4.   Környezeti feltételek

7.7.2.4.1.   Környezeti feltételek

7.7.2.4.1.1.   Környezeti feltételek, Spanyolország és Portugália

Tagállam: Spanyolország és Portugália

„P” eset

Spanyolországban és Portugáliában a külsõ hõmérséklet felsõ határértéke + 50 oC a 4.2.6.1.2.2. szakaszban szereplõ Ts hõmérsékleti osztályban megadott + 45 oC helyett.

7.7.2.4.2.   Tűzbiztonság

7.7.2.4.2.1.   Tűzbiztonság, Spanyolország és Portugália

Tagállam: Spanyolország és Portugália

„P” eset

Szikrafogó.

„P” (folyamatos) kategória

Kéttengelyes kocsik estében:

A szikrafogó pajzsokat a 16. lapnak megfelelően tervezik és helyezik el.

Az ilyen pajzsok külső részét lefelé irányítják, és felső részük hajlított.

Felső részük szélessége 415 +5/0 mm; a belső élek közötti távolság 1 120 mm.

E pajzsok függőleges része 115 mm magas, és a lefelé mutató rész 32 mm 30o mellett. Az ilyen pajzsok padlótól mért távolsága 20 mm, és a hajlított rész sugara 1 800 mm. A Franciaország és Spanyolország közötti tranzitra elfogadott, RID 1a és 1b osztályú veszélyes árukat szállító tengelyes kocsik fékeit menet közben leválasztják.

Forgóvázas kocsik esetében:

| — | A szikrafogó pajzsokat a 17. lapnak megfelelően tervezik és helyezik el.






  — | Ezek simák és 500 mm szélesek. |
| --- | --- | --- |

—

A szikrafogó pajzsokat a 17. lapnak megfelelően tervezik és helyezik el.

—

Ezek simák és 500 mm szélesek.

| — | A belső éleik közötti távolság 1 100 ± 10 mm. |
| --- | --- |

—

A belső éleik közötti távolság 1 100 ± 10 mm.

| — | E pajzsok padlótól mért minimális távolsága 80 mm. |
| --- | --- |

—

E pajzsok padlótól mért minimális távolsága 80 mm.

7.7.2.4.3.   Elektromos védelem

7.7.2.4.3.1.   Elektromos védelem, Lengyelország és Szlovákia, a kiválasztott 1 520 mm-es vonalakon, Litvánia, Lettország, Észtország

Tagállam: Lengyelország és Szlovákia, a kiválasztott 1 520 mm-es vonalakon, Litvánia, Lettország, Észtország

„P” eset

Az 1 520 mm-es és az 1 520 mm-es hálózaton közlekedõ 1 435 mm-es kocsikra vonatkozó kiegészítõ követelmények

7.7.3.   A TAGÁLLAMOK ÁLTAL ELŐÍRT SPECIÁLIS ESETEK TÁBLÁZATA

| Ország | Szakasz | Paraméter | Speciális eset | Kategória |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Minden ország | 4.2.3.4 | A járművek futásjósága | 7.7.2.2.4.1. | P |
| Finnország | 4.2.2.1 | A járművek közötti kapcsolódási pontok (pl. összekapcsolás) | 7.7.2.1.1.1 | P |
| Finnország | 4.2.3.1 | Kinematikus űrszelvény | 7.7.2.2.1.3 | P |
| Finnország | 4.2.3.2 | Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés | 7.7.2.2.2.1 | P |
| Finnország | 4.2.4.1 | Fékteljesítmény | 7.7.2.3.1.3 | P |
| Finnország, Svédország, Norvégia, Észtország, Lettország és Litvánia | 6.2.3.3 (P. melléklet) | Fékteljesítmény | 7.7.2.3.1.5 | T1 |
| Finnország, Észtország, Lettország, Litvánia, Lengyelország | 4. és 5. szakasz | Az alrendszer jellemzése és a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek | 7.7.2.1.1.3 | P |
| Finnország és Norvégia | 5.3.2.3 | Kerekek | 7.7.2.2.4.2 | P |
| Nagy-Britannia | 4.2.3.1 | Kinematikus űrszelvény | 7.7.2.2.1.1 | P |
| Nagy-Britannia | 4.2.3.2 | Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés | 7.7.2.2.2.2 | P |
| Nagy-Britannia | 4.2.4.1.2.2 | Fékteljesítmény | 7.7.2.3.1.1 | P |
| Nagy-Britannia | 4.2.4.1.2.8 | Rögzítőfék | 7.7.2.3.2 | P |
| Görögország | 4.2.3.4 | A járművek futásjósága | 7.7.2.1.1.6 | T1 |
| Lengyelország, Szlovákia, Litvánia, Lettország és Észtország | 4.2.2.1 | A járművek közötti kapcsolódási pontok (pl. összekapcsolás) | 7.7.2.1.1.2 | P |
| Lengyelország, Szlovákia, Litvánia, Lettország és Észtország | 4.2.2.3 | A jármű fő szerkezetének szilárdsága | 7.7.2.1.3.1 | P |
| Lengyelország, Szlovákia, Litvánia, Lettország és Észtország | 4.2.3.1 | Kinematikus űrszelvény | 7.7.2.2.1.2 | P |
| Litvánia, Lettország és Észtország | 4.2.3 | Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés | 7.7.2.2.2.3 | P |
| Litvánia, Lettország és Észtország | 4. és 5. szakasz | Az alrendszer jellemzése és a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek | 7.7.2.1.1.4 | T |
| Lengyelország, Szlovákia, Litvánia, Lettország és Észtország | 4.2.3.4 | A járművek futásjósága | 7.7.2.2.4 | P |
| Lengyelország, Szlovákia, Litvánia, Lettország és Észtország | 4.2.3.5 | Hosszanti irányú nyomóerők | 7.7.2.2.5.1 | P |
| Lengyelország, Szlovákia, Litvánia, Lettország és Észtország | 5.3.2.1 | Forgóváz és futómű | 7.7.2.2.6.1 | P |
| Lengyelország, Szlovákia, Litvánia, Lettország és Észtország | 4.2.4.1 | Fékteljesítmény | 7.7.2.3.1.2 | P |
| Lengyelország, Szlovákia, Litvánia, Lettország és Észtország | 4.2.7.3 | Elektromos védelem | 7.7.2.4.3.1 | P |
| Ír Köztársaság és Észak-Írország | 4.2.1 | A járművek közötti kapcsolódási pontok (pl. összekapcsolás) | 7.7.2.1.1.5 | P |
| Ír Köztársaság és Észak-Írország | 4.2.2.2 | Biztonságos elérés és kijárat | 7.7.2.1.2.1 | P |
| Ír Köztársaság és Észak-Írország | 4.2.3 | Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés | 7.7.2,2.2.4 | P |
| Ír Köztársaság és Észak-Írország | 4.2.3.4 | A járművek futásjósága | 7.7.2.2.4.5 | P |
| Ír Köztársaság és Észak-Írország | 4.2.4.1 | Fékteljesítmény | 7.7.2.3.1.5 | P |
| Ír Köztársaság és Észak-Írország | 4.2.4.1.2.8 | Rögzítőfék | 7.7.2.3.2.2 | P |
| Spanyolország és Portugália | 4.2.2.1 | A járművek közötti kapcsolódási pontok (pl. összekapcsolás) | 7..2.1.1.4 | P |
| Spanyolország és Portugália | 4.2.2.3 | A jármű fő szerkezetének szilárdsága | 7.7.2.1.3.2 | P |
| Spanyolország és Portugália | 4.2.3.1 | Kinematikus űrszelvény | 7.7.2.2.1.4 | P |
| Spanyolország és Portugália | 4.2.3.4 | A járművek futásjósága | 7.7.2.2.4.4 | P |
| Spanyolország és Portugália | 5.3.2.1 | Forgóváz és futómű | 7.7.2.2.6.2 | P |
| Spanyolország és Portugália | 4.2.4.1 | Fékteljesítmény | 7.7.2.3.1.4 | P |
| Spanyolország és Portugália | 4.2.6.1.2.2 | Környezeti feltételek | 7.7.2.4.1.1 | P |
| Spanyolország és Portugália | 4.2.7.2 | Tűzbiztonság | 7.7.2.4.2.1 | P |

Ország

Szakasz

Paraméter

Speciális eset

Kategória

Minden ország

4.2.3.4

A járművek futásjósága

7.7.2.2.4.1.

P

Finnország

4.2.2.1

A járművek közötti kapcsolódási pontok (pl. összekapcsolás)

7.7.2.1.1.1

P

Finnország

4.2.3.1

Kinematikus űrszelvény

7.7.2.2.1.3

P

Finnország

4.2.3.2

Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés

7.7.2.2.2.1

P

Finnország

4.2.4.1

Fékteljesítmény

7.7.2.3.1.3

P

Finnország, Svédország, Norvégia, Észtország, Lettország és Litvánia

6.2.3.3 (P. melléklet)

Fékteljesítmény

7.7.2.3.1.5

T1

Finnország, Észtország, Lettország, Litvánia, Lengyelország

4. és 5. szakasz

Az alrendszer jellemzése és a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek

7.7.2.1.1.3

P

Finnország és Norvégia

5.3.2.3

Kerekek

7.7.2.2.4.2

P

Nagy-Britannia

4.2.3.1

Kinematikus űrszelvény

7.7.2.2.1.1

P

Nagy-Britannia

4.2.3.2

Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés

7.7.2.2.2.2

P

Nagy-Britannia

4.2.4.1.2.2

Fékteljesítmény

7.7.2.3.1.1

P

Nagy-Britannia

4.2.4.1.2.8

Rögzítőfék

7.7.2.3.2

P

Görögország

4.2.3.4

A járművek futásjósága

7.7.2.1.1.6

T1

Lengyelország, Szlovákia, Litvánia, Lettország és Észtország

4.2.2.1

A járművek közötti kapcsolódási pontok (pl. összekapcsolás)

7.7.2.1.1.2

P

Lengyelország, Szlovákia, Litvánia, Lettország és Észtország

4.2.2.3

A jármű fő szerkezetének szilárdsága

7.7.2.1.3.1

P

Lengyelország, Szlovákia, Litvánia, Lettország és Észtország

4.2.3.1

Kinematikus űrszelvény

7.7.2.2.1.2

P

Litvánia, Lettország és Észtország

4.2.3

Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés

7.7.2.2.2.3

P

Litvánia, Lettország és Észtország

4. és 5. szakasz

Az alrendszer jellemzése és a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek

7.7.2.1.1.4

T

Lengyelország, Szlovákia, Litvánia, Lettország és Észtország

4.2.3.4

A járművek futásjósága

7.7.2.2.4

P

Lengyelország, Szlovákia, Litvánia, Lettország és Észtország

4.2.3.5

Hosszanti irányú nyomóerők

7.7.2.2.5.1

P

Lengyelország, Szlovákia, Litvánia, Lettország és Észtország

5.3.2.1

Forgóváz és futómű

7.7.2.2.6.1

P

Lengyelország, Szlovákia, Litvánia, Lettország és Észtország

4.2.4.1

Fékteljesítmény

7.7.2.3.1.2

P

Lengyelország, Szlovákia, Litvánia, Lettország és Észtország

4.2.7.3

Elektromos védelem

7.7.2.4.3.1

P

Ír Köztársaság és Észak-Írország

4.2.1

A járművek közötti kapcsolódási pontok (pl. összekapcsolás)

7.7.2.1.1.5

P

Ír Köztársaság és Észak-Írország

4.2.2.2

Biztonságos elérés és kijárat

7.7.2.1.2.1

P

Ír Köztársaság és Észak-Írország

4.2.3

Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés

7.7.2,2.2.4

P

Ír Köztársaság és Észak-Írország

4.2.3.4

A járművek futásjósága

7.7.2.2.4.5

P

Ír Köztársaság és Észak-Írország

4.2.4.1

Fékteljesítmény

7.7.2.3.1.5

P

Ír Köztársaság és Észak-Írország

4.2.4.1.2.8

Rögzítőfék

7.7.2.3.2.2

P

Spanyolország és Portugália

4.2.2.1

A járművek közötti kapcsolódási pontok (pl. összekapcsolás)

7..2.1.1.4

P

Spanyolország és Portugália

4.2.2.3

A jármű fő szerkezetének szilárdsága

7.7.2.1.3.2

P

Spanyolország és Portugália

4.2.3.1

Kinematikus űrszelvény

7.7.2.2.1.4

P

Spanyolország és Portugália

4.2.3.4

A járművek futásjósága

7.7.2.2.4.4

P

Spanyolország és Portugália

5.3.2.1

Forgóváz és futómű

7.7.2.2.6.2

P

Spanyolország és Portugália

4.2.4.1

Fékteljesítmény

7.7.2.3.1.4

P

Spanyolország és Portugália

4.2.6.1.2.2

Környezeti feltételek

7.7.2.4.1.1

P

Spanyolország és Portugália

4.2.7.2

Tűzbiztonság

7.7.2.4.2.1

P

---

(1)  Az S értékét az S. melléklettel összhangban kapják meg, „λ” = ((C/S)-D) az S. melléklet szerint, „γ” = ((Sebesség (Km/h))/3,6)2)/ (2 × (S-((Te) × (Sebesség (Km/h)/3,6)))), Te = 2 mp mellett.

(2)  az „S1” kocsi a raksúlyváltó eszközzel rendelkező kocsi

(3)  az „S2” kocsi a változó terhelési relével rendelkező kocsi

(4)  az „SS” kocsit változó terhelési relével kell felszerelni.

(5)  A megengedett legnagyobb átlagos lassítási erő (100 km/h menetsebesség mellett) 18 × 0,91 = 16,5 kN/tengely. Ez az érték a [920 mm – 1 000 mm] tartományban lévő új névleges átmérőjű kétpofás fékkel szerelt keréken fékezés közben megengedett legnagyobb fékezési energiából származik (a fékezett tömeget 18 tonnára korlátozzák). A 920 mm-nél nagyobb új névleges átmérőjű kerekek és/vagy a nyomófékek elfogadhatók a nemzeti szabályokkal összhangban.

(6)  A megengedett legnagyobb átlagos lassítási erő (120 km/h menetsebesség mellett) 18 × 0,88 = 16 kN/tengely. Ez az érték a [920 mm – 1 000 mm] tartományban lévő új névleges átmérőjű kétpofás fékkel szerelt keréken fékezés közben megengedett legnagyobb fékezési energiából származik (a fékezett tömeget 18 tonnára korlátozzák). A 920 mm-nél nagyobb új névleges átmérőjű kerekek és/vagy a nyomófékek elfogadhatók a nemzeti szabályokkal összhangban.

(7)  Tartalmazza a leélezések értékét

Az állandóan 1 520 mm-es nyomtávon haladó áruszállító kocsik kerékpárjait az 1 520 mm-es kocsik számára meghatározott kerékpár-mérési eljárással összhangban mérik.

A. MELLÉKLET

SZERKEZETEK ÉS MECHANIKUS RÉSZEK

A.1.   Ütközők

A1. ábra:

Az ütköző tartólemeze

Image

A.2.   Vonókészülék

A2. ábra:

A vonóhorog méretei

Image

A3. ábra:

A csavaros kapcsolószerkezet D-bilincse

Image

A4. ábra:

Vonókészülék és ütköző

Image

A5. ábra:

Berni négyszög

Image

ESPACES LIBRES A RESERVER AUX EXTREMITES DES VEHICULES

FREIZUHALTENDE RÄUME AN DEN WAGENENDEN

A JÁRMŰ VÉGEINÉL BIZTOSÍTANDÓ HÉZAGOK

A6. ábra:

Csavaros kapcsolószerkezet és vonóhorog

Image

A7. ábra:

A jármű végeinél a vonóhorog fölött biztosítandó hézagok

Image

B. MELLÉKLET

SZERKEZETEK ÉS MECHANIKUS RÉSZEK

AZ ÁRUSZÁLLÍTÓ KOCSIK JELÖLÉSE

| B.1. | A JÁRMŰ AZONOSÍTÓ SZÁMA |
| --- | --- |

B.1.

| B.2. | A JÁRMŰ ÖNSÚLYA |
| --- | --- |

B.2.

| B.3. | JÁRMŰTERHELÉSI TÁBLÁZAT |
| --- | --- |

B.3.

| B.4. | ÜTKÖZŐK KÖZÖTTI HOSSZ |
| --- | --- |

B.4.

| B.5. | ÁBRÁK NAGY-BRITANNIÁBA IRÁNYULÓ FORGALOM ESETÉN |
| --- | --- |

B.5.

| B.6. | AZ ELTÉRŐ NYOMTÁVVAL RENDELKEZŐ ORSZÁGOKBAN VALÓ HALADÁSRA TERVEZETT TEHERKOCSIK |
| --- | --- |

B.6.

| B.7. | AUTOMATIKUS NYOMTÁVVÁLTÓ KERÉKPÁROK |
| --- | --- |

B.7.

| B.8. | AZ ALÁBBI ÁBRÁN JELZETTNÉL KISEBB GÖRBÜLETŰ DOMBRÓL VALÓ GURÍTÁS TILALMA |
| --- | --- |

B.8.

| B.9. | 14 000 mm-T MEGHALADÓ TENGELYEK KÖZÖTTI HOSSZÚ ÉS DOMBRÓL VALÓ GURÍTÁSRA ALKALMAS FORGÓVÁZAS KOCSIK |
| --- | --- |

B.9.

| B.10. | OLYAN TEHERKOCSIK, AMELYEKNEK ÜZEM KÖZBEN TILOS KOCSIFÉKEZŐ BERENDEZÉSEN VAGY MÁS MEGÁLLÍTÓ ESZKÖZÖN ÁTHALADNIUK |
| --- | --- |

B.10.

| B.11. | A KARBANTARTÁSI ADATOK TÁBLÁJA |
| --- | --- |

B.11.

| B.12. | NAGYFESZÜLTSÉGRE FIGYELMEZTETŐ JELZÉS |
| --- | --- |

B.12.

| B.13. | AZ EMELÉSI PONTOK HELYE |
| --- | --- |

B.13.

| B.14. | A TEHERKOCSI LEGNAGYOBB TERHELÉSE |
| --- | --- |

B.14.

| B.15. | A TARTÁLYKOCSIK TÉRFOGATA |
| --- | --- |

B.15.

| B.16. | A KONTÉNERSZÁLLÍTÓ KOCSI PADLÓSZINTJE |
| --- | --- |

B.16.

| B.17. | A KANYAR LEGKISEBB SUGARA |
| --- | --- |

B.17.

| B.18. | OLYAN FORGÓVÁZAS KOCSIK JELZÉSE, AMELYEK LEGFELJEBB 2o30’-ES DŐLÉSSZÖGŰ VASÚTI KOMPRÁMPA LEKÜZDÉSÉRE ALKALMASAK |
| --- | --- |

B.18.

| B.19. | MAGÁNTULAJDONBAN LÉVŐ TEHERKOCSIK JELZÉSE |
| --- | --- |

B.19.

| B.20. | A TEHERKOCSIVAL KAPCSOLATOS MEGHATÁROZOTT KOCKÁZATOK JELZÉSE A TEHERKOCSIN |
| --- | --- |

B.20.

| B.21. | A TEHER ELHELYEZÉSE: PLATÓS TEHERKOCSI |
| --- | --- |

B.21.

| B.22. | A KÜLSŐ KERÉKPÁROK VAGY A FORGÓVÁZ KÖZÉPPONTJAI KÖZÖTTI TÁVOLSÁGOK |
| --- | --- |

B.22.

| B.23. | A GURÍTÁS KÖZBEN KÜLÖNLEGES FIGYELMET IGÉNYLŐ KOCSIK (PL. BIMODÁLIS EGYSÉGEK) JELZÉSE |
| --- | --- |

B.23.

| B.24. | MANUÁLISAN BEHÚZOTT RÖGZÍTŐFÉK |
| --- | --- |

B.24.

| B.25. | A SPECIÁLIS BERENDEZÉSEKRE VONATKOZÓ UTASÍTÁSOK ÉS BIZTONSÁGI TANÁCSOK |
| --- | --- |

B.25.

| B.26. | A KERÉKPÁROK SZÁMOZÁSA |
| --- | --- |

B.26.

| B.27. | FÉKEZÉSI JELZÉSEK A KOCSIKON |
| --- | --- |

B.27.

| B.27.1. | A légfék típusát jelző felirat |
| --- | --- |

B.27.1.

| B.27.2. | A fékezett tömeg jelzése a járműveken |
| --- | --- |

B.27.2.

| B.27.2.1. | Átváltó eszköz nélküli járművek |
| --- | --- |

B.27.2.1.

| B.27.2.2. | Manuális átváltó berendezéssel ellátott járművek |
| --- | --- |

B.27.2.2.

| B.27.2.3. | Két vagy több, külön „üres-terhelt” eszközzel rendelkező fékberendezéssel szerelt járművek. |
| --- | --- |

B.27.2.3.

| B.27.2.4. | A terheléstől függően automatikusan és fokozatosan változó fékrendszerrel szerelt járművek |
| --- | --- |

B.27.2.4.

| B.27.2.5. | Az „üres-terhelt” berendezés automatikus irányítására szolgáló berendezéssel felszerelt teherkocsik |
| --- | --- |

B.27.2.5.

| B.27.3. | A fékezéssel kapcsolatos egyéb jelzések |
| --- | --- |

B.27.3.

| B.27.3.1. | A nagy erejű, „R” fékezési móddal rendelkező R fékrendszer jelzése |
| --- | --- |

B.27.3.1.

| B.27.3.2. | A kompozit féktuskó betétekkel rendelkező fék jelzése |
| --- | --- |

B.27.3.2.

| B.27.3.3. | A tárcsafékek jelzése |
| --- | --- |

B.27.3.3.

| B.28. | AZ OSSHD SZABVÁNY SZERINTI AUTOMATIKUS KAPCSOLÓKÉSZÜLÉKKEL RENDELKEZŐ KOCSI |
| --- | --- |

B.28.

| B.29. | AZ „1 520 mm-ES VÁGÁNYOKON VALÓ KÖZLEKEDÉS ENGEDÉLYEZVE” tábla |
| --- | --- |

B.29.

| B.30. | VÁLTOZTATHATÓ NYOMTÁVÚ KERÉKPÁRRAL RENDELKEZŐ TEHERKOCSI (1 435 mm / 1 520 mm) |
| --- | --- |

B.30.

| B.31. | A VÁLTOZTATHATÓ NYOMTÁVÚ KERÉKPÁRRAL RENDELKEZŐ FORGÓVÁZAK JELÖLÉSE (1 435 mm / 1 520 mm) |
| --- | --- |

B.31.

| B.32. | A GA, GB VAGY GC SZELVÉNYEKRE ÉPÍTETT ÁRU- ÉS SZEMÉLYSZÁLLÍTÓ KOCSIK JELÖLÉSE |
| --- | --- |

B.32.

B.1.   A JÁRMŰ AZONOSÍTÓ SZÁMA

(Hely: mindkét oldalon, balra)

A járműszám legalább 80 mm magas, és legfeljebb 2 méterre van a sín felszínétől. A szám olyan helyen van, hogy a kocsi letakarására használt semmilyen ponyva sem fedi el.

További részletek egy kérelmezés alatt álló EN szabványban találhatók.

B.2.   A JÁRMŰ ÖNSÚLYA

(Hely: mindkét oldalon, balra)

B1. ábra:

A kézifékkel fel nem szerelt teherkocsi önsúlya

Image

B2.ábra:

A kézifékkel felszerelt teherkocsi önsúlyának és fékezett súlyának jelölése.

Image

Ha a kéziféket a talajról kell üzemeltetni, az utóbbi számot piros keretbe kell tenni.

Ha egy kocsira egynél több külön ható féket szerelnek, a fékezett súly előtt fel kell tüntetni e fékek számát (pl. 2 × 0,00 t).

B.3.   JÁRMŰTERHELÉSI TÁBLÁZAT

(Hely: mindkét oldalon, balra)

B3. ábra

Image

B4. ábra

Image

B5. ábra

Image

Lábjegyzetek a fenti ábrákhoz:

| 1) | Legfeljebb 100 km/h sebességgel haladó vonatokban lévő kocsik legnagyobb hasznos terhelése tonnában. |
| --- | --- |

1)

Legfeljebb 100 km/h sebességgel haladó vonatokban lévő kocsik legnagyobb hasznos terhelése tonnában.

| 2) | Legfeljebb 120 km/h sebességgel haladó vonatokban lévő kocsik legnagyobb hasznos terhelése tonnában. |
| --- | --- |

2)

Legfeljebb 120 km/h sebességgel haladó vonatokban lévő kocsik legnagyobb hasznos terhelése tonnában.

| 3) | Legfeljebb 120 km/h sebességgel való haladásra képes kocsik esetében, csak ha üresek |
| --- | --- |

3)

Legfeljebb 120 km/h sebességgel való haladásra képes kocsik esetében, csak ha üresek

| 4) | Az azonos terheléssel, például S közlekedésben 120 km/h sebességgel továbbítható kocsikon „* *” jelzést helyeznek el a legnagyobb terhelés jelzése mellé jobbra- A „* *” alkalmazási területe (csak korszerûsített / felújított kocsik vagy új és korszerûsített / felújított kocsik) nyitott kérdés
  MEGJEGYZÉS:
  A D kategóriájú vonalak jelzéseit csak akkor lehet elhelyezni a teherkocsikon, ha a D kategória esetében megengedett tengelyterhelés nagyobb, mint a C kategória esetében. |
| --- | --- |

4)

Az azonos terheléssel, például S közlekedésben 120 km/h sebességgel továbbítható kocsikon „* *” jelzést helyeznek el a legnagyobb terhelés jelzése mellé jobbra- A „* *” alkalmazási területe (csak korszerûsített / felújított kocsik vagy új és korszerûsített / felújított kocsik) nyitott kérdés

A D kategóriájú vonalak jelzéseit csak akkor lehet elhelyezni a teherkocsikon, ha a D kategória esetében megengedett tengelyterhelés nagyobb, mint a C kategória esetében.

B6. ábra:

A terhelési táblázat méretei

Image

Image

B.4.   ÜTKÖZŐK KÖZÖTTI HOSSZ

(Hely: mindkét oldalon, balra)

B7. ábra

Image

B.5.   ÁBRÁK NAGY-BRITANNIÁBA IRÁNYULÓ FORGALOM ESETÉN

(Hely: mindkét oldalon, balra)

B8. ábra:

Vasúti kompon szállítható kocsik

Image

B9. ábra:

A Csatorna-alagúton szállítható kocsik

Image

B10. ábra:

Vasúti kompon és a Csatorna-alagúton szállítható kocsik

Image

B.6.   AZ ELTÉRŐ NYOMTÁVVAL RENDELKEZŐ ORSZÁGOKBAN VALÓ HALADÁSRA TERVEZETT TEHERKOCSIK

(Hely: mindkét oldalon, jobbra)

B11. ábra

Image

B.7.   AUTOMATIKUS NYOMTÁVVÁLTÓ KERÉKPÁROK

(Hely: mindkét oldalon, jobbra)

Automatikus nyomtávváltó képességű futóművek 1 435 és 1 668 mm közötti nyomtávú vágányra.

B12. ábra

Image

B.8.   AZ ALÁBBI ÁBRÁN JELZETTNÉL KISEBB GÖRBÜLETŰ DOMBRÓL VALÓ GURÍTÁS TILALMA

(Hely: mindkét hossztartó bal oldalán)

B13. ábra

Image

Ez az ábra a minimális leküzdhető domb vagy függőleges konvex ív sugarát jelzi olyan kocsik esetében, amelyek konstrukciójuknál fogva kárt szenvedhetnek, ha 250 méternél nagyobb sugarú dombon haladnak át.

B.9.   14 000 mm-T MEGHALADÓ TENGELYEK KÖZÖTTI HOSSZÚ ÉS DOMBRÓL VALÓ GURÍTÁSRA ALKALMAS FORGÓVÁZAS KOCSIK

(Hely: mindkét hossztartó bal oldalán)

Ez a jelzés olyan forgóvázas kocsikon található, amelyek két egymást követő tengely közötti távolsága meghaladja a 14 000 mm-t.

Ez az egymás melletti tengelyek közötti legnagyobb távolságot jelzi.

B14. ábra

Image

B.10.   OLYAN TEHERKOCSIK, AMELYEKNEK ÜZEM KÖZBEN TILOS KOCSIFÉKEZŐ BERENDEZÉSEN VAGY MÁS MEGÁLLÍTÓ ESZKÖZÖN ÁTHALADNIUK

(Hely: mindkét hossztartó bal oldalán)

B15. ábra

Image

Ez a jelzés olyan kocsikon található, amelyek a konstrukciójuk miatt üzem közben nem haladhatnak át kocsifékező vagy más kocsirendező és fékező berendezésen.

B.11.   A KARBANTARTÁSI ADATOK TÁBLÁJA

(Hely: mindkét hossztartó jobb oldalán)

Tekintettel az alkalmazott karbantartási rendszerre, tudni kell igazolni a karbantartási táblán szereplő adatok hitelességét.

B16. ábra

Image

| 1) | A karbantartási tábla érvényességi időszaka |
| --- | --- |

1)

A karbantartási tábla érvényességi időszaka

| 2) | A karbantartási munkáért felelős és így az érvényességi idő megváltoztatására jogosult szerviz jelzése |
| --- | --- |

2)

A karbantartási munkáért felelős és így az érvényességi idő megváltoztatására jogosult szerviz jelzése

| 3) | A munka elvégzésének napja (nap, hónap, év) |
| --- | --- |

3)

A munka elvégzésének napja (nap, hónap, év)

| 4) | További jelölés. Csak a tulajdonos VT helyezheti el. |
| --- | --- |

4)

További jelölés. Csak a tulajdonos VT helyezheti el.

B.12.   NAGYFESZÜLTSÉGRE FIGYELMEZTETŐ JELZÉS

B17. ábra

Az 1987.1.1. után gyártott járművek esetén

Image

Ez a jelzés olyan kocsikon található, amelyek járólemeze több mint 2 000 mm-re van a sín felszínétől, vagy olyan hágcsókkal rendelkezik, amelyek vége e szerelvények mellett túlnyúlik ezen a méreten. Úgy kell elhelyezni, hogy a veszélyes terület elérése előtt látható legyen.

B.13.   AZ EMELÉSI PONTOK HELYE

A jelölés a hossztartókon bal és jobb oldalon található az emelési pontokkal egy szintben.

B18. ábra

Futómű nélküli emelés a szervizben.

Image

B19. ábra

4 ponton való emelés futóművel vagy anélkül

Image

B20. ábra

Emelés futóművel vagy anélkül csak az egyik végén vagy ahhoz közel.

Image

B.14.   A TEHERKOCSI LEGNAGYOBB TERHELÉSE

(Hely: mindkét hossztartó jobb oldalán)

Ez a jelölés olyan teherkocsikon található, amelyek terhelési kapacitása meghaladja a jelzett legnagyobb terhelést, valamint legnagyobb terhelés nélküli kocsikon. Az érintett kocsik legnagyobb engedélyezett terhelését jelzi.

B21. ábra

Image

B.15.   A TARTÁLYKOCSIK TÉRFOGATA

(Hely: mindkét oldalon, balra)

Tartálykocsik stb. esetében az alábbi jelöléssel tüntetik fel a köbméterben, hektoliterben vagy literben kifejezett térfogatot.

B22. ábra

Image

B.16.   A KONTÉNERSZÁLLÍTÓ KOCSI PADLÓSZINTJE

(Hely: mindkét oldalon, jobbra)

B23. ábra

Image

Ez e jelzés a nagyméretű konténerek és cserélhető felépítmények szállítására alkalmas teherkocsikon található; a kocsi rakodási síkjának magasságát jelzi mm-ben a kocsi terheletlen állapotában.

B.17.   A KANYAR LEGKISEBB SUGARA

(Hely: mindkét hosszgerenda bal oldalán)

Ez a jelzés olyan forgóvázas kocsikon található, amelyek csak 35 méternél nagyobb sugarú kanyart tudnak bevenni, és a kanyar legkisebb engedélyezett sugarát jelzi.

B24. ábra

Image

B.18.   OLYAN FORGÓVÁZAS KOCSIK JELZÉSE, AMELYEK LEGFELJEBB 2o30’-ES DŐLÉSSZÖGŰ VASÚTI KOMPRÁMPA LEKÜZDÉSÉRE ALKALMASAK

(Hely: mindkét hosszgerenda bal oldalán)

Ez a jelzés olyan forgóvázas kocsikon található, amelyek csak 2o30’-nél kisebb dőlésszögű vasúti komprámpát tudnak leküzdeni, és jelzi az érintett kocsi megengedett legnagyobb rámpaszögét.

B25. ábra

Image

B.19.   MAGÁNTULAJDONBAN LÉVŐ TEHERKOCSIK JELZÉSE

(Hely: mindkét oldalon, balra)

A magántulajdonban lévő teherkocsikon feltüntetik a bejegyzett üzembentartó nevét és címét.

B.20.   A TEHERKOCSIVAL KAPCSOLATOS MEGHATÁROZOTT KOCKÁZATOK JELZÉSE A TEHERKOCSIN

| (a) | Olyan esetben, amikor a kocsik felépítményei elmozdulhatnak az alvázkerethez képest (lengéscsillapítottak), az elmozdulás során valószínűleg eltakarásra kerülő részeket sárga háttér előtt átlós fekete csíkokkal kell jelölni, és így kell felhívni a figyelmet a veszélyes területekre. |
| --- | --- |

(a)

Olyan esetben, amikor a kocsik felépítményei elmozdulhatnak az alvázkerethez képest (lengéscsillapítottak), az elmozdulás során valószínűleg eltakarásra kerülő részeket sárga háttér előtt átlós fekete csíkokkal kell jelölni, és így kell felhívni a figyelmet a veszélyes területekre.

| (b) | A több mint 150 mm-re kinyúló kábelkampókból eredő esetleges veszélyek elkerülése érdekében az ilyen kampókat az alábbiak szerint kell befesteni:






  — | kábelhorog és védőberendezés: sárga; |
| --- | --- | --- |

(b)

A több mint 150 mm-re kinyúló kábelkampókból eredő esetleges veszélyek elkerülése érdekében az ilyen kampókat az alábbiak szerint kell befesteni:

—

kábelhorog és védőberendezés: sárga;

| — | a kábelhorgok tartói |
| --- | --- |

—

a kábelhorgok tartói

| — | kinyúlás 250 mm-ig: sárga |
| --- | --- |

—

kinyúlás 250 mm-ig: sárga

| — | több mint 250 mm-es kinyúlás: sárga háttér előtt átlós fekete csíkok |
| --- | --- |

—

több mint 250 mm-es kinyúlás: sárga háttér előtt átlós fekete csíkok

B.21.   A TEHER ELHELYEZÉSE: PLATÓS TEHERKOCSI

(Hely: mindkét hossztartó közepén)

A 10 métert meghaladó hasznos padlóhosszú pőrekocsik és az 1968. január 1. után készült nyitott magas oldalú kocsikon a B28 vagy B29. ábrán látható jelzésekkel fel kell tüntetni a tartófelület legalább három különböző hosszán elosztott egyes terhek legnagyobb magasságát.

Ez az adat más teherkocsik esetében opcionális.

A jelzés minden más olyan kocsi esetében opcionális, amelyeken szükség esetén elhelyezhető a B26., B27., B28. vagy B29. ábrán látható jelzés.

B26.

ábra: A tartófelület különböző hosszain elosztott koncetrált terheket, valamint a két különálló támasztékon nyugvó terheket bemutató példa (teherhordó szélesség. ≥ 2m)

Image

B27. ábra:

A tartófelület különböző hosszain elosztott koncetrált terheket, valamint a két különálló támasztékon nyugvó terheket bemutató példa (teherhordó szélesség. ≥ 1,2m)

Image

B28. ábra:

A tartófelület különböző hosszain elosztot koncetrált terheket bemutató példa (teherhordó szélesség. ≥ 2m)

Image

B29. ábra:

A tartófelület különböző hosszain elosztott koncetrált terheket bemutató példa (teherhordó szélesség. ≥ 1,20m)

Image

B.22.   A KÜLSŐ KERÉKPÁROK VAGY A FORGÓVÁZ KÖZÉPPONTJAI KÖZÖTTI TÁVOLSÁGOK

(Hely: mindkét hossztartó jobb oldalán)

A forgózsámollyal nem rendelkező kocsikon a végtengelyek, a forgóvázas kocsikon pedig a forgóvázak középpontjai közötti távolságot fel kell tüntetni az alábbi jelzéssel.

B30. ábra

Image

B.23.   A GURÍTÁS KÖZBEN KÜLÖNLEGES FIGYELMET IGÉNYLŐ KOCSIK (PL. BIMODÁLIS EGYSÉGEK) JELZÉSE

A gurítás közben különleges figyelmet igénylő kocsikon vagy az intermodális közlekedésben részt vevő végzsámolyokon elhelyezett alábbi jelzés a következőket jelenti:

| — | Szalasztás vagy gurítódombról történő gurítás nem megengedett, |
| --- | --- |

—

Szalasztás vagy gurítódombról történő gurítás nem megengedett,

| — | Vontató egységnek kell kísérnie, |
| --- | --- |

—

Vontató egységnek kell kísérnie,

| — | Szabadon nem gurítható. |
| --- | --- |

—

Szabadon nem gurítható.

Fig. B31

Image

B.24.   MANUÁLISAN BEHÚZOTT RÖGZÍTŐFÉK

Fig. B32

Image

B.25.   A SPECIÁLIS BERENDEZÉSEKRE VONATKOZÓ UTASÍTÁSOK ÉS BIZTONSÁGI TANÁCSOK

A speciális berendezéssel (automatikus ürítéssel, nyitható tetővel stb.) felszerelt vagonokon jól látható helyen és lehetőleg több nyelven el kell helyezni az ilyen berendezések üzemeltetési utasításait és a szükséges biztonsági előírásokat, és az utasításokat piktogramoknak kell kísérniük.

B.26.   A KERÉKPÁROK SZÁMOZÁSA

A kocsi hossztartóján feltüntetik az egyes tengelyágyak fölötti tengelyek számszerű hivatkozását a kocsi kiválasztott végétől számított növekvő sorrendű tengely pozíciójának megfelelően.

B.27.   FÉKEZÉSI JELZÉSEK A KOCSIKON

B.27.1.   A légfék típusát jelző felirat

A járműre szerelendő folyamatos fék típusait jelző feliratoknak meg kell felelniük az alábbi rövidítéseknek. A fékezési módok jelentése a jelen ÁME 4.2.4.1.2.2. szakaszában található.

| Fékezési mód | G |
| --- | --- |
| Fékezési mód | P |
| Fékezési mód | R |
| G-P váltó rendszer (vagy eszköz) | GP |
| P-R váltó rendszer (vagy eszköz) | PR |
| G-P-R váltó rendszer (vagy eszköz) | GPR |
| A terheléstől függően automatikusan és fokozatosan változó fékező eszköz | A |

Fékezési mód

G

Fékezési mód

P

Fékezési mód

R

G-P váltó rendszer (vagy eszköz)

GP

P-R váltó rendszer (vagy eszköz)

PR

G-P-R váltó rendszer (vagy eszköz)

GPR

A terheléstől függően automatikusan és fokozatosan változó fékező eszköz

A

B.27.2.   A fékezett tömeg jelzése a járműveken

Az alábbi ábrákon az „x” betű jelenti a tömeget és az „y” betű a váltási fékezett tömeget. A bekeretezett Image betű jelenti a nyílásokban feltüntetett változó fékezett tömeget.

B.27.2.1.   Átváltó eszköz nélküli járművek

A fékezett tömeget ráírják a hossztartókra a fékrendszer felirata mellé a B33. ábrán jelzettek szerint.

Fig. B33

Image

B.27.2.2.   Manuális átváltó berendezéssel ellátott járművek

| — | „Áru-utas” G/P átváltó berendezés |
| --- | --- |

—

„Áru-utas” G/P átváltó berendezés

Az „áru-utas” G/P átváltó berendezéssel ellátott járművek esetében a két rendszer közötti váltás egy gombbal ellátott kar segítségével történik a B34. ábrán jelzettek szerint.

Az „áru” G fékezési módban a kar balra felfelé néz.

Az „utas” P fékezési módban a kar jobbra felfelé néz.

A fékezett tömeget a váltókar mögötti lemezre írják az „áru” G vagy „utas” P állásban lévő kar pozíciói mellé.

B34. ábra

Image

| — | „Üres-terhelt” váltóeszközzel ellátott járművek. |
| --- | --- |

—

„Üres-terhelt” váltóeszközzel ellátott járművek.

A fékezett tömegeket és az átváltási tömegeket ráírják az „üres-terhelt” váltó lemezére. A fékezett tömeget nem írják más váltóeszközök karjainak közelébe.

Ha csak „üres-terhelt” váltó van, és az csak két pozícióval rendelkezik (csak az „üres” fékrendszer és a „terhelt” fékrendszer esetében), a fékezett tömegeket fel kell tüntetni azon a lemezen, amely előtt a kar mozog, a lemez tengelyétől jobbra és balra, közel a kar megfelelő állásához. A váltási tömeget fel kell tüntetni a kar tengelye alatt vagy a fent említett két fékezési tömeg között. (Lásd a B35. ábrát).

B35. ábra

Image

Ha csak „űres-terhelt” váltó van, és a váltókar több pozícióba állítható, (az „üres” fékrendszer és több „terhelt” fékrendszer), a kar egyes állásainak megfelelő fékezett tömeget feltüntetik egy nyílásban, amelyet annak a lemeznek a közepére vágnak, amely mögött a kar mozog. (Lásd a B36. ábrát).

B36. ábra

Image

Lehetséges a B37. ábrán látható eszköz használata is, amelynél a fékezett tömeget tartósan a kar egyes állásai mellé írják.

B37. ábra

Image

A váltási tömegeket a kar tengelye alatti lemezre írják rá. A karra szerelt és a lemez előtt mozgó mutató jelzi a kar egyes váltási tömegeknek megfelelő állásait (lásd: B36. és B37. ábra).

B.27.2.3.   Két vagy több, külön „üres-terhelt” eszközzel rendelkező fékberendezéssel szerelt járművek.

Az egyes „üres-terhelt” eszközök mindkét lapjára felírják az adott eszköz által szabályozott berendezés alkatrészére vonatkozó fékezett tömeget és a teljes járműnek megfelelő átváltási tömeget a B.27.2.2. szerint.

B.27.2.4.   A terheléstől függően automatikusan és fokozatosan változó fékrendszerrel szerelt járművek

Ezeken a járműveken a B38. ábrán láthatóhoz hasonló felirat látható az egyes karok közelében.

B38. ábra

Image

A több mint egy elosztóval rendelkező (pl. több teherkocsiból álló) járműveken az egyes elosztók által elérhető fékezett tömeget zárójelbe írják a teljes fékezett tömeg után (pl. három elosztó esetében MAX 203t (80t + 43t + 80t)).

Az egyes elosztók leválasztó csapjain láthatók az adott elosztónak megfelelő fékezett tömeg részletei, valamint a „pneumatikus fék használatban” szimbólum, lásd a B39. ábrát.

Fig. B39

Image

Ezen kívül a keretbe beírják az elosztó leválasztó csapjához rendelt fékezett tengelyek számát, lásd B40. ábra.

B40. ábra

Image

B.27.2.5.   Az „üres-terhelt” berendezés automatikus irányítására szolgáló berendezéssel felszerelt teherkocsik.

A fékezett tömegeket és az átváltási tömeget a hossztartón elhelyezett speciális lemezre írják:

| | felül, bal oldalon: az üres teherkocsi fékezett tömege, |
| --- | --- |

felül, bal oldalon: az üres teherkocsi fékezett tömege,

| | felül, jobb oldalon: a terhelt teherkocsi fékezett tömege, |
| --- | --- |

felül, jobb oldalon: a terhelt teherkocsi fékezett tömege,

| | alul középen: az átváltási tömeg. |
| --- | --- |

alul középen: az átváltási tömeg.

Az „áru” G pozícióban az „utas” P pozícióban lévő fékezett tömegtől eltérő fékezett tömeggel rendelkező kocsikon teljes feliratot helyeznek el a „G-P” váltókar két állása közelében, lásd: B41. ábra.

B41. ábra

Image

Az „áru” G és „utas” P állásban azonos fékezett tömeggel rendelkező kocsikon a B42. ábrán látható feliratokat helyezik el a „G-P” váltókar közelében.

B42. ábra

Image

A csak „áru” G vagy „utas” P pozícióval rendelkező kocsikat a B43. ábrának megfelelően jelölik meg.

B43. ábra

Image

B.27.3.   A fékezéssel kapcsolatos egyéb jelzések

A hossztartó közepén a következő jelzéseket helyezik el.

B.27.3.1.   A nagy erejű, „R” fékezési móddal rendelkező R fékrendszer jelzése

B44. ábra

Image

B.27.3.2.   A kompozit féktuskó betétekkel rendelkező fék jelzése

B45. ábra

Image

B.27.3.3.   A tárcsafékek jelzése

Jelezni kell a fékek állapotának ellenőrzési utasításait.

B46. ábra

Image

B.28.   AZ OSSHD SZABVÁNY SZERINTI AUTOMATIKUS KAPCSOLÓKÉSZÜLÉKKEL RENDELKEZŐ KOCSI

B47. ábra

Image

B.29.   AZ „1 520 mm-ES VÁGÁNYOKON VALÓ KÖZLEKEDÉS ENGEDÉLYEZVE” tábla

B48. ábra

Image

B.30.   VÁLTOZTATHATÓ NYOMTÁVÚ KERÉKPÁRRAL RENDELKEZŐ TEHERKOCSI (1 435 mm / 1 520 mm)

B49. ábra

Image

B.31.   A VÁLTOZTATHATÓ NYOMTÁVÚ KERÉKPÁRRAL RENDELKEZŐ FORGÓVÁZAK JELÖLÉSE (1 435 mm / 1 520 mm)

B50. ábra

Image

B.32.   A GA, GB VAGY GC SZELVÉNYEKRE ÉPÍTETT ÁRU- ÉS SZEMÉLYSZÁLLÍTÓ KOCSIK JELÖLÉSE

Nyitott pont marad.

C. MELLÉKLET

JÁRMŰ ÉS VÁGÁNY KAPCSOLATA, MÉRETEZÉS

Kinematikus járműszerkesztési szelvény

| C.1 | ALKALMAZÁSI TERÜLET |
| --- | --- |

C.1

| C.2 | ÁLTALANOS RESZ |
| --- | --- |

C.2

| C.2.1 | Jelmagyarázat |
| --- | --- |

C.2.1

| C.2.2 | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

C.2.2

| C.2.2.1 | Normál koordináták |
| --- | --- |

C.2.2.1

| C.2.2.2 | Referenciaprofil |
| --- | --- |

C.2.2.2

| C.2.2.3 | Geometriai átmenetiív |
| --- | --- |

C.2.2.3

| C.2.2.4 | Elfordulás középpontja (C) |
| --- | --- |

C.2.2.4

| C.2.2.5 | Aszimmetria |
| --- | --- |

C.2.2.5

| C.2.2.6 | A gördülőállomány maximális építési szelvénye |
| --- | --- |

C.2.2.6

| C.2.2.7 | Kinematikus járműszerkesztési szelvény |
| --- | --- |

C.2.2.7

| C.2.2.8 | Kvázi-statikus mozgások (z) |
| --- | --- |

C.2.2.8

| C.2.2.9 | Kiszögellések (S) (lásd a C5 ábrát) |
| --- | --- |

C.2.2.9

| C.2.2.10 | Ei vagy Ea csökkentések |
| --- | --- |

C.2.2.10

| C.2.2.11 | Pályamenti létesítmények szelvényei |
| --- | --- |

C.2.2.11

| C.2.3 | Általános megjegyzések a maximális gördülőállomány-építési szelvény megállapításának módjára vonatkozóan |
| --- | --- |

C.2.3

| C.2.3.1 | A különböző szelvények relatív elhelyezkedése |
| --- | --- |

C.2.3.1

| C.2.4 | A maximális gördülőállomány.építési szelvény megállapításához szükséges referenciaprofilra vonatkozó szabályok |
| --- | --- |

C.2.4

| C.2.4.1 | Függőleges mozgások |
| --- | --- |

C.2.4.1

| C.2.4.1.1 | A futó felület feletti minimális magasság meghatározása |
| --- | --- |

C.2.4.1.1

| C.2.4.1.2 | Függőleges átmeneti íveken (beleértve a rendezőpályaudvari gurítódombokat is) és fékező, tolató vagy megállító berendezéseken való áthaladás |
| --- | --- |

C.2.4.1.2

| C.2.4.1.3 | A futó felület feletti maximális magasság meghatározása |
| --- | --- |

C.2.4.1.3

| C.2.4.2 | Oldalirányú mozgások (D) |
| --- | --- |

C.2.4.2

| C.2.4.2.1 | A jármű üzemi helyzete a vágányon; elmozdulási tényező (A) |
| --- | --- |

C.2.4.2.1

| C.2.4.2.2 | A hátsó vezetőfülkével (hajtómotor nélküli pótkocsi) felszerelt motorvonatokra és személykocsikra vonatkozó speciális feltételek |
| --- | --- |

C.2.4.2.2

| C.2.4.2.3 | Kvázi-statikus mozgás (z) |
| --- | --- |

C.2.4.2.3

| C.2.5 | Csökkentések meghatározása számítás útján |
| --- | --- |

C.2.5

| C.2.5.1 | Mozgások (D) kiszámításához használható tényezők |
| --- | --- |

C.2.5.1

| C.2.5.1.1 | A jármű íven elfoglalt üzemi helyzetére vonatkozó tényezők (geometriai átmenetiív) |
| --- | --- |

C.2.5.1.1

| C.2.5.1.2 | Oldalirányú játékra vonatkozó tényezők csoportja |
| --- | --- |

C.2.5.1.2

| C.2.5.1.3 | Kvázi-statikus mozgások (a jármű felfüggesztésre történő dőlésére (elhajlására), illetve aszimmetriájára vonatkozó tényező, ha az nagyobb, mint 1o) |
| --- | --- |

C.2.5.1.3

| C.3 | G1 JÁRMŰSZERKESZTÉSI SZELVÉNY |
| --- | --- |

C.3

| C.3.1 | A G1 statikus járműszerkesztési szelvényre vonatkozó referenciaprofil |
| --- | --- |

C.3.1

| C.3.1.1 | Csökkentési képlet |
| --- | --- |

C.3.1.1

| C.3.2 | A G1 kinematikus járműszerkesztési szelvényre vonatkozó referenciaprofil |
| --- | --- |

C.3.2

| C.3.2.1 | Az összes járműre vonatkozó előírások |
| --- | --- |

C.3.2.1

| C.3.2.2 | Olyan járművek 130 mm alatti részei, amelyek nem haladhatnak át tolatódombokon vagy vágányfékeken, illetve egyéb bekapcsolt tolató és megállító berendezéseken |
| --- | --- |

C.3.2.2

| C.3.2.3 | Olyan járművek 130 mm alatti részei, amelyek áthaladhatnak tolatódombokon vagy vágányfékeken, illetve egyéb bekapcsolt tolató és megállító berendezéseken |
| --- | --- |

C.3.2.3

| C.3.2.3.1 | Tolató berendezések használata ívelt vágányszelvényeken |
| --- | --- |

C.3.2.3.1

| C.3.3 | Megengedett kiszögellések (So (S)) |
| --- | --- |

C.3.3

| C.3.4 | Csökkentési képlet |
| --- | --- |

C.3.4

| C.3.4.1 | Motoros járművekre alkalmazható csökkentési képlet (az adatok méterben vannak megadva) |
| --- | --- |

C.3.4.1

| C.3.4.2 | Motorvonatokra alkalmazható csökkentési képlet (az adatok méterben vannak megadva) |
| --- | --- |

C.3.4.2

| C.3.4.3 | Személykocsikra és személyszállító járművekre alkalmazható csökkentési képlet (az adatok méterben vannak megadva) |
| --- | --- |

C.3.4.3

| C.3.4.4 | Vagonokra alkalmazható csökkentési képlet (az adatok méterben vannak megadva) |
| --- | --- |

C.3.4.4

| C.3.5 | Áramszedők és a tetőn lévő nem szigetelt működő részek referenciaprofilja |
| --- | --- |

C.3.5

| C.3.6 | A maximális gördülőállomány-építési járműszerkesztési szelvény megállapításához szükséges referenciaprofilra vonatkozó szabályok |
| --- | --- |

C.3.6

| C.3.6.1 | Áramszedővel felszerelt motoros egységek: |
| --- | --- |

C.3.6.1

| C.3.6.2 | Áramszedővel felszerelt motorkocsik |
| --- | --- |

C.3.6.2

| C.3.6.3 | Áramszedők leengedett helyzetben |
| --- | --- |

C.3.6.3

| C.3.6.4 | Szigetelésihézag-tűrés 25 kV feszültség esetén |
| --- | --- |

C.3.6.4

| C.4 | GA, GB ÉS GC JÁRMŰ-JÁRMŰSZERKESZTÉSI SZELVÉNYEK |
| --- | --- |

C.4

| C.4.1 | Statikus járműszerkesztési szelvények referenciaprofiljai és a vonatkozó szabályok |
| --- | --- |

C.4.1

| C.4.1.1 | GA és GB statikus járműszerkesztési szelvény |
| --- | --- |

C.4.1.1

| C.4.1.2 | GC járműszerkesztési szelvény |
| --- | --- |

C.4.1.2

| C.4.2 | Kinematikus járműszerkesztési szelvények referenciaprofiljai és a vonatkozó szabályok |
| --- | --- |

C.4.2

| C.4.2.1 | Vontató egységek (motorkocsik és motorvonatok kivételével) |
| --- | --- |

C.4.2.1

| C.4.2.1.1 | GA és GB kinematikus járműszerkesztési szelvény |
| --- | --- |

C.4.2.1.1

| C.4.2.1.2 | GC kinematikus járműszerkesztési szelvény |
| --- | --- |

C.4.2.1.2

| C.4.2.2 | Motorkocsik és motorvonatok |
| --- | --- |

C.4.2.2

| C.4.2.2.1 | GA és GB kinematikus járműszerkesztési szelvény |
| --- | --- |

C.4.2.2.1

| C.4.2.2.2 | GC kinematikus járműszerkesztési szelvény |
| --- | --- |

C.4.2.2.2

| C.4.2.3 | Személykocsik és poggyászkocsik |
| --- | --- |

C.4.2.3

| C.4.2.3.1 | GA és GB kinematikus járműszerkesztési szelvény |
| --- | --- |

C.4.2.3.1

| C.4.2.3.2 | GC kinematikus járműszerkesztési szelvény |
| --- | --- |

C.4.2.3.2

| C.4.2.4 | Vagonok |
| --- | --- |

C.4.2.4

| C.4.2.4.1 | GA és GB kinematikus járműszerkesztési szelvény |
| --- | --- |

C.4.2.4.1

| C.4.2.4.2 | GC kinematikus járműszerkesztési szelvény |
| --- | --- |

C.4.2.4.2

| C.5 | KÉT- VAGY TÖBBOLDALÚ MEGÁLLAPODÁSOKBAN RÖGZÍTENDŐ JÁRMŰSZERKESZTÉSI SZELVÉNYEK |
| --- | --- |

C.5

| C.5.1 | G2 járműszerkesztési szelvény |
| --- | --- |

C.5.1

| C.5.1.1 | A G2 statikus járműszerkesztési szelvényre vonatkozó referenciaprofil |
| --- | --- |

C.5.1.1

| C.5.1.2 | A G2 kinematikus járműszerkesztési szelvényre vonatkozó referenciaprofil |
| --- | --- |

C.5.1.2

| C.5.2 | GB1 és GB2 járműszerkesztési szelvény |
| --- | --- |

C.5.2

| C.5.2.1 | Általános előírások |
| --- | --- |

C.5.2.1

| C.5.2.2 | GB1 és GB2 sztatikus referenciaprofilok (rakszelvények) |
| --- | --- |

C.5.2.2

| C.5.2.3 | GB1 és GB2 statikus referenciaprofilokra vonatkozó szabályok |
| --- | --- |

C.5.2.3

| C.5.2.4 | GB1 és GB2 kinematikus referenciaprofilok |
| --- | --- |

C.5.2.4

| C.5.2.5 | GB1 és GB2 kinematikus referenciaprofilokra vonatkozó szabályok |
| --- | --- |

C.5.2.5

| C.5.3 | 3.3 járműszerkesztési szelvény |
| --- | --- |

C.5.3

| C.5.3.1 | Általános előírások |
| --- | --- |

C.5.3.1

| C.5.3.2 | A 3.3 kinematikus járműszerkesztési szelvényre vonatkozó referenciaprofil |
| --- | --- |

C.5.3.2

| C.5.3.3 | A maximális járműépítési járműszerkesztési szelvény megállapításához szükséges referenciaprofilra vonatkozó szabályok |
| --- | --- |

C.5.3.3

| C.5.3.3.1 | Megengedett kiszögellések (So (S)) |
| --- | --- |

C.5.3.3.1

| C.5.3.3.2 | Kvázi-statikus elmozdulások (z) |
| --- | --- |

C.5.3.3.2

| C.5.3.4 | Csökkentési képlet |
| --- | --- |

C.5.3.4

| C.5.3.4.1 | Vontató egységekre alkalmazható csökkentési képlet (az adatok méterben vannak megadva) |
| --- | --- |

C.5.3.4.1

| C.5.3.4.2 | Motorvonatokra alkalmazható csökkentési képlet (az adatok méterben vannak megadva)* |
| --- | --- |

C.5.3.4.2

| C.5.3.4.3 | Kocsikra és egyéb személyszállító vasúti járművekre alkalmazható csökkentési képlet (az adatok méterben vannak megadva) |
| --- | --- |

C.5.3.4.3

| C.5.4 | GB-M6 járműszerkesztési szelvény |
| --- | --- |

C.5.4

| C.5.4.1 | Általános előírások |
| --- | --- |

C.5.4.1

| C.5.4.2 | A GB-M6 kinematikus járműszerkesztési szelvény referenciaprofilja |
| --- | --- |

C.5.4.2

| C.5.4.3 | Csökkentési képlet |
| --- | --- |

C.5.4.3

| C.5.4.3.1 | Vontató járművek |
| --- | --- |

C.5.4.3.1

| C.5.4.3.2 | Vontatott járművek |
| --- | --- |

C.5.4.3.2

| C.6 | 1. FÜGGELÉK |
| --- | --- |

C.6

| C.6.1 | Gördülőállomány rakszelvénye |
| --- | --- |

C.6.1

| C.6.1.1 | Ajtókra, lépcsőkre és peronokra vonatkozó feltételek |
| --- | --- |

C.6.1.1

| C.7 | 2. FÜGGELÉK |
| --- | --- |

C.7

| C.7.1 | Gördülőállomány rakszelvénye |
| --- | --- |

C.7.1

| C.7.1.1 | A B, C és D tartópoligonon kívülre eső területek felfüggesztéseinek igénybevétele |
| --- | --- |

C.7.1.1

| C.8 | 3. FÜGGELÉK – GÖRDÜLŐÁLLOMÁNY RAKSZELVÉNYE |
| --- | --- |

C.8

| C.8.1 | Billenő járművek rakszelvényének kiszámítása |
| --- | --- |

C.8.1

| C.8.1.1 | Általános előírások |
| --- | --- |

C.8.1.1

| C.8.1.2 | Témakörök |
| --- | --- |

C.8.1.2

| C.8.1.3 | Alkalmazási terület |
| --- | --- |

C.8.1.3

| C.8.1.4 | Háttér |
| --- | --- |

C.8.1.4

| C.8.1.5 | A biztonságra vonatkozó előírások |
| --- | --- |

C.8.1.5

| C.8.1.6 | Alkalmazott szimbólumok |
| --- | --- |

C.8.1.6

| C.8.2 | A billenő járművek rakszelvénye meghatározásához szükséges alapvető feltételek |
| --- | --- |

C.8.2

| C.8.2.1 | A vázszerkezet-billentő rendszerek típusai |
| --- | --- |

C.8.2.1

| C.8.3 | A képlet elemzése |
| --- | --- |

C.8.3

| C.8.3.1 | Alapvető képlet |
| --- | --- |

C.8.3.1

| C.8.3.2 | A képletben végrehajtandó módosítások billenő járművek esetén |
| --- | --- |

C.8.3.2

| C.8.3.2.1 | Az oldaljáték értékének kifejezése billentett vázszerkezet esetén |
| --- | --- |

C.8.3.2.1

| C.8.3.2.2 | Billenő járművek kvázi-statikus elmozdulása |
| --- | --- |

C.8.3.2.2

| C.8.3.2.2.1 | A zp kvázi-statikus elmozdulások kifejezése a kanyarív belső oldalán elvégzendő csökkentésekhez |
| --- | --- |

C.8.3.2.2.1

| C.8.3.2.2.2 | A zp kvázi-statikus elmozdulások kifejezése az ív külső oldalán elvégzendő csökkentésekhez |
| --- | --- |

C.8.3.2.2.2

| C.8.3.2.3 | AKTÍV rendszer: elmozdulások a vázszerkezet elfordulása miatt |
| --- | --- |

C.8.3.2.3

| C.8.4 | Kapcsolódó szabályok |
| --- | --- |

C.8.4

| C.8.5 | Megjegyzések |
| --- | --- |

C.8.5

| C.8.5.1 | Az elhajlás beállításának feltétele (aktív rendszerű billenő járművek esetén) |
| --- | --- |

C.8.5.1

| C.8.5.2 | A billenő járművek sebességére vonatkozó feltétel |
| --- | --- |

C.8.5.2

| C.8.6 | 4. függelék – Gördülőállomány rakszelvénye |
| --- | --- |

C.8.6

C.1   ALKALMAZÁSI TERÜLET

A különböző országokban érvényes rakszelvények a következő csoportokba vannak sorolva:

| — | Korlátozás nélkül érvényes rakszelvény: G1
  Bármelyik vasútvonalon érvényes cél rakszelvény (az Egyesült Királyság kivételével, lásd a T. mellékletet) |
| --- | --- |

—

Korlátozás nélkül érvényes rakszelvény: G1

Bármelyik vasútvonalon érvényes cél rakszelvény (az Egyesült Királyság kivételével, lásd a T. mellékletet)

| — | Olyan rakszelvény, amelynek szabad használata bizonyos, pontosan megadott útvonalakra korlátozódik: GA, GB és GC rakszelvény |
| --- | --- |

—

Olyan rakszelvény, amelynek szabad használata bizonyos, pontosan megadott útvonalakra korlátozódik: GA, GB és GC rakszelvény

| — | Olyan rakszelvények, amelyeknek használatát az illetékes infrastruktúra-kezelők közötti előzetes egyezménynek kell szabályoznia: G2, 3.3, GB-M6, GB1, GB2 stb. rakszelvény |
| --- | --- |

—

Olyan rakszelvények, amelyeknek használatát az illetékes infrastruktúra-kezelők közötti előzetes egyezménynek kell szabályoznia: G2, 3.3, GB-M6, GB1, GB2 stb. rakszelvény

| — | Vasúti kocsikon szállított teher
  Kocsikon szállított teher esetén csak a 6. függelékben rögzített terhelési profilok és terhelési módszerek fogadhatók el. |
| --- | --- |

—

Vasúti kocsikon szállított teher

Kocsikon szállított teher esetén csak a 6. függelékben rögzített terhelési profilok és terhelési módszerek fogadhatók el.

| — | Kombinált szállítás
  A kombinált szállítás feltételei, pontosan definiálható térfogatú egységteher (csereegységek, tárolók és pótkocsik) megadott kocsikon történő szállítása esetén (lásd PTU 3.2.1 fejezet). |
| --- | --- |

—

Kombinált szállítás

A kombinált szállítás feltételei, pontosan definiálható térfogatú egységteher (csereegységek, tárolók és pótkocsik) megadott kocsikon történő szállítása esetén (lásd PTU 3.2.1 fejezet).

| — | Kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő nagy sebességű járművek
  Az Európai Közösségen belül kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő nagy sebességű vonatszerelvények járműveit a Jármű ÁME 4.1.4 fejezetében előírt rakszelvények szerint kell megépíteni. |
| --- | --- |

—

Kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő nagy sebességű járművek

Az Európai Közösségen belül kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő nagy sebességű vonatszerelvények járműveit a Jármű ÁME 4.1.4 fejezetében előírt rakszelvények szerint kell megépíteni.

| — | Dőlésszög-hiányosság kompenzálási rendszerekkel felszerelt gördülőállomány
  Az ilyen gördülőállományt a 3. függelékben rögzített módszerrel kell ellenőrizni. |
| --- | --- |

—

Dőlésszög-hiányosság kompenzálási rendszerekkel felszerelt gördülőállomány

Az ilyen gördülőállományt a 3. függelékben rögzített módszerrel kell ellenőrizni.

| — | Áramszedők
  Az áramszedők és a tetőre szerelt berendezések közötti távolságot a 4.2.2.5 fejezet szerint kell ellenőrizni. |
| --- | --- |

—

Áramszedők

Az áramszedők és a tetőre szerelt berendezések közötti távolságot a 4.2.2.5 fejezet szerint kell ellenőrizni.

| — | OSSJD rakszelvények

  Az OSSJD tagországok különleges rakszelvényeket használnak. Amint a műszaki és felhasználási dokumentumok elérhetővé válnak, a megfelelő szövegre a 7. függelék vonatkozik. |
| --- | --- |

—

OSSJD rakszelvények

Az OSSJD tagországok különleges rakszelvényeket használnak. Amint a műszaki és felhasználási dokumentumok elérhetővé válnak, a megfelelő szövegre a 7. függelék vonatkozik.

| — | Ajtók és lépcsők
  Az ajtókra és lépcsőkre vonatkozó szabályokat az 1. függelék rögzíti. |
| --- | --- |

—

Ajtók és lépcsők

Az ajtókra és lépcsőkre vonatkozó szabályokat az 1. függelék rögzíti.

| — | A B – C – D tartópoligonon kívülre eső zónák felfüggesztéseinek kompressziója
  A szabályokat a 2. függelék tartalmazza. |
| --- | --- |

—

A B – C – D tartópoligonon kívülre eső zónák felfüggesztéseinek kompressziója

A szabályokat a 2. függelék tartalmazza.

| — | Az infrastruktúrában használható érvényes tűrések használata definiált paraméterekkel rendelkező járművekre vonatkozóan
  Az ilyen gördülőállományt a 4. függelékben rögzített módszerrel kell ellenőrizni. |
| --- | --- |

—

Az infrastruktúrában használható érvényes tűrések használata definiált paraméterekkel rendelkező járművekre vonatkozóan

Az ilyen gördülőállományt a 4. függelékben rögzített módszerrel kell ellenőrizni.

C.2   ÁLTALÁNOS RÉSZ

C.2.1   Jelmagyarázat

| A | :forgóváz elfordulásiszög-együtthatója |
| --- | --- |
| a: | forgóvázzal nem rendelkező járművek végtengelye közötti távolság vagy forgóvázzal felszerelt járművek forgócsapjai közötti távolság (lásd a megjegyzést) |
| b | :a jármű félszélessége (lásd a 2. függelékben található diagramot) |
| b1 | :az elsődleges felfüggesztési rugók közötti féltávolság (lásd a 2. függelékben található diagramot) |
| b2 | :a másodlagos felfüggesztési rugók közötti féltávolság (lásd a 2. függelékben található diagramot) |
| bG | :az oldaltartók közötti féltávolság |
| bw | :az áramszedő-ív félszélessége |
| C | :elfordulás középpontja (lásd a 3. ábrát) |
| d | :a kerék-nyomkarimák közötti külső távolság 10 mm-rel a futókörök alatt mérve, a nyomkarimák megengedett mértékű kopása mellett (a legfelső határ 1,410 m). Ez a határérték a jármű karbantartási feltételeitől függően változhat. |
| dga | :külső ív húrja |
| dgi | :belső ív húrja |
| D | :oldalmozgás |
| Ea | :külső csökkentés |
| Ei | :belső csökkentés |
| E'a | :külső eltérés az áramszedő felső ellenőrzési pontján engedélyezett mozgáshoz viszonyítva (6,5 m) |
| E'i | :belső eltérés az áramszedő felső ellenőrzési pontján engedélyezett mozgáshoz viszonyítva (6,5 m) |
| E''a | :külső eltérés az áramszedő alsó ellenőrzési pontján engedélyezett mozgáshoz viszonyítva (5,0 m) |
| E''i | :belső eltérés az áramszedő alsó ellenőrzési pontján engedélyezett mozgáshoz viszonyítva (5,0 m) |
| ea | :külső függőleges csökkentés a járművek alsó részén |
| ei | :belső függőleges csökkentés a járművek alsó részén |
| f | :függőleges lehajlás (lásd a 2. függeléket) |
| h | :a futó felülethez viszonyított magasság |
| hc | :a jármű tranzverzális keresztmetszete forgási középpontjának magassága a futó felülethez viszonyítva |
| ht | :az áramszedő alsó csuklójának szerelési magassága a futó felülethez viszonyítva |
| J | :oldaltartók játéka |
| J'a, J'i : | a számítás alapján létrejövő mozgások és a holtjáték-effektusok hatására kialakuló mozgások közötti különbség |
| l | :nyomtáv |
| n | :az adott szelvény és a mellette fekvő végtengely vagy legközelebbi forgócsap közötti távolság (lásd a megjegyzést) |
| na | :az n a tengelyeken vagy a forgócsapokon kívüli szelvényeket jelöli |
| ni | :az n a tengelyek és a forgócsapok közötti szelvényeket jelöli |
| nμ | :motorvonatok motorforgócsapjához tartozó szelvény távolsága (lásd a megjegyzést) |
| p: | :forgóváz tengelytáv |
| p' | :futó forgóváz tengelytáv motorvonatoknál |
| q | :a tengely és a forgóváz vagy a tengely és a vázszerkezet közötti oldaljáték tengelyes járművek esetén |
| R | :vízszintes ív sugara |
| Rv | :függőleges ív sugara |
| s | :járműrugalmassági együttható |
| S | :kiszögellés |
| So | :maximális kiszögellés |
| t | :áramszedő rugalmassági mutatószáma: az íven lezajló oldalmozgások méterben kifejezve, amikor az ív 6,50 m-re emelkedik 300 N oldalerő hatására |
| w | :a forgóváz és a vázszerkezet közötti oldaljáték |
| w∞: | a forgóváz és a vázszerkezet közötti oldaljáték egyenes vágányon |
| wa | :a forgóváz és a vázszerkezet közötti oldaljáték az ív külső oldalán |
| wi | :a forgóváz és a vázszerkezet közötti oldaljáték az ív belső oldalán |
| wa(R): | a forgóváz és a vázszerkezet közötti oldaljáték az R sugarú ív külső oldalán |
| wi(R): | a forgóváz és a vázszerkezet közötti oldaljáték az R sugarú ív belső oldalán |

A

:forgóváz elfordulásiszög-együtthatója

a:

forgóvázzal nem rendelkező járművek végtengelye közötti távolság vagy forgóvázzal felszerelt járművek forgócsapjai közötti távolság (lásd a megjegyzést)

b

:a jármű félszélessége (lásd a 2. függelékben található diagramot)

b1

:az elsődleges felfüggesztési rugók közötti féltávolság (lásd a 2. függelékben található diagramot)

b2

:a másodlagos felfüggesztési rugók közötti féltávolság (lásd a 2. függelékben található diagramot)

bG

:az oldaltartók közötti féltávolság

bw

:az áramszedő-ív félszélessége

C

:elfordulás középpontja (lásd a 3. ábrát)

d

:a kerék-nyomkarimák közötti külső távolság 10 mm-rel a futókörök alatt mérve, a nyomkarimák megengedett mértékű kopása mellett (a legfelső határ 1,410 m). Ez a határérték a jármű karbantartási feltételeitől függően változhat.

dga

:külső ív húrja

dgi

:belső ív húrja

D

:oldalmozgás

Ea

:külső csökkentés

Ei

:belső csökkentés

E'a

:külső eltérés az áramszedő felső ellenőrzési pontján engedélyezett mozgáshoz viszonyítva (6,5 m)

E'i

:belső eltérés az áramszedő felső ellenőrzési pontján engedélyezett mozgáshoz viszonyítva (6,5 m)

E''a

:külső eltérés az áramszedő alsó ellenőrzési pontján engedélyezett mozgáshoz viszonyítva (5,0 m)

E''i

:belső eltérés az áramszedő alsó ellenőrzési pontján engedélyezett mozgáshoz viszonyítva (5,0 m)

ea

:külső függőleges csökkentés a járművek alsó részén

ei

:belső függőleges csökkentés a járművek alsó részén

f

:függőleges lehajlás (lásd a 2. függeléket)

h

:a futó felülethez viszonyított magasság

hc

:a jármű tranzverzális keresztmetszete forgási középpontjának magassága a futó felülethez viszonyítva

ht

:az áramszedő alsó csuklójának szerelési magassága a futó felülethez viszonyítva

J

:oldaltartók játéka

J'a, J'i :

a számítás alapján létrejövő mozgások és a holtjáték-effektusok hatására kialakuló mozgások közötti különbség

l

:nyomtáv

n

:az adott szelvény és a mellette fekvő végtengely vagy legközelebbi forgócsap közötti távolság (lásd a megjegyzést)

na

:az n a tengelyeken vagy a forgócsapokon kívüli szelvényeket jelöli

ni

:az n a tengelyek és a forgócsapok közötti szelvényeket jelöli

nμ

:motorvonatok motorforgócsapjához tartozó szelvény távolsága (lásd a megjegyzést)

p:

:forgóváz tengelytáv

p'

:futó forgóváz tengelytáv motorvonatoknál

q

:a tengely és a forgóváz vagy a tengely és a vázszerkezet közötti oldaljáték tengelyes járművek esetén

R

:vízszintes ív sugara

Rv

:függőleges ív sugara

s

:járműrugalmassági együttható

S

:kiszögellés

So

:maximális kiszögellés

t

:áramszedő rugalmassági mutatószáma: az íven lezajló oldalmozgások méterben kifejezve, amikor az ív 6,50 m-re emelkedik 300 N oldalerő hatására

w

:a forgóváz és a vázszerkezet közötti oldaljáték

w∞:

a forgóváz és a vázszerkezet közötti oldaljáték egyenes vágányon

wa

:a forgóváz és a vázszerkezet közötti oldaljáték az ív külső oldalán

wi

:a forgóváz és a vázszerkezet közötti oldaljáték az ív belső oldalán

wa(R):

a forgóváz és a vázszerkezet közötti oldaljáték az R sugarú ív külső oldalán

wi(R):

a forgóváz és a vázszerkezet közötti oldaljáték az R sugarú ív belső oldalán

w'∞ – w'a – w'i – w'a(R) – w'i(R) ugyanaz, mint fent, de motorvonatok futó forgóvázára vonatkoztatva

| xa | :különösen hosszú járművek további csökkentése a forgócsapokon kívül |
| --- | --- |
| xi | :különösen hosszú járművek további csökkentése a forgócsapok között |
| y | :a tényleges forgócsap és a forgóváz geometriai középpontja közötti távolság (lásd a megjegyzést) |
| z | :a középpozícióhoz viszonyított eltérés, kvázi-statikus elhajlás és aszimmetria következtében |
| z' | :a számítás szerinti oldalelhajlás és az áramszedő felső ellenőrzési pontjának tényleges elhajlása közötti különbség |
| z'' | : a számítás szerinti oldalelhajlás és az áramszedő alsó ellenőrzési pontjának tényleges elhajlása közötti különbség |
| α | :további vázszerkezet-elhajlás az oldaltartók játéka miatt |
| δ | :döntött vágány elhajlása (lásd a 3. ábrát) |
| ηο | :építési tűréshatárok miatt kialakuló jármű-aszimmetria szöge a felfüggesztés beállításához és az egyenetlen tehereloszlásokhoz viszonyítva (fokban) |
| θ | :felfüggesztési beállítás tűréshatára: a vázszerkezet elhajlása a felfüggesztés beállításának tökéletlensége miatt, amikor a jármű vízszintes vágányon üresen áll (radiánban) |
| μ | :vasúti kerék tapadási együtthatója |
| τ | :áramszedő építési és szerelési tűréshatára: tolerált eltérés a vázszerkezet középvonala és a 6,5 m-re történő emelésre tervezett ív közepe között, oldalirányú terhelés nélkül |
| Megjegyzés: | Rögzített forgócsapok nélküli járművek esetében az a és az n érték meghatározásához a forgóváz és a vázszerkezet hosszanti középvonala találkozási pontját kell figyelembe venni fiktív forgócsapként, grafikusan ábrázolva, amikor a jármű egy 150 m sugarú ívben halad, a holtjátékok egyenletesen el vannak osztva és a tengelyek a vágány középvonalára esnek: ha y a fiktív forgócsap és a forgóváz (a végtengelyektől egyenlő távolságban mért) geometriai középpontjának távolságát jelöli, akkor a p2 értéket () értékkel, a p'2 értéket pedig () értékkel kell helyettesíteni a képletben. |

xa

:különösen hosszú járművek további csökkentése a forgócsapokon kívül

xi

:különösen hosszú járművek további csökkentése a forgócsapok között

y

:a tényleges forgócsap és a forgóváz geometriai középpontja közötti távolság (lásd a megjegyzést)

z

:a középpozícióhoz viszonyított eltérés, kvázi-statikus elhajlás és aszimmetria következtében

z'

:a számítás szerinti oldalelhajlás és az áramszedő felső ellenőrzési pontjának tényleges elhajlása közötti különbség

z''

: a számítás szerinti oldalelhajlás és az áramszedő alsó ellenőrzési pontjának tényleges elhajlása közötti különbség

α

:további vázszerkezet-elhajlás az oldaltartók játéka miatt

δ

:döntött vágány elhajlása (lásd a 3. ábrát)

ηο

:építési tűréshatárok miatt kialakuló jármű-aszimmetria szöge a felfüggesztés beállításához és az egyenetlen tehereloszlásokhoz viszonyítva (fokban)

θ

:felfüggesztési beállítás tűréshatára: a vázszerkezet elhajlása a felfüggesztés beállításának tökéletlensége miatt, amikor a jármű vízszintes vágányon üresen áll (radiánban)

μ

:vasúti kerék tapadási együtthatója

τ

:áramszedő építési és szerelési tűréshatára: tolerált eltérés a vázszerkezet középvonala és a 6,5 m-re történő emelésre tervezett ív közepe között, oldalirányú terhelés nélkül

Megjegyzés:

Rögzített forgócsapok nélküli járművek esetében az a és az n érték meghatározásához a forgóváz és a vázszerkezet hosszanti középvonala találkozási pontját kell figyelembe venni fiktív forgócsapként, grafikusan ábrázolva, amikor a jármű egy 150 m sugarú ívben halad, a holtjátékok egyenletesen el vannak osztva és a tengelyek a vágány középvonalára esnek: ha y a fiktív forgócsap és a forgóváz (a végtengelyektől egyenlő távolságban mért) geometriai középpontjának távolságát jelöli, akkor a p2 értéket (Formula) értékkel, a p'2 értéket pedig (Formula) értékkel kell helyettesíteni a képletben.

C.2.2   Fogalommeghatározások

C.2.2.1   Normál koordináták

A „normál koordináták” kifejezést a névleges helyzetben levő vágány középvonalának normál síkjában definiált merőleges tengelyekre használják. A tengelyek egyike – néha vízszintes tengelynek is nevezik – metszi a megadott síkot és a futó felületet, a másik erre a metszéspontra merőlegesen helyezkedik el, a sínektől egyenlő távolságban.

A számítás érdekében ezt a középvonalat és a jármű középvonalát egybeeső vonalakként kell kezelni, hogy össze lehessen hasonlítani a járműépítési szelvényeket és a pályamenti létesítmények megengedett szelvényeit. Ezeket a kinematikus szelvény referenciaprofilja alapján lehet kiszámítani, amely mindkettő esetében ugyanaz.

C1 ábra

Image

C.2.2.2   Referenciaprofil

A normál koordinátákra vonatkozó profil, a gördülőállományhoz használt kapcsolódó szabályokkal együtt, a jármű maximális építési szelvényének meghatározására.

C.2.2.3   Geometriai átmenetiív

A geometriai átmenetiív kifejezés a jármű R sugarú görbén található egyik részegysége esetében a részegység és a vágány középvonala közötti távolság, valamint egy egyenes vágány esetében mért távolság különbsége. A tengelyek mindkét esetben a vágány középvonalán helyezkednek el, a holtjáték egyenletesen el van osztva, a jármű szimmetrikus és nem dől rá a felfüggesztéseire; más szavakkal, ez a jármű-részegység eltolódásának az a része, amely a vágány íve miatt jön létre.

A vágány-középvonal ugyanezen oldalán, a vázszerkezet ugyanazon keresztszelvényében található összes pont ugyanolyan geometriai átmenetiívvel rendelkezik.

C2 ábra

Image

C.2.2.4   Elfordulás középpontja (C)

Ha a vázszerkezet a futó felülettel párhuzamos, oldalirányú erőnek van kitéve (gravitációs összetevő, lásd a 3a ábrát, vagy centrifugális erő, lásd a 3b ábrát), a felfüggesztéseire dől.

Amennyiben a jármű oldaljátéka és ennek hatása a lengéscsillapítókra ebben az állapotban eléri a határértéket, az oldalszelvény XX’ középvonala felveszi az X1X’1 helyzetet.

A jármű rutinszerű oldalirányú mozgásai esetén a C pont helyzete független a mozgást előidéző oldalirányú erőtől. A C pont a jármű elfordulási középpontját jelöli, a hc futó felülettől mért távolság pedig az elfordulási középpont magasságát mutatja.

A hc érték megmérhető vagy kiszámítható. Szélsőséges jármű/forgóváz-elhelyezkedések esetén a maximális építési szelvény kiszámításához ezt a hc értéket kell figyelembe venni az egyik vázszerkezet-/forgóváz-rugóütközőnél (középső vagy elfordulási ütközők). Ha nem lehet megmérni vagy kiszámítani a hc értéket, akkor a 0,5 m értékkel kell behelyettesíteni.

C3 ábra

Image

C.2.2.5   Aszimmetria

A jármű aszimmetriáját az ηo szög határozza meg, amely a vízszintes vágányon nyugalmi helyzetben lévő vázszerkezet függőleges vonala és középvonala között jön létre a súrlódás hiánya miatt (lásd a 3c ábrát).

Aszimmetria jöhet létre építési hibák, egyenetlenül beállított felfüggesztések (kisiklasztás, oldaltartók, pneumatikus kiegyenlítő szelepek stb.), illetve kiegyensúlyozatlan terhelés következtében.

2.2.6.   Rugalmassági együttható (s) (lásd a C3 ábrát)

Ha a nyugalmi helyzetben lévő járművet döntött vágányra helyezik, ahol a futó felület δ szöget zár be a vízszintes síkkal, a vázszerkezet rádől a felfüggesztésekre, és a sín síkjára merőleges vonallal η szöget zár be. Az s járműrugalmassági együtthatót a következő képlet alapján lehet kiszámítani:

Formula

Ezt az arányt ki lehet számítani vagy meg lehet mérni (lásd: UIC tájékoztató 505-5). Főleg a jármű terhelési állapotától függ.

Állandó tömegű motoros berendezések: mozdonyok stb. Kirakodva üzemkész állapotban

Változó tömegű járművek: motorvonatok, személykocsik, poggyászkocsik, vezetőfülkével ellátott kocsik stb.

Kirakodva üzemkész állapotban és különösen terhelt állapotban (maximális terhelési állapotban)

Változó tömegű járművek: Vasúti teherkocsik: Kirakodva üzemkész állapotban és maximálisan terhelt állapotban

C.2.2.6   A gördülőállomány maximális építési szelvénye

A maximális építési szelvény az a maximális profil, amelyet a referenciaprofilra vonatkozó szabályokban megadott csökkentéseket alkalmazva lehet létrehozni. Ezt a referenciaprofilt figyelembe kell venni a gördülőállomány különböző részeinél. A csökkentések mértéke függ az adott gördülőállomány geometriai jellemzőitől, a keresztszelvénynek a forgócsaphoz vagy a tengelyekhez viszonyított elhelyezkedésétől, a futó felület figyelembe vett pontjának magasságától, a szerkezet holtjátékától, valamint a felfüggesztés maximálisan megengedett kopásától és elasztikus jellemzőitől.

A hatékony építési szelvény esetében a lépcsők, korlátok stb. felszerelésénél általában csak részben veszik figyelembe a maximális építési szelvényen belüli, nem vonalkázott területeket.

C4 ábra

Image

C.2.2.7   Kinematikus járműszerkesztési szelvény

Ez a normál koordináták köéppontjától számított legtávolabbi pontokat jelenti, amelyeket valószínűleg a gördülőállomány különböző részei felvesznek majd, figyelembe véve a tengelyek legkedvezőtlenebb pontjait a vágányon, az oldalirányú játékot, valamint a kvázi-statikus mozgásokat.

A kinematikus járműszerkesztési szelvénynél nem kell figyelembe venni bizonyos véletlenszerű tényezőket (oszcilláció, aszimmetria, ha ηo ≤ 1o): ezért a járművek felfüggesztett részei oszcilláció esetén túlléphetik a kinematikus járműszerkesztési szelvényt. Ezeket a mozgásokat figyelembe veszi a Vasútvonal-építési osztály.

C.2.2.8   Kvázi-statikus mozgások (z)

A z érték az oldalirányú mozgások azon részét jelöli, amely a gördülőállománynak tulajdonítható (ha 50 mm-es dőlésszög-hiányosság áll fenn), és amely a felfüggesztések technológiája és rugalmassága következtében jön létre (s rugalmassági együttható) a dőlésszög vagy a túl nagy dőlésszög által nem kompenzált centrifugális erő (lásd a 3a vagy a 3b ábrát), illetve a ηo aszimmetria hatására (lásd a 3c ábrát). Ez az érték az adott pont h magasságától függ.

C.2.2.9   Kiszögellések (S) (lásd a C5 ábrát)

Az a rész, amely a referenciaprofilon kívülre esik, amikor a jármű ívben és/vagy 1 435 mm-nél szélesebb nyomtávú vágányon halad.

A jármű félszélességéhez hozzáadva a D mozgásokat, ebből levonva az ugyanazon a szinten lévő referenciaprofil félszélességét, az egyenlő a referenciaprofilhoz viszonyított S aktuális kiszögellés értékével.

Lásd még a 2.3 Megengedett kiszögellések című fejezetet is.

C.2.2.10   Ei vagy Ea csökkentések

Annak biztosítására, hogy a vágányon haladó jármű D mozgások esetén nem lépi túl a „jármű határpozícióját”, a félszélesség értékeit csökkenteni kell az Ei vagy az Ea értékkel, a referenciaprofil viszonylatában, a következő módon:

Ei vagy Ea ≥ D – So.

Az alábbi megkülönböztetést kell tenni:

| — | Ei | : a referenciaprofil csökkentési értéke a nem forgóvázra szerelt jármű végtengelyei között elhelyezkedő szelvények vagy a forgóvázra szerelt jármű forgócsapok közötti szelvényeinek félszélesség-értékeire vonatkozóan |
| --- | --- | --- |
| — | Ea | : a referenciaprofil csökkentési értéke a nem forgóvázra szerelt jármű végtengelyei felett elhelyezkedő szelvények vagy a forgóvázra szerelt jármű forgócsapok feletti szelvényeinek félszélesség-értékeire vonatkozóan |

—

Ei

: a referenciaprofil csökkentési értéke a nem forgóvázra szerelt jármű végtengelyei között elhelyezkedő szelvények vagy a forgóvázra szerelt jármű forgócsapok közötti szelvényeinek félszélesség-értékeire vonatkozóan

—

Ea

: a referenciaprofil csökkentési értéke a nem forgóvázra szerelt jármű végtengelyei felett elhelyezkedő szelvények vagy a forgóvázra szerelt jármű forgócsapok feletti szelvényeinek félszélesség-értékeire vonatkozóan

C.2.2.11   Pályamenti létesítmények szelvényei

A normál koordináták tengelye és a vágány viszonylata által meghatározott profil, amelyen belül egyik létesítmény sem hatolhat át az elasztikus vagy nem elasztikus vágánymozgásokon keresztül.

C.2.3.   Általános megjegyzések a maximális gördülőállomány-építési szelvény megállapításának módjára vonatkozóan

A maximális építési szelvény vizsgálata során egyaránt figyelembe kell venni a gördülőállomány oldalirányú és függőleges mozgásait, és azt a jármű különböző terhelési feltételek közötti geometriai és felfüggesztési jellemzői alapján kell kialakítani.

A jármű maximális építési szelvényét általában a ni vagy a na értékekkel állapítják meg, amelyek megfelelnek a jármű és a keretgerendák középpontjának. Természetesen ellenőrizni kell az összes kiszögellési pontot is, valamint azokat, amelyek elhelyezkedésük miatt valószínűleg a jármű maximális építési szelvényének közelében vannak a vizsgált szelvényen.

A vázszerkezetnek az ni vagy na szelvényen található pontban és a futó felülethez viszonyított h magasságban kiszámított mozgásait figyelembe véve a jármű maximális építési szelvénye félszélesség-értékeinek átlós irányban közel egyenlőnek kell lenniük az adott járműtípusra vonatkozó referenciaprofil félszélesség-értékeivel, és ezeket az értékeket csökkenteni kell az Eivagy Ea csökkentési értékekkel.

A csökkentéseknek teljesíteniük kell a következő összefüggést: Ei vagy Ea ≥ D-So, ahol

| — | a D azokat a mozgásokat jelöli, amelyek értékét az 1.4.2 bekezdésben szereplő képlet szerint lehet kiszámítani; 1.4.2. |
| --- | --- |

—

a D azokat a mozgásokat jelöli, amelyek értékét az 1.4.2 bekezdésben szereplő képlet szerint lehet kiszámítani; 1.4.2.

| — | az So érték a maximális kiszögelléseket jelöli, amelyek értékét a következő bekezdés tartalmazza: 2.3 Megengedett kiszögellések. |
| --- | --- |

—

az So érték a maximális kiszögelléseket jelöli, amelyek értékét a következő bekezdés tartalmazza: 2.3 Megengedett kiszögellések.

C.2.3.1   A KÜLÖNBÖZŐ SZELVÉNYEK RELATÍV ELHELYEZKEDÉSE

A C5 ábra a különböző szelvények egymáshoz viszonyított elhelyezkedését, valamint a jármű maximális építési szelvénye meghatározásához szükséges fő elemeket mutatja be.

C5 ábra

Image

C.2.4   A maximális gördülőállomány.építési szelvény megállapításához szükséges referenciaprofilra vonatkozó szabályok

A jármű maximális építési szelvényének megállapításához figyelembe kell venni a referenciaprofilokra vonatkozó szabályokat:

| — | függőleges mozgások, |
| --- | --- |

—

függőleges mozgások,

| — | keresztirányú mozgások. |
| --- | --- |

—

keresztirányú mozgások.

Az építési tűréshatárokat részben figyelembe kell venni az aszimmetria kiszámításánál.

A jármű névleges szélessége a maximális építési profil méretei alapján határozható meg.

A tűréshatárértékek rendszeresen nem használhatók a jármű méreteinek növelésére.

C.2.4.1   Függőleges mozgások

A jármű vagy annak egy része esetében a függőleges mozgások alapján meg lehet állapítani a futó felület feletti minimális és maximális magasságot. Ez különösen vonatkozik a következőkre:

| — | az járműszerkesztési szelvény alsó szelvénye közelében lévő járműrészek (alsó részegységek); |
| --- | --- |

—

az járműszerkesztési szelvény alsó szelvénye közelében lévő járműrészek (alsó részegységek);

| — | a referenciaprofilon a futó felülettől 1 170 mm-re elhelyezkedő lépcső; |
| --- | --- |

—

a referenciaprofilon a futó felülettől 1 170 mm-re elhelyezkedő lépcső;

| — | a járművek felső részén található részegységek. |
| --- | --- |

—

a járművek felső részén található részegységek.

Megjegyzendő, hogy a futó felülettől több, mint 400 mm magasságban található járműrészek esetében a kvázi-statikus mozgások függőleges alkotóelemét nem kell figyelembe venni.

C.2.4.1.1   A futó felület feletti minimális magasság meghatározása

Az járműszerkesztési szelvény alsó részéhez közel (1 170 mm-re vagy az alatt) elhelyezkedő járműrészek futó felület feletti minimális magasságát a következő bekezdésekben leírt függőleges mozgások figyelembe vételével kell megállapítani.

A vázszerkezetek lehajlásának vizsgálata során (lásd még a 2. függeléket) az alábbi diagramon ábrázolt megoszlást kell tekintetbe venni.

C6 ábra

Image

A terhelési és felfüggesztési állapottól független lehajlások

Ezeket a behajlásokat figyelembe kell venni az A, B, C és D vázszerkezet-zónákra, valamint a következő járműrészekre vonatkozóan:

| — | Kerekek : | bármelyik járműtípus maximális kopása |
| --- | --- | --- |
| — | Különböző járműrészek : | maximális kopás – például: járművek és speciális szerelvények oldaltartói, fékrudazata stb. |
| — | Csapágytokok : | kopás figyelmen kívül hagyva |
| — | Forgóváz : | gyártási tűréshatárok, amelyek növelik a névleges méretekhez képest bekövetkező elhajlást: figyelmen kívül hagyva |
| — | Szekrényváz : | gyártási tűréshatárok, amelyek növelik a névleges méretekhez képest bekövetkező elhajlást: valamennyi járműnél figyelmen kívül kell hagyni, beleértve a hagyományos és speciális kocsikat is. |

—

Kerekek :

bármelyik járműtípus maximális kopása

—

Különböző járműrészek :

maximális kopás – például: járművek és speciális szerelvények oldaltartói, fékrudazata stb.

—

Csapágytokok :

kopás figyelmen kívül hagyva

—

Forgóváz :

gyártási tűréshatárok, amelyek növelik a névleges méretekhez képest bekövetkező elhajlást: figyelmen kívül hagyva

—

Szekrényváz :

gyártási tűréshatárok, amelyek növelik a névleges méretekhez képest bekövetkező elhajlást: valamennyi járműnél figyelmen kívül kell hagyni, beleértve a hagyományos és speciális kocsikat is.

A járművek terhelési és felfüggesztési állapotától függő lehajlás

1 –   Szerkezeti alakváltozások: lehajlások az A, B, C és D vázszerkezet-zónákban.

| — | Tengelyek: |
| --- | --- |

—

Tengelyek:

lehajlás figyelmen kívül hagyva

| — | Forgóváz: |
| --- | --- |

—

Forgóváz:

lehajlás figyelmen kívül hagyva

| — | Vázszerkezet: |
| --- | --- |

—

Vázszerkezet:

átlós lehajlás

figyelmen kívül hagyva

Csavarodás:

figyelmen kívül hagyva

Hosszanti lehajlás:

valamennyi jármű esetén figyelmen kívül hagyva, kivéve azokat a kocsikat, amelyek hosszanti lehajlását a maximális terhelés 30 %-kal történő növelése esetén, a dinamikus igénybevétel kiszámításához tekintetbe kell venni.

2 –   Felfüggesztések lehajlása

Rugók típusai:

Az elsődleges és másodlagos felfüggesztéseket különböző típusú rugókból alakítják ki, amelyek lehajlását számításba kell venni:

| — | Acélrugó: |
| --- | --- |

—

Acélrugó:

statikus terhelés alatti lehajlás,

további lehajlás dinamikus igénybevétel miatt,

lehajlás rugalmassági tűréshatárok túllépése miatt.

| — | Gumirugó: |
| --- | --- |

—

Gumirugó:

az acélrugóknál leírt lehajlások jönnek létre

| — | Pneumatikus rugó: |
| --- | --- |

—

Pneumatikus rugó:

teljes lehajlás leengedett párnával (beleértve a tartalék felfüggesztéseket is (ha vannak))

| — | Felfüggesztés lehajlási feltételei:






  — | Felfüggesztések azonos és egyidejű lehajlása (az A, B, C és a D zónákat érintve) |
| --- | --- | --- |

—

Felfüggesztés lehajlási feltételei:

—

Felfüggesztések azonos és egyidejű lehajlása (az A, B, C és a D zónákat érintve)

| — | „Hagyományos” kocsik: teljes lehajlás (rugóbehajlás) |
| --- | --- |

—

„Hagyományos” kocsik: teljes lehajlás (rugóbehajlás)

| — | Speciális kocsik: | lehajlás a rugó tömegét érintő 30 %-os túlterhelés hatására (a szelvény maximális kihasználása miatt, főleg kombinált szállítás vagy ömlesztett áru esetén), illetve teljes lehajlás (rugóbehajlás) |
| --- | --- | --- |

—

Speciális kocsik:

lehajlás a rugó tömegét érintő 30 %-os túlterhelés hatására (a szelvény maximális kihasználása miatt, főleg kombinált szállítás vagy ömlesztett áru esetén), illetve teljes lehajlás (rugóbehajlás)

| — | Egyéb lehajlástípusokról | lásd a 3. függeléket. |
| --- | --- | --- |

—

Egyéb lehajlástípusokról

lásd a 3. függeléket.

C.2.4.1.2   Függőleges átmeneti íveken (beleértve a rendezőpályaudvari gurítódombokat is) és fékező, tolató vagy megállító berendezéseken való áthaladás

a)   A C.3.2.3 bekezdésnek megfelelő referenciaprofillal (130 mm alatti részek esetén) rendelkező járművek

Az ei vagy ea függőleges csökkentések normál értékét kell számításba venni üres személykocsik, üres vagy megrakott poggyászkocsik és vagonok esetén.

Ezeknek a járműveknek, ha gurítással tolathatók, át kell haladniuk a nem függőleges ívű vágányra telepített bekapcsolt vágányfékeken és egyéb tolató vagy megállító berendezéseken, amelyek a futó felület felett 115 és 125 mm magasságban, de legfeljebb 3 m-re az Rv ≥ 250 m sugarú konvex átmeneti ívek végétől (d méret) helyezkednek el.

Képesnek kell lenniük arra is, hogy áthaladjanak az Rv ≥ 300 m sugarú konkáv átmeneti íveken belül vagy azok közelében elhelyezett berendezéseken is.

A feltételek alkalmazásakor a járművek futó felülethez viszonyított alsó méreteinek, az 1.4.1 bekezdésben leírtak szerint kiszámított függőleges mozgásokat figyelembe véve, legalább 115 vagy 125 mm-nek kell lennie, hozzáadva a következő ei vagy ea mennyiségeket:

C7 ábra

Image

| ei vagy ea: | a jármű alsó részének a 115 mm-es vagy 125 mm-es mérethez viszonyított függőleges csökkentése |
| --- | --- |
| ev: | a vágányfékek leengedése a 115 vagy 125 mm-es mérethez képest. |

ei vagy ea:

a jármű alsó részének a 115 mm-es vagy 125 mm-es mérethez viszonyított függőleges csökkentése

ev:

a vágányfékek leengedése a 115 vagy 125 mm-es mérethez képest.

A végtengelyek vagy a forgócsapok közötti szelvények esetén (méterben kifejezett normál értékek). Az ei és e'i értékhez alkalmazott numerikus index feladata, hogy megkülönböztesse a normál értékeket a csökkentett értékektől:

Formula ha Formula és Formula

Formula ha Formula és Formula
   (1)

Formula ha Formula és Formula

Formula ha Formula és Formula
   (1)

(Ha az üres személykocsik, illetve üres vagy megrakott teherkocsik és poggyászkocsik gurítással tolathatók, képesnek kell lenniük arra, hogy áthaladjanak 250 m-nél nagyobb vagy egyenlő sugarú konvex átmeneti íveken úgy, hogy csak a kerék nyomkarima süllyedhet a futó felület alá.

Ez a feltétel, amely a járművek központi részére vonatkozik, kiegészíti a hosszú járművekre érvényes ei képletből következő feltételeket.

C8 ábra

Image

A végtengelyek vagy a forgócsapok feletti szelvények esetén (méterben kifejezett értékek)

C9 ábra

Image

Az ei növekedés csökkentett értékeit (a végtengelyek vagy a forgócsapok közötti szelvényeken) figyelembe kell venni olyan járművek esetén, amelyek gradiens átmeneti íveken (beleértve a tolatódombokat) haladnak át.

Ezeket a csökkentett értékeket csak bizonyos típus kocsik esetén kell számításba venni, ha a normál értékek alapján megállapítottnál nagyobb helyre van szükségük. Ilyenek például a vasúti/közúti kombinált közlekedésben használt hornyolt vagonok, és egyéb hasonló kivitelű kocsik.

A csökkentett értékek használata különös odafigyelést igényel olyan rendezőpályaudvarok esetén, ahol a gurítódombok kocsifékező berendezéseinek helye a tolatási gradiens alapján számítható ki.

Ilyen járművek esetén a d érték 5 m.

C10 ábra

Image

(méterben kifejezett csökkentett értékek)

Formula ha Formula és Formula

Formula ha Formula és Formula

Formula ha Formula és Formula

Formula ha Formula és Formula
   (2)

Ha a kocsik gurítással tolathatók, képesnek kell lenniük arra, hogy áthaladjanak 250 m-nél nagyobb vagy egyenlő sugarú konvex átmeneti íveken úgy, hogy csak a kerék nyomkarima süllyedhet a futó felület alá.

Ez a feltétel, amely a kocsik központi részére vonatkozik, kiegészíti a hosszú kocsikra érvényes ei képletből következő feltételeket.

C11 ábra

Image

Forgóvázak esetén: a=p

A C1 táblázat az Ei és az e'i értékeket mm-ben, az a és az n értékeket pedig m-ben kifejezve mutatja.

Image

b)   Járművek, amelyek a hosszúságuk miatt nem engedhetők tolatódombra

A nemzetközi forgalomban engedélyezett üres személykocsik és tehervagonok, illetve az olyan üres vagy megrakott poggyászkocsik esetében, amelyeket hosszúságuk miatt nem lehet felengedni a rendezőpályaudvar gurítódombjára, a tolató vagy megállító berendezések használata érdekében akkor is figyelembe kell venni a C.3.2.3 bekezdésben leírt profilt, ha ezeket a kocsikat nem függőleges ívű vágányra állítják.

c)   Összes jármű

Valamennyi járműnek képesnek kell lennie arra, hogy áthaladjon az Rv ≥ 500 m sugarú konvex vagy konkáv átmeneti íveken úgy, hogy csak a kerék nyomkarima süllyedhet a futó felület alá.

Ez érvényes a fővonali járművekre is, ha

| — | a tengelytáv nagyobb, mint 17,8 m; |
| --- | --- |

—

a tengelytáv nagyobb, mint 17,8 m;

| — | a túlnyúlás nagyobb, mint 3,4 m. |
| --- | --- |

—

a túlnyúlás nagyobb, mint 3,4 m.

d)   Különleges esetek

Figyelembe kell venni a következő speciális szempontokat:

| — | automatikus kapcsolókészülékkel ellátott járművek függőleges átmeneti ívei, |
| --- | --- |

—

automatikus kapcsolókészülékkel ellátott járművek függőleges átmeneti ívei,

| — | kompon használt járművek dőlésszöge. |
| --- | --- |

—

kompon használt járművek dőlésszöge.

C.2.4.1.3   A futó felület feletti maximális magasság meghatározása

A jármű felső részein, ahol h ≥ 3 250 mm, bekövetkező függőleges mozgások értéke az üres jármű üzemkész állapotban, kopás nélkül számított felfelé irányuló dinamikus mozgásainak figyelembe vételével állapítható meg.

Itt a járművek az alábbi tényezők hatására megközelítik a referenciaprofil értékeit:

| 1) | felfelé irányuló oszcillációk, |
| --- | --- |

1)

felfelé irányuló oszcillációk,

| 2) | a kvázi-statikus lehajlás függőleges összetevője, valamint |
| --- | --- |

2)

a kvázi-statikus lehajlás függőleges összetevője, valamint

| 3) | átlós mozgások. |
| --- | --- |

3)

átlós mozgások.

Ennek következtében a referenciaprofil függőleges méreteit csökkenteni kell a ξ mozgások által létrehozott értékekkel, ha ezeket ki lehet számítani, vagy egyéb esetben felfüggesztési szakaszonként 15 mm állandó értékkel.

Meg kell azonban jegyezni, hogy ha a jármű kvázi-statikus dőlésnek van kitéve, a dőléssel ellentétes oldal megemelkedik, de ugyanakkor el is mozdul a referenciaprofiltól, így nem kell interferenciától tartani. Ezzel szemben a dőlési oldalon a jármű lesüllyed, és így kiegyenlíti a felfelé irányuló mozgásokat.

50 mm-es lejtésszög-túllépés vagy –hiány esetén a referenciaprofil függőleges csökkenésének ΔV(h) megközelítő értéke h= 3,25 m-nél nagyobb névleges magasság esetén a következőképpen fejezhető ki:

Formula

ahol:

| | a referenciaprofil félszélességét jelöli, |
| --- | --- |

Formula a referenciaprofil félszélességét jelöli,

| | Ei or Ea az átlós csökkentéseket jelöli, |
| --- | --- |

Ei or Ea az átlós csökkentéseket jelöli,

| | az s a jármű rugalmassági együtthatója, |
| --- | --- |

az s a jármű rugalmassági együtthatója,

| | ξ pedig a jármű visszaalakuló képessége (állandó vagy kiszámítható tényező). |
| --- | --- |

ξ pedig a jármű visszaalakuló képessége (állandó vagy kiszámítható tényező).

Példa: ha a jármű Ei vagy Ea csökkentésének értéke 217 mm a h = 3,25 m érték alapján, ez a következőt eredményezi:

a referenciaprofil felső részén található levágott oldalak csökkennek.

C12 ábra

Image

Image

C.2.4.2   Oldalirányú mozgások (D)

Ezek a mozgások az alábbi mozgások összegzéséből alakulnak ki:

| — | geometriai mozgások, amelyek akkor jönnek létre, ha a jármű olyan íveken és egyenes vágányokon (kiszögellések, oldaljáték stb.) halad, ahol a jármű középvonala merőleges a futó felületre; |
| --- | --- |

—

geometriai mozgások, amelyek akkor jönnek létre, ha a jármű olyan íveken és egyenes vágányokon (kiszögellések, oldaljáték stb.) halad, ahol a jármű középvonala merőleges a futó felületre;

| — | kvázi-statikus mozgások, amelyek a felfüggesztett részeknek a gravitáció (döntött vágány) és/vagy a centrifugális gyorsulás (ívelt vágány) hatására keletkező dőlése miatt jönnek létre. |
| --- | --- |

—

kvázi-statikus mozgások, amelyek a felfüggesztett részeknek a gravitáció (döntött vágány) és/vagy a centrifugális gyorsulás (ívelt vágány) hatására keletkező dőlése miatt jönnek létre.

| — | a vázszerkezet oldalirányú lehajlását általában figyelmen kívül kell hagyni, kivéve olyan speciális típusú vagonok vagy súlyosan megrakott vagonok esetén, amelyeknél ezek az értékek különösen magasak. |
| --- | --- |

—

a vázszerkezet oldalirányú lehajlását általában figyelmen kívül kell hagyni, kivéve olyan speciális típusú vagonok vagy súlyosan megrakott vagonok esetén, amelyeknél ezek az értékek különösen magasak.

C.2.4.2.1   A jármű üzemi helyzete a vágányon; elmozdulási tényező (A)

A járművek üzemi helyzete a vágányon a vázszerkezetet a vágányhoz kapcsoló különböző részek átlós játékától, valamint a futómű konfigurációjától függ (független tengelyek, motoros forgóvázak, futó forgóvázak stb.).

Ezért figyelembe kell venni a jármű által a vágányon felvehető különböző helyzeteket, amelyek alapján meg lehet állapítani az A elmozdulási tényező értékét, amelyet az Ei belső és az Ea külső csökkentések kiszámításához használt alapképletben szereplő különböző tényezőkben kell alkalmazni.

Az elmozdulási tényezőt és a járműnek a vágányon felvett üzemi helyzetét az alábbi táblázat mutatja. A táblázatban nem szereplő tengelykonfigurációk esetén a legkedvezőtlenebb üzemi helyzetet kell figyelembe venni.

Csuklós járművek esetén a hagyományos kétforgóvázas járművek üzemi helyzetét célszerű alkalmazni.

2. táblázat: Elmozdulási tényező és a jármű helyzete a vágányon

Image

Image

C13 ábra

Image

C.2.4.2.2   A hátsó vezetőfülkével (hajtómotor nélküli pótkocsi) felszerelt motorvonatokra és személykocsikra vonatkozó speciális feltételek

Az ilyen járműveknél a forgóvázakat az elindítás után kiszámítható μ tapadási együtthatójuk alapján sorolják be.

| Ha μ ≥ 0,2: | a forgóváz motoros | forgóvázként van jelölve. |
| --- | --- | --- |
| Ha 0 < μ < 0,2: | a forgóváz futó | forgóvázként van jelölve. |
| Amennyiben μ = 0: | a forgóváz szintén futó | forgóvázként van jelölve. |

Ha μ ≥ 0,2:

a forgóváz motoros

forgóvázként van jelölve.

Ha 0 < μ < 0,2:

a forgóváz futó

forgóvázként van jelölve.

Amennyiben μ = 0:

a forgóváz szintén futó

forgóvázként van jelölve.

C.2.4.2.3   Kvázi-statikus mozgás (z)

Ezeket a mozgásokat az Ei vagy Ea érték számításakor kell figyelembe venni az s rugalmassági együttható, az adott pont futó felülete feletti h magasság, valamint a hc elfordulási középpont magasságának függvényében.

A Vasútvonal-építési osztálynak h > 0,5 m esetén meg kell állapítania a vonalmenti járműszerkesztési szelvény hézagot, ha a vágány tényleges dőlésszög-túllépése vagy –hiányossága nagyobb mint 0,05 m, a jármű kvázi-statikus dőléstöbbletét, a hagyományos módon, 0,4 rugalmassági együtthatóval és 0,5 m elfordulási középpont-magassággal számítva.

A gördülőállomány osztálynak meg kell határoznia az Ei és az Ea értéket, a következők alapján:

| — | 0,05 m dőlésszög-túllépés vagy –hiányosság; |
| --- | --- |

—

0,05 m dőlésszög-túllépés vagy –hiányosság;

| — | adott esetben 0,2 m dőlésszög-túllépés vagy –hiányosság, ha az s és a hc megfelelő értékei a Vasútvonal-építési osztály által meghatározott járműszerkesztési szelvény túllépéséhez vezetnek (lásd az alábbi ábrát és az 1.5.1.3 bekezdést). |
| --- | --- |

—

adott esetben 0,2 m dőlésszög-túllépés vagy –hiányosság, ha az s és a hc megfelelő értékei a Vasútvonal-építési osztály által meghatározott járműszerkesztési szelvény túllépéséhez vezetnek (lásd az alábbi ábrát és az 1.5.1.3 bekezdést).

| — | a tervezési és beállítási (1) tűréshatárok (oldaltartók játéka), illetve a normál terhelés egyenetlen eloszlása miatt kialakuló aszimmetria 1o-ot meghaladó hatása. Az aszimmetria 1o-nál kisebb hatását a vasútvonali járműszerkesztési szelvény hézag kialakításánál kell figyelembe venni, a gördülőállományra és a vágányra jellemző okok által véletlenszerűen kiváltott oldalirányú oszcillációkkal együtt (főleg rezonanciajelenség esetén). |
| --- | --- |

—

a tervezési és beállítási (1) tűréshatárok (oldaltartók játéka), illetve a normál terhelés egyenetlen eloszlása miatt kialakuló aszimmetria 1o-ot meghaladó hatása. Az aszimmetria 1o-nál kisebb hatását a vasútvonali járműszerkesztési szelvény hézag kialakításánál kell figyelembe venni, a gördülőállományra és a vágányra jellemző okok által véletlenszerűen kiváltott oldalirányú oszcillációkkal együtt (főleg rezonanciajelenség esetén).

| Egyenes vonal | Egyenlet | A szemben lévő egyenletekből kiszámítható az alábbi szegmensek hossza, amelyek értéke a 8.1.3 bekezdés „Speciális esetek” című részében is szerepel. 8.1.3: |
| --- | --- | --- |
| CoN | | Dőlésszög-túllépés vagy –hiányosság = 0,05 m |
| |
| | |
| CN'1 | | Dőlésszög-túllépés vagy –hiányosság = 0,2 m |
| CoP | | |
| CQ
  CQ''} | | |

Egyenes vonal

Egyenlet

A szemben lévő egyenletekből kiszámítható az alábbi szegmensek hossza, amelyek értéke a 8.1.3 bekezdés „Speciális esetek” című részében is szerepel. 8.1.3:

CoN

Formula

Dőlésszög-túllépés vagy –hiányosság = 0,05 m

Formula

Formula

Formula

CN'1

Formula

Dőlésszög-túllépés vagy –hiányosság = 0,2 m

Formula

CoP

Formula

CQ

CQ''}

(a fenti képletben szereplő méretek méterben vannak megadva)

C.2.5   Csökkentések meghatározása számítás útján

Az Ei és az Ea csökkentés értéke a következő alapvető arány szerint számítható ki:

Ei vagy Ea csökkenés = Di vagy Da mozgás – So kiszögellés

Belső csökkentések

Formula

és külső csökkentések

Formula

Ebben a képletben:

| — | az A elmozdulási tényező mutatja a tengelyek helyzetét a vágányon az A értékeit a bekezdés tartalmazza (lásd a C.2.4.2.1 fejezetet) |
| --- | --- |

—

az A elmozdulási tényező mutatja a tengelyek helyzetét a vágányon az A értékeit a bekezdés tartalmazza (lásd a C.2.4.2.1 fejezetet)

| — | a Di vagy a Da a következő bekezdésben definiált mozgások összege |
| --- | --- |

—

a Di vagy a Da a következő bekezdésben definiált mozgások összege

| — | So a maximális kiszögellés. |
| --- | --- |

—

So a maximális kiszögellés.

az xi és az xa speciális tényezők, amelyek nagyon nagy tengelytávú járművek esetén alkalmazhatók.

C.2.5.1   Mozgások (D) kiszámításához használható tényezők

Az egyes járműtípusok speciális jellemzői miatt további tényezők használata szükséges, és néhány paraméter eltérhet az alábbi tényezőktől.

C.2.5.1.1   A jármű íven elfoglalt üzemi helyzetére vonatkozó tényezők (geometriai átmenetiív)

Formula = Az adott szakasz geometriai átmenetiíve az R sugarú íven belül (a forgócsapokon vagy tengelyeken belül található vázszerkezet-szelvényekkel kapcsolatos probléma)

Formula = Az adott szakasz geometriai átmenetiíve az R sugarú íven kívül (a forgócsapokon vagy tengelyeken kívülre eső vázszerkezet-szelvényekkel kapcsolatos probléma)

Megjegyzés: Különleges forgóváz-konfigurációval rendelkező speciális járművek esetén ezeket a képleteket kell alkalmazni.

C.2.5.1.2   Oldalirányú játékra vonatkozó tényezők csoportja

Az oldalirányú játékok értékét a tengelyekre vagy forgócsapokra merőlegesen kell mérni, úgy, hogy az összes járműrész a kopási határértéken álljon.

A jármű vágányon elfoglalt üzemi helyzetének megállapításával, a 7.2.2 ábrán jelzett módon, lehetővé válik a holtjáték képletben történő figyelembe vétele és az elmozdulási együttható értékének meghatározása, és így ki lehet számítani az adott szelvényre kifejtett hatásukat.

Formula = a vágányon lévő tengely játéka

| q | a tengelyek és az alváz és/vagy a tengely és a vázszerkezet közötti holtjáték Más szavakkal, a csapágytokok és a hengercsapok közötti, illetve az alváz és a csapágytokok közötti oldalirányú mozgás, mindkét oldalon a súlyponttól mérve. |
| --- | --- |
| w | = forgócsapok vagy forgózsámolyok játéka Ez a forgócsapok vagy forgózsámolyok lehetséges oldalirányú mozgását jelöli, mindkét oldalon a súlypontjától mérve, vagy forgócsap nélküli járművek esetén a vázszerkezet lehetséges oldalirányú mozgása a forgóvázhoz képest, a súlypontjától mérve és az ív sugarától, illetve a mozgás irányától függően. |

q

a tengelyek és az alváz és/vagy a tengely és a vázszerkezet közötti holtjáték Más szavakkal, a csapágytokok és a hengercsapok közötti, illetve az alváz és a csapágytokok közötti oldalirányú mozgás, mindkét oldalon a súlyponttól mérve.

w

= forgócsapok vagy forgózsámolyok játéka Ez a forgócsapok vagy forgózsámolyok lehetséges oldalirányú mozgását jelöli, mindkét oldalon a súlypontjától mérve, vagy forgócsap nélküli járművek esetén a vázszerkezet lehetséges oldalirányú mozgása a forgóvázhoz képest, a súlypontjától mérve és az ív sugarától, illetve a mozgás irányától függően.

Ha a w érték az ív sugarától függően eltér:

| — | a wi(R) érték azt jelenti, hogy a w érték az R sugárra vonatkozik és az íven belül található; |
| --- | --- |

—

a wi(R) érték azt jelenti, hogy a w érték az R sugárra vonatkozik és az íven belül található;

| — | a wa(R) érték azt jelenti, hogy a w érték az R sugárra vonatkozik és az íven kívül található; |
| --- | --- |

—

a wa(R) érték azt jelenti, hogy a w érték az R sugárra vonatkozik és az íven kívül található;

| — | a w∞ érték pedig azt jelenti, hogy a w érték egyenes vágányra vonatkozik. |
| --- | --- |

—

a w∞ érték pedig azt jelenti, hogy a w érték egyenes vágányra vonatkozik.

A járműtípusok specifikus jellemzőinek megfelelően ez a tényező elforgatható: w', wi, w'i stb. Egyenlő is lehet a következő értékek összegével: wi + wa stb., amelyeket potenciálisan befolyásol a megfelelő elmozdulási tényező.

C.2.5.1.3   Kvázi-statikus mozgások (a jármű felfüggesztésre történő dőlésére (elhajlására), illetve aszimmetriájára vonatkozó tényező, ha az nagyobb, mint 1o)

A C.2.4.2.3 Kvázi-statikus mozgások című bekezdésben szereplő táblázat bemutatja a z kifejezést alkotó különböző elemeket.

z = az járműszerkesztési szelvény súlypontjától való eltérés Ez az eltérés egyenlő a két tényező összegével:

| — | : a felfüggesztés miatt bekövetkező dőlésre (oldalirányú mozgás a felfüggesztés rugalmassága miatt, ami a 0,05 m dőlésszög-túllépés vagy –hiányosság hatására jön létre) vonatkozó kifejezés; |
| --- | --- |

—

Formula: a felfüggesztés miatt bekövetkező dőlésre (oldalirányú mozgás a felfüggesztés rugalmassága miatt, ami a 0,05 m dőlésszög-túllépés vagy –hiányosság hatására jön létre) vonatkozó kifejezés;

Formula: az aszimmetriára vonatkozó tényező, (oldalirányú mozgás az aszimmetria 1-et meghaladó részére vonatkozóan)

Ezt az összeget növelheti:

Formula: a 0,2 m dőlésszög-túllépést vagy –hiányosságot magában foglaló tényező, amely az 1.4.2.3 bekezdésben rögzített feltételek esetén alkalmazható.

A h magasságban lévő rugós részek esetén a fenti tényezők a képletbe helyettesítve a következő értéket adják:

Formula

a)   Különleges esetek

| — | ha |
| --- | --- |

—

ha

{

Formula

Formula

Formula

}

Formula

| — | ha |
| --- | --- |

—

ha

{

Formula

Formula

és hc és s bármelyik értéke

}

Formula

| — | ha h = hc |
| --- | --- |

—

ha h = hc

z = 0

Nem rugós részek esetén: z = 0.

b)   Oldaltartók játékának hatása forgóvázzal felszerelt vagonokra

| — | Forgóvázzal felszerelt vagonok esetén, ha az oldaltartók játéka kisebb vagy egyenlő, mint 5 mm, az aszimmetria 1o szöge fejezi ki ezt a holtjátékot, és a hagyományos η0 = 1o képlet használható.
  A z tényező, az oldaltartók 5 mm-nél kisebb vagy egyenlő játékának figyelembe vételével, a következőképpen számítható ki:



  és szem előtt kell tartani a fent leírt speciális eseteket is. |
| --- | --- |

—

Forgóvázzal felszerelt vagonok esetén, ha az oldaltartók játéka kisebb vagy egyenlő, mint 5 mm, az aszimmetria 1o szöge fejezi ki ezt a holtjátékot, és a hagyományos η0 = 1o képlet használható.

A z tényező, az oldaltartók 5 mm-nél kisebb vagy egyenlő játékának figyelembe vételével, a következőképpen számítható ki:

Formula

és szem előtt kell tartani a fent leírt speciális eseteket is.

| — | Forgóvázzal felszerelt vagonok esetén, ha az oldaltartók játéka 5 mm-nél nagyobb, számításba kell venni a vázszerkezet α járulékos dőlését, amely a következőképpen fejezhető ki:



  Az α járulékos dőlés a felfüggesztés összenyomódásához vezet, amely az s rugalmassági együtthatóval megszorozva a vázszerkezet elfordulását adja: αs (ahol s a rugalmassági együttható).
  Az összes járulékos dőlés a következőképpen fejezhető ki:
  α (1 + s)
  A z tényező, az oldaltartók 5 mm-nél nagyobb játékának figyelembe vételével, a következő módon számítható ki: |
| --- | --- |

—

Forgóvázzal felszerelt vagonok esetén, ha az oldaltartók játéka 5 mm-nél nagyobb, számításba kell venni a vázszerkezet α járulékos dőlését, amely a következőképpen fejezhető ki:

Formula

Az α járulékos dőlés a felfüggesztés összenyomódásához vezet, amely az s rugalmassági együtthatóval megszorozva a vázszerkezet elfordulását adja: αs (ahol s a rugalmassági együttható).

Az összes járulékos dőlés a következőképpen fejezhető ki:

α (1 + s)

A z tényező, az oldaltartók 5 mm-nél nagyobb játékának figyelembe vételével, a következő módon számítható ki:

Formula

Megjegyzés:
  Formula azt jelenti, hogy a szögletes zárójelben lévő kifejezést a saját értékén kell számításba venni, ha az érték pozitív, vagy 0 értéken, ha az érték negatív vagy nulla.

η’0 = aszimmetria 5 mm-es oldaltartó-játék esetén

c)   Speciális tényezők: xi és xa

Az Ei és Ea csökkentés kiszámításához használt képletben végrehajtott korrekciót jelző tényezők, amelyek a nagy tengelytávú és/vagy nagy túlnyúlással rendelkező járművek forgócsapjaitól távoli járműrészekre vonatkoznak, és a 250 és 150 m közötti sugarú ívek helyigényének korlátozására szolgálnak.

Érdemes megjegyezni a következőket:

| — | az xi érték csak akkor szerepel a képletben, ha > 100, vagyis 20 m megközelítő érték; |
| --- | --- |

—

az xi érték csak akkor szerepel a képletben, ha Formula > 100, vagyis 20 m megközelítő érték;

| — | xa csak akkor érvényes, ha (kivételes eset) |
| --- | --- |

—

xa csak akkor érvényes, ha Formula (kivételes eset)

Az xa érték speciális feltétele:

Az xa tényező nem használható olyan járművek csökkentéseink kiszámításához, melyek túlnyúlása megfelel az automatikus kapcsolónál rögzített feltételeknek.

C.3   G1 JÁRMŰSZERKESZTÉSI SZELVÉNY

Az 1991-ben hozott határozat értelmében a statikus járműszerkesztési szelvényre vonatkozó rendelkezések a továbbiakban nem alkalmazhatók a vagonok építésére.

A statikus járműszerkesztési szelvényre vonatkozó rendelkezések ezért csak a speciális terhekre megállapított szelvények esetén lépnek érvénybe, így például a GA, GB, GB1, GB2 és a GC szelvények esetén.

Az alábbiakban leírt statikus járműszerkesztési szelvényre vonatkozó rendelkezések a következők:

| 1. | referenciaprofil (felső szelvények), |
| --- | --- |

1.

referenciaprofil (felső szelvények),

| 2. | a profillal összekapcsolt csökkentési képlet. |
| --- | --- |

2.

a profillal összekapcsolt csökkentési képlet.

C.3.1   A G1 statikus járműszerkesztési szelvényre vonatkozó referenciaprofil

C14 ábra

Image

C.3.1.1   Csökkentési képlet

A végtengelyek vagy a forgócsapok közötti szelvények esetén:

Formula

és: Formula si Formula

Formula ha ez a mennyiség > 7,5

Formula

A végtengelyek vagy a forgócsapok feletti szelvények esetén:

Formula

és Formula ha Formula

Formulaha ez a mennyiség > 7,5

Formula

C.3.2   A G1 kinematikus járműszerkesztési szelvényre vonatkozó referenciaprofil

C.3.2.1   Az összes járműre vonatkozó előírások

C15 ábra

Image

A G1 kinematikus referenciaprofil az európai kontinensen a legnagyobb korlátozás alá eső pályamenti létesítmény-elhelyezkedéseket és vágánytengely-távolságokat veszi figyelembe.

Ezek két csoportra oszthatók az alábbiak szerint, az egyikbe a 400 mm-es magasság feletti, a másikba pedig a 400 mm-es magasság alattiak tartoznak, és egyben ez a kiszögellések számítására vonatkozó határérték is:

| — | a felső rész meghatározás a futó felület feletti 400 mm-es síkban található részekre vonatkozik valamennyi jármű esetében, |
| --- | --- |

—

a felső rész meghatározás a futó felület feletti 400 mm-es síkban található részekre vonatkozik valamennyi jármű esetében,

| — | az alsó rész meghatározás a futó felület feletti 400 mm-es síkon vagy az alatt található részekre vonatkozik, amelyek eltérőek lehetnek attól függően, hogy a járműnek át kell haladnia a tolatódombokon, vágányfékeken és egyéb bekapcsolt tolató és megállító berendezéseken (130 mm-nél alacsonyabb részek) vagy sem. |
| --- | --- |

—

az alsó rész meghatározás a futó felület feletti 400 mm-es síkon vagy az alatt található részekre vonatkozik, amelyek eltérőek lehetnek attól függően, hogy a járműnek át kell haladnia a tolatódombokon, vágányfékeken és egyéb bekapcsolt tolató és megállító berendezéseken (130 mm-nél alacsonyabb részek) vagy sem.

A 130 mm alatti járműrész a járműtípustól függően változik.

Ha a megterhelt személykocsik függőleges ív nélküli vágányon haladnak, a C.3.2.2 bekezdés rendelkezéseit kell betartani.

Az üres vagy megrakott állapotú poggyászkocsiknak és vagonoknak (a mélyített rakfelületű kocsik és bizonyos kombinált szállítóvagonok kivételével) meg kell felelnie a C.3.2.3 bekezdés előírásainak.

Ha a kocsikat tranzitforgalomban szeretnék üzemeltetni a finn hálózatban, az alsó részek elemeinél be kell tartani a járműszerkesztési szelvényre vonatkozó specifikus szabványokat.

Olyan vagonoknál, amelyeknek nem kell áthaladniuk 250 m görbületi sugarú tolatódombokon vagy vágányfékeken, illetve egyéb tolató és megállító berendezéseken:

| — | nem használhatják a RIV jelzést, kivéve, ha a szabványokban másként rendelkeznek, |
| --- | --- |

—

nem használhatják a RIV jelzést, kivéve, ha a szabványokban másként rendelkeznek,

| — | fel kell tüntetni rajtuk az ilyen értelmű rendelkezést. |
| --- | --- |

—

fel kell tüntetni rajtuk az ilyen értelmű rendelkezést.

C.3.2.2   Olyan járművek 130 mm alatti részei, amelyek nem haladhatnak át tolatódombokon vagy vágányfékeken, illetve egyéb bekapcsolt tolató és megállító berendezéseken

A tengelyek derékszögére vonatkozóan be kell tartani bizonyos járműszerkesztési szelvény-korlátozásokat, ha a járműveket padló alatti kerékesztergára helyezik kerékprofilozás céljából.

C16 ábra

Image

| a) | a kerekektől távol eső berendezések zónája |
| --- | --- |
| b) | a kerekek közvetlen közelébe eső berendezések zónája |
| c) | rámpa-érintkezőkefék zónája |
| d) | kerekek és a sínekkel érintkezésbe lépő egyéb járműrészek zónája |
| e) | kizárólag a kerekek által elfoglalt zóna |
| 1) | A tengelyvégeken kívülre eső járműrészekre (védőrácsok, homokolók stb.) vonatkozó korlátozás, amely nem léphető át a detonátorokon való áthaladáskor. Ezt a korlátozást figyelmen kívül lehet hagyni olyan járműrészek esetében, amelyek a kerekek között helyezkednek el, feltéve, hogy ezek a részek a nyomtávon belül maradnak. |
| 2) | A peremprofil maximális elméleti szélessége vezetősínek esetén |
| 3) | A kerék külső felületének és a kerékhez kapcsolódó járműrészeknek a tényleges határpozíciója |
| 4) | Ha a jármű bármilyen pozícióban az R = 250 m sugarú ívben tartózkodik (az érintkezőrámpa szereléséhez minimálisan megengedett sugár) és a vágányszélesség 1 465 mm, a jármű egyik része sem süllyed le a futó felülettől számított 100 mm alá, az érintkezőkefék kivételével, és a vágánytengelytől mért távolságuk 125 mm-nél kisebb kell, hogy legyen.
  A forgóvázon belül található járműrészek esetében ez a méret 150 mm. |
| 5) | A kerék belső felületének tényleges határpozíciója, ha a tengely a szemben lévő sínre merőleges Ez a méret a nyomtáv szélességének megfelelően változik. |

a)

a kerekektől távol eső berendezések zónája

b)

a kerekek közvetlen közelébe eső berendezések zónája

c)

rámpa-érintkezőkefék zónája

d)

kerekek és a sínekkel érintkezésbe lépő egyéb járműrészek zónája

e)

kizárólag a kerekek által elfoglalt zóna

1)

A tengelyvégeken kívülre eső járműrészekre (védőrácsok, homokolók stb.) vonatkozó korlátozás, amely nem léphető át a detonátorokon való áthaladáskor. Ezt a korlátozást figyelmen kívül lehet hagyni olyan járműrészek esetében, amelyek a kerekek között helyezkednek el, feltéve, hogy ezek a részek a nyomtávon belül maradnak.

2)

A peremprofil maximális elméleti szélessége vezetősínek esetén

3)

A kerék külső felületének és a kerékhez kapcsolódó járműrészeknek a tényleges határpozíciója

4)

Ha a jármű bármilyen pozícióban az R = 250 m sugarú ívben tartózkodik (az érintkezőrámpa szereléséhez minimálisan megengedett sugár) és a vágányszélesség 1 465 mm, a jármű egyik része sem süllyed le a futó felülettől számított 100 mm alá, az érintkezőkefék kivételével, és a vágánytengelytől mért távolságuk 125 mm-nél kisebb kell, hogy legyen.

A forgóvázon belül található járműrészek esetében ez a méret 150 mm.

5)

A kerék belső felületének tényleges határpozíciója, ha a tengely a szemben lévő sínre merőleges Ez a méret a nyomtáv szélességének megfelelően változik.

C.3.2.3   Olyan járművek 130 mm alatti részei, amelyek áthaladhatnak tolatódombokon vagy vágányfékeken, illetve egyéb bekapcsolt tolató és megállító berendezéseken

C17 ábra

Image

| a) | a kerekektől távol eső berendezések zónája |
| --- | --- |
| b) | a kerekek közvetlen közelébe eső berendezések zónája |
| c) | szabványosított féksaruk kilökésének zónája |
| d) | kerekek és a sínekkel érintkezésbe lépő egyéb berendezések zónája |
| e) | kizárólag a kerekek által elfoglalt zóna |
| f) | kioldott állapotú vágányfékek zónája |
| (1) | A tengelyvégeken kívülre eső járműrészekre (védőrácsok, homokolók stb.) vonatkozó korlátozás, amely nem léphető át a detonátorokon való áthaladáskor. |
| (2) | A peremprofilok maximális fiktív szélessége vezetősínek esetén |
| (3) | A kerék külső felületének és a kerékhez kapcsolódó járműrészeknek a tényleges határpozíciója |
| (4) | Ez a méret mutatja a szabványos féksaru maximális magasságát is, melyet a gördülőállomány kisiklasztásához vagy lelassításához használnak. |
| (5) | Semmilyen jármű nem léphet be erre a területre. |
| (6) | A kerék belső felületének tényleges határpozíciója, ha a tengely a szemben lévő sínre merőleges. Ez a méret a nyomtáv szélességének megfelelően változik. |
| (7) | Lásd a Tolató berendezések használata ívelt vágányszelvényen című bekezdést. |

a)

a kerekektől távol eső berendezések zónája

b)

a kerekek közvetlen közelébe eső berendezések zónája

c)

szabványosított féksaruk kilökésének zónája

d)

kerekek és a sínekkel érintkezésbe lépő egyéb berendezések zónája

e)

kizárólag a kerekek által elfoglalt zóna

f)

kioldott állapotú vágányfékek zónája

(1)

A tengelyvégeken kívülre eső járműrészekre (védőrácsok, homokolók stb.) vonatkozó korlátozás, amely nem léphető át a detonátorokon való áthaladáskor.

(2)

A peremprofilok maximális fiktív szélessége vezetősínek esetén

(3)

A kerék külső felületének és a kerékhez kapcsolódó járműrészeknek a tényleges határpozíciója

(4)

Ez a méret mutatja a szabványos féksaru maximális magasságát is, melyet a gördülőállomány kisiklasztásához vagy lelassításához használnak.

(5)

Semmilyen jármű nem léphet be erre a területre.

(6)

A kerék belső felületének tényleges határpozíciója, ha a tengely a szemben lévő sínre merőleges. Ez a méret a nyomtáv szélességének megfelelően változik.

(7)

Lásd a Tolató berendezések használata ívelt vágányszelvényen című bekezdést.

C.3.2.3.1   Tolató berendezések használata ívelt vágányszelvényeken

A vágányfékeket és egyéb tolató és megállító berendezéseket, amelyek bekapcsolt állapotban elérhetik a 115 vagy a 125 mm-t (és ez különösen érvényes a 125 mm magas féksarukra), R ≥ 150 m sugarú ívekre lehet helyezni.

C18. ábra

Image

Ebből következik, hogy a 115 vagy 125 mm nagyságú berendezések alkalmazási határértéke, ami állandó távolságra van a sín belső élétől (80 mm), D változó távolságra van a jármű középvonalától (lásd a fenti C17. ábrát).

Vegyük például a következőt:(1) (az értékek méterben vannak megadva)

Formula

Formula

MEGJEGYZÉS: (1) Tolató berendezés használata esetén a q + w holtjáték hatása elhanyagolható.

C.3.3   Megengedett kiszögellések (So (S))

Az S tényleges kiszögellések nem léphetik túl az alábbi táblázatban szereplő So értékeket.

So kiszögellési értékek
   (3)

| Járműtípusok | Vágány | Ei kiszámítása (5) | Ea kiszámítása (5) |
| --- | --- | --- | --- |
| Forgóvázzal nem rendelkező járművek végtengelye közötti vagy forgóvázzal rendelkező járművek tengelycsapja közötti szelvények | Forgóvázzal nem rendelkező járművek végtengelye feletti vagy forgóvázzal rendelkező járművek tengelycsapja feletti szelvények |
| h ≤ 0,400 | h > 0,400 | h ≤ 0,400 | h > 0,400 |
| Összes motoros vagy vontatott jármű | egyenes | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 |
| Motoros járművek
  Utánfutó tengelyes járművek | 250 m sugarú ívben | 0,025 | 0,030 | 0,025 | 0,030 |
| 150 m sugarú görbén | | | | |
| Utánfutó forgóvázzal felszerelt állomány vagy ahhoz hasonló | 250 m sugarú ívben | 0,010 | 0,015 | 0,025 | 0,030 |
| 150 m sugarú ívben | | | | |

Járműtípusok

Vágány

Ei kiszámítása (5)

Ea kiszámítása (5)

Forgóvázzal nem rendelkező járművek végtengelye közötti vagy forgóvázzal rendelkező járművek tengelycsapja közötti szelvények

Forgóvázzal nem rendelkező járművek végtengelye feletti vagy forgóvázzal rendelkező járművek tengelycsapja feletti szelvények

h ≤ 0,400

h > 0,400

h ≤ 0,400

h > 0,400

Összes motoros vagy vontatott jármű

egyenes

0,015

0,015

0,015

0,015

Motoros járművek

Utánfutó tengelyes járművek

250 m sugarú ívben

0,025

0,030

0,025

0,030

150 m sugarú görbén

Formula

Formula

Formula

Formula

Utánfutó forgóvázzal felszerelt állomány vagy ahhoz hasonló

250 m sugarú ívben

0,010

0,015

0,025

0,030

150 m sugarú ívben

Formula

Formula

Formula

Formula

C.3.4   Csökkentési képlet

Megjegyzés: Az alábbi képletet kell használni olyan csuklós járművek járműszerkesztési szelvényének kiszámításához, amelyek kerékpárja vagy forgócsap-középvonala egybeesik a vázszerkezeten lévő csuklóforgópont középvonalával. Egyéb csuklós járműszerkezetek esetén a képletet hozzá kell igazítani a tényleges geometriai feltételekhez.

C.3.4.1   Motoros járművekre alkalmazható csökkentési képlet (az adatok méterben vannak megadva)

Motoros járművek, amelyek w holtjátéka független a vágányon felvett pozíciótól vagy a vágányívvel egyenes arányban változik.

Ei belső csökkentés (ahol n = ni)

Motoros, forgóvázzal nem rendelkező járművek végtengelye közötti vagy motoros, forgóvázzal rendelkező járművek tengelycsapja közötti szelvények

when Formula

az egyenes vágányon felvett pozíció általában:

| | (101) |
| --- | --- |

Formula

(101)

when Formula

az íves vágányon felvett pozíció általában:

| | (102) |
| --- | --- |

Formula

(102)

| with | (103) |
| --- | --- |

with Formula

(103)

Ea külső csökkentés (ahol n = na)

Motoros, forgóvázzal nem rendelkező járművek végtengelye közötti vagy motoros, forgóvázzal rendelkező járművek tengelycsapja közötti szelvények

when Formula

az egyenes vágányon felvett pozíció általában:

| | (106) |
| --- | --- |

Formula

(106)

when Formula

az íves vágányon felvett pozíció általában:

| | (107) |
| --- | --- |

Formula

(107)

| with | (108) |
| --- | --- |

with Formula

(108)

Motoros egységek, amelyeknél a w pálya nem egyenes arányban változik a vágányívvel (kivételes eset)

| — | Az R 150 és 250 m sugarú ívektől eltérő ívek esetén, amelyeknél a (104), (105) és (109), (110) képlet megegyezik a (101), (102) és (106), (107) képlettel, a (104), (105), (109) és (110) képletet kell alkalmazni olyan R érték esetén, amelynél a w változása függvényében nem mutat folytonosságot, vagyis olyan R értéknél, amelynél az állítható ütközők működésbe lépnek. |
| --- | --- |

—

Az R 150 és 250 m sugarú ívektől eltérő ívek esetén, amelyeknél a (104), (105) és (109), (110) képlet megegyezik a (101), (102) és (106), (107) képlettel, a (104), (105), (109) és (110) képletet kell alkalmazni olyan R érték esetén, amelynél a w változása Formula függvényében nem mutat folytonosságot, vagyis olyan R értéknél, amelynél az állítható ütközők működésbe lépnek.

| — | A motoros egység valamennyi szelvényére a képlet alapján kiszámított csökkentési értékek közül a legnagyobbat kell figyelembe venni, ahol a használandó R érték a szögletes zárójelben lévő részen a legmagasabb értéket adja. |
| --- | --- |

—

A motoros egység valamennyi szelvényére a képlet alapján kiszámított csökkentési értékek közül a legnagyobbat kell figyelembe venni, ahol a használandó R érték a szögletes zárójelben lévő részen a legmagasabb értéket adja.

Ei belső csökkentés (ahol n = ni)

Ha ∞ > R ≥ 250

| | (104) |
| --- | --- |

Formula

(104)

Ha 250 > R ≥ 150

| | (105) (10) |
| --- | --- |

Formula

(105) (10)

Ea külső csökkentés (ahol n = na)

Ha ∞ > R ≥ 250

| | (109) |
| --- | --- |

Formula

(109)

Ha 250 > R ≥ 150

| | (110) (10) |
| --- | --- |

Formula

(110) (10)

C.3.4.2   Motorvonatokra alkalmazható csökkentési képlet (az adatok méterben vannak megadva)

Egy motoros forgóvázzal és egy futó forgóvázzal rendelkező motorvonatok (lásd az alábbi táblázatot)

| Motorvonatok a következőkkel felszerelve: | μ értékek minden egyes forgóvázhoz | Üzemi helyzetek § 2.4.2.2 | Csökkentési képlet |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 motoros forgóváz | μ ≥ 0,2 | 2. és 5. eset | § 3.4.1 |
| 2 forgóváz futó forgóvázként jelölve | 0 < μ < 0,2 | 2. és 7. eset | § 3.4.3 |
| 1 forgóváz futó forgóvázként jelölve
  és 1 futó forgóváz | 0 < μ < 0,2
  μ = 0 | | |
| 1 motoros forgóváz és
  és 1 futó forgóváz
  vagy futóként jelölt forgóváz | μ ≥ 0,2
  μ = 0
  0 < μ < 0,2 | 3. és 6. eset | § 3.4.2 (11)

  vagy
  § 3.4.1 (11) |

Motorvonatok a következőkkel felszerelve:

μ értékek minden egyes forgóvázhoz

Üzemi helyzetek § 2.4.2.2

Csökkentési képlet

2 motoros forgóváz

μ ≥ 0,2

2. és 5. eset

§ 3.4.1

2 forgóváz futó forgóvázként jelölve

0 < μ < 0,2

2. és 7. eset

§ 3.4.3

1 forgóváz futó forgóvázként jelölve

és 1 futó forgóváz

0 < μ < 0,2

μ = 0

1 motoros forgóváz és

és 1 futó forgóváz

vagy futóként jelölt forgóváz

μ ≥ 0,2

μ = 0

0 < μ < 0,2

3. és 6. eset

§ 3.4.2 (11)

vagy

§ 3.4.1 (11)

Ei belső csökkentések
   (12)

Forgócsapok közötti szelvények

| | (101a) |
| --- | --- |
| | (102a) |
| with | (103a) |

Formula

(101a)

Formula

(102a)

with Formula

(103a)

Motoros forgóváz végének Ea
   (13)
  külső csökkentése (menetirány szerint az elején)

Forgócsapokon túli szelvények (ahol n = na)

| | (106a) |
| --- | --- |

Formula

(106a)

| | (107a) |
| --- | --- |

Formula

(107a)

| with | (108a) |
| --- | --- |

with Formula

(108a)

Futó forgóváz végének Ea

   (13)
  külső csökkentése (menetirány szerint az elején)

Forgócsapokon túli szelvények (ahol n = na)

| | (106b) |
| --- | --- |

Formula

(106b)

| | (107b) |
| --- | --- |

Formula

(107b)

| with | (108b) |
| --- | --- |

with Formula

(108b)

C.3.4.3   Személykocsikra és személyszállító járművekre alkalmazható csökkentési képlet (az adatok méterben vannak megadva)

a)   Forgóvázas személykocsik esetén, a forgóvázak és kapcsolódó részeik kivételével

Személykocsik, a melyek w játéka független a vágánypozíció sugarától vagy a vágányívvel egyenes arányban változik.

Megjegyzés: Az alábbi képlet segítségével ki lehet számítani a tengelyes kocsik járműszerkesztési szelvényét.

E
  i belső csökkentések

Forgócsapok közötti szelvények (ahol n = na)

Ha Formula

az egyenes vágányon felvett pozíció általában:

| | (201) |
| --- | --- |

Formula

(201)

Ha Formula

az íves vágányon felvett pozíció általában:

| | (202) |
| --- | --- |

Formula

(202)

| és | (203) |
| --- | --- |

és Formula

(203)

Ea külső csökkentések

Forgócsapokon túli szelvények (ahol n = na)

Ha Formula

az egyenes vágányon felvett pozíció általában:

Formula

si Formula

az íves vágányon felvett pozíció általában:

Formula

with

Formula

Személykocsik, amelyek w játéka nem egyenes arányban változik a vágányívvel

Egyenes vágányon a csökkentéseket a 201-es és 206-os képlet segítségével lehet kiszámítani.

Íves vágány esetén a csökkentések R = 150 m és R = 250 m értékre a (204), (205), (209) és (210) képlet használatával számíthatók ki.

Megjegyzendő, hogy R = 250 m sugár esetén a (204) és (209) képlet megegyezik a (202) és (207) képlettel.

Továbbá a (204), (205) és (209), (210) képletet olyan R értékekhez kell használni, melyeknél a w érték változása a Formula függvény szerint nem mutat folytonosságot (nem folytonos változás), vagyis olyan R érték esetén, melynek hatására a változtatható ütközők működésbe lépnek.

A személykocsi valamennyi szelvényére a fenti képlet alapján kiszámított csökkentési értékek közül a legnagyobbat kell figyelembe venni, ahol a használandó R érték a szögletes zárójelben lévő részen a legmagasabb értéket adja.

Ei belső csökkentések (ahol n = ni)

Ha ∞ > R ≥ 250

| | (204) |
| --- | --- |

Formula

(204)

Ha 250 > R ≥ 150

| | (205) (22) |
| --- | --- |

Formula

(205) (22)

Ea külső csökkentések (ahol n = na)

Ha ∞ > R ≥ 250

| | (209) |
| --- | --- |

Formula

(209)

Ha ∞ > R ≥ 250

| | (210) (22) |
| --- | --- |

Formula

(210) (22)

b)   Forgóvázak és kapcsolódó részeik

Az alkalmazandó csökkentési képleteket a 4.2.1.8.2 bekezdés tartalmazza. Azonban a forgóvázak végtengelyei közötti távolság a legtöbb esetben a (201) és (206) képlet ellentétes, megegyezik a (101) és (106) képlet eredményével, és ez alkalmazandó.

C.3.4.4   Vagonokra alkalmazható csökkentési képlet (az adatok méterben vannak megadva)

a)   Független tengellyel felszerelt vagonok és maguk a forgóvázak és kapcsolódó részeik (w = 0)

Kéttengelyes vagonok és a futó felület felett 1,17 m-re elhelyezkedő részeik esetén a (301)-(307) képletben szereplő Z tényező 0,005 m-el csökkenthető, ha (z-0,005) > 0. Nullának tekintendő, ha (z-0,005) ≤ 0.

| 1) | Ei belső csökkentések – A végtengelyek közötti szelvények (ha n = ni)
  Si az íves vágányon felvett pozíció általában: | (301) |
| --- | --- | --- |

1)

Ei belső csökkentések – A végtengelyek közötti szelvények (ha n = ni)

Si Formula az íves vágányon felvett pozíció általában:

Formula

(301)

Ha Formula az egyenes vágányon felvett pozíció általában:

| | (302) |
| --- | --- |

Formula

(302)

| 2) | Ei külső csökkentések – A végtengelyek feletti szelvények (ha n = na)
  Ha az egyenes vágányon felvett pozíció általában: | (306) |
| --- | --- | --- |

2)

Ei külső csökkentések – A végtengelyek feletti szelvények (ha n = na)

Ha Formulaaz egyenes vágányon felvett pozíció általában:

Formula

(306)

Ha Formula az íves vágányon felvett pozíció általában:

| | (307) |
| --- | --- |

Formula

(307)

b)   Forgóvázas vagonok

Forgóvázas vagonok, amelyek játéka állandónak tekinthető, kivéve a forgóvázakat és kapcsolódó részeiket.

Külön megjegyzés a z kiszámításához: lásd az 1.5.1.3 bekezdést.

| 1) | - Ei belső csökkentések – A forgócsapok közötti szelvények (ha n = ni)
  Ha az egyenes vágányon felvett pozíció általában: | (311) |
| --- | --- | --- |

1)

- Ei belső csökkentések – A forgócsapok közötti szelvények (ha n = ni)

Ha Formulaaz egyenes vágányon felvett pozíció általában:

Formula

(311)

Si Formula az íves vágányon felvett pozíció általában:

| | (312) |
| --- | --- |

Formula

(312)

| avec | (313) |
| --- | --- |

avec Formula

(313)

| 2) | Ea külső csökkentések – A forgócsapok feletti szelvények (ha n = na)
  Si az egyenes vágányon felvett pozíció általában: | (316) |
| --- | --- | --- |

2)

Ea külső csökkentések – A forgócsapok feletti szelvények (ha n = na)

Si Formula az egyenes vágányon felvett pozíció általában:

Formula

(316)

Ha Formula az íves vágányon felvett pozíció általában:

| | (317) |
| --- | --- |

Formula

(317)

| | (318) |
| --- | --- |

Formula

(318)

C.3.5   Áramszedők és a tetőn lévő nem szigetelt működő részek referenciaprofilja

19. ábra

Image

Megjegyzés: Villamosított vasútvonalon üzemelő járművek esetén a satírozott területek használhatók a lehúzott helyzetben levő áramszedőívek járműszerkesztési szelvényének kiszámításához.

Nem villamosított vasútvonalakon fennáll ugyanez a lehetőség, de a vasúttársaságok specifikus vizsgálatát teszi szükségessé.

C.3.6   A maximális gördülőállomány-építési járműszerkesztési szelvény megállapításához szükséges referenciaprofilra vonatkozó szabályok

C.3.6.1.   Áramszedővel felszerelt motoros egységek:

Áramszedő áramszedési pozícióban

A jelen szabvány a normál járműszerkesztési szelvényű motoros egységek áramszedőinek jellemzőin alapul.

Annak érdekében, hogy az áramszedővel felszerelt motoros egységeknél figyelembe lehessen venni a referenciaprofil alapján kiszámított határpozíciót, a járművek jellemzőit (az áramszedőtartó szelvény játéka és rugalmassági együtthatója) és az áramszedőnek a tengelyek viszonylatában felvett pozícióját úgy kell meghatározni, hogy az E'i és E'a mennyiség (a futó felülettől számított 6,5 m-re felemelt áramszedők esetén) és az E''i és E''a mennyiség (a futó felülettől számított 5 m-re felemelt áramszedők esetén) negatív szám vagy nulla legyen.

A feltétel akkor teljesül, ha az a szelvény, ahol az áramszedőív üzemel, közel van a forgóvázak átlós középvonalához, vagyis ha az n érték nagyon kicsi vagy nulla.

A tetőre szerelt berendezések határpozícióját a referenciaprofil alapján lehet meghatározni, a 2.5 bekezdésben leírtak szerint. Megfelel a Formula áramszedőív maximális geometriai átmenetiívének.

| a) | Előzetes számítások
  Az E'i, E'a, E''i és E''a érték megállapításához a következő előzetes számításokat kell elvégezni: (27)

  j'i = q + wi – 0,0375 (28) 2)


   (28)

  when s ≤ 0,225 (general case)



  ha azonban s > 0,225, akkor magában foglalja a következő értéket:



  ha azonban s > 0,225, akkor magában foglalja a következő értéket:



  ha azonban s > 0,225, akkor magában foglalja a következő értéket: |
| --- | --- |

a)

Előzetes számítások

Az E'i, E'a, E''i és E''a érték megállapításához a következő előzetes számításokat kell elvégezni: (27)

j'i = q + wi – 0,0375 (28) 2)

Formula
   (28)

when s ≤ 0,225 (general case)

Formula

ha azonban s > 0,225, akkor magában foglalja a következő értéket:

Formula

ha azonban s > 0,225, akkor magában foglalja a következő értéket:

Formula

ha azonban s > 0,225, akkor magában foglalja a következő értéket:

Formula

| b) | A végtengelyek vagy a forgócsapok közötti szelvények
  E'i és E''i kifejezések (ahol n = ni)
  Ha az egyenes vágányon felvett pozíció általában:







  h = 6,5 m | E'i = j'i + z' | (111) |
| --- | --- | --- | --- |
| h = 5 m | E''i = j'i + z'' | (115) |

b)

A végtengelyek vagy a forgócsapok közötti szelvények

E'i és E''i kifejezések (ahol n = ni)

Ha Formula az egyenes vágányon felvett pozíció általában:

h = 6,5 m

E'i = j'i + z'

(111)

h = 5 m

E''i = j'i + z''

(115)

Ha Formula az íves vágányon felvett pozíció általában:

| h = 6,5 m | | (112) |
| --- | --- | --- |
| h = 5 m | | (116) |

h = 6,5 m

Formula

(112)

h = 5 m

Formula

(116)

| c) | A végtengelyeken vagy a forgócsapokon túli szelvények
  E'a és E''a kifejezések (ahol n = na)

  az egyenes vágányon felvett pozíció általában:







  h = 6,5 m | | (113) |
| --- | --- | --- | --- |
| h = 5 m | | (117) |

c)

A végtengelyeken vagy a forgócsapokon túli szelvények

E'a és E''a kifejezések (ahol n = na)

Formula az egyenes vágányon felvett pozíció általában:

h = 6,5 m

Formula

(113)

h = 5 m

Formula

(117)

Formula az íves vágányon felvett pozíció általában:

| h = 6,5 m | | (114) |
| --- | --- | --- |
| h = 5 m | | (118) |

h = 6,5 m

Formula

(114)

h = 5 m

Formula

(118)

C.3.6.2   Áramszedővel felszerelt motorkocsik

Egy motoros forgóvázzal és egy futó forgóvázzal felszerelt motorkocsin lévő áramszedő határpozícióját úgy kell megállapítani, mintha mindkét forgóváz megegyezne azzal, amely fölé az áramszedő van helyezve.

C.3.6.3   Áramszedők leengedett helyzetben

A szigetelési előírások betartása mellett (ha szükséges) a leengedett áramszedőnek teljes mértékben a megadott járműszerkesztési szelvényen belül kell lennie.

C.3.6.4   Szigetelésihézag-tűrés 25 kV feszültség esetén

25 kV tápfeszültséggel működő járműveknél azokat a nem szigetelt részeket, amelyek valószínűleg üzemben maradnak, úgy kell elrendezni, hogy jóval a 0,170 m-es referenciaprofilon belülre essenek.

C.4   GA, GB ÉS GC JÁRMŰ-JÁRMŰSZERKESZTÉSI SZELVÉNYEK

A G1 űrszelvénnyel összehasonlítva a GA, GB és a GC járműszerkesztési szelvény a felső részen nagyobb.

A GA, GB vagy GC megnövelt járműszerkesztési szelvénynek megfelelő rakományokat és járműveket csak olyan vonalakon szabad alkalmazni, amelyek ezen járműszerkesztési szelvényeknek megfelelően ki vannak szélesítve. A megfelelő vasútvonalak az infrastruktúra-nyilvántartásban szerepelnek. A listán nem szereplő vasútvonalakon történő GA, GB és GC járműszerkesztési szelvényű mozgásokat különleges szállítmányként kell kezelni.

A GA, GB vagy GC járműszerkesztési szelvénynek megfelelően épített vagonokat és kocsikat a B. melléklet 3.2 bekezdésében szereplő jelöléssel kell ellátni.

C.4.1   Statikus járműszerkesztési szelvények referenciaprofiljai és a vonatkozó szabályok

A GA, GB és GC statikus járműszerkesztési szelvények referenciaprofiljai (lásd a 20. ábrát), a vonatkozó szabályokkal együtt, kizárólag a maximális terhelési profilok meghatározására érvényesek, azzal a feltétellel, hogy a vagon + teher rugalmassági együtthatója nem nagyobb, mint a jellemző teher rugalmassági együtthatója, amelyre a következő jellemzők vonatkoznak:

q+w = 0,023 m; p = 1,8 m; d = 1,41 m;

J = 0,005 m η0 < 1o hC = 0,5 m

s = 0,3

0,03 m (GA, GB); 0,05 m (GC) függőleges oszcilláció

A központosításra vonatkozó tűréshatárok szempontjából a félszélességeknek egyenlőnek kell lennie legalább a referenciaprofil következő Ei és Ea értékekkel csökkentett félszélesség-értékeivel:

A GA, GB ÉS GC STATIKUS JÁRMŰSZERKESZTÉSI SZELVÉNYEK (rakszelvények) REFERENCIAPROFILJAI

C20. ábra

Image

Megjegyzés: 3 220 mm magasságig a GA, GB és GC járműszerkesztési szelvény referenciaprofilja azonos a G1 járműszerkesztési szelvényével.

C.4.1.1   GA és GB statikus járműszerkesztési szelvény

| — | h magasság 3,22 m. Az alkalmazandó Ei és Ea csökkentési képlet a G1 statikus járműszerkesztési szelvényhez tartozó képlet. |
| --- | --- |

—

h magasság 3,22 m. Az alkalmazandó Ei és Ea csökkentési képlet a G1 statikus járműszerkesztési szelvényhez tartozó képlet.

| — | h magasság 3,22 m. Az alkalmazandó Ei és Ea csökkentési képlet a következő:






  a) | Forgócsapok közötti, vagy nem forgóvázra szerelt járművek esetében a végtengelyek közötti szelvények
  Si Δi=7,5 + 32,5k
  Si | (601) |
| --- | --- | --- | --- |

—

h magasság 3,22 m. Az alkalmazandó Ei és Ea csökkentési képlet a következő:

a)

Forgócsapok közötti, vagy nem forgóvázra szerelt járművek esetében a végtengelyek közötti szelvények

Si Formula Δi=7,5 + 32,5k

Si Formula
  Formula

Formula

(601)

avec Formula;

k = (lásd az 1. táblázatot)

| b) | Forgócsapokon túli, vagy nem forgóvázra szerelt járművek esetében a végtengelyeken túli szelvények
  Ha


  Ha | (602) |
| --- | --- | --- |

b)

Forgócsapokon túli, vagy nem forgóvázra szerelt járművek esetében a végtengelyeken túli szelvények

Ha Formula
  Formula

Ha Formula
  Formula

Formula

(602)

és Formula;

k = (lásd az 1. táblázatot)

1.TÁBLÁZAT:

GA JÁRMŰSZERKESZTÉSI SZELVÉNY

ha 3,22<h<3,85 m, Formula

ha h ≥ 3,85 m, k = 1

GB JÁRMŰSZERKESZTÉSI SZELVÉNY

si 3,22<h<4,08 m, Formula

si h ≥ 4,08 m, k = 1

C.4.1.2   GC járműszerkesztési szelvény

Az alkalmazandó Ei és Ea csökkentési képlet a G1 statikus járműszerkesztési szelvényhez tartozó képlet, a h érték figyelmen kívül hagyásával.

C.4.2   Kinematikus járműszerkesztési szelvények referenciaprofiljai és a vonatkozó szabályok

A GA, GB és GC kinematikus járműszerkesztési szelvények referenciaprofiljai (lásd a 21. ábrát) és a vonatkozó szabályok alapján ugyanolyan módon állapítható meg a járművek maximális építési profilja, mint a G1 járműszerkesztési szelvény esetében.

A kinematikus számítási szabályok pontosan definiált rakományokra alkalmazhatók.

A „pontosan definiált rakományok” kifejezésen a következőt kell érteni: ismert geometriájú áthelyezhető egységrakományok, pl. rakományelhelyező eszközökkel felszerelt szállítóvagonokon szállított tartályok és csereegységek, ismert hengerrugalmassági együtthatóval és leengedett levegőrugózással vagy mechanikus felfüggesztéssel rendelkező pótkocsik hornyolt vagonokon szállítva.

Ilyen körülmények között a vagon és a rakomány kombinációja normál egységes vagonként kezelhető.

GA, GB és GC kinematikus járműszerkesztési szelvények referenciaprofiljai

C21. ábra

Image

Megjegyzés: 3 220 mm magasságig a GA, GB és GC járműszerkesztési szelvény referenciaprofilja azonos a G1 járműszerkesztési szelvényével.

C.4.2.1   Vontató egységek (motorkocsik és motorvonatok kivételével)

C.4.2.1.1   GA és GB kinematikus járműszerkesztési szelvény

| — | Magasság: h ≤ 3,25 m A G1 profilhoz tartozó képletek alkalmazandók. |
| --- | --- |

—

Magasság: h ≤ 3,25 m A G1 profilhoz tartozó képletek alkalmazandók.

| — | Magasság: h > 3,25 m A G1 profilhoz tartozó képletek alkalmazandók, az alábbi a) és b) esetben megadott képlet kivételével.






  a) | Járművek, melyek w játéka független a vágánypozíció sugarától vagy a vágányívvel egyenes arányban változik






  1) | Forgócsapok közötti szelvények, vagy nem forgóvázra szerelt járművek esetében a végtengelye közötti szelvények
  Ha | (603) |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Magasság: h > 3,25 m A G1 profilhoz tartozó képletek alkalmazandók, az alábbi a) és b) esetben megadott képlet kivételével.

a)

Járművek, melyek w játéka független a vágánypozíció sugarától vagy a vágányívvel egyenes arányban változik

1)

Forgócsapok közötti szelvények, vagy nem forgóvázra szerelt járművek esetében a végtengelye közötti szelvények

Ha Formula

Formula

(603)

haFormula

| | (604) |
| --- | --- |

Formula

(604)

ésFormula

k és z = (lásd a 2. táblázatot)

| 2) | A forgócsapokon túli szelvények, vagy nem forgóvázra szerelt járművek esetében a végtengelyeken túli szelvények
  Ha | (605) |
| --- | --- | --- |

2)

A forgócsapokon túli szelvények, vagy nem forgóvázra szerelt járművek esetében a végtengelyeken túli szelvények

Ha Formula

Formula

(605)

Ha:

| | (606) |
| --- | --- |

Formula

(606)

és

k és z = (lásd a 2. táblázatot)

| b) | Járművek, melyek w játéka nem egyenes arányban változik a vágányívvel






  1) | Forgócsapok közötti szelvények, vagy nem forgóvázra szerelt járművek esetében a végtengelyek közötti szelvények
  A jármű minden egyes pontjánál az alkalmazandó Ei érték
  a következő képlet alapján kiszámított legnagyobb érték:






  — | a fenti (603) képlet, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Járművek, melyek w játéka nem egyenes arányban változik a vágányívvel

1)

Forgócsapok közötti szelvények, vagy nem forgóvázra szerelt járművek esetében a végtengelyek közötti szelvények

A jármű minden egyes pontjánál az alkalmazandó Ei érték

a következő képlet alapján kiszámított legnagyobb érték:

—

a fenti (603) képlet,

| — | az alábbi (607) és (608) képlet, amelyben a behelyettesítendő R érték a szögletes zárójelben lévő rész maximális értékét adja |
| --- | --- |

—

az alábbi (607) és (608) képlet, amelyben a behelyettesítendő R érték a szögletes zárójelben lévő rész maximális értékét adja

| | (607) |
| --- | --- |

Formula

(607)

és ∞ > R ≥ 250 m

| | (608) |
| --- | --- |

Formula

(608)

és > R ≥ 150 m

k és z = (lásd a 2. táblázatot)

| 2) | A forgócsapokon túli szelvények, vagy nem forgóvázra szerelt járművek esetében a végtengelyeken túli szelvények
  A jármű minden egyes pontjánál az alkalmazandó Ea érték a következő képlet alapján kiszámított legnagyobb érték:






  — | a fenti (605) képlet,
  az alábbi (609) és (610) képlet, amelyben a behelyettesítendő R érték a szögletes zárójelben lévő rész maximális értékét adja |
| --- | --- | --- |

2)

A forgócsapokon túli szelvények, vagy nem forgóvázra szerelt járművek esetében a végtengelyeken túli szelvények

A jármű minden egyes pontjánál az alkalmazandó Ea érték a következő képlet alapján kiszámított legnagyobb érték:

—

a fenti (605) képlet,

az alábbi (609) és (610) képlet, amelyben a behelyettesítendő R érték a szögletes zárójelben lévő rész maximális értékét adja

| | (609) |
| --- | --- |

Formula

(609)

és ∞ > R ≥ 250 m

| | (610) |
| --- | --- |

Formula

(610)

és 250 > R ≥ 150 m

k és z = (lásd a 2. táblázatot)

2. TÁBLÁZAT:

GA JÁRMŰSZERKESZTÉSI SZELVÉNY

Ha 3,25<h<3,38, Formula

Ha h ≥ 3,88 m, k = 1

GB JÁRMŰSZERKESZTÉSI SZELVÉNY

Ha 3,25<h<4,11, Formula

si h ≥ 4,11 m, k = 1

C.4.2.1.2   GC kinematikus járműszerkesztési szelvény

A G1 profilhoz tartozó képletek alkalmazandók, a h érték figyelmen kívül hagyásával.

C.4.2.2   Motorkocsik és motorvonatok

Megjegyzés: A motorkocsik és a motorvonatok járműszerkesztési szelvényének leírása, amelyek forgóváza motoros vagy futó forgóváznak minősíthető, a 3.4.2 bekezdésben olvasható.

C.4.2.2.1   GA és GB kinematikus járműszerkesztési szelvény

| — | Magasság: h ≤ 3,25 m A G1 profilhoz tartozó képletek alkalmazandók. |
| --- | --- |

—

Magasság: h ≤ 3,25 m A G1 profilhoz tartozó képletek alkalmazandók.

| — | Magasság: h > 3,25 m A G1 profilhoz tartozó képletek alkalmazandók, a következők kivételével: |
| --- | --- |

—

Magasság: h > 3,25 m A G1 profilhoz tartozó képletek alkalmazandók, a következők kivételével:

| — | Motorkocsik és motorvonatok, amelyek forgóváza motorosnak minősíthető: a rájuk vonatkozó képlet a 3.4.1 Vontató egységek című bekezdésben található. |
| --- | --- |

—

Motorkocsik és motorvonatok, amelyek forgóváza motorosnak minősíthető: a rájuk vonatkozó képlet a 3.4.1 Vontató egységek című bekezdésben található.

| — | Motorkocsik és motorvonatok, amelyeket úgy tekintenek, hogy csak futó forgóvázzal rendelkeznek: a rájuk vonatkozó képlet a 3.4.3 Személykocsik és poggyászkocsik című bekezdésben található. |
| --- | --- |

—

Motorkocsik és motorvonatok, amelyeket úgy tekintenek, hogy csak futó forgóvázzal rendelkeznek: a rájuk vonatkozó képlet a 3.4.3 Személykocsik és poggyászkocsik című bekezdésben található.

| — | Motoros forgóvázzal és futó forgóvázzal rendelkező motorkocsik: változtatás nélkül használható a 3.4.1 bekezdésben szereplő csökkentési képlet vagy ezt helyettesíteni lehet a következő képlettel, amely kisebb előnyöket biztosít a gyártók számára a vázszerkezet középső részére és végére vonatkozóan.






  a) | A forgócsapok között | (603a) |
| --- | --- | --- | --- |
| | (604a) |

—

Motoros forgóvázzal és futó forgóvázzal rendelkező motorkocsik: változtatás nélkül használható a 3.4.1 bekezdésben szereplő csökkentési képlet vagy ezt helyettesíteni lehet a következő képlettel, amely kisebb előnyöket biztosít a gyártók számára a vázszerkezet középső részére és végére vonatkozóan.

a)

A forgócsapok között

Formula

(603a)

Formula

(604a)

és Formula

k és z = (lásd a 2. táblázatot)

| b) | A forgócsapokon túl, a motoros forgóváz oldalán (30) | (605b) |
| --- | --- | --- |
| | (606b) |

b)

A forgócsapokon túl, a motoros forgóváz oldalán (30)

Formula

(605b)

Formula

(606b)

és

k és z = (lásd a 2. táblázatot)

C.4.2.2.2   GC kinematikus járműszerkesztési szelvény

A G1 profilhoz tartozó képletek alkalmazandók, a h érték figyelmen kívül hagyásával.

C.4.2.3   Személykocsik és poggyászkocsik

C.4.2.3.1   GA és GB kinematikus járműszerkesztési szelvény

| — | Magasság: h ≤ 3,25 m A G1 profilhoz tartozó képletek alkalmazandók. |
| --- | --- |

—

Magasság: h ≤ 3,25 m A G1 profilhoz tartozó képletek alkalmazandók.

| — | Magasság: h > 3,25 m A G1 profilhoz tartozó képletek alkalmazandók, az alábbi a) és b) esetben megadott képlet kivételével.






  a) | Járművek, melyek w játéka független a vágánypozíció sugarától vagy a vágányívvel egyenes arányban változik






  1) | Forgócsapok közötti szelvények
  Si ≤ | (611) |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Magasság: h > 3,25 m A G1 profilhoz tartozó képletek alkalmazandók, az alábbi a) és b) esetben megadott képlet kivételével.

a)

Járművek, melyek w játéka független a vágánypozíció sugarától vagy a vágányívvel egyenes arányban változik

1)

Forgócsapok közötti szelvények

Si Formula≤Formula

Formula

(611)

Si Formula>Formula

| | (612) |
| --- | --- |

Formula

(612)

avec Formula

k és z = (lásd a 3. táblázatot)

| 2) | Forgócsapokon túli szelvények
  Ha | (613) |
| --- | --- | --- |

2)

Forgócsapokon túli szelvények

Ha

Formula

(613)

Ha

| | (614) |
| --- | --- |

Formula

(614)

és Formula

k és z = (lásd a 3. táblázatot)

| b) | Járművek, amelyek w játéka nem egyenes arányban változik a vágányívvel







  1) | Forgócsapok közötti szelvények
  A jármű minden egyes pontjánál az alkalmazandó Ei érték a következő képlet alapján kiszámított legnagyobb érték:






  — | a fenti (611) képlet, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Járművek, amelyek w játéka nem egyenes arányban változik a vágányívvel

1)

Forgócsapok közötti szelvények

A jármű minden egyes pontjánál az alkalmazandó Ei érték a következő képlet alapján kiszámított legnagyobb érték:

—

a fenti (611) képlet,

| — | az alábbi (615) és (616) képlet, amelyben a behelyettesítendő R érték a szögletes zárójelben lévő rész maximális értékét adja |
| --- | --- |

—

az alábbi (615) és (616) képlet, amelyben a behelyettesítendő R érték a szögletes zárójelben lévő rész maximális értékét adja

| | (615) |
| --- | --- |

Formula

(615)

és ∞ > R ≥ 250 m

| | (616) |
| --- | --- |

Formula

(616)

és 250 > R ≥ 150 m

k és z = (lásd a 3. táblázatot)

| 2) | Forgócsapokon túli szelvények
  A jármű minden egyes pontjánál az alkalmazandó Ea érték a következő képlet alapján kiszámított legnagyobb érték:






  — | a fenti (613) képlet, |
| --- | --- | --- |

2)

Forgócsapokon túli szelvények

A jármű minden egyes pontjánál az alkalmazandó Ea érték a következő képlet alapján kiszámított legnagyobb érték:

—

a fenti (613) képlet,

| — | az alábbi (617) és (618) képlet, amelyben a behelyettesítendő R érték a szögletes zárójelben lévő rész maximális értékét adja |
| --- | --- |

—

az alábbi (617) és (618) képlet, amelyben a behelyettesítendő R érték a szögletes zárójelben lévő rész maximális értékét adja

| | (617) |
| --- | --- |

Formula

(617)

és ∞ > R ≥ 250 m

| | (618) |
| --- | --- |

Formula

(618)

és 250 > R ≥ 150 m

k és z = (lásd a 3. táblázatot)

3. TÁBLÁZAT:

GA JÁRMŰSZERKESZTÉSI SZELVÉNY

Ha 3,25<h<3,88 m, Formula

Ha h ≥ 3,88 m, k = 1

GB JÁRMŰSZERKESZTÉSI SZELVÉNY

Si 3,25<h<4,11 m, Formula

Ha h ≥ 4,11 m, k = 1

C.4.2.3.2   GC kinematikus járműszerkesztési szelvény

A G1 profilhoz tartozó képletek alkalmazandók, a h érték figyelmen kívül hagyásával.

C.4.2.4   Vagonok

C.4.2.4.1   GA és GB kinematikus járműszerkesztési szelvény

| — | Magasság: h ≤ 3,25 m A G1 profilhoz tartozó képletek alkalmazandók. |
| --- | --- |

—

Magasság: h ≤ 3,25 m A G1 profilhoz tartozó képletek alkalmazandók.

| — | Magasság: h > 3,25 m A G1 profilhoz tartozó képletek alkalmazandók, az alábbi a) és b) esetben megadott képlet kivételével.






  a) | Nem forgóvázra szerelt járművek
  Végtengelyek közötti szelvények
  Ha an -n2 ≤ 7,5 + 32,5 k | (619) |
| --- | --- | --- | --- |

—

Magasság: h > 3,25 m A G1 profilhoz tartozó képletek alkalmazandók, az alábbi a) és b) esetben megadott képlet kivételével.

a)

Nem forgóvázra szerelt járművek

Végtengelyek közötti szelvények

Ha an -n2 ≤ 7,5 + 32,5 k

Formula

(619)

Ha an -n2 ≤ 7,5 + 32,5 k

| | (620) |
| --- | --- |

Formula

(620)

és k és z = (lásd a 4. táblázatot)

Végtengelyeken túli szelvények

Ha an + n2 ≤ 7,5 + 32,5 k

| | (621) |
| --- | --- |

Formula

(621)

Ha an + n2 > 7,5 + 32,5 k Si

| | (622) |
| --- | --- |

Formula

(622)

és k és z = (lásd a 4. táblázatot)

| b) | Forgóvázas járművek
  Forgócsapok közötti szelvények
  Ha | (623) |
| --- | --- | --- |

b)

Forgóvázas járművek

Forgócsapok közötti szelvények

Ha Formula

Formula

(623)

Ha Formula

| | (624) |
| --- | --- |

Formula

(624)

és Formula

k és z = (lásd a 4. táblázatot)

Forgócsapokon túli szelvények

Si Formula

| | (625) |
| --- | --- |

Formula

(625)

Si Formula

| | (614) |
| --- | --- |

Formula

(614)

avec Formula

k és z = (lásd a 4. táblázatot)

4. TÁBLÁZAT:

GA JÁRMŰSZERKESZTÉSI SZELVÉNY

Ha 3,25<h<3,88 m, Formula

Ha h≥4,11 m, k=1

GB JÁRMŰSZERKESZTÉSI SZELVÉNY

Ha 3,25<h<4,11 m Formula

Ha h≥4,11 m, k=1

C.4.2.4.2   GC kinematikus járműszerkesztési szelvény

A G1 profilhoz tartozó képletek alkalmazandók, a h érték figyelmen kívül hagyásával.

C.5   KÉT- VAGY TÖBBOLDALÚ MEGÁLLAPODÁSOKBAN RÖGZÍTENDŐ JÁRMŰSZERKESZTÉSI SZELVÉNYEK

A különböző országok infrastruktúra-kezelői szabadon köthetnek egymás között két- vagy többoldalú megállapodásokat, melyek alapján szabályozzák a vasútvonalaik egészén vagy egy részén való áthaladást olyan járművek esetében, amelyeket a G1, GA, GB vagy GC profiltól eltérő módon építettek.

Az ilyen jellegű megállapodások létrehozásához elegendő a kinematikus referenciaprofil és a vonatkozó szabályok megállapítása.

C.5.1   G2 járműszerkesztési szelvény

C.5.1.1   A G2 statikus járműszerkesztési szelvényre vonatkozó referenciaprofil

Bizonyos vasúttársaságok (29) 1) a saját vonalaikon csak az alábbi referenciaprofilnak megfelelő rakományok szállítását engedélyezik, amelyre a G1 statikus járműszerkesztési szelvényre érvényes szabályok vonatkoznak.

C22. ábra

Image

A G1 statikus járműszerkesztési szelvényre vonatkozó szabályok érvényesek.

C.5.1.2   A G2 kinematikus járműszerkesztési szelvényre vonatkozó referenciaprofil

A következő kinematikus referenciaprofil megfelelőnek minősíthető a kinematikus profilokra vonatkozó szabványok alkalmazása érdekében.

C23. ábra

Image

C.5.2   GB1 és GB2 járműszerkesztési szelvény

C.5.2.1   Általános előírások

A GB1 és GB2 járműszerkesztési szelvényt bizonyos kombinált szállítási követelmények alapján hozták létre, amelyek 1989 elején merültek fel.

A GB1 és a GB2 járműszerkesztési szelvény használatát az infrastruktúra-kezelők által kötött két- vagy többoldalú megállapodások szabályozzák.

C.5.2.2   GB1 és GB2 sztatikus referenciaprofilok (rakszelvények)

GB1 statikus referenciaprofil

C24. ábra

Image

Megjegyzés: 3 220 mm magasságig a GB1 járműszerkesztési szelvény referenciaprofilja azonos a G1 járműszerkesztési szelvényével.

GB2 statikus referenciaprofil

C25. ábra

Image

Megjegyzés: 3 220 mm magasságig a GB2 járműszerkesztési szelvény referenciaprofilja azonos a G1 járműszerkesztési szelvényével.

C.5.2.3   GB1 és GB2 statikus referenciaprofilokra vonatkozó szabályok

Ugyanazok a szabályok alkalmazandók, amelyek a GB járműszerkesztési szelvényre érvényesek, kivéve az 1. táblázatban megadott k együtthatót, melynek értékét az alábbi táblázat szerint kell figyelembe venni:

GB1 és GB2 JÁRMŰSZERKESZTÉSI SZELVÉNY

Ha 3,22<h<4,18 m, Formula

Ha h ≥ 4,18 m, k = 1

C.5.2.4   GB1 és GB2 kinematikus referenciaprofilok

GB1 kinematikus referenciaprofil

C26. ábra

Image

Megjegyzés: 3 220 mm magasságig a GB1 járműszerkesztési szelvény referenciaprofilja azonos a G1 járműszerkesztési szelvényével.

GB2 kinematikus referenciaprofil

C27. ábra

Image

Megjegyzés: 3 220 mm magasságig a GB2 járműszerkesztési szelvény referenciaprofilja azonos a G1 járműszerkesztési szelvényével.

C.5.2.5   GB1 és GB2 kinematikus referenciaprofilokra vonatkozó szabályok

Ugyanazok a szabályok alkalmazandók, amelyek a GB járműszerkesztési szelvényre érvényesek, kivéve a 2., 3. és 4. táblázatban megadott k együtthatót, melynek értékét az alábbi táblázat szerint kell figyelembe venni:

GB1 és GB2 JÁRMŰSZERKESZTÉSI SZELVÉNY

ha 3,25<h<4,21 m, Formula

ha h ≥ 4,21 m, k = 1

C.5.3   3.3 járműszerkesztési szelvény

C.5.3.1   Általános előírások

A 3.3 kinematikus járműszerkesztési szelvény a francia hálózatban üzemeltetett járművekhez használható (Réseau Ferré National – RFN).

Ez a járműszerkesztési szelvény a G1 járműszerkesztési szelvényhez képest további térközt engedélyez a jármű teteje felé. Olyan járművekre érvényes (például emeletes kocsik), amelyek csak 3.3 járműszerkesztési szelvényű vasútvonalakon üzemelhetnek.

A 3.3 járműszerkesztési szelvény csak a referenciprofil felső, 3,25 m feletti részére érvényes, az alsó részre a G1 járműszerkesztési szelvény alkalmazható. A többi járműszerkesztési szelvényhez hasonlóan a 3.3 járműszerkesztési szelvényhoz is referenciaprofil és megfelelő szabályok tartoznak.

C.5.3.2   A 3.3 kinematikus járműszerkesztési szelvényre vonatkozó referenciaprofil

C28. ábra

Image

C.5.3.3   A maximális járműépítési járműszerkesztési szelvény megállapításához szükséges referenciaprofilra vonatkozó szabályok

A 3.3 járműszerkesztési szelvény referenciaprofiljára érvényes szabályok megegyeznek a G1 járműszerkesztési szelvényével, kivéve a következő specifikus adatokat:

| — | So (S) megengedett kiszögellések |
| --- | --- |

—

So (S) megengedett kiszögellések

| — | z kvázi-statikus elmozdulások. |
| --- | --- |

—

z kvázi-statikus elmozdulások.

C.5.3.3.1   Megengedett kiszögellések (So (S))

| — | A futó felülettől 3,500 m-nél magasabban elhelyezkedő részek esetén a kiszögellés So értéke, melyet figyelembe kell venni az ív függvényében az Ei és Ea csökkentések kiszámításához, a következő: , a jármű típusától függetlenül. |
| --- | --- |

—

A futó felülettől 3,500 m-nél magasabban elhelyezkedő részek esetén a kiszögellés So értéke, melyet figyelembe kell venni az ív függvényében az Ei és Ea csökkentések kiszámításához, a következő: Formula, a jármű típusától függetlenül.

| — | Így az S tényleges kiszögellések nem léphetik túl a következő So értékeket:






  — | 0,15 m 250 m sugarú íven |
| --- | --- | --- |

—

Így az S tényleges kiszögellések nem léphetik túl a következő So értékeket:

—

0,15 m 250 m sugarú íven

| — | 0,15 m 150 m sugarú íven |
| --- | --- |

—

0,15 m 150 m sugarú íven

Továbbá egyenes (tangens) vágányon az So értékhez 0,015 m-t kell megadni.

| — | A futó felülettől 3,250 m-nél magasabban és 3,500 m-nél alacsonyabban elhelyezkedő részek esetén, vagyis a referenciaprofil A és B szintje közötti részek, nem vonatkoznak szabályok a maximális kiszögellés So értékének megadására. A két szint közötti maximális építési járműszerkesztési szelvény megállapításához egyesíteni kell az A szintnek megfelelő maximális építési járműszerkesztési szelvény pontját, melyet a G1 járműszerkesztési szelvény szabályai szerint a csökkentések kiszögellések alapján történő kiszámításával állapítható meg, a B szintnek megfelelő maximális építési járműszerkesztési szelvény pontjával, amelyet a csökkentéseknek a fent megadott kiszögellésekből történő kiszámításával lehet meghatározni. |
| --- | --- |

—

A futó felülettől 3,250 m-nél magasabban és 3,500 m-nél alacsonyabban elhelyezkedő részek esetén, vagyis a referenciaprofil A és B szintje közötti részek, nem vonatkoznak szabályok a maximális kiszögellés So értékének megadására. A két szint közötti maximális építési járműszerkesztési szelvény megállapításához egyesíteni kell az A szintnek megfelelő maximális építési járműszerkesztési szelvény pontját, melyet a G1 járműszerkesztési szelvény szabályai szerint a csökkentések kiszögellések alapján történő kiszámításával állapítható meg, a B szintnek megfelelő maximális építési járműszerkesztési szelvény pontjával, amelyet a csökkentéseknek a fent megadott kiszögellésekből történő kiszámításával lehet meghatározni.

| — | A futó felülettől 3,250 m-nél alacsonyabban levő részek esetén a G1 járműszerkesztési szelvényre érvényes általános szabályt kell alkalmazni. |
| --- | --- |

—

A futó felülettől 3,250 m-nél alacsonyabban levő részek esetén a G1 járműszerkesztési szelvényre érvényes általános szabályt kell alkalmazni.

C.5.3.3.2   Kvázi-statikus elmozdulások (z)

h magasságban található felfüggesztett részegységek esetén a z érték a következő képlettel számítható ki:

Formula

C.5.3.4   Csökkentési képlet

A csökkentési képlet a következőkre alkalmazható:

| — | vontató járművek (mozdonyok, motorkocsik) |
| --- | --- |

—

vontató járművek (mozdonyok, motorkocsik)

C.5.3.4.1 bekezdés

| — | motorvonatok |
| --- | --- |

—

motorvonatok

C.5.3.4.2 bekezdés

| — | személykocsik |
| --- | --- |

—

személykocsik

C.5.3.4.3 bekezdés

C.5.3.4.1   Vontató egységekre alkalmazható csökkentési képlet (az adatok méterben vannak megadva)

Vontató egységek, melyek w játéka független a vágánypozíció sugarától vagy a vágányívvel egyenes arányban változik.

Ei belső csökkentés (ahol n = ni)

Nem forgóvázra szerelt vontató járművek végtengelyei közötti szelvények vagy a forgócsapok közötti szelvények.

Ha Formula, az egyenes vágányon felvett pozíció általában:

| | (101) |
| --- | --- |

Formula

(101)

Ha Formula, la position en voie en courbe est prépondérante:

| | (102) |
| --- | --- |
| és | (103) |

Formula

(102)

és Formula

(103)

Ea külső csökkentés (ahol n = na)

Nem forgóvázra szerelt járművek végtengelyén túli vagy forgóvázzal rendelkező vontató járművek forgócsapján túli szelvények

Ha Formula,az egyenes vágányon felvett pozíció általában:

| | (106) |
| --- | --- |

Formula

(106)

Ha Formula, az íves vágányon felvett pozíció általában:

| | (107) |
| --- | --- |
| és | (108) |

Formula

(107)

és Formula

(108)

Vontató járművek, amelyek w játéka nem egyenes arányban változik a vágányívvel (kivételes eset)

A vontató jármű valamennyi szelvényére a fenti képlet alapján kiszámított csökkentési értékek közül a legnagyobbat kell figyelembe venni, ahol a használandó R érték a szögletes zárójelben lévő rész legmagasabb értékét adja, illetve a (101) vagy a (106) képlet alapján számított legnagyobb értéket.

Ei belső csökkentések (ahol n = ni)

Ha ∞ > R ≥ 250

| | (104) |
| --- | --- |

Formula

(104)

Ha 250 > R ≥ 150

| | (105) |
| --- | --- |

Formula

(105)

A gyakorlatban a (105) és a (110) képletnek nincs hatása, mivel a w játék változásai, melyek a különböző ütközők hatására következnek be, csak akkor lépnek érvénybe, ha >250 m.

Ha ∞ > R ≥ 250

Formula

Ha 250 > R ≥ 150

Formula

Ea külső csökkentés (ahol n = na)

Ha ∞ > R ≥ 250

| | (109) |
| --- | --- |

Formula

(109)

Ha 250 > R ≥ 150

| | (110) |
| --- | --- |

Formula

(110)

C.5.3.4.2   Motorvonatokra alkalmazható csökkentési képlet (az adatok méterben vannak megadva)*

Egy motoros forgóvázzal és egy futó forgóvázzal rendelkező motorvonatok (lásd a G1 járműszerkesztési szelvényhez megadott táblázatot):

Ei belső csökkentések
  (1)

Forgócsapok közötti szelvények

| | (101a) |
| --- | --- |
| | (102a) |

Formula

(101a)

Formula

(102a)

és

| | (103a) |
| --- | --- |

Formula

(103a)

Motoros forgóváz végének Ea
  (2)
  külső csökkentése (menetirány szerint az elején)

Forgócsapokon túli szelvények (ahol n = na)

| | (106a) |
| --- | --- |
| | (107a) |

Formula

(106a)

Formula

(107a)

és

| | (108a) |
| --- | --- |

Formula

(108a)

| (1), (2) | Az n értékre alkalmazandó csökkentésnél a következő képlet alapján kiszámított legnagyobb értéket kell figyelembe venni:






  — | (101 a) vagy (102 a) és (103 a); |
| --- | --- | --- |

(1), (2)

Az n értékre alkalmazandó csökkentésnél a következő képlet alapján kiszámított legnagyobb értéket kell figyelembe venni:

—

(101 a) vagy (102 a) és (103 a);

| — | (106 a) vagy (107 a) és (108 a). |
| --- | --- |

—

(106 a) vagy (107 a) és (108 a).

Futó forgóváz végének Ea
  1
  külső csökkentése (menetirány szerint az elején)

Forgócsapokon túli szelvények (ahol n = na)

| | (106b) |
| --- | --- |
| | (107b) |
| | (108b) |

Formula

(106b)

Formula

(107b)

Formula

(108b)

| (1) | Az n értékre alkalmazandó csökkentésnél a következő képlet alapján kiszámított legnagyobb értéket kell figyelembe venni:
  (106 b) vagy (107 b) és (108 b). |
| --- | --- |

(1)

Az n értékre alkalmazandó csökkentésnél a következő képlet alapján kiszámított legnagyobb értéket kell figyelembe venni:

(106 b) vagy (107 b) és (108 b).

C.5.3.4.3   Kocsikra és egyéb személyszállító vasúti járművekre alkalmazható csökkentési képlet (az adatok méterben vannak megadva)

Forgóvázas személykocsik esetén, a forgóvázak és kapcsolódó részeik kivételével

Kocsik, melyek w játéka független a vágánypozíció sugarától vagy a vágányívvel egyenes arányban változik.

E

  i

  belső csökkentések

Forgócsapok közötti szelvények (ahol n = ni)

Ha Formula

az egyenes vágányon felvett pozíció általában:

| | (201) |
| --- | --- |

Formula

(201)

ha Formula

az íves vágányon felvett pozíció általában:

| | (202) |
| --- | --- |
| és | (203) |

Formula

(202)

és Formula

(203)

Ea külső csökkentések

Forgócsapokon túli szelvények (ahol n = na)

Si Formula

az egyenes vágányon felvett pozíció általában:

| | (206) |
| --- | --- |

Formula

(206)

Ha Formula

az íves vágányon felvett pozíció általában:

| | (207) |
| --- | --- |
| és | (208) |

Formula

(207)

és Formula

(208)

Kocsik, melyek w játéka nem egyenes arányban változik a vágányívvel

A kocsi valamennyi szelvényére a fenti képlet alapján kiszámított csökkentési értékek közül a legnagyobbat kell figyelembe venni, ahol a használandó R érték a szögletes zárójelben lévő rész legmagasabb értékét adja, illetve a (201) vagy a (206) képlet alapján számított legnagyobb értéket.

Ei belső csökkentések (ahol n = ni)

Ha ∞ > R ≥ 150

| | (204) |
| --- | --- |

Formula

(204)

Ea külső csökkentések (ahol n = na)

Ha ∞ > R ≥ 250

Formula

Ha 250 > R ≥ 150

Formula

C.5.4   GB-M6 járműszerkesztési szelvény

C.5.4.1   Általános előírások

A GB-M6 kinematikus járműszerkesztési szelvény a belga (SNCB) hálózatban üzemelő járművekre alkalmazható.

A GB-M6 kinematikus járműszerkesztési szelvény ugyanazon az elven alapszik, mint a G1 járműszerkesztési szelvény. Az SNCB infrastruktúrához illesztették, és ugyanígy a csökkentési képletet is az adott körülményekhez igazították, a hitelesítési sugarak és az íveken megengedett kiszögellések vonatkozásában.

A megengedett kiszögellések sokkal általánosabb érvényűek, mint a G1 járműszerkesztési szelvény esetében, ezért lehetővé teszik szélesebb járművek üzemeltetését is.

Az áramszedő vonatkozásában, az 1 950 mm széles áramszedővel felszerelt járművek üzemeltetését engedélyező UIC 505-1 rendelkezések mellett, az SNCB infrastruktúra 1 760 mm széles áramszedők felszerelését is engedélyezi rugalmasabb járművekre, amelyek jellemzői a következők: s ≤ 0,4 és (q + w) ≤ 0,065 m.

A GB-M6 járműszerkesztési szelvény szerint épített járművekre szerelt forgóvázaknál és kisegítő szerkezetrészeknél szigorúan követik a G1 járműszerkesztési szelvényre érvényes szabályokat.

A függőleges elmozdulások következtében a futó felület felett kevesebb, mint 100 mm-re található, illetve 100 mm-re leereszthető, felfüggesztett részeket a G1 szabályai szerint számítják ki.

Ha a függőleges mozgások miatt az 1 170 mm-es szint közelében lévő pont a szint fölé emelkedik vagy a szint alá süllyed, ki kell számítani a minimálisan engedélyezett szélességet az 1 170 mm feletti részekre érvényes képlet, illetve az 1 170 mm-es szinten vagy az alatt található részekre vonatkozó képlet segítségével.

A vontató egységekre és a vontatott egységekre vonatkozó csökkentési képletek közötti választás, a G1 járműszerkesztési szelvényhez hasonlóan, az indításkori tapadási együttható alapján történik.

C.5.4.2   A GB-M6 kinematikus járműszerkesztési szelvény referenciaprofilja

C29 ábra

Image

C.5.4.3   Csökkentési képlet

C.5.4.3.1   Vontató járművek

| a) | Csökkentési képlet h >1 170 mm esetén
  Forgócsapok közötti szelvények
  Ha




  Ha




  és

  és

  Forgócsapokon túli szelvények
  Ha




  Ha




  és

  és |
| --- | --- |

a)

Csökkentési képlet h >1 170 mm esetén

Forgócsapok közötti szelvények

Ha Formula

Formula

Ha Formula

Formula

és Formula

és Formula

Forgócsapokon túli szelvények

Ha Formula

Formula

Ha Formula

Formula

és Formula

és Formula

| c) | Csökkentési képlet 100 < h ≤1 170 mm magasság esetén
  Forgócsapok közötti szelvények
  Ha




  Ha




  és

  Forgócsapokon túli szelvények
  Ha




  Ha




  és |
| --- | --- |

c)

Csökkentési képlet 100 < h ≤1 170 mm magasság esetén

Forgócsapok közötti szelvények

Ha Formula

Formula

Ha Formula

Formula

és Formula

Forgócsapokon túli szelvények

Ha Formula

Formula

Ha Formula

Formula

és Formula

C.5.4.3.2   Vontatott járművek

| a) | Csökkentési képlet h >1 170 mm magasság esetén
  Forgócsapok közötti szelvények
  Ha




  Ha




  és

  és

  Forgócsapokon túli szelvények
  ha




  Ha




  és

  és |
| --- | --- |

a)

Csökkentési képlet h >1 170 mm magasság esetén

Forgócsapok közötti szelvények

Ha Formula

Formula

Ha Formula

Formula

és Formula

és Formula

Forgócsapokon túli szelvények

ha Formula

Formula

Ha Formula

Formula

és Formula

és Formula

| b) | Csökkentési képlet 100 < h ≤ 1 170 mm magasság esetén

  Forgócsapok közötti szelvények
  Ha




  Ha




  és

  Forgócsapokon túli szelvények
  Ha




  Ha




  és |
| --- | --- |

b)

Csökkentési képlet 100 < h ≤ 1 170 mm magasság esetén

Forgócsapok közötti szelvények

Ha Formula

Formula

Ha Formula

Formula

és Formula

Forgócsapokon túli szelvények

Ha Formula

Formula

Ha Formula

Formula

és

Formula

C.6   1. FÜGGELÉK

C.6.1   Gördülőállomány rakszelvénye

C.6.1.1   Ajtókra, lépcsőkre és peronokra vonatkozó feltételek

Vagonajtók

| a) | Nyitott állapotban a vagonajtók, amelyek legalsó része legalább 1 050 mm-re van a sín tetejétől, amikor a jármű ütközői a megengedett legalacsonyabb helyzetben vannak, legfeljebb 200 mm-re nyúlhatnak ki a jármű csökkentett járműszerkesztési szelvényéből.
  Az 1986.01.01 után épített járművek esetében a vagonajtóknak már ajtónyitás közben is teljesíteniük kell ezt a követelményt.
  Ez az előírás nem érvényes a kocsikra 1980.01.01 előtt csuklósan felszerelt ajtókra. |
| --- | --- |

a)

Nyitott állapotban a vagonajtók, amelyek legalsó része legalább 1 050 mm-re van a sín tetejétől, amikor a jármű ütközői a megengedett legalacsonyabb helyzetben vannak, legfeljebb 200 mm-re nyúlhatnak ki a jármű csökkentett járműszerkesztési szelvényéből.

Az 1986.01.01 után épített járművek esetében a vagonajtóknak már ajtónyitás közben is teljesíteniük kell ezt a követelményt.

Ez az előírás nem érvényes a kocsikra 1980.01.01 előtt csuklósan felszerelt ajtókra.

| b) | Körülbelül 30 km/h-át meghaladó tolatási sebesség esetén az oldaljáték általában nem haladja meg a 0,02 métert.
  A forgócsapok felett elhelyezkedő vázszerkezet-oldali ajtók, melyek alsó széle kevesebb, mint 1 050 mm-re van a sín tetejétől, az járműszerkesztési szelvény kötelező csökkentése, a megengedett legalacsonyabb 980 mm-es ütközőpozíció esetén, tovább csökkenthető






  — | nyitás közben, és |
| --- | --- | --- |

b)

Körülbelül 30 km/h-át meghaladó tolatási sebesség esetén az oldaljáték általában nem haladja meg a 0,02 métert.

A forgócsapok felett elhelyezkedő vázszerkezet-oldali ajtók, melyek alsó széle kevesebb, mint 1 050 mm-re van a sín tetejétől, az járműszerkesztési szelvény kötelező csökkentése, a megengedett legalacsonyabb 980 mm-es ütközőpozíció esetén, tovább csökkenthető

—

nyitás közben, és

| — | nyitott állapotban |
| --- | --- |

—

nyitott állapotban

a Formula képlet maximális értékével.

Ez a szabály csak akkor érvényes, ha wa > 0,02 m.

A fenti a) és b) előírásoknak egyaránt megfelelő ajtók használata megengedett. Ilyen esetben az a) pontban leírt követelményt ajtónyitás közben is be kell tartani.

Lépcsők és peronok

Ha az alsó lépcső visszahúzható, a rakszelvény szükséges csökkentése leeresztett lépcsővel történő üzemeltetés esetén legfeljebb a következő értékkel rövidíthető:

Formula

C.7   2. FÜGGELÉK

C.7.1   Gördülőállomány rakszelvénye

C.7.1.1   A B, C és D tartópoligonon kívülre eső területek felfüggesztéseinek igénybevétele

| 1. | A járművek, de főleg a vagonok esetében, szükséges lehet az fz járulékos függőleges mozgások figyelembe vétele a vázszerkezet dőlése miatt (dülöngélő mozgás, hosszirányú dőlés), amely például kiegyensúlyozatlan terhelés vagy egy pneumatikus felfüggesztés leengedése következtében jön létre.
  A következő egyszerűsített képlet a járulékos igénybevétel eseteire alkalmazható:






  — | Oldalirányú: érintett zónák: B és C
  Két forgóvázat és egy sínt érintő, fázison belüli igénybevétel |
| --- | --- | --- |

1.

A járművek, de főleg a vagonok esetében, szükséges lehet az fz járulékos függőleges mozgások figyelembe vétele a vázszerkezet dőlése miatt (dülöngélő mozgás, hosszirányú dőlés), amely például kiegyensúlyozatlan terhelés vagy egy pneumatikus felfüggesztés leengedése következtében jön létre.

A következő egyszerűsített képlet a járulékos igénybevétel eseteire alkalmazható:

—

Oldalirányú: érintett zónák: B és C

Két forgóvázat és egy sínt érintő, fázison belüli igénybevétel

Image

| — | Hosszanti: érintett zónák: C és D
  Egy forgóvázat vagy tengelyt érintő igénybevétel |
| --- | --- |

—

Hosszanti: érintett zónák: C és D

Egy forgóvázat vagy tengelyt érintő igénybevétel

Image

| — | Egy elsődleges és egy másodlagos felfüggesztési rugó elhajlása vagy leengedett pneumatikus felfüggesztés
  (a számítás alapja a C zóna) |
| --- | --- |

—

Egy elsődleges és egy másodlagos felfüggesztési rugó elhajlása vagy leengedett pneumatikus felfüggesztés

(a számítás alapja a C zóna)

Elhajlás (kezdeti megközelítésben)

Image

Felirat:

Niveau 1: 1. szint

Etat de charge minimal: Minimális terhelési állapot

Talonnement du ressort de suspension primaire/secondaire: Elsődleges/másodlagos felfüggesztési rugó teljes lehajlása

Formule approchée: Megközelítő képlet

C.8   3. FÜGGELÉK – GÖRDÜLŐÁLLOMÁNY RAKSZELVÉNYE

C.8.1   Billenő járművek rakszelvényének kiszámítása

C.8.1.1   Általános előírások

A billenő rendszerű járművek használatának nemzetközi forgalomban való engedélyezését az érintett vasúttársaságoknak kétoldalú vagy többoldalú megállapodásokban kell szabályozniuk.

C.8.1.2   Témakörök

A jelen függelék a billenő rendszerű járművek rakszelvényének kiszámítási módjával foglalkozik.

A 2., 3. és 4. bekezdés a billenő járművek rakszelvényének kiszámítására vonatkozó műszaki elemzéseket tárgyalja.

Az 5. bekezdés a billentés feltételeit és a billenő járművek sebességére vonatkozó rendelkezéseket írja le.

C.8.1.3   Alkalmazási terület

A billenő járművek olyan járművek, melyek teste dülöngélő mozgást tud végezni a futóműhöz képest, amikor a jármű egy kanyarban halad, a centrifugális gyorsulás ellensúlyozása érdekében.

A billenő rendszerű járművekből álló vonatszerelvények megjelenése és a nemzetközi forgalomba történő bevezetése miatt bizonyos módosításokat kellett végrehajtani a hagyományos járművek rakszelvény-számítására vonatkozó szabályozásokban.

A függelék a billenő járművekre vonatkozó kalkulációs szabályokat írja le, amelyek alapján megállapítható a járműszerkezetre érvényes maximális rakszelvény.

C.8.1.4   Háttér

A billenő járművek koncepciója az 1970-80-as években alakult ki több európai országban annak érdekében, hogy a meglévő vasútvonalakon gyorsabb sebességgel lehessen közlekedni az utasok kényelmének háttérbe szorítása nélkül.

A vasúti járművek kanyarokban elérhető sebességét az oldalgyorsulás miatt korlátozzák, ami hatással van az utasokra: a kompenzálatlan gyorsulás határértéke 1-es nagyságrendben: 1,3 ms-2.

A billenő rendszerű járművek, különösen azok, amelyek aktív rendszerrel vannak felszerelve, magasabb kompenzálatlan gyorsulással haladhatnak (a FIAT ETR 450 vonat például 1,82 ms-2 gyorsulással, ami 278 mm-es dőlésszög-hiánynak felel meg), mert a vázszerkezet billentése lehetővé teszi, hogy az utasok csak kis mértékben érezzék az oldalgyorsulást.

C.8.1.5   A biztonságra vonatkozó előírások

A billenő rendszerű járművek gyártóinak bizonyítaniuk kell, hogy a járművek a tervezett üzemeltetési körülmények között megfelelnek a rakszelvényre vonatkozó feltételeknek.

A rakszelvény kiszámítása mellett a gyártóknak jelentést kell készíteniük az alkalmazott feltételekről, valamint azokról az eszközökről, amelyeken a biztonság alapul, vagyis azokról, amelyeknél csak „biztonságos” üzemzavar következhet be.

A gyártónak meg kell vizsgálnia azokat a billenő járműveknél bekövetkezhető üzemzavarokat, amelyek túllépik a referenciaprofilban szereplő feltételeket. Az üzemzavar hatásának súlyosságától függően a vasúttársaságoknak speciális intézkedéseket kell tenniük, amelyek érinthetik a vasútvonal működtetését, a jelzőrendszereket, a vezetőkre vonatkozó figyelmeztető jelzéseket stb.

A gyártónak azt is garantálnia kell, hogy a billenő rendszer tervezése kizárja, hogy a járművek a kompenzálatlan gyorsulási értékekkel gyorsabban haladhassanak, mint a hagyományos járműveknél megengedett értékekkel, ha a billenő rendszer meghibásodik.

C.8.1.6   Alkalmazott szimbólumok

A jelen függelékben a következő kiegészítő szimbólumok szerepelnek:

| IP | = a billenő járművekhez megállapított dőlésszög-hiány értéke |
| --- | --- |
| IC | = a vasúttársaság Pályatest-kezelő osztálya által engedélyezett maximális dőlésszög-eltérés értéke (30) |
| E | = a dőlésszög értéke |
| zP | = a billenő járművek igényei szerint megállapított kvázi-statikus elmozdulások |

IP

= a billenő járművekhez megállapított dőlésszög-hiány értéke

IC

= a vasúttársaság Pályatest-kezelő osztálya által engedélyezett maximális dőlésszög-eltérés értéke (30)

E

= a dőlésszög értéke

zP

= a billenő járművek igényei szerint megállapított kvázi-statikus elmozdulások

C.8.2   A billenő járművek rakszelvénye meghatározásához szükséges alapvető feltételek

A billenő járművek rakszelvényének kiszámításához valamennyi üzemi feltételt meg kell vizsgálni a billenő rendszer használatával és anélkül.

Ellenőrizni kell a legrosszabb eseteket, így különösen a következőket:

| 1) ESEMÉNY: | a jármű kanyarban halad maximális dőlésszög-hiány mellett (a vázszerkezet maximális megdöntésével); |
| --- | --- |
| 2) ESEMÉNY: | a jármű nyugalmi helyzetben áll egy ívben. Ha egy működő billenő járművet leállítanak egy ívben, annak pozíciója nem tér el a hagyományos járműétől, így a billenő járműre is a hagyományos járműre érvényes alapelvek és képletek alkalmazhatók. |

1) ESEMÉNY:

a jármű kanyarban halad maximális dőlésszög-hiány mellett (a vázszerkezet maximális megdöntésével);

2) ESEMÉNY:

a jármű nyugalmi helyzetben áll egy ívben. Ha egy működő billenő járművet leállítanak egy ívben, annak pozíciója nem tér el a hagyományos járműétől, így a billenő járműre is a hagyományos járműre érvényes alapelvek és képletek alkalmazhatók.

Ne feledje, hogy bizonyos típusú passzív billenő járművek esetében, például TALGO, nem jön létre z kvázi-statikus elhajlás a rugalmasság miatt, vagyis s = 0.

C.8.2.1   A vázszerkezet-billentő rendszerek típusai

A fentiekkel ellentétben, a különböző kivitelű billenő rendszerek a vázszerkezet-billentés módja alapján csoportosíthatók. Ez a dőlés elérhető természetes úton vagy megfelelő billenő mozgással (passzív billentés), amikor a vázszerkezet elfordulási középpontja a vázszerkezet gravitációs középpontja felett van (például a TALGO rendszer esetében), illetve a billentés emelők segítségével is végrehajtható, amelyek az ív sugarától és a sebességtől függően döntik meg a vázszerkezetet (aktív billenő mozgás esetén, például a FIAT rendszerben).

Vizsgáljuk meg a különböző vázszerkezet-billentő rendszerek által megengedett vázszerkezet-elhajlást:

AKTÍV rendszerrel felszerelt billenő járművek esetén a vázszerkezet a kompenzálatlan gyorsulás következtében kvázi-statikus dőlésnek van kitéve: Ez azonban nem egyezik meg a rendszer által külön előidézett vázszerkezet-billentéssel. Az 1a. ábra bemutatja az aktív billenő rendszerrel rendelkező jármű elhajlásának alapelvét.

C30. ábra

Image

A tényleges mozgások a hossztengely körüli elfordulásra (1. mozgás) és az aktív rendszer által hozzáadott elfordulásra (2. mozgás) bonthatók le.

PASSZÍV rendszer esetén a vázszerkezet a kifejtett centrifugális erő hatására természetes módon dől meg, a dőlésszög-hiánnyal egyenes arányban.

Az 1b. ábra a természetes vagy passzív billenő rendszerrel rendelkező jármű elhajlásának alapelvét mutatja be.

C31. ábra

Image

C.8.3   A képlet elemzése

C.8.3.1   Alapvető képlet

A vizsgálandó billenő járművek típusától függően (személykocsik, motorkocsik vagy motorvonatok) a G1 járműszerkesztési szelvény megfelelő képletét kell alkalmazni a jelen függelékben bemutatott módosításokkal együtt.

C.8.3.2   A képletben végrehajtandó módosítások billenő járművek esetén

Billenő járművek esetén az Ip maximális dőlésszög-hiánynak megfelelő maximális vázszerkezet-billentési értéket kell figyelembe venni. A követelmény teljesítése érdekében a csökkentési képlet következő tényezőit kell újból meg kell vizsgálni:

| | Oldaljáték: (1,465-d)/2, q és w (31)

  Az oldalirányú elmozdulások értékénél számításba kell venni általában a centrifugális hatást.
  A szükséges módosításokat a 8.3.2.1 bekezdés írja le. |
| --- | --- |

Oldaljáték: (1,465-d)/2, q és w (31)

Az oldalirányú elmozdulások értékénél számításba kell venni általában a centrifugális hatást.

A szükséges módosításokat a 8.3.2.1 bekezdés írja le.

| b) | z kvázi-statikus elmozdulások
  A z tényező akkor érvényes, ha a járművek működés közben nem haladják meg az Ip = 200 mm dőlésszög-hiány értékét.
  Ha a billenő járművek túllépik ezt az értéket, és általában a Pályatest-kezelő osztály által megadott értékeknél (IC) magasabb Ip dőlésszög-hiány értékekkel képesek haladni, a képletet a 8.3.2.2 bekezdésben leírtak szerint kell módosítani. |
| --- | --- |

b)

z kvázi-statikus elmozdulások

A z tényező akkor érvényes, ha a járművek működés közben nem haladják meg az Ip = 200 mm dőlésszög-hiány értékét.

Ha a billenő járművek túllépik ezt az értéket, és általában a Pályatest-kezelő osztály által megadott értékeknél (IC) magasabb Ip dőlésszög-hiány értékekkel képesek haladni, a képletet a 8.3.2.2 bekezdésben leírtak szerint kell módosítani.

| c) | Bizonyos típusú billenő járművek esetén, különösen az aktív rendszerűeknél, a rendszer által előidézett vázszerkezet-billenés figyelembe vételéhez egy másik tényezőt is szerepeltetni kell a képletben a csökkentések kiszámítása érdekében (lásd a 8.3.2.3 bekezdést). |
| --- | --- |

c)

Bizonyos típusú billenő járművek esetén, különösen az aktív rendszerűeknél, a rendszer által előidézett vázszerkezet-billenés figyelembe vételéhez egy másik tényezőt is szerepeltetni kell a képletben a csökkentések kiszámítása érdekében (lásd a 8.3.2.3 bekezdést).

C.8.3.2.1   Az oldaljáték értékének kifejezése billentett vázszerkezet esetén

A maximális vázszerkezet-billenésre vonatkozó feltétel csak akkor érvényes, ha a jármű Ip maximális értékkel halad egy kanyarban.

Mivel a járművet nagyon magas centrifugális erő tolja az ív külső oldala felé, újból meg kell vizsgálni az oldalirányú elmozdulásokra vonatkozó tényezőket.

| — | A w játéknak az ív külső oldalán mért értékét kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

—

A w játéknak az ív külső oldalán mért értékét kell figyelembe venni.

| — | Az (1,465 – d) /2 és q játék megállapításához meg kell különböztetni a forgóvázra szerelt és az önálló kerekekkel rendelkező járműveket. |
| --- | --- |

—

Az (1,465 – d) /2 és q játék megállapításához meg kell különböztetni a forgóvázra szerelt és az önálló kerekekkel rendelkező járműveket.

Forgóvázra szerelt járművek, amelyeknél az ív belső oldalán kialakuló játékot kell kiszámítani:

Üzem közbeni tesztek igazolták, hogy ívben való haladáskor a forgóvázas járművek némelyik tengelyének nyomkarimája érintkezik a külső sínnel, míg más tengelyek nem érintkeznek állandóan. Ennek következtében, és biztonsági okokból, a fent említett játékokat nulla értéken kell szerepeltetni a képletben.

Forgóvázra szerelt járművek, amelyeknél az ív külső oldalán kialakuló játékot kell kiszámítani:

Az (1,465 – d) / 2 és q játék esetében, szintén biztonsági okokból, az ív külső oldalán mért értéket kell figyelembe venni.

Önálló kerekekkel rendelkező járművek:

A tesztek bizonyították, hogy az (1,465 – d) / 2 és q játék az ív külső oldala felé alakul ki.

C.8.3.2.2   Billenő járművek kvázi-statikus elmozdulása

Az létesítményektől való távolság megállapításához a Pályatest-kezelő osztálynak fel kell vennie bizonyos tényezőket a referenciaprofil méretei közé. A járművek kvázi-statikus elmozdulásai az alábbi képlet segítségével számíthatók ki:

Formula

Az E vagy I maximálisan engedélyezett értéke 200 mm.

Az infrastruktúra-kezelők a saját vasútvonalaikra vonatkozóan az I paraméterhez egyéni maximális értéket állapítanak meg. Általában 90 és 180 mm közötti értékeket alkalmaznak.

A járművek üzemeltetésekor az I maximális értékét nem szabad túllépni.

Ugyanakkor a billenő járművek magasabb értékekkel üzemelnek. Ez azt jelenti, hogy a méreteiket ellenőrizni kell egy másik kvázi-statikus elmozdulásra vonatkozó képlettel.

A hagyományos járművekhez hasonlóan, a dőlésszög-hiány hatása a billenő járműveknél a vázszerkezet hosszanti tengely mentén való billenését, elfordulását idézi elő a felfüggesztési rendszer rugalmasságának köszönhetően. A képletben az elfordulásnak megfelelő kvázi-statikus elmozdulásokat a z tényező mutatja. Mivel a billenő járművek legfeljebb Ip nagyságú dőlésszög-hiány esetén képesek működni, felül kell vizsgálni ennek a tényezőnek a (zp) számítását.

Célszerű egy új zp tényezőt alkalmazni, amelynek kiszámításánál figyelembe kell venni az Ip érték hatására kialakuló teljes kvázi-statikus dőlést a Pályatest-kezelő osztály által megállapított IC érték viszonylatában (lásd a 3.2.2.1 és a 3.2.2.2 bekezdést).

Továbbá aktív billenő rendszer esetén egy kiegészítő paramétert is alkalmazni kell (lásd a 3.2.3), mivel a centrifugális gyorsulást kompenzáló vázszerkezet-billenés független a hossztengely körüli elfordulás által előidézett billenéstől.

C.8.3.2.2.1   A zp kvázi-statikus elmozdulások kifejezése a kanyarív belső oldalán elvégzendő csökkentésekhez

A 0-nál nagyobb Ip értékek által előidézett oldalgyorsulás hatására a vázszerkezet, a felfüggesztések rugalmassága miatt, aktív billentés esetén az ív külseje felé dől, passzív billentés esetén pedig az ív belseje felé. A következő ábrák ezt az elmozdulástípust mutatják be az I = 0 pozícióból kiindulva. A különböző billentési módoknak köszönhetően aktív rendszer esetén a legnagyobb elmozdulások a vázszerkezet felső részében, míg passzív rendszer esetén a vázszerkezet alsó részében alakulnak ki.

C32. ábra

AKTÍV rendszer

Image

Megjegyzés: Itt nem szerepel a rendszer által előidézett billenés.

| — | Mivel a referenciaprofil az ív belső oldalán lévő kiindulási pontra vonatkozik, a jármű h>hc magasságban található pontjai elmozdulnak a profilból. Az elmozdulás értéke negatív előjellel szerepel a képletben.
  Ennek az ellenkezője érvényes a h < hc magasságban lévő pontokra. |
| --- | --- |

—

Mivel a referenciaprofil az ív belső oldalán lévő kiindulási pontra vonatkozik, a jármű h>hc magasságban található pontjai elmozdulnak a profilból. Az elmozdulás értéke negatív előjellel szerepel a képletben.

Ennek az ellenkezője érvényes a h < hc magasságban lévő pontokra.

C33. ábra:

PASSZÍV rendszer

Image

| — | Mivel a referenciaprofil az ív belső oldalán lévő kiindulási pontra vonatkozik, a jármű h<hc magasságban található pontjai elmozdulnak a profilból. Az elmozdulás értéke negatív előjellel szerepel a képletben. |
| --- | --- |

—

Mivel a referenciaprofil az ív belső oldalán lévő kiindulási pontra vonatkozik, a jármű h<hc magasságban található pontjai elmozdulnak a profilból. Az elmozdulás értéke negatív előjellel szerepel a képletben.

| — | Ennek az ellenkezője érvényes a h > hc magasságban lévő pontokra. |
| --- | --- |

—

Ennek az ellenkezője érvényes a h > hc magasságban lévő pontokra.

A 2a. és a 2b. ábrán bemutatott különböző dőléseknek megfelelő elmozdulások a következő képletek alapján számíthatók ki:

Ívben haladó, aktív rendszerrel felszerelt billenő jármű kvázi-statikus elmozdulásai Ip dőlésszög-hiány esetén:

Formula

Passzív rendszerrel felszerelt billenő jármű kvázi-statikus elmozdulásai Ip dőlésszög-hiány esetén:

Formula

Fontos felhívni a figyelmet arra, hogy az s érték kifejezetten a vizsgált helyzetre jellemző, így befolyásolhatja a vázszerkezet-billentő rendszer működése.

C.8.3.2.2.2   A zp kvázi-statikus elmozdulások kifejezése az ív külső oldalán elvégzendő csökkentésekhez

Az oldalgyorsulás hatására (Ip>0 értékek esetén) az aktív rendszerű billenő vázszerkezet, a felfüggesztési rendszer rugalmassága miatt, az ív külseje felé dől, passzív rendszerű billenő jármű esetén pedig az ív belseje felé.

A 2a. és 2b. ábrához hasonlóan a 3a. és a 3b. ábra ezt az elmozdulástípust mutatja be az I = 0 pozícióból kiindulva.

C34. ábra:

AKTÍV rendszer

Image

Megjegyzés: Itt nem szerepel a rendszer által előidézett billenés.

| — | Mivel a referenciaprofil az ív külső oldalán lévő kiindulási pontra vonatkozik, a jármű h>hc magasságban található pontjai a profilhoz közelebb helyezkednek el. Az elmozdulás értéke pozitív előjellel szerepel a képletben. |
| --- | --- |

—

Mivel a referenciaprofil az ív külső oldalán lévő kiindulási pontra vonatkozik, a jármű h>hc magasságban található pontjai a profilhoz közelebb helyezkednek el. Az elmozdulás értéke pozitív előjellel szerepel a képletben.

| — | Ennek az ellenkezője érvényes a h < hc magasságban lévő pontokra. |
| --- | --- |

—

Ennek az ellenkezője érvényes a h < hc magasságban lévő pontokra.

C35. ábra:

PASSZÍV rendszer

Image

| — | Mivel a referenciaprofil az ív külső oldalán lévő kiindulási pontra vonatkozik, a jármű h<hc magasságban található pontjai a profilhoz közelebb helyezkednek el. Az elmozdulás értéke pozitív előjellel szerepel a képletben. |
| --- | --- |

—

Mivel a referenciaprofil az ív külső oldalán lévő kiindulási pontra vonatkozik, a jármű h<hc magasságban található pontjai a profilhoz közelebb helyezkednek el. Az elmozdulás értéke pozitív előjellel szerepel a képletben.

| — | Ennek az ellenkezője érvényes a h > hc magasságban lévő pontokra. |
| --- | --- |

—

Ennek az ellenkezője érvényes a h > hc magasságban lévő pontokra.

Ha a jármű ívben halad, a jármű pontjai az Ip érték arányában közelebb helyezkednek el a referenciaprofilhoz (a külső oldalon); ha teljesül az Ip > IC feltétel, a Pályatest-kezelő osztály által az akadályok elhelyezésére vonatkozóan megállapított távolságértékek nem lesznek megfelelőek. Mivel az akadályok elhelyezése nem vonható kétségbe, a járművekhez kiszámított csökkentések értékét (ha szükséges) növelni kell az Ip hatására bekövetkező kvázi-statikus elmozdulások értékének és a Pályatest-kezelő osztály által számításba vett értékek különbségével, vagy:

Aktív rendszer

Formula

Passzív rendszer

Formula

Ügyeljen a következőkre

| — | a képlet akkor érvényes, ha Ip > IC; |
| --- | --- |

—

a képlet akkor érvényes, ha Ip > IC;

| — | a valós helyzetnek megfelelő alkalmazási fázisban meg kell állapítani az Ip és IC érték olyan kombinációját, amelyeknél az eredményül kapott zp értékkel maximális csökkentés érhető el: |
| --- | --- |

—

a valós helyzetnek megfelelő alkalmazási fázisban meg kell állapítani az Ip és IC érték olyan kombinációját, amelyeknél az eredményül kapott zp értékkel maximális csökkentés érhető el:

| — | a jármű billenő rendszerének biztosítania kell azokat az Ip (jelölés: Ip’) középértékeket, amelyek megfelelnek az Ic' dőlésszög-hiány középértékeinek: |
| --- | --- |

—

a jármű billenő rendszerének biztosítania kell azokat az Ip (jelölés: Ip’) középértékeket, amelyek megfelelnek az Ic' dőlésszög-hiány középértékeinek:

Formula

Továbbá teljesíteni kell az 5.1 bekezdésben leírt feltételeket.

C.8.3.2.3   AKTÍV rendszer: elmozdulások a vázszerkezet elfordulása miatt

Ha egy aktív rendszerű billenő jármű IP > 0 sebességgel halad az ívben, bizonyos paramétereknél mért értékek alapján (sebesség, dőlésszög-gradiens, ívsugár) a billenő rendszer β vázszerkezet-billentési szöget hoz létre.

A β szög független a felfüggesztések rugalmassága miatt bekövetkező dőléstől.

C36. ábra

Image

A 4. ábrában az alábbi értékek szerepelnek:

| ho | : a rendszer által hozzáadott elforduláskor a vázszerkezet elfordulási középpontjának magassága. |
| --- | --- |
| β: | a vázszerkezet dőlésének szöge a rendszertartó lemezhez képest; a rendszer által létrehozott szög az Ip dőlésszög-hiány függvénye. |

ho

: a rendszer által hozzáadott elforduláskor a vázszerkezet elfordulási középpontjának magassága.

β:

a vázszerkezet dőlésének szöge a rendszertartó lemezhez képest; a rendszer által létrehozott szög az Ip dőlésszög-hiány függvénye.

Mivel a β szög legfeljebb 10o lehet, az elmozdulás függőleges összetevőjét nem szabad figyelmen kívül hagyni, és szerepeltetni kell a valós helyzetekre vonatkozó számításban.

Ha csak az oldalelmozdulásokat veszik figyelembe, a megközelítő értékek a következő képlet alapján számíthatók ki:

tan (h - h0)

Ezt a tényezőt, a rendszer által előidézett elfordulás irányától függően,

| — | pozitív előjellel kell szerepeltetni az ív belső oldalára vonatkozó számításokban, |
| --- | --- |

—

pozitív előjellel kell szerepeltetni az ív belső oldalára vonatkozó számításokban,

| — | negatív előjellel kell szerepeltetni az ív külső oldalára vonatkozó képletekben. |
| --- | --- |

—

negatív előjellel kell szerepeltetni az ív külső oldalára vonatkozó képletekben.

C.8.4   Kapcsolódó szabályok

| — | A képlet Ip > IC feltétel teljesülése esetén érvényes. |
| --- | --- |

—

A képlet Ip > IC feltétel teljesülése esetén érvényes.

| — | A zp paraméter jelentését esetenként kell részletezni és elmagyarázni, amikor a képletet egy adott típusú rendszerre alkalmazzák, a különböző ütközők, a hossztengely körüli elfordulás középpontja stb. figyelembevételével. |
| --- | --- |

—

A zp paraméter jelentését esetenként kell részletezni és elmagyarázni, amikor a képletet egy adott típusú rendszerre alkalmazzák, a különböző ütközők, a hossztengely körüli elfordulás középpontja stb. figyelembevételével.

| — | Hangsúlyozni kell, hogy az s, hc és w paraméterek, a billenő járművekre érvényes műszaki alapelvekkel összhangban, bármely jármű esetén eltérő értékeket adhatnak a tényleges kalkulációs esetektől függően. |
| --- | --- |

—

Hangsúlyozni kell, hogy az s, hc és w paraméterek, a billenő járművekre érvényes műszaki alapelvekkel összhangban, bármely jármű esetén eltérő értékeket adhatnak a tényleges kalkulációs esetektől függően.

| — | A csökkentések maximális értékét az Ip és az IC által valószínűleg felvett értékek alapján kell kiszámítani (és az aktív rendszerű billenő járművekre érvényes β szög figyelembe vételével – lásd a 3.2.3 bekezdést). Ennek érdekében a billenőjármű-gyártóknak szem előtt kell tartaniuk azt, hogy a jármű különböző vonalszakaszokon (egyenes vágány, átmeneti ívek, ívek) történő üzemeltetése során melyek a vázszerkezet megengedett mértékben leginkább kiemelkedő részei, és a jármű tényleges helyzetére vonatkozó lehetséges tűréshatárok (a rendszer-bekapcsolás késleltetése, tehetetlenség, súrlódás stb. következtében). |
| --- | --- |

—

A csökkentések maximális értékét az Ip és az IC által valószínűleg felvett értékek alapján kell kiszámítani (és az aktív rendszerű billenő járművekre érvényes β szög figyelembe vételével – lásd a 3.2.3 bekezdést). Ennek érdekében a billenőjármű-gyártóknak szem előtt kell tartaniuk azt, hogy a jármű különböző vonalszakaszokon (egyenes vágány, átmeneti ívek, ívek) történő üzemeltetése során melyek a vázszerkezet megengedett mértékben leginkább kiemelkedő részei, és a jármű tényleges helyzetére vonatkozó lehetséges tűréshatárok (a rendszer-bekapcsolás késleltetése, tehetetlenség, súrlódás stb. következtében).

| — | A billenő járművek azon részeire, amelyek nem kapcsolódnak a vázszerkezethez, és emiatt nem billenthetők, mindig a normálisan elfogadott értéket meghaladó kompenzálatlan gyorsulási érték vonatkozik. Ezeknél a járműrészeknél (például forgóvázak és esetleg áramszedők) egy kiegészítő paramétert kell alkalmazni a csökkentés kiszámításához a billenő test ellenőrzésekor.
  Ez a paraméter a következő:

  Továbbá ezeknél a járműrészeknél nem kell figyelembe venni a tan (h - h0) tényezőt (lásd a 3.2.3 bekezdést). |
| --- | --- |

—

A billenő járművek azon részeire, amelyek nem kapcsolódnak a vázszerkezethez, és emiatt nem billenthetők, mindig a normálisan elfogadott értéket meghaladó kompenzálatlan gyorsulási érték vonatkozik. Ezeknél a járműrészeknél (például forgóvázak és esetleg áramszedők) egy kiegészítő paramétert kell alkalmazni a csökkentés kiszámításához a billenő test ellenőrzésekor.

Ez a paraméter a következő: Formula

Továbbá ezeknél a járműrészeknél nem kell figyelembe venni a tan (h - h0) tényezőt (lásd a 3.2.3 bekezdést).

| — | A jelen függelék a napjainkban üzemelő billenő járművekre érvényes adatok alapján készült. A jövőben más hipotézisek és módosítások alkalmazhatók a képlethez, ha újabb típusú billenő járművek kerülnek forgalomba. |
| --- | --- |

—

A jelen függelék a napjainkban üzemelő billenő járművekre érvényes adatok alapján készült. A jövőben más hipotézisek és módosítások alkalmazhatók a képlethez, ha újabb típusú billenő járművek kerülnek forgalomba.

| — | Az összes fontosnak tartott eset megvizsgálása után össze kell hasonlítani a különböző engedélyezett félszélesség-értékeket, és a figyelembe vett h magasságértékek alapján kiszámított legkisebb értéket kell kiválasztani. |
| --- | --- |

—

Az összes fontosnak tartott eset megvizsgálása után össze kell hasonlítani a különböző engedélyezett félszélesség-értékeket, és a figyelembe vett h magasságértékek alapján kiszámított legkisebb értéket kell kiválasztani.

C.8.5   Megjegyzések

C.8.5.1   Az elhajlás beállításának feltétele (aktív rendszerű billenő járművek esetén)

A jelen függelékben a billenő járművek rakszelvényének kiszámításához megadott képlet alkalmazása érdekében a billenő rendszernek biztosítania kell, hogy a vázszerkezet a dőlésszög-hiány változásának arányában hajoljon el.

Passzív rendszer esetén ez a feltétel nyilvánvalóan teljesül, mivel a vázszerkezet billenését a legalacsonyabb dőlésszög idézi elő.

Aktív rendszerű billenő járművek esetén azonban a rendszer által a vázszerkezetre kifejtett hatások értékét meghatározza a rendszer kivitele vagy beállítása.

Ezeknek az értékeknek teljesíteniük kell a következő feltételeket annak érdekében, hogy a vázszerkezet ne lépje túl a megadott profilt:

| a) | A 0 és a megfelelő méretek maximális értéke közé eső I’P, I’C és E' paraméterek középértékének – a billenő rendszer szabályozása szempontjából – meg kell felelnie az alábbi követelménynek: |
| --- | --- |

a)

A 0 és a megfelelő méretek maximális értéke közé eső I’P, I’C és E' paraméterek középértékének – a billenő rendszer szabályozása szempontjából – meg kell felelnie az alábbi követelménynek:

| b) | Különösen az ív külső oldalának vizsgálatakor, figyelembe véve azt a tényt, hogy a centrifugális erő az ív külső oldala felé dönti a vázszerkezetet (zp kvázi-statikus elmozdulás), az alábbi feltételt kell teljesíteni a β szög értékének beállításakor:
  tgβ (h - h0) ≥ zp


  Más szavakkal, a rendszer által kifejtett hatásnak nagyobbnak vagy egyenlőnek kell lennie, mint a kvázi-statikus hatás. |
| --- | --- |

b)

Különösen az ív külső oldalának vizsgálatakor, figyelembe véve azt a tényt, hogy a centrifugális erő az ív külső oldala felé dönti a vázszerkezetet (zp kvázi-statikus elmozdulás), az alábbi feltételt kell teljesíteni a β szög értékének beállításakor:

tgβ (h - h0) ≥ zp

Más szavakkal, a rendszer által kifejtett hatásnak nagyobbnak vagy egyenlőnek kell lennie, mint a kvázi-statikus hatás.

C.8.5.2   A billenő járművek sebességére vonatkozó feltétel

Billenő járművek esetén megengedett, hogy a rakszelvény kiszámításához a maximális sebességet vegyék figyelembe, más járművektől eltérő módon.

Hivatkozni kell arra a kifejezésre, amely összekapcsolja a dőlésszög-hiányt a sebességgel:

Formula

A vP érték a billenő jármű által felvett sebességérték, a vC érték pedig a vágányhoz engedélyezett megfelelő érték, az adott vasútvonalra érvényes sebességkorlátozás értelmében.

Így: Formula

Ebből a képletből ki lehet vonni azt a maximális sebességértékét, amelyet a billenő jármű nem léphet túl. Ehhez a következő képlet használható:

Formula

C.8.6   4. függelék – Gördülőállomány rakszelvénye

Előre megadott paraméterekkel rendelkező járművek által használt meglévő infrastruktúra-térközök

A függelékben szereplő előírások alkalmazása előtt kétoldalú megállapodást kell kötni.

Példa:

Egyenes vágányon, jó karbantartási feltételek között, a vágánygeometriában szokásos hibák esetén, a döntő feltétel a vágánytengelyek közötti maximális távolság. Ez egyenlő: a referenciaprofil szélessége + a jármű vágánygeometria-hibák (D) miatt bekövetkező véletlen elmozdulásainak tűréshatára.

Formula

Formula

Formula

Formula

| t1 | = a vágány oldalirányú mozgása |
| --- | --- |
| t2 | = a 0,015 m dőlésszög- vagy keresztszelvény-hiba hatása |
| t3ia | = oszcillációk a belső, illetve a külső oldala felé |
| t4és t5 | = a terhelés-kiegyensúlyozatlanság és az aszimmetriák hatása |

t1

= a vágány oldalirányú mozgása

t2

= a 0,015 m dőlésszög- vagy keresztszelvény-hiba hatása

t3ia

= oszcillációk a belső, illetve a külső oldala felé

t4és t5

= a terhelés-kiegyensúlyozatlanság és az aszimmetriák hatása

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

A következő paraméterek segítségével ki lehet számítani a G1 referenciaprofilhoz hozzáadandó tűréshatárokat:

h = 3,25 m

hc = 0,5 m

s = 0,4

A vizsgált jármű előre megadott paraméterei használhatók, például:

h = 1,8 m (bizonyos járműszelvény futó felület feletti magassága)

hc = 0,7 m

s = 0,24

A fenti paraméterek alapján a következő értékeket kapjuk:

| — | a G1 profil esetén: |
| --- | --- |

—

a G1 profil esetén:

D = 0,113 m

| — | az előre megadott paraméterekkel rendelkező jármű esetén: |
| --- | --- |

—

az előre megadott paraméterekkel rendelkező jármű esetén:

D’ = 0,058 m

A D – D’ = 0,055 m érték az előre megadott paraméterekkel rendelkező jármű kiszélesítésének alapját képezheti.

Ha a véletlen mozgásokhoz szükséges kiegészítő teret nem a leírt módon számítják ki, hanem egy általános értéket állapítanak meg, és az kisebb méreteket eredményez, a D-D’ kiszámításához ezt az értéket kell figyelembe venni.

Példa: SNCF, V ≤ 120 km/h: DSNCF = 0,05+0,03 = 0,08 m.

Az előre megadott paraméterekkel rendelkező járművet tehát 0,022 m-rel lehet kiszélesíteni 1,8 m magasságban.

---

(1)  Ez a képlet Formulanagyobb vagy egyenlő csökkentéseket eredményez, mint az Formulaképlet alapján kiszámított értékek.

(2)  Ez a képlet Formulanagyobb vagy egyenlő csökkentéseket eredményez, mint az Formulaképlet alapján kiszámított értékek.

(3)  Ezeket az értékeket l járműszerkesztési szelvényre számították ki, a legszigorúbban korlátozott E csökkentést adják eredményül. Ez az érték L = lmax. =1,465 m minden esetben, kivéve a nem hajtott forgóvázzal felszerelt vagy hasonló járművek Ei nemzetközi csökkentési értékét, amelynél figyelembe kell venni az lmin = 1,435 m értéket. Továbbá motoros egységek és motorkocsik esetén, amelyekhez egy motorként jelölt forgóváz, egy futó forgóváz vagy futó forgóvázként jelölt forgóváz tartozik (lásd a 7.2.2.1 bekezdést), az Ei belső csökkentésre vonatkozó képletben figyelembe vett vágányszélesség 1 435 mm forgózsámoly esetén és 1 465 mm motoros forgóváz esetén. A csökkentések grafikonon történő kiszámításának leegyszerűsítése érdekében azonban a következő értékeket lehet alkalmazni mindkét forgóvázra: l = 1,435 m egyenes vágányon, és 1,465 m egy 250 m sugarú ívben. Az utóbbi esetben a vázszerkezet futó forgóvázára merőleges szélességére vonatkozó előírásokat be kell tartani.

(4)  xi vagy xa értékek a csökkentési képletben.

(5)  Ezek az értékek nem érvényesek a tetőn lévő járműrészekre vonatkozó referenciaprofilra.

(6)  Ez az érték a futó felület felett legfeljebb 0,400 m-re levő járműrészekre vonatkozik, illetve azokra, amelyek kopás és függőleges mozgások következtében nem süllyednek ezen a szint alá.

(7)  Ez az érték a futó felület felett több mint 0,400 m-re lévő járműrészekre érvényes, a fenti (1) lábjegyzetben szereplő egységek kivételével.

(8)  Ez az érték a futó felület felett legfeljebb 0,400 m-re levő járműrészekre vonatkozik, illetve azokra, amelyek a becsült kopás és függőleges mozgások következtében nem süllyednek ezen a szint alá.

(9)  Ez az érték a futó felület felett több mint 0,400 m-re lévő járműrészekre érvényes, a fenti (1) lábjegyzetben szereplő egységek kivételével.

(10)  A gyakorlatban a (105) és a (110) képletnek nincs hatása, mivel a w pálya változásai csak akkor lépnek érvénybe, ha R > 250 a különböző ütközők hatása következtében.

(11)  A 3.4.1 és 3.4.2 bekezdésben szereplő képlet eredményei nagyon hasonlóak, ezért általában a 2.4.1 bekezdés képletét alkalmazzák, és a 3.4.2 bekezdésben szereplő képleteket olyan esetekre tartalékolják, amikor a maximális építési járműszerkesztési szelvény félszélességére kiszámított megnövelt csökkenés különösen jelentős mértékű (0 és 12,5 mm között az adott járműszelvényre vonatkozóan).

(12)






  —

| — | (101 a) vagy (102 a) és (103 a); |
| --- | --- |

(101 a) vagy (102 a) és (103 a);

| — | (101 a) vagy (102 a) és (103 a); |
| --- | --- |

—

(101 a) vagy (102 a) és (103 a);

| — | (106 a) vagy (107 a) és (108 a); |
| --- | --- |

—

(106 a) vagy (107 a) és (108 a);

| — | (101 a) vagy (102 a) és (103 a); |
| --- | --- |

—

(101 a) vagy (102 a) és (103 a);

| — | (106 a) vagy (107 a) és (108 a); |
| --- | --- |

—

(106 a) vagy (107 a) és (108 a);

| — | (101 a) vagy (102 a) és (103 a); |
| --- | --- |

—

(101 a) vagy (102 a) és (103 a);

| — | (106 a) vagy (107 a) és (108 a); |
| --- | --- |

—

(106 a) vagy (107 a) és (108 a);

| — | (106 b) vagy (107 b) és (108 b). |
| --- | --- |

—

(106 b) vagy (107 b) és (108 b).

| — | (101 a) vagy (102 a) és (103 a); |
| --- | --- |

—

(101 a) vagy (102 a) és (103 a);

| — | (106 a) vagy (107 a) és (108 a); |
| --- | --- |

—

(106 a) vagy (107 a) és (108 a);

| — | (106 b) vagy (107 b) és (108 b). |
| --- | --- |

—

(106 b) vagy (107 b) és (108 b).

(13)






  —

| — | (101 a) vagy (102 a) és (103 a); |
| --- | --- |

(101 a) vagy (102 a) és (103 a);

| — | (101 a) vagy (102 a) és (103 a); |
| --- | --- |

—

(101 a) vagy (102 a) és (103 a);

| — | (106 a) vagy (107 a) és (108 a); |
| --- | --- |

—

(106 a) vagy (107 a) és (108 a);

| — | (101 a) vagy (102 a) és (103 a); |
| --- | --- |

—

(101 a) vagy (102 a) és (103 a);

| — | (106 a) vagy (107 a) és (108 a); |
| --- | --- |

—

(106 a) vagy (107 a) és (108 a);

| — | (101 a) vagy (102 a) és (103 a); |
| --- | --- |

—

(101 a) vagy (102 a) és (103 a);

| — | (106 a) vagy (107 a) és (108 a); |
| --- | --- |

—

(106 a) vagy (107 a) és (108 a);

| — | (106 b) vagy (107 b) és (108 b). |
| --- | --- |

—

(106 b) vagy (107 b) és (108 b).

| — | (101 a) vagy (102 a) és (103 a); |
| --- | --- |

—

(101 a) vagy (102 a) és (103 a);

| — | (106 a) vagy (107 a) és (108 a); |
| --- | --- |

—

(106 a) vagy (107 a) és (108 a);

| — | (106 b) vagy (107 b) és (108 b). |
| --- | --- |

—

(106 b) vagy (107 b) és (108 b).

(14)  Ez az érték a futó felület felett legfeljebb 0,400 m-re levő járműrészekre vonatkozik, illetve azokra, amelyek kopás és függőleges mozgások következtében nem süllyednek ezen szint alá.

(15)  Ez az érték a futó felület felett több mint 0,400 m-re lévő járműrészekre érvényes, a fenti (1) lábjegyzetben szereplő egységek kivételével.

(16)  Ez az érték a futó felület felett legfeljebb 0,400 m-re levő járműrészekre vonatkozik, illetve azokra, amelyek kopás és függőleges mozgások következtében nem süllyednek ezen szint alá.

(17)  Ez az érték a futó felület felett több mint 0,400 m-re lévő járműrészekre érvényes, a fenti (1) lábjegyzetben szereplő egységek kivételével.

(18)  Ez az érték a futó felület felett legfeljebb 0,400 m-re levő járműrészekre vonatkozik, illetve azokra, amelyek kopás és függőleges mozgások következtében nem süllyednek ezen szint alá.

(19)  Ez az érték a futó felület felett több mint 0,400 m-re lévő járműrészekre érvényes, a fenti (1) lábjegyzetben szereplő egységek kivételével.

(20)  Ez az érték a futó felület felett legfeljebb 0,400 m-re levő járműrészekre vonatkozik, illetve azokra, amelyek kopás és függőleges mozgások következtében nem süllyednek ezen szint alá.

(21)  Ez az érték a futó felület felett több mint 0,400 m-re lévő járműrészekre érvényes, a fenti (1) lábjegyzetben szereplő egységek kivételével.

(22)  A gyakorlatban a (205) és a (210) képletnek nincs hatása, mivel a w játék változásai, amelyek a különböző ütközők hatására jönnek létre, csak akkor lépnek érvénybe, ha R > 250.

(23)  Ez az érték a futó felület felett legfeljebb 0,400 m-re levő járműrészekre vonatkozik, illetve azokra, amelyek kopás és függőleges mozgások következtében nem süllyednek ezen szint alá.

(24)  Ez az érték a futó felület felett több mint 0,400 m-re lévő járműrészekre érvényes, a fenti (1) lábjegyzetben szereplő egységek kivételével.

(25)  Ez az érték a futó felület felett legfeljebb 0,400 m-re levő járműrészekre vonatkozik, illetve azokra, amelyek kopás és függőleges mozgások következtében nem süllyednek ezen szint alá.

(26)  Ez az érték a futó felület felett több mint 0,400 m-re lévő járműrészekre érvényes, a fenti (1) lábjegyzetben szereplő egységek kivételével.

(27)  Rögzített forgócsapok nélküli motoros egységekre vonatkozóan lásd az 1.1 bekezdésben szereplő megjegyzést.

(28)  Ha a játék a vágánypozíció sugara szerint változik, a j’i egyenletben szereplő wi maximális értékét (tényleges vagy elméleti), a wa maximális értékét és a j’a egyenletből a megfelelő wi értéket kell figyelembe venni.

(29)  Engedélyezett: HSH, GySEV, BHEV, PKP, BDZ, CFR, CD, ZSR, MAV, JZ, CH, TCDD, DB, ÖBB, CFL, NS, DSB, CFS, BV és IRR, az alábbi állomások kivételével:

| JZ: | Divaca, Sezana, Hrpelje-Kozina, Koper, Kilovce, Ilirska, Bistrica, Sapljane, Jurdani, Opatija-Matulji, Rijeka, |
| --- | --- |
| MAV: | Budapest-Deli pu.-Budapest.Kelenföld |

JZ:

Divaca, Sezana, Hrpelje-Kozina, Koper, Kilovce, Ilirska, Bistrica, Sapljane, Jurdani, Opatija-Matulji, Rijeka,

MAV:

Budapest-Deli pu.-Budapest.Kelenföld

(30)  A vasúttársaság Pályatest-kezelő osztálya által rögzített paraméternek a járműméretek kiszámításában való figyelembe vételének szükségességét a jelen melléklet 3.2.2 fejezete igazolja.

(31)  Billenő járművek esetében a számításhoz ezt a tényezőt a sín futó felülete feletti hc magasságban kell megmérni. A képlet ugyanannál a járműnél különböző értékeket eredményezhet a konfigurációtól, a billentés technológiájától és a test újbóli központosításának lehetőségétől függően.

D. MELLÉKLET

A JÁRMŰ ÉS A VÁGÁNY KÖLCSÖNHATÁSA ÉS SZELVÉNYE

Statikus tengelyterhelés, dinamikus tengelyterhelés és lineáris terhelés

D.1.   A KOCSIK TERHELÉSI HATÁRÉRTÉKEI A VONALAK OSZTÁLYOZÁSA SZERINT.

A vonalkategória meghatározásánál figyelembe veendő kocsik diagramja

| a | = a forgóváz tengelyei közötti távolság |
| --- | --- |
| b | = az első tengely és a legközelebbi ütköző közötti távolság |
| c | = két belső tengely közötti távolság |

a

= a forgóváz tengelyei közötti távolság

b

= az első tengely és a legközelebbi ütköző közötti távolság

c

= két belső tengely közötti távolság

| Kategória | Tengelyenkénti tömeg | Hosszegységenkénti tömeg | |
| --- | --- | --- | --- |
| A | p = 16 t | p = 5,0 t/m | 1,50 | 1,80 | 6,20 | 1,80 | 1,50 |
| | | | | | 12,80 | | |
| B1 | p = 18 t | p = 5,0 t/m | 1,50 | 1,80 | 7,80 | 1,80 | 1,50 |
| | | | | | 14,40 | | |
| B2 | p = 18 t | p = 6,4 t/m | 1,50 | 1,80 | 4,65 | 1,80 | 1,50 |
| | | | | | 11,25 | | |
| C2 | p = 20 t | p = 6,4 t/m | 1,50 | 1,80 | 5,90 | 1,80 | 1,50 |
| | | | | | 12,50 | | |
| C3 | p = 20 t | p = 7,2 t/m | 1,50 | 1,80 | 4,50 | 1,80 | 1,50 |
| | | | | | 11,10 | | |
| C4 | p = 20 t | p = 8,0 t/m | 1,50 | 1,80 | 3,40 | 1,80 | 1,50 |
| | | | | | 10,00 | | |
| D2 | p = 22,5 t | p = 6,4 t/m | 1,50 | 1,80 | 7,45 | 1,80 | 1,50 |
| | | | | | 14,05 | | |
| D3 | p = 22,5 t | p = 7,2 t/m | 1,50 | 1,80 | 5,90 | 1,80 | 1,50 |
| | | | | | 12,50 | | |
| D4 | p = 22,5 t | p = 8,0 t/m | 1,50 | 1,80 | 4,65 | 1,80 | 1,50 |
| | | | | | 11,25 | | |

Kategória

Tengelyenkénti tömeg

Hosszegységenkénti tömeg

Image

A

p = 16 t

p = 5,0 t/m

1,50

1,80

6,20

1,80

1,50

12,80

B1

p = 18 t

p = 5,0 t/m

1,50

1,80

7,80

1,80

1,50

14,40

B2

p = 18 t

p = 6,4 t/m

1,50

1,80

4,65

1,80

1,50

11,25

C2

p = 20 t

p = 6,4 t/m

1,50

1,80

5,90

1,80

1,50

12,50

C3

p = 20 t

p = 7,2 t/m

1,50

1,80

4,50

1,80

1,50

11,10

C4

p = 20 t

p = 8,0 t/m

1,50

1,80

3,40

1,80

1,50

10,00

D2

p = 22,5 t

p = 6,4 t/m

1,50

1,80

7,45

1,80

1,50

14,05

D3

p = 22,5 t

p = 7,2 t/m

1,50

1,80

5,90

1,80

1,50

12,50

D4

p = 22,5 t

p = 8,0 t/m

1,50

1,80

4,65

1,80

1,50

11,25

Nyitott az E, F és G vonalak, valamint az 5. és 6. kategória esetében

D.2.   A KOCSIK TERHELÉSI HATÁRÉRTÉKEI A VONALAK OSZTÁLYOZÁSA SZERINT.

| 2 db 2 TENGELYŰ FORGÓVÁZZAL RENDELKEZŐ KOCSIK |
| --- |
| Pr tengelyenkénti megengedett legnagyobb tömeg a különböző kategóriájú vonalakon az a és b méretekkel kapcsolatban |

2 db 2 TENGELYŰ FORGÓVÁZZAL RENDELKEZŐ KOCSIK

Pr tengelyenkénti megengedett legnagyobb tömeg a különböző kategóriájú vonalakon az a és b méretekkel kapcsolatban

Image

| A méretek értékei | Vonalkategóriák |
| --- | --- |
| A | b | D4 D3 D2 | C4 C3 C2 | B2 B1 | A |
| M | p | t | t | T | t |
| 1,80 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 22,5
  21,5
  20,5
  20 | 20
  19
  18,5
  18 | 18
  17
  16,5
  16 | 16
  15
  15
  14 |
| 1,70 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 22
  21
  20
  19,5 | 19,5
  19
  18
  17,5 | 17,5
  17
  16
  15,5 | 15,5
  15
  14
  14 |
| 1,60 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 21
  20
  19
  18,5 | 19
  18,5
  17,5
  17 | 17
  16,5
  15,5
  15 | 15
  14,5
  14
  13,5 |
| 1,50 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 20
  19,5
  19
  18 | 18,5
  18
  17,5
  17 | 16,5
  16
  15,5
  14,5 | 14,5
  14
  13,5
  13 |
| 1,40 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 19
  18
  18,5
  17,5 | 17
  17
  16,5
  15,5 | 15,5
  15,5
  15
  14 | 13,5
  13,5
  13
  12 |
| 1,30 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 18,5
  18,5
  18
  17 | 16,5
  16,5
  16,5
  15,5 | 15
  15
  14,5
  13,5 | 13
  13
  12,5
  11,5 |

A méretek értékei

Vonalkategóriák

A

b

D4 D3 D2

C4 C3 C2

B2 B1

A

M

p

t

t

T

t

1,80

1,50

1,40

1,30

1,20

22,5

21,5

20,5

20

20

19

18,5

18

18

17

16,5

16

16

15

15

14

1,70

1,50

1,40

1,30

1,20

22

21

20

19,5

19,5

19

18

17,5

17,5

17

16

15,5

15,5

15

14

14

1,60

1,50

1,40

1,30

1,20

21

20

19

18,5

19

18,5

17,5

17

17

16,5

15,5

15

15

14,5

14

13,5

1,50

1,50

1,40

1,30

1,20

20

19,5

19

18

18,5

18

17,5

17

16,5

16

15,5

14,5

14,5

14

13,5

13

1,40

1,50

1,40

1,30

1,20

19

18

18,5

17,5

17

17

16,5

15,5

15,5

15,5

15

14

13,5

13,5

13

12

1,30

1,50

1,40

1,30

1,20

18,5

18,5

18

17

16,5

16,5

16,5

15,5

15

15

14,5

13,5

13

13

12,5

11,5

FONTOS MEGJEGYZÉS: A fenti táblázatban bemutatott tengelyenkénti tömegek csak akkor érvényesek, ha a kocsi ütközők közötti L hossza olyan, hogy a p hosszegységenkénti tömeg a szóban forgó vonalkategórián belül van. Ellenkező esetben a tengelyenkénti megengedett legnagyobb terhelés alacsonyabb és az értéke Formula.

Nyitott az E, F és G vonalak, valamint az 5. és 6. kategória esetében

D.3.   A KOCSIK TERHELÉSI HATÁRÉRTÉKEI A VONALAK OSZTÁLYOZÁSA SZERINT.

| 2 db 3 TENGELYŰ FORGÓVÁZZAL RENDELKEZŐ KOCSIK |
| --- |
| Pr tengelyenkénti megengedett legnagyobb tömeg a különböző kategóriájú vonalakon az a és b méretekkel kapcsolatban |

2 db 3 TENGELYŰ FORGÓVÁZZAL RENDELKEZŐ KOCSIK

Pr tengelyenkénti megengedett legnagyobb tömeg a különböző kategóriájú vonalakon az a és b méretekkel kapcsolatban

Image

| A méretek értékei | Vonalkategóriák |
| --- | --- |
| A | b | D 4 | D 3 | D 2 | C 4 | C 3 | C 2 | B 2 | B 1 | A |
| M | p | t | t | t | t | t | t | T | t | t |
| 1,80 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 18
  18
  18
  18 | 18
  18
  17,5
  17 | 18
  17,5
  17
  16 | 16,5
  16
  16
  16 | 16,5
  16
  16
  16 | 16,5
  16
  15,5
  15 | 15
  14,5
  14,5
  14,5 | 14,5
  14
  13,5
  13 | 13
  12,5
  12
  12 |
| 1,70 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 17,5
  17,5
  17,5
  17,5 | 17,5
  17,5
  17
  16,5 | 17,5
  17
  16
  16 | 16
  15,5
  15,5
  15,5 | 16
  15,5
  15,5
  15,5 | 16
  15,5
  15
  14,5 | 14,5
  14
  14
  14 | 14
  13,5
  13
  13 | 12,5
  12
  12
  12 |
| 1,60 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 17
  17
  17
  17 | 17
  17
  16,5
  16 | 17
  16
  16
  15,5 | 15,5
  15
  15
  15 | 15,5
  15
  15
  15 | 15,5
  15
  14,5
  14 | 14
  13,5
  13,5
  13,5 | 13,5
  13
  13
  12,5 | 12
  12
  11,5
  11,5 |
| 1,50 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 16,5
  16,5
  16,5
  16,5 | 16,5
  16,5
  16,5
  16 | 16
  16
  15,5
  15,5 | 15
  14,5
  14,5
  14,5 | 15
  14,5
  14,5
  14,5 | 15
  14,5
  14,5
  14 | 13,5
  13
  13
  13 | 13
  13
  12,5
  12,5 | 12
  11,5
  11,5
  11,5 |
| 1,40 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 15,5
  15,5
  15,5
  15,5 | 15,5
  15,5
  15,5
  15,5 | 15,5
  15,5
  15,5
  15,5 | 14
  14
  14
  14 | 14
  14
  14
  14 | 14
  14
  14
  14 | 12,5
  12,5
  12,5
  12,5 | 12,5
  12,5
  12,5
  12,5 | 11,5
  11,5
  11,5
  11,5 |
| 1,30 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 15
  15
  15
  15 | 15
  15
  15
  15 | 15
  15
  15
  15 | 13,5
  13,5
  13,5
  13,5 | 13,5
  13,5
  13,5
  13,5 | 13,5
  13,5
  13,5
  13,5 | 12
  12
  12
  12 | 12
  12
  12
  12 | 11
  11
  11
  11 |

A méretek értékei

Vonalkategóriák

A

b

D 4

D 3

D 2

C 4

C 3

C 2

B 2

B 1

A

M

p

t

t

t

t

t

t

T

t

t

1,80

1,50

1,40

1,30

1,20

18

18

18

18

18

18

17,5

17

18

17,5

17

16

16,5

16

16

16

16,5

16

16

16

16,5

16

15,5

15

15

14,5

14,5

14,5

14,5

14

13,5

13

13

12,5

12

12

1,70

1,50

1,40

1,30

1,20

17,5

17,5

17,5

17,5

17,5

17,5

17

16,5

17,5

17

16

16

16

15,5

15,5

15,5

16

15,5

15,5

15,5

16

15,5

15

14,5

14,5

14

14

14

14

13,5

13

13

12,5

12

12

12

1,60

1,50

1,40

1,30

1,20

17

17

17

17

17

17

16,5

16

17

16

16

15,5

15,5

15

15

15

15,5

15

15

15

15,5

15

14,5

14

14

13,5

13,5

13,5

13,5

13

13

12,5

12

12

11,5

11,5

1,50

1,50

1,40

1,30

1,20

16,5

16,5

16,5

16,5

16,5

16,5

16,5

16

16

16

15,5

15,5

15

14,5

14,5

14,5

15

14,5

14,5

14,5

15

14,5

14,5

14

13,5

13

13

13

13

13

12,5

12,5

12

11,5

11,5

11,5

1,40

1,50

1,40

1,30

1,20

15,5

15,5

15,5

15,5

15,5

15,5

15,5

15,5

15,5

15,5

15,5

15,5

14

14

14

14

14

14

14

14

14

14

14

14

12,5

12,5

12,5

12,5

12,5

12,5

12,5

12,5

11,5

11,5

11,5

11,5

1,30

1,50

1,40

1,30

1,20

15

15

15

15

15

15

15

15

15

15

15

15

13,5

13,5

13,5

13,5

13,5

13,5

13,5

13,5

13,5

13,5

13,5

13,5

12

12

12

12

12

12

12

12

11

11

11

11

FONTOS MEGJEGYZÉS: A fenti táblázatban szereplő tengelyenkénti tömegek csak akkor érvényesek,

| 1 | ha a c méret > 2b. Ellenkező esetben nem a b méret számít b értéknek, hanem a 

  érték vagy ahhoz legközelebb eső érték a táblázatban; |
| --- | --- |

1

Formula

| 2 | ha a kocsi ütközők közötti L hossza olyan, hogy a p hosszegységenkénti tömeg a szóban forgó vonalkategórián belül van. Ellenkező esetben a tengelyenkénti megengedett legnagyobb terhelés alacsonyabb és az értéke

  . |
| --- | --- |

2

Formula

Nyitott az E, F és G vonalak, valamint az 5. és 6. kategória esetében

D.4.   A KOCSIK TERHELÉSI HATÁRÉRTÉKEI A VONALAK OSZTÁLYOZÁSA SZERINT.

| 2 db 4 TENGELYŰ FORGÓVÁZZAL RENDELKEZŐ KOCSIK |
| --- |
| Pr tengelyenkénti megengedett legnagyobb tömeg a különböző kategóriájú vonalakon az a és b méretekkel kapcsolatban |

2 db 4 TENGELYŰ FORGÓVÁZZAL RENDELKEZŐ KOCSIK

Pr tengelyenkénti megengedett legnagyobb tömeg a különböző kategóriájú vonalakon az a és b méretekkel kapcsolatban

Image

| A méretek értékei | Vonalkategóriák |
| --- | --- |
| A | b | D 4 | D 3 | D 2 | C 4 | C 3 | C 2 | B 2 | B 1 | A |
| M | p | t | t | t | t | t | t | T | t | t |
| 1,80 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 17,5
  17
  17
  16,5 | 16,5
  16,5
  16
  15 | 15,5
  15
  15
  14,5 | 16
  16
  16
  16 | 16
  15,5
  15
  15 | 15
  14,5
  14
  13,5 | 14,5
  13,5
  13,5
  13 | 13
  12,5
  12
  11,5 | 11,5
  11
  10,5
  10,5 |
| 1,70 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 17,5
  17
  16,5
  15,5 | 16
  16
  15
  15 | 15
  15
  14,5
  14 | 15,5
  15,5
  15,5
  15,5 | 15,5
  15
  14,5
  14,5 | 14,5
  14
  13,5
  13,5 | 14
  13,5
  13
  12,5 | 12,5
  12
  11,5
  11 | 11
  10,5
  10,5
  10 |
| 1,60 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 16,5
  16
  15,5
  15 | 15,5
  15
  14,5
  14,5 | 15
  14,5
  14
  14 | 15
  15
  14,5
  14,5 | 15
  14,5
  14
  14 | 14
  13,5
  13
  13 | 13,5
  13
  12,5
  12 | 12
  11,5
  11
  11 | 10,5
  10
  10
  10 |
| 1,50 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 16
  15,5
  15
  15 | 15
  14,5
  14
  14 | 14,5
  14
  13
  13 | 14,5
  14,5
  14
  14 | 14,5
  14
  13,5
  13 | 13,5
  13
  12,5
  12,5 | 13
  12,5
  12
  12 | 11,5
  11
  10,5
  10,5 | 10,5
  10
  9,5
  9,5 |
| 1,40 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 15
  15
  15
  14,5 | 14,5
  14
  13,5
  13 | 13
  13
  12,5
  12,5 | 13
  13
  13
  13 | 13
  13
  13
  12,5 | 13
  12,5
  12
  11,5 | 12
  12
  12
  11,5 | 10,5
  10,5
  10
  10 | 10
  10
  9,5
  9,5 |
| 1,30 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 14,5
  14,5
  14,5
  14 | 14
  13,5
  13
  13 | 13
  13
  12,5
  12,5 | 12,5
  12,5
  12,5
  12,5 | 12,5
  12,5
  12,5
  12 | 12,5
  12
  11,5
  11,5 | 11,5
  11,5
  11,5
  11 | 10,5
  10,5
  10
  10 | 9,5
  9,5
  9
  9 |

A méretek értékei

Vonalkategóriák

A

b

D 4

D 3

D 2

C 4

C 3

C 2

B 2

B 1

A

M

p

t

t

t

t

t

t

T

t

t

1,80

1,50

1,40

1,30

1,20

17,5

17

17

16,5

16,5

16,5

16

15

15,5

15

15

14,5

16

16

16

16

16

15,5

15

15

15

14,5

14

13,5

14,5

13,5

13,5

13

13

12,5

12

11,5

11,5

11

10,5

10,5

1,70

1,50

1,40

1,30

1,20

17,5

17

16,5

15,5

16

16

15

15

15

15

14,5

14

15,5

15,5

15,5

15,5

15,5

15

14,5

14,5

14,5

14

13,5

13,5

14

13,5

13

12,5

12,5

12

11,5

11

11

10,5

10,5

10

1,60

1,50

1,40

1,30

1,20

16,5

16

15,5

15

15,5

15

14,5

14,5

15

14,5

14

14

15

15

14,5

14,5

15

14,5

14

14

14

13,5

13

13

13,5

13

12,5

12

12

11,5

11

11

10,5

10

10

10

1,50

1,50

1,40

1,30

1,20

16

15,5

15

15

15

14,5

14

14

14,5

14

13

13

14,5

14,5

14

14

14,5

14

13,5

13

13,5

13

12,5

12,5

13

12,5

12

12

11,5

11

10,5

10,5

10,5

10

9,5

9,5

1,40

1,50

1,40

1,30

1,20

15

15

15

14,5

14,5

14

13,5

13

13

13

12,5

12,5

13

13

13

13

13

13

13

12,5

13

12,5

12

11,5

12

12

12

11,5

10,5

10,5

10

10

10

10

9,5

9,5

1,30

1,50

1,40

1,30

1,20

14,5

14,5

14,5

14

14

13,5

13

13

13

13

12,5

12,5

12,5

12,5

12,5

12,5

12,5

12,5

12,5

12

12,5

12

11,5

11,5

11,5

11,5

11,5

11

10,5

10,5

10

10

9,5

9,5

9

9

FONTOS MEGJEGYZÉS: A fenti táblázatban szereplő tengelyenkénti tömegek csak akkor érvényesek,

| 1 | ha a c méret > 2b. Ellenkező esetben nem a b méret számít b értéknek, hanem a 

  érték vagy ahhoz legközelebb eső érték a táblázatban (1); |
| --- | --- |

1

Formula

| 2 | ha a kocsi ütközők közötti L hossza olyan, hogy a p hosszegységenkénti tömeg a szóban forgó vonalkategórián belül van. Ellenkező esetben a tengelyenkénti megengedett legnagyobb terhelés alacsonyabb és az értéke

  . |
| --- | --- |

2

Formula

Nyitott az E, F és G vonalak, valamint az 5. és 6. kategória esetében

D.5.   A KOCSIK TERHELÉSI HATÁRÉRTÉKEI A VONALAK OSZTÁLYOZÁSA SZERINT.

| 3 VAGY 4, EGYENKÉNT 2 TENGELYŰ FORGÓVÁZZAL RENDELKEZŐ KOCSIK |
| --- |
| Pr tengelyenkénti megengedett legnagyobb tömeg a különböző kategóriájú vonalakon az a és b méretekkel kapcsolatban |

3 VAGY 4, EGYENKÉNT 2 TENGELYŰ FORGÓVÁZZAL RENDELKEZŐ KOCSIK

Pr tengelyenkénti megengedett legnagyobb tömeg a különböző kategóriájú vonalakon az a és b méretekkel kapcsolatban

D.5.1.   Három darab kéttengelyű forgóvázzal rendelkező kocsik

Image

Ha c >= 2b, a D.2-ben megadott értékeket kell figyelembe venni.

Ha c < 2b, a D.2-ben megadott értékeket kell figyelembe venni, és nem a b méret számít b értéknek, hanem a Formula érték vagy ahhoz legközelebb eső érték a táblázatban (2).

D.5.2.   Négy darab kéttengelyű forgóvázzal rendelkező kocsik

Image

Ha 2,40 <= c < 2b, a D.2-ben megadott értékeket kell figyelembe venni, és nem a b méret számít b értéknek, hanem a Formula érték vagy ahhoz legközelebb eső érték a D.2-ben.

Ha c < 2,40 m: a D.4-ben megadott értékeket kell figyelembe venni, és az a vagy c érték közül a kisebb számít a értéknek.

FONTOS MEGJEGYZÉS: A fenti táblázatban bemutatott tengelyenkénti tömegek csak akkor érvényesek, ha a kocsi ütközők közötti L hossza olyan, hogy a p hosszegységenkénti tömeg a szóban forgó vonalkategórián belül van. Ellenkező esetben a megengedett tengelyenkénti tömeg:

Formula a három darab kéttengelyű forgóvázzal rendelkező kocsik esetében

Formula a négy darab kéttengelyű forgóvázzal rendelkező kocsik esetében.

Nyitott az E, F és G vonalak, valamint az 5. és 6. kategória esetében

D.6.   A kocsik terhelési határértékei a vonalak osztályozása szerint.

| Kéttengelyes kocsik terhelési határértékei |
| --- |
| Az alábbi táblázat az ütközők közötti L hosszra vonatkozó összehasonlítás eredményeit adja meg az általános használatban lévő kocsik, azaz 22,5, 20, 18 és 16 t tengelyterhelések esetében.
  Amikor azonban az e füzetben megállapítottak szerint extra korlátozásokra van szükség a kocsi vagy a terhelés konkrét jellemzői vagy a gyors haladási körülmények miatt, az alábbi táblázatban szereplők helyett a szigorúbb értékeket kell figyelembe venni. |

Kéttengelyes kocsik terhelési határértékei

Az alábbi táblázat az ütközők közötti L hosszra vonatkozó összehasonlítás eredményeit adja meg az általános használatban lévő kocsik, azaz 22,5, 20, 18 és 16 t tengelyterhelések esetében.

Amikor azonban az e füzetben megállapítottak szerint extra korlátozásokra van szükség a kocsi vagy a terhelés konkrét jellemzői vagy a gyors haladási körülmények miatt, az alábbi táblázatban szereplők helyett a szigorúbb értékeket kell figyelembe venni.

Kéttengelyes kocsik terhelési határértékei

| A kocsi jellemzői | Vonalkategóriák |
| --- | --- |
| L (m) | P (t) | A | B1 | B2 | C | D |
| L > 7,20 | 22,5 | 32-T | 36-T | 40-T | 45-T |
| 20 | 32-T | 36-T | 40-T |
| 18 | 32-T | 36-T |
| 16 | 32-T |

A kocsi jellemzői

Vonalkategóriák

L (m)

P (t)

A

B1

B2

C

D

L > 7,20

22,5

32-T

36-T

40-T

45-T

20

32-T

36-T

40-T

18

32-T

36-T

16

32-T

Nyitott az E, F és G vonalak, valamint az 5. és 6. kategória esetében

Megjegyzés: A 7,2 méternél rövidebb kocsikra vonatkozó követelményeket törölték, mert ilyen kocsikat még nem építenek.

D.7.   A KOCSIK TERHELÉSI HATÁRÉRTÉKEI A VONALAK OSZTÁLYOZÁSA SZERINT.

| A 2 tengelyű forgóvázas kocsik terhelési határértékei |
| --- |
| Az alábbi táblázat az ütközők közötti L hosszra vonatkozó összehasonlítás eredményeit adja meg az általános használatban lévő kocsik, azaz 22,5, 20, 18 és 16 t tengelyterhelések esetében.
  Amikor azonban az e füzetben megállapítottak szerint extra korlátozásokra van szükség a kocsi vagy a terhelés konkrét jellemzői vagy a gyors haladási körülmények miatt, az alábbi táblázatban szereplők helyett a szigorúbb értékeket kell figyelembe venni. |

A 2 tengelyű forgóvázas kocsik terhelési határértékei

Az alábbi táblázat az ütközők közötti L hosszra vonatkozó összehasonlítás eredményeit adja meg az általános használatban lévő kocsik, azaz 22,5, 20, 18 és 16 t tengelyterhelések esetében.

Amikor azonban az e füzetben megállapítottak szerint extra korlátozásokra van szükség a kocsi vagy a terhelés konkrét jellemzői vagy a gyors haladási körülmények miatt, az alábbi táblázatban szereplők helyett a szigorúbb értékeket kell figyelembe venni.

A 2 TENGELYŰ FORGÓVÁZAS KOCSIK TERHELÉSI HATÁRÉRTÉKEI

| A kocsi jellemzői | Vonalkategóriák |
| --- | --- |
| L | P | A | B1 | B2 | C2 | C3 | C4 | D2 | D3 | D4 |
| L > 14,40 | 22,5 | 64-T | 72-T | 80-T | 90-T |
| 20 | 64-T | 72-T | 80-T |
| 18 | 64-T | 72-T |
| 16 | 64-T |
| 14,06 < L < 14,40 | 22,5 | 64-T | 5L-T | 72-T | 80-T | 90-T |
| 20 | 64-T | 5L-T | 72-T | 80-T |
| 18 | 64-T | 5L-T | 72-T |
| 16 | 64-T |
| 12,80 < L < 14,06 | 22,5 | 64-T | 5L-T | 72-T | 80-T | 6,4 L-T | 90-T |
| 20 | 64-T | 5L-T | 72-T | 80-T |
| 18 | 64-T | 5L-T | 72-T |
| 16 | 64-T |
| 12,50 < L < 12,80 | 22,5 | 5L-T | 5L-T | 72-T | 80-T | 6,4 L-T | 90-T |
| 20 | 5L-T | 5L-T | 72-T | 80-T |
| 18 | 5L-T | 5L-T | 72-T |
| 16 | 5L-T | 5L-T | 64-T |
| 11,25 < L < 12,50 | 22,5 | 5L-T | 5L-T | 72-T | 6,4 L-T | 80-T | 6,4 L-T | 7,2 L-T | 90-T |
| 20 | 5L-T | 5L-T | 72-T | 6,4 L-T | 80-T | 6,4 L-T | 80-T |
| 18 | 5L-T | 5L-T | 72-T |
| 16 | 5L-T | 5L-T | 64-T |
| 11,10 < L < 11,25 | 22,5 | 5L-T | 5L-T | 6,4 L-T | 80-T | 6,4 L-T | 7,2L-T | 8L-T |
| 20 | 5L-T | 5L-T | 6,4L-T | 80-T | 6,4L-T | 80-T |
| 18 | 5L-T | 5L-T | 6,4L-T | 72-T | 6,4L-T | 72-T |
| 16 | 5L-T | 5L-T | 64-T |

A kocsi jellemzői

Vonalkategóriák

L

P

A

B1

B2

C2

C3

C4

D2

D3

D4

L > 14,40

22,5

64-T

72-T

80-T

90-T

20

64-T

72-T

80-T

18

64-T

72-T

16

64-T

14,06 < L < 14,40

22,5

64-T

5L-T

72-T

80-T

90-T

20

64-T

5L-T

72-T

80-T

18

64-T

5L-T

72-T

16

64-T

12,80 < L < 14,06

22,5

64-T

5L-T

72-T

80-T

6,4 L-T

90-T

20

64-T

5L-T

72-T

80-T

18

64-T

5L-T

72-T

16

64-T

12,50 < L < 12,80

22,5

5L-T

5L-T

72-T

80-T

6,4 L-T

90-T

20

5L-T

5L-T

72-T

80-T

18

5L-T

5L-T

72-T

16

5L-T

5L-T

64-T

11,25 < L < 12,50

22,5

5L-T

5L-T

72-T

6,4 L-T

80-T

6,4 L-T

7,2 L-T

90-T

20

5L-T

5L-T

72-T

6,4 L-T

80-T

6,4 L-T

80-T

18

5L-T

5L-T

72-T

16

5L-T

5L-T

64-T

11,10 < L < 11,25

22,5

5L-T

5L-T

6,4 L-T

80-T

6,4 L-T

7,2L-T

8L-T

20

5L-T

5L-T

6,4L-T

80-T

6,4L-T

80-T

18

5L-T

5L-T

6,4L-T

72-T

6,4L-T

72-T

16

5L-T

5L-T

64-T

| A kocsi jellemzői | Vonalkategóriák |
| --- | --- |
| L | P | A | B1 | B2 | C2 | C3 | C4 | D2 | D3 | D4 |
| 10,00 < L < 11,10 | 22,5 | 5L-T | 5L-T | 6,4L-T | 7,2L-T | 80-T | 6,4L-T | 7,2L-T | 8L-T |
| 20 | 5L-T | 5L-T | 6,4L-T | 7,2L-T | 80-T | 6,4L-T | 7,2L-T | 80-T |
| 18 | 5L-T | 5L-T | 6,4L-T | 72-T | 6,4L-T | 72-T |
| 16 | 5L-T | 5L-T | 64-T |

A kocsi jellemzői

Vonalkategóriák

L

P

A

B1

B2

C2

C3

C4

D2

D3

D4

10,00 < L < 11,10

22,5

5L-T

5L-T

6,4L-T

7,2L-T

80-T

6,4L-T

7,2L-T

8L-T

20

5L-T

5L-T

6,4L-T

7,2L-T

80-T

6,4L-T

7,2L-T

80-T

18

5L-T

5L-T

6,4L-T

72-T

6,4L-T

72-T

16

5L-T

5L-T

64-T

MEGJEGYZÉS: A 10 méternél rövidebb ütközők közötti hosszal rendelkező forgóvázas kocsik a gyakorlatban nem léteznek, és ezért nem veszik őket figyelembe.

Nyitott az E, F és G vonalak, valamint az 5. és 6. kategória esetében

---

(1)  Ha Formula< 1,20 m, speciális tanulmányra van szükség.

(2)  Ha Formula < 1,20 m, speciális tanulmányra van szükség.

E. MELLÉKLET

A JÁRMŰ ÉS A VÁGÁNY KAPCSOLATA ÉS MÉRETEZÉSE

A kerékpárok méretei és a normál nyomtáv tűrései

E1. táblázat

| Megnevezés | Kerékátmérő (mm) | Minimális érték (mm): | Maximális érték (mm): |
| --- | --- | --- | --- |
| A nyomkarima érintkező felületei
  közötti távolság (SR)
  SR = AR+Sd(bal oldali kerék)+Sd(jobb oldali kerék) | ≥ 840 | 1 410 | 1 426 |
| < 840 és ≥ 330 | 1 415 | 1 426 |
| A két hátoldal közötti távolság (AR) | ≥ 840 | 1 357 | 1 363 |
| < 840 és ≥ 330 | 1 359 | 1 363 |
| A kerékabroncs szélessége (BR) | ≥ 330 | 133 | 140 (1) |
| A nyomkarima vastagsága (Sd) | ≥ 840 | 22 | 33 |
| < 840 és ≥ 330 | 27,5 | 33 |
| A nyomkarima magassága (Sh) | ≥ 760 | 28 | 36 |
| < 760 és ≥ 630 | 30 | 36 |
| < 630 és ≥ 330 | 32 | 36 |
| A nyomkarima felülete (qR) | ≥ 330 | 6,5 | |
| A keréktalp hibái, pl. lapos részek, lepattogzások, repedések, vájatok, üregek stb. | Az EN szabvány kiadásáig a nemzeti szabályok az irányadók |

Megnevezés

Kerékátmérő (mm)

Minimális érték (mm):

Maximális érték (mm):

A nyomkarima érintkező felületei

közötti távolság (SR)

SR = AR+Sd(bal oldali kerék)+Sd(jobb oldali kerék)

≥ 840

1 410

1 426

< 840 és ≥ 330

1 415

1 426

A két hátoldal közötti távolság (AR)

≥ 840

1 357

1 363

< 840 és ≥ 330

1 359

1 363

A kerékabroncs szélessége (BR)

≥ 330

133

140 (1)

A nyomkarima vastagsága (Sd)

≥ 840

22

33

< 840 és ≥ 330

27,5

33

A nyomkarima magassága (Sh)

≥ 760

28

36

< 760 és ≥ 630

30

36

< 630 és ≥ 330

32

36

A nyomkarima felülete (qR)

≥ 330

6,5

A keréktalp hibái, pl. lapos részek, lepattogzások, repedések, vájatok, üregek stb.

Az EN szabvány kiadásáig a nemzeti szabályok az irányadók

Az SR és AR méretet a sín felső felszínén mérik, és az áruszállító teherkocsik esetében megfelelnek a szabadon álló kerékpárokra vonatkozó megrakodott és üres állapotoknak. Meghatározott járművek esetén a jármű szállítója a fenti határértékeknél kisebb tűréseket adhat meg.

E1. ábra

Szimbólumok

Image

---

(1)  Tartalmazza a sorják értékét

F. MELLÉKLET

KOMMUNIKÁCIÓ

A jármű képessége a föld és a jármű közötti információtovábbításra

F1. ábra:

A címke helye a teherkocsin

Image

Az F1. ábrán (fent) az A1 és az A2 a címkék középpontjának elhelyezésére szolgáló, a sín felszíne fölött a kocsi terhelési és felfüggesztési mozgásának minden állapotában érvényes minimális és maximális magasság látható.

A1 = 500 mm

A2 = 1100 mm

F2. ábra:

A címkeleolvasók elhelyezési korlátai

Image

G. MELLÉKLET

KÖRNYEZETI FELTÉTELEK

Páratartalom

Fig. G1

Image

Fig. G2

Image

H. MELLÉKLET

INFRASTRUKTÚRA- ÉS JÁRMŰNYILVÁNTARTÁS

Járműnyilvántartás

Az áruszállító kocsik nyilvántartására vonatkozó követelmények

| Adatelem | Az átjárhatóság szempontjából kritikus | A biztonság szempontjából kritikus | A frissítés gyakorisága |
| --- | --- | --- | --- |
| Alapadatok | | | Évente |
| Járműszám | ✓ | ✓ | |
| Tulajdonos | | | |
| Üzembentartó | ✓ | ✓ | |
| Járműtípus
  (UIC 438-2) | ✓ | ✓ | |
| | | | |
| Műszaki adatok | | | |
| Az ütközők közötti hossz | ✓ | ✓ | |
| Önsúly | ✓ | ✓ | |
| Kapcsolás típusa | ✓ | ✓ | |
| Járműszelvény | ✓ | ✓ | |
| Nyomtáv | ✓ | ✓ | |
| Kerékátmérő | ✓ | ✓ | |
| A tengelyek száma és elrendezése | ✓ | ✓ | |
| A kerékpárok pozíciója / a kerékpárok belső távolsága / a forgócsap távolsága | ✓ | ✓ | |
| A forgóváz tengelytávolsága | ✓ | ✓ | |
| | | | |
| A biztonság szempontjából kritikus adatok | | | |
| Fékezési típus | ✓ | ✓ | |
| Féksúly / fékezett súly % | ✓ | ✓ | |
| Lassulási görbe | ✓ | ✓ | |
| A kézifék típusa | ✓ | ✓ | |
| Legnagyobb sebesség (megrakodva) | ✓ | ✓ | |
| Legnagyobb sebesség (üresen) | ✓ | ✓ | |
| Legnagyobb terhelés | ✓ | ✓ | |
| Legnagyobb tengelyterhelés | ✓ | ✓ | |
| A veszélyes árukkal kapcsolatos adatok (több mező) | ✓ | ✓ | |
| | | | |
| A jármű megrakodásához szükséges adatok | | | |
| Rakodási táblázat | ✓ | ✓ | |
| A rakodórámpa magassága (pőrekocsik és kombinált szállítás esetén) | ✓ | ✓ | |
| Rakodási korlátozások (pl. súlyelosztás) | ✓ | ✓ | |
| | | | |
| Regisztrációs adatok | | | |
| Regisztráció szerinti állam | ✓ | | |
| Üzembe helyezés napja | ✓ | | |
| Az EK-tanúsítási nyilatkozat kelte és a bejelentett szervezet | ✓ | | |
| A kocsira szerelt, a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek felsorolása, a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek azonosítása és EK-hitelesítése, valamint az EK-tanúsítási nyilatkozat kelte és a bejelentett szervezetek | ✓ | (✓) | |
| Különleges esetekben kötelező további tanúsítás | | (✓) | |
| Minden korábbi járműszám és a megfelelő regisztrációs dátumok | ✓ | ✓ | |
| | | | |
| Karbantartási adatok | | | |
| A karbantartási adatok referenciája | ✓ | ✓ | |
| | | | |
| Korlátozások | | | |
| Földrajzi korlátozások | ✓ | ✓ | |
| Környezetvédelmi korlátozások – T(n), T(s), T(RIV), T(n)+T(s) hőmérsékleti tartomány | ✓ | ✓ | |
| A gurítódombra vonatkozó korlátozások | ✓ | ✓ | |
| A kanyar legkisebb sugara | ✓ | ✓ | |
| A függőleges ívre vonatkozó korlátozások | ✓ | ✓ | |
| Kompon való használata megengedett | ✓ | ✓ | |
| Időbeli korlátozások | ✓ | ✓ | |
| Címkék | | | |
| Ha vannak | ✓ | ✓ | |

Adatelem

Az átjárhatóság szempontjából kritikus

A biztonság szempontjából kritikus

A frissítés gyakorisága

Alapadatok

Évente

Járműszám

✓

✓

Tulajdonos

Üzembentartó

✓

✓

Járműtípus

(UIC 438-2)

✓

✓

Műszaki adatok

Az ütközők közötti hossz

✓

✓

Önsúly

✓

✓

Kapcsolás típusa

✓

✓

Járműszelvény

✓

✓

Nyomtáv

✓

✓

Kerékátmérő

✓

✓

A tengelyek száma és elrendezése

✓

✓

A kerékpárok pozíciója / a kerékpárok belső távolsága / a forgócsap távolsága

✓

✓

A forgóváz tengelytávolsága

✓

✓

A biztonság szempontjából kritikus adatok

Fékezési típus

✓

✓

Féksúly / fékezett súly %

✓

✓

Lassulási görbe

✓

✓

A kézifék típusa

✓

✓

Legnagyobb sebesség (megrakodva)

✓

✓

Legnagyobb sebesség (üresen)

✓

✓

Legnagyobb terhelés

✓

✓

Legnagyobb tengelyterhelés

✓

✓

A veszélyes árukkal kapcsolatos adatok (több mező)

✓

✓

A jármű megrakodásához szükséges adatok

Rakodási táblázat

✓

✓

A rakodórámpa magassága (pőrekocsik és kombinált szállítás esetén)

✓

✓

Rakodási korlátozások (pl. súlyelosztás)

✓

✓

Regisztrációs adatok

Regisztráció szerinti állam

✓

Üzembe helyezés napja

✓

Az EK-tanúsítási nyilatkozat kelte és a bejelentett szervezet

✓

A kocsira szerelt, a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek felsorolása, a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek azonosítása és EK-hitelesítése, valamint az EK-tanúsítási nyilatkozat kelte és a bejelentett szervezetek

✓

(✓)

Különleges esetekben kötelező további tanúsítás

(✓)

Minden korábbi járműszám és a megfelelő regisztrációs dátumok

✓

✓

Karbantartási adatok

A karbantartási adatok referenciája

✓

✓

Korlátozások

Földrajzi korlátozások

✓

✓

Környezetvédelmi korlátozások – T(n), T(s), T(RIV), T(n)+T(s) hőmérsékleti tartomány

✓

✓

A gurítódombra vonatkozó korlátozások

✓

✓

A kanyar legkisebb sugara

✓

✓

A függőleges ívre vonatkozó korlátozások

✓

✓

Kompon való használata megengedett

✓

✓

Időbeli korlátozások

✓

✓

Címkék

Ha vannak

✓

✓

Megjegyzés: Az üzembentartók / tulajdonosok / VT-k külön adatbázisa(i) kötelezők, ezeket a járműnyilvántartásban kódszámok azonosítják.

I. MELLÉKLET

A KÖLCSÖNÖS ÁTJÁRHATÓSÁGOT LEHETŐVÉ TEVŐ FÉKRENDSZER-ELEMEK INTERFÉSZEI

I.1.   ELOSZTÓ

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő elosztó műszaki leírása a 4.2.4.1.2.2 Fékerő és a 4.2.4.1.2.7 Levegőellátás című fejezetben olvasható.

I.1.1.   Elosztó interfészek

I.1.1.1.   Elosztószelep

Az elosztó egy pneumatikus szabályozószelep. Feladata az, hogy szabályozza az ingadozó bemeneti nyomás inverz folyamatát, a kimeneti nyomást. Lásd az I.1 és az I.2. ábrát. Az elosztó teljesítményét a következő paraméterek határozzák meg:

| — | Fékek fokozatos használata és leoldása |
| --- | --- |

—

Fékek fokozatos használata és leoldása

| — | Fékhasználati idő |
| --- | --- |

—

Fékhasználati idő

| — | Fékleoldási idő |
| --- | --- |

—

Fékleoldási idő

| — | Kézi elosztó biztonsági szelepe |
| --- | --- |

—

Kézi elosztó biztonsági szelepe

| — | Automatikus üzemmód |
| --- | --- |

—

Automatikus üzemmód

| — | Érzékenység és érzéketlenség |
| --- | --- |

—

Érzékenység és érzéketlenség

I.1 ábra

Image

I.2 ábra

Image

Az elosztó a fékvezetékben uralkodó nyomás alapján szabályozható. A vonat fékvezetékének normál üzemi nyomása 5 bar a vezető fékezőszelepének Leoldás pozícióba állítása esetén, azonban az elosztónak 4-6 bar közötti fékvezetéki nyomás esetén is normál módon kell üzemelnie. A fékvezetékben keletkező nyomáscsökkenésnek teljes üzemi fékezés esetén 1,5 bar ± 0,1 nagyságúnak kell lennie. A csökkenés után 3,8 bar ± 0,1 maximális kimeneti nyomás érhető el. A kimeneti nyomás általában maximális értéke korlátozva van. A fékvezeték normál üzemi nyomása 5 bar, de az elosztónak 4-6 bar közötti nyomású fékvezetékkel is normál módon kell működnie. Az elosztó kimeneti nyomásának változási sebességét a bemeneti nyomás változási sebessége alapján kell meghatározni. (Lásd az I.3 ábrát.)

I.3 ábra

Image

Az elosztó feladata, hogy válaszul a fékezés következtében a fékvezetékben kialakuló nyomásemelkedésre leoldja a vagon fékeit a fékhenger-tömlő szabadba történő légtelenítésével (lásd az I.4 ábrát).

I.4 ábra

Image

A kimeneti nyomást a bemeneti nyomás változtatásával kis mértékben igénybe lehet venni és le lehet oldani, és a bemeneti nyomásban keletkező 0,1 bar mértékű változás hatására a kimeneti nyomás is változni fog. A kimeneti nyomás ingadozása, azonos bemeneti nyomás mellett, használat és leoldás között nem haladhatja meg a 0,1 bar értéket.

Az elosztó csak akkor kapcsolhatja össze a fékvezetéket és a referencia-ellenőrzőtartályt, ha a kimeneti nyomás nem éri el a 0,3 bar-t. A csatlakozás csak akkor jöhet létre, ha a fékvezetékben lévő nyomás az üzemi nyomás 0,15 bar nagyságú tartományán belül emelkedik.

A fékezési idő a kimeneti nyomás emelkedésének ideje attól a pillanattól, amikor elkezd emelkedni 0 bar-ról a maximális kimeneti nyomás 95 %-ra, a bemeneti nyomás pedig kevesebb, mint 2 másodperc alatt 0 bar-ra csökken. Ez a folyamat körülbelül 3-5 másodpercet vesz igénybe egyfokozatú fék „P” állásba, vagy 3-6 másodpercet raksúlyváltóval ellátott vagy terhelésarányos fék „P” állásba váltásakor, illetve 18-30 másodpercet „G” állásban, egyvezetékes üzem esetén.

A leoldási idő a kimeneti nyomás csökkenésének ideje attól a pillanattól kezdve, amikor elkezd a maximális értékről 0,4 barra csökkenni, a bemeneti nyomás pedig az üzemi nyomás értékére növekszik az üzemi nyomás értékénél 1,5 bar-ral kisebb értéktől kezdve, kevesebb mint 2 másodperc alatt. A folyamat 15-20 másodpercig tart „P” állásban, és 45-60 másodpercig „G” állásban. 70 tonna összsúlyt meghaladó tehervagonok esetében a leoldási idő „P” állásban 15-25 másodperc lehet.

Az elosztót „G”, „P” vagy „G/P” állásban lehet használni, illetve az utóbbi esetben egy átváltó eszközt kell beszerelni, ami szabályozza az ütemezések közötti váltást.

Kézi leoldási funkciót is lehetővé kell tenni, melynek használata esetén szándékos kézi művelettel lehet megszakítani a fékezést (és leoldani az elosztószelepet).

Automatikus elosztót kell alkalmazni, amely bemenetinyomás-veszteség esetén maximális kimeneti nyomást tud biztosítani.

Az elosztónak kimeríthetetlennek kell lennie, és vészfékezés esetén, bármilyen üzemi körülmények között, a maximális üzemi nyomás legalább 85 %-át biztosítania kell. Az elosztónak fenn kell tartania a kimeneti nyomást a teljesítményveszteség kiegyenlítése érdekében, miközben levegő van a segédlégtartályban.

Az egy járművön található segéd- és az ellenőrző légtartályok feltöltését úgy kell végrehajtani, hogy az a vonat hátsó részén lévő légtartályok kiürítését és feltöltését ne akadályozza. Arra is ügyelni kell, hogy ne keletkezzen jelentős nyomásingadozás a fékvezetékben, ami esetleg működésbe hozhatja a szomszédos járművek fékeit.

Az elosztónak normál üzemben reagálnia kell a bemeneti nyomásra, ha a mellette lévő elosztók le vannak választva vagy nem működnek.

Az elosztó érzékenységét úgy kell beállítani, hogy 1,2 másodpercen belül működésbe lépjen, ha a bemeneti nyomás a normál üzemi nyomásról 6 másodperc alatt 0,6 bar-ra csökken.

Az elosztó érzékenységét úgy kell beállítani, hogy ne lépjen működésbe, ha a bemeneti nyomás 0,3 bar normál üzemi nyomásról 60 másodperc alatt csökken le.

I.5 ábra

Image

Az elosztószelepnek gyorsüzemi funkcióval (gyorsítószeleppel) kell rendelkeznie, ami lehetővé teszi, hogy a fék leoldott állapot utáni első használatakor a fékvezetéki nyomás helyi gyors légtelenítése maximum 0,4 bar-ral működjön, amikor a vonat elején a fékvezetéki nyomás 0,3 bar-ral csökken. Ez biztosítja a légfékjel vonaton keresztül történő átvitelét.

Üzeminyomás-túltöltés alakulhat ki, ami lehetővé teszi a fékvezetéki nyomásnak a normál üzemi nyomást meghaladó 6 bar értékig való emelkedését a leoldási idő csökkentése érdekében, és ez az állapot legfeljebb 40 másodpercig áll fenn „G” módban, 10 másodpercig pedig „P” módban. Az elosztó nem töltheti túl az ellenőrző légtartályt a fékvezeték-túltöltési időszak alatt. A fékek teljes leoldása után az elosztónak nem szabad működnie, ha a normál üzemi nyomásra való visszatérést követően a fékvezetéki nyomás 2 másodperc alatt 6 bar-ra emelkedik, majd 1 másodperc alatt 5,2 bar-ra csökken.

Az elosztónak Kilövés funkcióval kell rendelkeznie, amely „G” fékezési módban gyorsabb kimenetinyomás-emelkedést tesz lehetővé a fékezés elején. Ez a nyomásnövekedés a maximális kimeneti nyomásnak körülbelül 10 %-át teszi ki. A megfelelő nyomás gyors elérése lehetővé teszi a súrlódásos fékezési folyamat elindítását.

I.6 ábra

Image

I.2.   ÁLLÍTHATÓ TERHELÉSSZABÁLYOZÓ RELÉSZELEP / AUTOMATIKUS RAKSÚLYVÁLTÓ

I.2.1.   Állítható terhelésszabályozó relészelep

A relészelep olyan eszköz, amely a vagon tömegének megfelelően változtatja a fékrendszer kifejtett fékerejét. Ha változás történik a vagon tömegében, az a fékerő automatikus és folyamatos változását idézi elő, jelentős késedelem nélkül. Nem szabad reagálnia a kerekekre háruló teher kisebb lökéseire vagy kis mértékű ingadozásaira. Nem szabad módosítania a légfék teljesítményjellemzőit sem (lásd az ÁME 5.3.3.1 fejezetét), kivéve, ha a fékek fékerejének ingadozását pneumatikus működtetésű eszközök szabályozzák. A leoldási idő az az időtartam, amelynek el kell telnie, mielőtt a 0,4 bar nyomásérték leolvasható a reléellenőrző kamrában (ellenőrzőnyomás). Fékezés közben ez az eszköz nem módosíthatja a fékigény következtében létrejött fékerőt. A minimális és maximális fékerő közötti üzemi hatótávolságon belül legalább 5 fokozatban történő fékezést kell biztosítania bármilyen esetben, az üres vagontól kezdve a megrakott vagonig. Az eszköz levegőfogyasztását a lehető legalacsonyabb szinten kell tartani, és ennek nem szabad befolyásolnia a jármű fékezését.

I.2.2.   Az automatikus raksúlyváltó relészelepe

Az automatikus raksúlyváltó relészelepe olyan eszköz, amely a vagon tömegtartományán belül egyetlen pontnak megfelelően változtatja a fékrendszer kifejtett fékerejét. A relészelep automatikusan üres vagy terhelt állapotba vált, ha a vagon tömege alacsonyabb vagy magasabb lesz, mint az átállítási tömeg. Teljesítményét nem befolyásolhatják az ütődések és a rezgések. Az automatikus raksúlyváltó relészelepe nem módosíthatja a légfék teljesítményjellemzőit (lásd az ÁME 5.3.3.1 fejezetét).

I.3.   KERÉKCSÚSZÁSGÁTLÓ ESZKÖZ

A kerékcsúszásgátló eszköz a fékerő szabályozott csökkentésével és visszaállításával létrejövő tapadóerő optimális kihasználására tervezett rendszer része, amely megakadályozza, hogy a kerékpárok elreteszelődjenek és szabályozhatatlan módon csússzanak, és ezáltal optimális megállási távolság érhető el. A kerékcsúszásgátló eszköz nem módosíthatja a fékek funkcionális jellemzőit.

A kerékpárok forgási sebességét egy automatikus vezérlő rendszer számítja ki és ellenőrzi az érzékelők által küldött adatok alapján. Az érzékelők parancsokat továbbítanak a kerékcsúszásgátló gyorsürítő szelepeihez a fékerő, akár teljes mértékű, akár részleges, csökkentésére vagy visszaállítására vonatkozóan.

A rendszernek a sebesség kiszámításához figyelembe kell vennie az adott járműre vonatkozó megengedett kerékátmérő-különbségeket.

A kerékcsúszásgátló eszköz áramellátását úgy kell megtervezni, hogy az biztosítsa az eszköz bekapcsolását, és az eszköz áram alatt legyen, amikor a jármű mozgásba lendül. A kerékcsúszásgátló rendszerek működéséhez áram szükséges, amelyet a járművek vagy maga a kerékcsúszásgátló eszköz termelhet.

A kerékcsúszásgátló rendszereket úgy kell megtervezni, hogy ± 30 %-os feszültségingadozások esetén is megfelelően működjenek. Ha a feszültségingadozás túllépi ezt a határértéket, a kerékcsúszásgátló eszköznek a fékrendszer megzavarása nélkül le kell állnia. Amint a tápfeszültség visszatér a megengedett tartományba, a kerékcsúszásgátló eszköz automatikusan átvált normál üzemre.

A kerékcsúszásgátló berendezést saját biztonsági áramkörrel kell ellátni. A kerékcsúszásgátló eszköz biztosítékait vagy megszakítóit a járművön el kell egymástól különíteni, hogy ne lehessen őket összekeverni, illetve ugyanolyan módon működtetni. Amikor csak lehetséges, a kerékcsúszásgátló eszközt el kell látni árammal. Az áramellátás automatikus megszakítása csak (mozgás nélküli) készenléti üzemmódban, illetve biztonsági okokból történő akkumulátorvédelem esetén lehetséges (a tápellátás hosszú távú hiánya által okozott gyenge vagy alacsony akkumulátortöltöttség esetében).

A kerékcsúszásgátló eszköz tervezésénél figyelembe kell venni a minimális levegőfogyasztást.

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem és a kerékcsúszásgátló eszköz további műszaki adatai az ÁME 4.2.4.1.2.6 és 4.2.4.1.2.7 fejezetében olvashatók.

I.4.   FÉKLÖKETÁLLÍTÓ

A féklöketállítók feladata, hogy névlegesen állandó hézagot tartson fenn automatikusan a súrlódó pár között (a kerék és a féktuskó vagy a féktárcsa és a fékpofa között) a fékezési jellemzők megtartása és a fékteljesítmény biztosítása érdekében.

A féklöketállító nem vehet fel 2 kN-nél nagyobb fékezőerőt. A féklöketállító teljesítményjellemzői nem változtathatók a különböző környezeti feltételeknek megfelelően (rezgések, téli időjárási körülmények stb.).

A féklöketállító kölcsönös átjárhatósága nincs előírva, de ha ezeket az eszközöket kölcsönösen átjárhatóvá kell tenni, akkor a következő mozgástérre vonatkozó előírások érvényesek (csak a táblázatban szereplő értékek használata szükséges).

Az alvázba szerelt kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő féklöketállítók nem léphetik túl a következő mozgástér-értékeket:

| — | legfeljebb 75 kN terhelés esetén
  I.7 ábra |
| --- | --- |

—

legfeljebb 75 kN terhelés esetén

I.7 ábra

Image

| — | 75 kN-nél nagyobb terhelés esetén
  I.8 ábra |
| --- | --- |

—

75 kN-nél nagyobb terhelés esetén

I.8 ábra

Image

I.5.   FÉKHENGER/MŰKÖDTETŐ SZERKEZET

A fékhengerek/működtető szerkezetek kölcsönös átjárhatósága nincs előírva, de ha ezeket az eszközöket kölcsönösen átjárhatóvá kell tenni, akkor a következő rendelkezés van érvényben (csak a táblázatban szereplő értékek használata szükséges).

Kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő alvázra vagy forgóvázra szerelt fékhengerek futófelület-fékkel történő használatához az I.9.1 ábrán feltüntetett kapcsolási méreteket kell betartani:

I.9.1 ábra

Image

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő csuklós illesztésekhez használt csapszegek és perselyek méreteinek meg kell felelnie az I.9.2 ábrán szereplő értékeknek.

I.9.2 ábra

Image

Image

I.6.   PNEUMATIKUS CSATLAKOZÓ FÉL

Az automatikus légfékvezetékhez használt pneumatikus csatlakozó-feleknek meg kell felelniük az I.10, az I.12 és vagy az I.13, vagy pedig az I.15 ábrán szereplő előírásoknak. Az elzárócsaphoz való csatlakoztatáshoz használt csavart az I.10 ábra szerint kell beszerelni, és levágott csúcsú Whitworth (BSPP) G 11” belső csőmenettel kell ellátni.

A töltővezetékhez használt pneumatikus csatlakozó-feleknek meg kell felelniük az I.11, az I.14 és vagy az I.13, vagy pedig az I.15 ábrán szereplő előírásoknak. Az elzárócsaphoz való csatlakoztatáshoz használt csavart az I.10 ábra szerint kell beszerelni (ugyanúgy, ahogy az automatikus légfékvezeték esetében), és levágott csúcsú Whitworth (BSPP) G 11” belső csőmenettel kell ellátni.

A kapcsolótömlők belső átmérőjének, mindkét tömlő esetében, 25-30 mm között kell lennie. A tömlők hosszúságát az I.10 és az I.11 ábra szerint kell megállapítani. A billenő fejű automatikus kapcsolóval felszerelt tömlők hosszát az I.10 és I.11 ábrán megadott méretek helyett 1 080 mm-re kell növelni automatikus légfékvezeték esetében, és 930 mm-re a töltővezeték esetében. Ezekhez a csatlakozókhoz általában gumitömlőket használnak, de megfelelően rugalmas fémtömlők is beszerelhetők.

Az automatikus légfékvezetékhez használt kapcsolófejeknek meg kell felelniük az I.12 ábra előírásainak. A töltővezetékhez használt kapcsolófej esetében be kell tartani az I.13 ábrán szereplő előírásokat. Mindkét ábra a kapcsolás biztosításához kötelezően szükséges méreteket mutatja, de a forma és az egyéb méretek változtathatók azzal a feltétellel, hogy a fejeket úgy tervezik, hogy a lehető legkisebb ellenállást fejtsék ki a légáramlattal szemben. Egy darabból vagy két darabból álló kapcsolófejek használhatók, az I.12 és I.14 ábrán *-gal jelzett módon. Ha a kapcsolófej egy darabból áll, az I.13 ábrán bemutatott tömítést kell használni, egyéb esetben pedig az I.15 ábrán szereplő tömítés alkalmazandó.

I.10. ábra

Image

I.11. ábra

Pneumatikus csatlakozó fél – Töltővezeték

Image

I.12. ábra

Kapcsolófej – fékvezeték

Image

I.13. ábra

Tömítés – egy darabból álló csatlakozófej

Image

I.14. ábra

Csatlakozófej – Töltővezeték

Image

I.15. ábra

Tömítés – két darabból álló csatlakozófej

Image

I.7.   ELZÁRÓCSAP

Az elzárócsap a vezetékre szerelt eszköz, amely lehetővé teszi a levegőnek a vezetékben való áramlását, ha az elzárócsap nyitott állásban van. Ha az elzárócsapot zárt állásba fordítják, megakadályozza levegő áramlását a vezetékben, és az elzárócsap egyik oldalán végbemegy a vezeték légtelenítése.

Az elzárócsaphoz megállapított alábbi funkcionális követelmények biztosítják a levegő áramlását a fékvezetékben és a töltővezetékben. Az elzárócsapok általános méreteinek meg kell felelnie az I.17 és az I.18 vagy az I.19 és az I.20 ábrán jelzett értékeknek, attól függően, hogy automatikus kapcsolóval ellátott fékrendszert használnak-e a járművön, vagy nem.

Nyitott és zárt állás: A kart ugyanúgy kell elhelyezni minden járművön úgy, hogy a csap nyitó és záró pozícióját az orsó legalább 90o-os, de 100o-nál nem nagyobb elforgatásával lehessen beállítani, habár a 125o elforgatási szög megengedett olyan csapok esetében, amelyeket automatikus csatlakozó nélkül szerelnek fel a vagonokra. Ütközőket kell beszerelni az elforgatás szélső értékeinél, hogy biztosan be lehessen állítani a nyitott és zárt pozíciót. A csap zárt állásban van, ha a beömlőnyílás és a kivezető nyílás közötti áramlási pálya le van zárva, a légtelenítési szakasz ki van nyitva és a tömlőn lévő csőhöz és a csap csatlakozó felőli oldalához csatlakozik. A csap el van zárva, ha a kar függőlegesen felfelé áll a járművön. A csap nyitott állásban van, ha a beömlőnyílás és a kivezető nyílás közötti áramlási pálya teljesen ki van nyitva, a légtelenítési szakasz pedig le van zárva. A csap nyitva van, ha a kar hozzávetőlegesen vízszintes helyzetben áll.

Ha az elzárócsap működtetéséhez tengelyt használnak, a dugót villás karral kell felszerelni úgy, hogy a csap szélső állások közötti elforgatási szöge szimmetrikus legyen a csap hosszanti középvonalára merőleges vonalhoz viszonyítva (lásd az I.20 ábrát).

Légtelenítő nyílás: Az elzárócsapot egy legalább 80 mm2-es területre kivezető légtelenítő nyílással kell ellátni, amelyet úgy kell kialakítani, hogy ha a csap zárva van, a sűrített levegőt ki lehessen vezetni a szabadba a csap csatlakozótömlő felőli végénél (a járműhöz vezető beömlőnyílásnál). A légtelenítésnek akkor kell elkezdődnie, ha az elzárócsap működése következtében az elzárócsap furatának keresztmetszete a harmadával csökkent. Ügyelni kell arra, hogy a légtelenítő nyílás ne záródhasson el, ha a csap fel van szerelve a leghátsó járműre.

Forgatónyomaték: A mechanikus zárral vagy beakasztható retesszel rendelkező elzárócsapok nem léphetnek működésbe rezgések vagy ütődések esetén. Az elzárócsap kézi működtetését is lehetővé kell tenni úgy, hogy a forgatónyomaték értéke ütközővel felszerelt elzárócsapok esetén 9 Nm és 20 Nm közötti tartományba essen, retesszel ellátott csapok esetén pedig legfeljebb 6 Nm legyen.

Az elzárócsap orsókarja: Ha a kar leszerelhető, és a kar és az orsó közötti egyedi szögkapcsolat nem ötvözött szerkezeti elemmel van biztosítva, a kar csak abban a pontban szerelhető fel az orsóra, ahol a kar tengelye és az átlós orsó jelzése egy vonalba esik, továbbá az orsót az I.16 ábra szerint kell jelölni, kivéve, ha a vevő másként rendelkezik. A kar és az orsó egymáshoz viszonyított beszerelési helyének változatlanul kell maradnia bármilyen üzemi és környezeti feltételek között. Ha az elzárócsap karja leszerelhető az orsóról, akkor biztosan kell rögzíteni.

Fig. I.16

Jelölés az orsó végén

Image

Esési idő: A légtelenítő járatokat úgy kell kialakítani, hogy a minimális szintre lehessen csökkenteni az elzárócsapban keletkező veszteséget, és a keresztszelvény nem lehet kisebb, mint egy 25 mm belső átmérőjű normál cső keresztmetszete. Az elzárócsap nyitásakor keletkező nyomás esési ideje nem lehet hosszabb, mint az ugyanolyan névleges átmérőjű hasonló csőben kialakuló nyomásé.

Pneumatikus lökések: A részegységeknek ellen kell állniuk a csap gyors nyitásakor bekövetkező pneumatikus lökéseknek.

Csatlakoztatások: Az elzárócsap törzsét belső Whitworth (BSPP) G1” vagy G1.1” menettel kell ellátni a fékhez vagy a töltővezetékhez való csatlakoztatáshoz. A törzs végének a belső menetek közelében hatszögletűnek kell lennie vagy sík felületeket kell tartalmaznia (lásd az I.17 ábrát). Ha a Vevő igényli, a törzs vége sík szigetelőfelülettel is kialakítható peremes típusú csatlakozásokhoz. Az elzárócsap törzsét külső menettel kell ellátni a csatlakozótömlő csatlakoztatásához, az I.18 ábra szerint.

Fig. I.17

Az elzárócsap méreteit ábrázoló diagram

(a hosszúság mértékegysége: milliméter)

Image

I.18. ábra

Elzárócsap végfokozatban lévő rugós zárószerkezettel

(a hosszúság mértékegysége: milliméter)

Image

I.19. ábra

Az automatikus kapcsolókkal ellátott járművekre szerelt elzárócsap méreteit ábrázoló diagram

(a hosszúság mértékegysége: milliméter)

Image

I.20. ábra

Automatikus kapcsolóval ellátott járműveken lévő elzárócsap-vezérlők csatlakoztatási méretei

(a hosszúság mértékegysége: milliméter)

Image

I.18.   LEVÁLASZTÓ ESZKÖZ ELOSZTÓHOZ

Fékezéskor a leválasztó eszköz karjának függőlegesen lefelé kell állnia. A kar maximum 90o-ban történő elforgatásának le kell választania a féket. Az elzárócsap-kar formáját az I.21 ábrának megfelelően kell kialakítani.

I.21. ábra

Image

A leválasztó eszközt oly módon kell felszerelni a járműre, hogy a leválasztott (lezárt) és az aktív (nyitott) pozíciókat egyértelműen látni lehessen, és az eszközt könnyű legyen működtetni a jármű egyik oldaláról.

Célszerű a csapot az elosztóra vagy annak közvetlen közelébe szerelni.

I.9.   FÉKBETÉT

I.9.1.   Rendeltetése

A fékbetét a jármű súrlódási fékjének egyik része, amely a féktárcsa súrlódási felületére szerelve biztosítja a vevő által előre megadott fékezési szinteket. A fékbetétnek meg kell felelnie az alábbi követelményeknek:

| — | Lehetővé teszi a féknyomaték vagy fékezési forgatónyomaték létrehozását. |
| --- | --- |

—

Lehetővé teszi a féknyomaték vagy fékezési forgatónyomaték létrehozását.

| — | A féktárcsa súrlódási felületével való súrlódó összekapcsolódás által lehetővé teszi a jármű vagy járművek fékezésében szerepet játszó mozgási és helyzeti energia (amely a féktárcsa használata következtében alakul ki) hővé történő átalakítását. |
| --- | --- |

—

A féktárcsa súrlódási felületével való súrlódó összekapcsolódás által lehetővé teszi a jármű vagy járművek fékezésében szerepet játszó mozgási és helyzeti energia (amely a féktárcsa használata következtében alakul ki) hővé történő átalakítását.

| — | A rögzítő- vagy parkolófék részeként működik úgy, hogy a súrlódás következtében összekapcsolódik a féktárcsa súrlódási felületével. |
| --- | --- |

—

A rögzítő- vagy parkolófék részeként működik úgy, hogy a súrlódás következtében összekapcsolódik a féktárcsa súrlódási felületével.

I.9.2.   Üzemi feltételek

A fékbetét tervezésénél és gyártásánál, a tervezett üzemi feltételekre vonatkozóan figyelembe kell venni a következő szempontokat:

Teljesítmény

| — | A megadott maximális fékezés, amely teljes üzemi, illetve vészfékezési feltételek között érhető el. |
| --- | --- |

—

A megadott maximális fékezés, amely teljes üzemi, illetve vészfékezési feltételek között érhető el.

| — | A féktárcsa fordulatszám-tartománya |
| --- | --- |

—

A féktárcsa fordulatszám-tartománya

| — | A rögzítő- vagy parkolófék-berendezéshez előírt követelmények |
| --- | --- |

—

A rögzítő- vagy parkolófék-berendezéshez előírt követelmények

| — | A fékbetét súrlódási felülete által a tárcsa súrlódási felületére kifejtett nyomás megadott tartománya |
| --- | --- |

—

A fékbetét súrlódási felülete által a tárcsa súrlódási felületére kifejtett nyomás megadott tartománya

| — | A féktárcsa súrlódási felületének gyártásához használt anyag típusa |
| --- | --- |

—

A féktárcsa súrlódási felületének gyártásához használt anyag típusa

| — | Az átalakítandó fékenergia mennyisége, valamint átalakítási és szétszóródási sebessége |
| --- | --- |

—

Az átalakítandó fékenergia mennyisége, valamint átalakítási és szétszóródási sebessége

| — | A féktárcsa súrlódási felületének hőmérséklete |
| --- | --- |

—

A féktárcsa súrlódási felületének hőmérséklete

Üzemeltetési és fenntartási költségek

| — | A fékbetét súrlódó anyagának és a féktárcsa súrlódási felületének integritása és kopási sebesség |
| --- | --- |

—

A fékbetét súrlódó anyagának és a féktárcsa súrlódási felületének integritása és kopási sebesség

| — | A súrlódó anyag bármely részének a fékbetétről történő leválásának megakadályozása a felhasználható vastagságra vonatkozóan |
| --- | --- |

—

A súrlódó anyag bármely részének a fékbetétről történő leválásának megakadályozása a felhasználható vastagságra vonatkozóan

| — | A fékbetét-hátlap bármely síkban való eldeformálódásának megakadályozása a súrlódó anyag felhasználható vastagságára vonatkozóan |
| --- | --- |

—

A fékbetét-hátlap bármely síkban való eldeformálódásának megakadályozása a súrlódó anyag felhasználható vastagságára vonatkozóan

I.9.3.   A fékbetét tervezése

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő fékbetét felületméreteinek meg kell felelnie az I.9.3.1, valamint az I.9.3.2 ábrán szereplő adatoknak, 200 cm2 -es és 175 cm2 -es fékbetétek esetén.

9.3.1 ábra

Image

9.3.2 ábra

Image

I.9.4.   Súrlódási teljesítmény

Általános követelmények

Az ugyanolyan méretű, azonos névleges súrlódási együtthatóval rendelkező, és azonos felhasználási területen alkalmazott fékbetétekre különböző súrlódási jellemzők lehetnek érvényesek a fékbetét anyagának típusától és szerkezetétől függően.

A súrlódási együtthatónak, amennyire csak lehetséges, függetlennek kell lennie a kezdeti fékezési sebességtől, a féktárcsa súrlódási felületére ható fajlagos nyomóerőtől, a súrlódási felület hőmérsékletétől, valamint az időjárási viszonyoktól. A súrlódási együtthatót nem befolyásolhatja a fékbetét súrlódási felületének a féktárcsa súrlódási felületébe való beágyazottságának mértéke sem.

Specifikus követelmények

A vevőnek meg kell határoznia az üzemi szint tartományára vonatkozó adatokat (maximális sebesség/fékezett terhelés tárcsánként/fékezésenként/tárcsatípusonként, valamint az anyagra vonatkozó és egyéb specifikus követelmények), amelyeknek a fékbetétnek meg kell felelnie.

I.10.   FÉKTUSKÓK

I.10.1.   Rendeltetése

A féktuskó a jármű súrlódó fékjének egyik része, amely a kerék futófelületén alkalmazva biztosítja a vevő által előre megadott fékezési szinteket. A féktuskónak meg kell felelnie az alábbi követelményeknek:

| — | Lehetővé teszi a féknyomaték vagy fékezési forgatónyomaték létrehozását. |
| --- | --- |

—

Lehetővé teszi a féknyomaték vagy fékezési forgatónyomaték létrehozását.

| — | A kerék futófelületével való súrlódó összekapcsolódás által lehetõvé teszi a jármű fékezésében szerepet játszó mozgási és helyzeti energia (amely a futófelületen alkalmazott fék használata következtében alakul ki) hővé történő átalakítását. |
| --- | --- |

—

A kerék futófelületével való súrlódó összekapcsolódás által lehetõvé teszi a jármű fékezésében szerepet játszó mozgási és helyzeti energia (amely a futófelületen alkalmazott fék használata következtében alakul ki) hővé történő átalakítását.

| — | A rögzítő- vagy parkolófék részeként működik úgy, hogy a súrlódás következtében összekapcsolódik a kerék futófelületével. |
| --- | --- |

—

A rögzítő- vagy parkolófék részeként működik úgy, hogy a súrlódás következtében összekapcsolódik a kerék futófelületével.

I.10.2.   Anyagok

A féktuskó, ha azt karbantartás miatti cseréhez gyártják, készülhet öntött vasból, kompozit vagy zsugorított anyagból. Zsugorított féktuskók esetén, a súrlódási együtthatónak, amennyire csak lehetséges, függetlennek kell lennie a kezdeti fékezési sebességtől, a kerék futófelületére ható fajlagos nyomóerőtől, a súrlódási felület hőmérsékletétől, valamint az időjárási viszonyoktól. A súrlódási együtthatót nem befolyásolhatja a féktuskó súrlódási felületének a kerék futófelületébe való beágyazottságának mértéke sem.

A jelen melléklet nem tartalmaz kompozit féktuskókra vonatkozó műszaki leírást.

I.10.3.   Féktuskó-tartó interfész

Az egy tuskóból vagy két tuskóból álló fék felületméreteire, valamint a rögzítésükhöz szükséges kulcsra, 320 mm hosszú öntöttvas tuskók esetén az I.10.3.1 ábra, 250 mm hosszú, két tagból álló féktuskók esetén pedig az I.10.3.2 ábra adatai érvényesek. Az I.10.3.3 ábra bemutatja azokat a speciális jellemzőket, amelyekre ügyelni kell az ugyanolyan típusú kompozit tuskók kölcsönös átjárhatóságának biztosítása érdekében, valamint a kölcsönös átjárhatóságot nem biztosító öntöttvas féktuskókra vonatkozóan, 320 mm hosszú tuskók esetében. Az I.10.3.4 ábra ugyanezeket a jellemzőket mutatja be 250 mm hosszú, két tagból álló összetett tuskók esetében.

Lásd az alábbi ábrákat:

I.10.3.1 ábra

1. rész

Image

I.10.3.1 ábra

2. rész

Image

I.10.3.2 ábra

1. rész

Image

I.10.3.2 ábra

2. rész

Image

I.10.3.3 ábra

A többi méret megegyezik az I.10.3.1 ábrán szereplő értékekkel.

Image

I.10.3.4 ábra

A többi méret megegyezik az I.10.3.2 ábrán szereplő értékekkel.

Image

I.11.   FÉKVEZETÉK-ÜRÍTŐ GYORSÍTÓSZELEP

A fékvezeték-ürítő gyorsítószelep a jármű fékvezetékéhez csatlakoztatott eszköz, amely akkor lép működésbe, ha gyors csökkenés következik be a fékvezetéki nyomásban, és ilyen esetben biztosítja a folyamatos nyomáscsökkenést 2,5 bar alá.

A fékvezeték-ürítő gyorsítószelepeknek bármilyen kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő elosztóval és meglévő, kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő fékvezeték-ürítő gyorsítószeleppel működniük kell. A fékvezeték-ürítő gyorsítószelepnek működésre kész állapotban kell lennie, ha a fékvezeték eléri az üzemi (működési) nyomást. A következő üzemi feltételeket a fékvezeték 5 bar nagyságú üzemi (működési) nyomására állapították meg, de ennek ellenére funkcionális hibák fordulhatnak elő a fékvezeték-ürítő gyorsítószelep működésében 4 és 6 bar közötti üzemi (működési) nyomás esetén.

Vészfékezés esetén a fékvezeték-ürítő gyorsítószelepeknek megfelelően gyors nyomáscsökkenést kell előidézniük a fékvezetékben, hogy a vonatszerelvény összes járművében gyorsan emelkedhessen a fékhengerben lévő nyomás. Amennyiben a fékvezetékben uralkodó nyomás gyorsan 2,5 bar alá esik, és legfeljebb 4 másodperccel a gyorsítószelep működésbe lépése után, a gyorsítószelepnek le kell állítania a légtelenítést úgy, hogy a fékvezetéket gyorsan újra lehessen tölteni.

A fékvezeték-ürítő gyorsítószelepnek úgy kell kiengednie a levegőt a fékvezetékből, hogy az ne befolyásolja károsan a jármű/vonat működését.

A fékvezeték-ürítő gyorsítószelep nem léphet működésbe üzeminyomás-túltöltés miatt, ami lehetővé teszi a fékvezetéki nyomásnak a normál üzemi nyomást meghaladó 6 bar értékig való emelkedését, és ez az állapot legfeljebb 40 másodpercig állhat fenn „G” üzemmódban, 10 másodpercig pedig „P” üzemmódban. A fékvezeték-ürítő gyorsítószelep nem léphet működésbe teljes leoldás után, ha a fékvezetékben lévő nyomás 2 másodpercre 6 bar-ra emelkedik és 1 másodpercen belül 5,2 bar-ra csökken, majd visszatér a normál üzemi nyomásra.

A fékvezeték-ürítő gyorsítószelep működését nem befolyásolhatja egy olyan jármű, ahova nem szereltek fel fékvezeték-ürítő gyorsítószelepet vagy a féket leválasztották. Ez az előírás a jármű helyétől, illetve az adott vonatszerelvénytől függetlenül érvényes.

A fékvezeték-ürítő gyorsítószelep nem léphet működésbe, amikor teljes üzemi fékezést követően vészfékezést hajtanak végre.

Ha azonban a fékvezetékben lévő nyomás 3 másodperc alatt 5 bar-ról 3,2 bar-ra csökken, akkor a fékvezeték-ürítő gyorsítószelepnek legfeljebb 2 másodpercen belül be kell kapcsolnia.

Ha a fékvezetéki nyomás, nem működő fék esetén, 6 másodperc alatt egységesen 5 bar-ról 3,2 bar-ra csökken, akkor a fékvezeték-ürítő gyorsítószelepnek nem szabad működésbe lépnie. Amikor a fék üzemel, a fékvezetéki nyomásnak ugyanolyan mértékben kell csökkennie (5 bar-ról 3,2 bar-ra 6 másodperc alatt), de 2,5 bar-ra úgy kell csökkennie, hogy a fékvezeték-ürítő gyorsítószelep nem lép működésbe.

A fékvezeték-ürítő gyorsítószelep nem kapcsolhat be az üzemi fékezés kezdeti szakaszában, amely a belső elosztó gyorsítószelepének bekapcsolása miatt következik be. Ezt a tesztet fékpadon kell végrehajtani úgy, hogy a fékvezetékben az I.22 ábra szerinti nyomáscsökkenés alakuljon ki. A tesztpadon a fékvezetéki nyomást 1 másodperc alatt 5 bar-ról 4,5 bar-ra kell csökkenteni úgy, hogy a kezdeti 2 bar/másodperc sebességnél 5 bar-ról 4,7 bar-ra csökkenjen. A fékvezeték-ürítő gyorsítószelep nem üzemelhet a teszt során.

Ha a fékvezeték-ürítő gyorsítószelep bele van építve az elosztóba, a fék leválasztását követően nem szabad működnie.

I.22. ábra

Az érzéketlenségi teszt feltételei

Image

I.12.   AUTOMATIKUS TERHELÉSÉRZÉKELŐ ÉS AUTOMATIKUS RAKSÚLYVÁLTÓ ESZKÖZ

I.12.1.   Folyamatos terhelésérzékelő eszköz

A fékszabályozó rendszert érintő terhelés változásainak átvitele (állítható terhelésszabályozó relé) történhet mechanikus vagy pneumatikus módon. A légfékjelet létrehozhatja egy mechanikus működésű pneumatikus eszköz, egy hidraulikus-pneumatikus átalakító eszköz vagy egy elasztomer-pneumatikus átalakító eszköz. A pneumatikus rendszer által létrehozott maximális vezérlőnyomás, teljesen megrakott vagon esetén, nem haladhatja meg a 4,6 bar-t.

I.12.2.   Raksúlyváltó eszköz

A fékszabályozó rendszert érintő terhelés (üres/terhelt) változásainak átvitele (raksúlyváltó relé) történhet mechanikus vagy pneumatikus módon. A pneumatikus jelet létrehozhatja egy mechanikus működésű pneumatikus eszköz, egy hidraulikus-pneumatikus átalakító eszköz vagy egy elasztomer-pneumatikus átalakító eszköz. Ha a pneumatikus eszköz hozza létre az üres és terhelt állapot közötti jelzőnyomás egy lépését, az automatikus raksúlyváltó eszköznek biztonságosan kell működnie. Akkor működik megfelelően, ha terhelt állapotban a minimális vezérlőnyomás 3 bar.

J. MELLÉKLET

A VASÚTI PÁLYA ÉS JÁRMŰ KAPCSOLATA, SZERKESZTÉSI SZELVÉNY

Forgóváz és futómű

J.1   STATIKUS PRÓBÁK KIVÉTELES ÜZEMI TERHELÉSSEL

Az alkalmazott terhelések meghatározása

Az alkalmazott terhelések elemei:

| — | függőleges és oldalirányú terhelések, |
| --- | --- |

—

függőleges és oldalirányú terhelések,

| — | gördülés miatti terhelések, |
| --- | --- |

—

gördülés miatti terhelések,

| — | fékezés miatti terhelések, |
| --- | --- |

—

fékezés miatti terhelések,

| — | torziós terhelések. |
| --- | --- |

—

torziós terhelések.

Függőleges és oldalirányú terhelések

A függőleges és oldalirányú terheléseket a forgóváz névleges terhelésére hivatkozva számítják ki (például: 20 vagy 22,5 t sínen lévő tengelyterhelésű forgóváz).

A maximális dinamikus terhelés figyelembe vétele érdekében:

| — | A forgócsapágyra kifejtett függőleges terhelés: |
| --- | --- |

—

A forgócsapágyra kifejtett függőleges terhelés:

| — | , ahol (2 tengelyes forgóvázaknál) |
| --- | --- |

—

Formula, ahol Formula (2 tengelyes forgóvázaknál)

| — | , ahol (3 tengelyes forgóvázaknál) |
| --- | --- |

—

Formula, ahol Formula (3 tengelyes forgóvázaknál)

Ha csak a pattogás miatti függőleges terhelést szimulálják, csak a forgócsapágyat kell 2 Fz terhelésnek kell alávetni.

A forgóvázra kifejtett hosszanti irányú terhelés:

| — | (kéttengelyes forgóvázak esetén) |
| --- | --- |

—

Formula (kéttengelyes forgóvázak esetén)

| — | (háromtengelyes forgóvázak esetén) |
| --- | --- |

—

Formula (háromtengelyes forgóvázak esetén)

MEGJ.: A 3 tengelyes forgóvázak oldalirányú terhelését a menetpróbák során feljegyzett terheléselosztás alapján adják meg a 714-es típusú forgóváz minősítésekor. Eltérő típusú forgóváz esetén a forgóváz típusával elvégzett menetpróbák során feljegyzett terheléselosztást veszik figyelembe.

Gördülés miatti terhelések

Az α gördülési együttható értékét 0,3-nak tekintik a (kéttengelyes forgóvázaknál normál) 1 700 mm-es súrlódó betétek közötti távolság esetén.

Ha a súrlódó betétek közötti távolság (2 bg) nem 1 700 mm, az α értéke:

Formula

Fékezés miatti terhelések

Az FB fékezés miatti terhelések megfelelnek a vészfékezéskor létrejövő erők 120 %-ának.

A vizsgált forgóvázon ezek az FB fékezés miatti terhelések a következőket eredményezik:

| — | lassulási terhelések, |
| --- | --- |

—

lassulási terhelések,

| — | érintkezési terhelések, |
| --- | --- |

—

érintkezési terhelések,

| — | a fékrudazatot érő terhelések. |
| --- | --- |

—

a fékrudazatot érő terhelések.

Torziós terhelések

A forgóváz vázát érő terhelések, amikor a forgóváz és annak felfüggesztése legfeljebb 10 ‰-es vágánycsavarodásnak van kitéve.

Vizsgálati eljárás

Tenzométereket és rozettákat rögzítenek a forgóváz keretére minden nagy igénybevételnek kitett ponton, különösen azokon a helyeken, ahová az igénybevétel koncentrálódik. A mérőműszerek helyét például nyúlásmérő festékkel határozzák meg.

A próbát (kéttengelyes forgóvázak esetében) az 1. ábrával és a J5. táblázattal, illetve (háromtengelyes forgóvázak esetében) a 2. ábrával és a J6. táblázattal összhangban végzik el.

A próbaterheléseket fokozatosan kell ráadni. A maximális értékek 50 és 75 %-ának megfelelő értékeket a teljes terhelés ráadása előtt adják rá.

Elérendő eredmények

Az anyag rugalmassági határa egyetlen terhelési esetben sem léphető túl.

A próbaterhelés eltávolítása után nem lehet nyoma tartós alakváltozásnak.

Statikus próbák kivételes üzemi terheléssel – kéttengelyes forgóvázak

J1. ábra

Image

J5. táblázat

| Terhelési eset | Terhelés | Vágánycsavarodás g+ | Fékerők |
| --- | --- | --- | --- |
| Függőleges | Oldal-irányú |
| | 2. súrlódó betét Fz2 | Forgócsapágy Fzc | 1. súrlódó betét Fz1 | Fy | | |
| 1 | | 2Fz | | | | |
| 2 | 0 | (1-α) Fz max | α Fz max | | 10 ‰ | |
| 3 | 0 | (1-α) Fz max | α Fz max | Fy max | | |
| 4 | α Fz max | (1-α) Fz max | 0 | -Fy max | | |
| 5 | 0 | 1,2 Fz | 0 | | | FB |

Terhelési eset

Terhelés

Vágánycsavarodás g+

Fékerők

Függőleges

Oldal-irányú

2. súrlódó betét Fz2

Forgócsapágy Fzc

1. súrlódó betét Fz1

Fy

1

2Fz

2

0

(1-α) Fz max

α Fz max

10 ‰

3

0

(1-α) Fz max

α Fz max

Fy max

4

α Fz max

(1-α) Fz max

0

-Fy max

5

0

1,2 Fz

0

FB

| | |
| --- | --- |
| | FB= Fékerők |
| | |

Formula

Formula

Formula

FB= Fékerők

Formula

Statikus próbák kivételes üzemi terheléssel – háromtengelyes forgóvázak

J2. ábra

Image

J6. táblázat

| Terhelési eset | Terhelés | Vágánycsavarodás g+ | Fékerő |
| --- | --- | --- | --- |
| Függőleges | Keresztirányú |
| 2. súrlódó betét Fz2 | Forgócsapágy Fzc | 1. súrlódó betét Fz1 | Fy |
| 1 | | 2 Fz | | | | |
| 2 | 0 | (1-α) Fz max | α Fz max | | 10 ‰ | |
| 3 | 0 | (1-α) Fz max | α Fz max | Fy max | | |
| 4 | α Fz max | (1-α) Fz max | 0 | -Fy max | | |
| 5 | 0 | 1,2 Fz | 0 | | | FB |

Terhelési eset

Terhelés

Vágánycsavarodás g+

Fékerő

Függőleges

Keresztirányú

2. súrlódó betét Fz2

Forgócsapágy Fzc

1. súrlódó betét Fz1

Fy

1

2 Fz

2

0

(1-α) Fz max

α Fz max

10 ‰

3

0

(1-α) Fz max

α Fz max

Fy max

4

α Fz max

(1-α) Fz max

0

-Fy max

5

0

1,2 Fz

0

FB

| | |
| --- | --- |
| | FB = Fékerő |
| | |

Formula

Formula

Formula

FB = Fékerő

Formula

J.2   STATIKUS PRÓBÁK NORMÁL ÜZEMI TERHELÉSSEL

Az alkalmazott terhelések meghatározása.

Az alkalmazott terhelések elemei:

| — | függőleges terhelések a forgócsapágyon és a súrlódó betéteken, |
| --- | --- |

—

függőleges terhelések a forgócsapágyon és a súrlódó betéteken,

| — | keresztirányú terhelés, |
| --- | --- |

—

keresztirányú terhelés,

| — | fékezés miatti terhelések, |
| --- | --- |

—

fékezés miatti terhelések,

| — | torziós terhelések. |
| --- | --- |

—

torziós terhelések.

Gördülés miatti függőleges terhelés és terhelések

A forgócsapágyat és a súrlódó betéteket érő függőleges terheléseket a forgóváz néveleges terhelésére hivatkozva számítják ki. Ezek a következőktől függnek:

| — | Fz, a kocsi felépítménye által az egyes forgóvázakra gyakorolt terhelés |
| --- | --- |

—

Fz, a kocsi felépítménye által az egyes forgóvázakra gyakorolt terhelés

| — | α gördülési együttható |
| --- | --- |

—

α gördülési együttható

| — | β pattogási együttható |
| --- | --- |

—

β pattogási együttható

Az α gördülési együttható értékét 0,2-nek tekintik a (kéttengelyes forgóvázaknál normál) 1 700 mm-es súrlódó betétek közötti távolság esetén.

Ha a súrlódó betétek közötti távolság (2 bg) nem 1 700 mm, az α értéke:

Formula

A forgóváz függőleges dinamikus viselkedését leíró β pattogási együttható értékét 0,3-nak tekintik (normál érték a kocsi forgóváza esetében).

Keresztirányú terhelés

A keresztirányú terhelés a következőkkel egyenlő:

| — | (2 tengelyes forgóvázak esetében) |
| --- | --- |

—

Formula (2 tengelyes forgóvázak esetében)

| — | (3 tengelyes forgóvázak esetében) |
| --- | --- |

—

Formula (3 tengelyes forgóvázak esetében)

Fékezés miatti terhelések

A fékezés miatti terhelések megfelelnek a vészfékezéskor létrejövő erők 100 %-ának.

A vizsgált forgóvázon ezek a fékezés miatti terhelések a következő terheléseket eredményezik:

| — | lassulási terhelések |
| --- | --- |

—

lassulási terhelések

| — | érintkezési terhelések |
| --- | --- |

—

érintkezési terhelések

| — | a fékrudazatot érő terhelések |
| --- | --- |

—

a fékrudazatot érő terhelések

Torziós terhelések

A forgóváz tengelytávjára vonatkoztatott vágánycsavarodás értékét 5 ‰-nek tekintik.

A g+ csavarodást vagy a támasztékok mozgatásával, vagy a megfelelő számított reakcióerők ráadásával szimulálják.

Vizsgálati eljárás

Tenzométereket és rozettákat rögzítenek a forgóváz keretére minden nagy igénybevételnek kitett ponton, különösen azokon a helyeken, ahová az igénybevétel koncentrálódik.

A próba során a következőket szimuláló különféle terheléseknek teszik ki a forgóváz vázát:

| — | haladás egyenes vágányon |
| --- | --- |

—

haladás egyenes vágányon

| — | haladás kanyarban |
| --- | --- |

—

haladás kanyarban

| — | a dinamikus terhelés gördülés és a pattogás miatti eltérései |
| --- | --- |

—

a dinamikus terhelés gördülés és a pattogás miatti eltérései

| — | fékezés |
| --- | --- |

—

fékezés

| — | vágánycsavarodás |
| --- | --- |

—

vágánycsavarodás

A különböző terhelési eseteket a (kéttengelyes forgóvázak esetében) a 3. ábrával és a 7. táblázattal, illetve (háromtengelyes forgóvázak esetében) a 4. ábrával és a 8. táblázattal összhangban valósítják meg.

Az első hét terhelési eset vágánycsavarodás szimulálása nélküli megvalósítása után négy további próbát végeznek a 4., 5., 6. és 7. terhelési eset vágánycsavarodással történő megismétlésével (amelynek értékét a forgóváz és a felfüggesztése esetében határozzák meg).

A négy új terhelési eset mindegyike esetében a csavarodás miatti terhelést először az egyik, majd a másik irányban adják rá.

A vágánycsavarodás bevezetése nem módosítja a függőleges erők összegét.

A fékezés miatti terhelésnek megfelelő terhelések ráadásával végzett próbákat akkor végzik el, ha a próbák A. függelék szerinti eredményei azt szükségessé teszik (a próbák során túllépték az anyag rugalmassági határát).

Elérendő eredmények

Valamennyi mérési ponton feljegyzik a σ1...σn igénybevételeket a fent meghatározott minden terhelési esetben.

Ebből az n számú értékből a σmin. minimális és a σmax. maximális érték segítségével meghatározzák az alábbiakat:

Formula

Formula

Az anyagok, köztük a hegesztett kötések és más típusú rögzítések fárasztó terhelés alatti viselkedésének alapja a jelenleg hatályos nemzetközi vagy nemzeti szabványok vagy egyenértékű alternatív források, mint például az ERRI B12 Bizottság RPI7 jelentésére alapuló forrás, amennyiben ilyenek hozzáférhetők.

A megfelelő adatok általában a következő jellemzőkkel bírnak:

nagy túlélési valószínűség (azaz lehetőleg 97,5 %, de legalább 95 %);

a részletek osztályozása az összetett vagy együttes geometria alapján (ideértve az igénybevétel koncentrációját is);

a határértékek származtatása kisméretű mintákból egy vizsgálati technika és a korábbi tapasztalat segítségével a teljes méretű alkatrészekre való alkalmazhatóság garantálása érdekében.

Ha a tiszteletben tartandó igénybevételi határértékek megegyeznek az ERRI B12 Bizottság RPI7 jelentésében szereplő fáradási szilárdság diagramjaival, ezek az igénybevételi határértékek korlátozott számú mérési ponton 20 %-kal túlléphetők, amelyeket ekkor fokozott gondossággal kell figyelemmel kísérni a fáradáspróba során. Ha a próba során nem találnak keletkező repedéseket, elfogadják a statikus próba során feljegyzett határértéket meghaladó igénybevételeket, és jóváhagyják a forgóvázat.

Statikus próbák normál üzemi terheléssel – kéttengelyes forgóvázak

J3. ábra

Image

J7. táblázat

| Terhelési eset | Terhelés | |
| --- | --- | --- |
| Függőleges | Keresztirányú | Fékerők |
| 2. súrlódó betét Fz2 | Forgócsapágy Fzc | 1. súrlódó betét Fz1 | Fy | |
| 1 | 0 | Fz | 0 | | |
| 2 | 0 | (1+β)Fz | 0 | | |
| 3 | 0 | (1-β)Fz | 0 | | |
| 4 | 0 | (1-α)(1+β)Fz | α(1+β)Fz | Fy | |
| 5 | α(1+β)Fz | (1-α)(1+β)Fz | 0 | -Fy | |
| 6 | 0 | (1-α)(1-β)Fz | α(1-β)Fz | Fy | |
| 7 | α(1-β)Fz | (1-α)(1-β)Fz | 0 | -Fy | |
| 8 | 0 | Fz | 0 | | FB |

Terhelési eset

Terhelés

Függőleges

Keresztirányú

Fékerők

2. súrlódó betét Fz2

Forgócsapágy Fzc

1. súrlódó betét Fz1

Fy

1

0

Fz

0

2

0

(1+β)Fz

0

3

0

(1-β)Fz

0

4

0

(1-α)(1+β)Fz

α(1+β)Fz

Fy

5

α(1+β)Fz

(1-α)(1+β)Fz

0

-Fy

6

0

(1-α)(1-β)Fz

α(1-β)Fz

Fy

7

α(1-β)Fz

(1-α)(1-β)Fz

0

-Fy

8

0

Fz

0

FB

| | β=0,3 |
| --- | --- |
| | |

Formula

β=0,3

Formula

Formula

Statikus próbák normál üzemi terheléssel – háromtengelyes forgóvázak

J4. ábra

Image

J8. táblázat

| Terhelési eset | Terhelés | |
| --- | --- | --- |
| Függőleges | Keresztirányú | Fékerők |
| 2. súrlódó betét Fz2 | Forgócsapágy Fzc | 1. súrlódó betét Fz1 | Fy | |
| 1 | 0 | Fz | 0 | | |
| 2 | 0 | (1+β)Fz | 0 | | |
| 3 | 0 | (1-β)Fz | 0 | | |
| 4 | 0 | (1-α)(1+β)Fz | α(1+β)Fz | Fy | |
| 5 | α(1+β)Fz | (1-α)(1+β)Fz | 0 | -Fy | |
| 6 | 0 | (1-α)(1-β)Fz | α(1-β)Fz | Fy | |
| 7 | α(1-β)Fz | (1-α)(1-β)Fz | 0 | -Fy | |
| 8 | 0 | Fz | 0 | | FB |

Terhelési eset

Terhelés

Függőleges

Keresztirányú

Fékerők

2. súrlódó betét Fz2

Forgócsapágy Fzc

1. súrlódó betét Fz1

Fy

1

0

Fz

0

2

0

(1+β)Fz

0

3

0

(1-β)Fz

0

4

0

(1-α)(1+β)Fz

α(1+β)Fz

Fy

5

α(1+β)Fz

(1-α)(1+β)Fz

0

-Fy

6

0

(1-α)(1-β)Fz

α(1-β)Fz

Fy

7

α(1-β)Fz

(1-α)(1-β)Fz

0

-Fy

8

0

Fz

0

FB

| | β=0,3 |
| --- | --- |
| | |

Formula

β=0,3

Formula

Formula

J.3   FÁRADÁSPRÓBÁK

Az alkalmazott terhelések meghatározása

Az alkalmazott terhelések elemei:

| — | függőleges terhelések a forgócsapágyon és a súrlódó betéteken |
| --- | --- |

—

függőleges terhelések a forgócsapágyon és a súrlódó betéteken

| — | keresztirányú terhelés |
| --- | --- |

—

keresztirányú terhelés

| — | fékezés miatti terhelések |
| --- | --- |

—

fékezés miatti terhelések

| — | torziós terhelések |
| --- | --- |

—

torziós terhelések

Gördülés miatti függőleges terhelés és terhelések

| — | A forgócsapágyat és a súrlódó betéteket érő függőleges terheléseket a forgóváz néveleges terhelésére hivatkozva számítják ki. Ezek a következőktől függnek: |
| --- | --- |

—

A forgócsapágyat és a súrlódó betéteket érő függőleges terheléseket a forgóváz néveleges terhelésére hivatkozva számítják ki. Ezek a következőktől függnek:

| — | Fz, a kocsi felépítménye által az egyes forgóvázakra gyakorolt terhelés |
| --- | --- |

—

Fz, a kocsi felépítménye által az egyes forgóvázakra gyakorolt terhelés

| — | α gördülési együttható = 0,2 |
| --- | --- |

—

α gördülési együttható = 0,2

| — | β pattogási együttható = 0,3 |
| --- | --- |

—

β pattogási együttható = 0,3

Az Fz statikus terhelés. Az α együttható miatti terheléseket „kvázi statikusnak” tekintik. A β együttható miatti terheléseket „dinamikusnak” tekintik.

Az α gördülési együttható értékét 0,2-nek tekintik a (kéttengelyes forgóvázaknál normál) 1 700 mm-es súrlódó betétek közötti távolság esetén. Ha a súrlódó betétek közötti távolság (2 bg) nem 1 700 mm, az α értéke:

Formula

Keresztirányú terhelések

A keresztirányú terhelések elemei:

| — | Kéttengelyes forgóvázak:






  — | kvázi statikus terhelés: |
| --- | --- | --- |

—

Kéttengelyes forgóvázak:

—

kvázi statikus terhelés: Formula

| — | dinamikus terhelés: |
| --- | --- |

—

dinamikus terhelés: Formula

| — | Háromtengelyes forgóvázak:






  — | kvázi statikus terhelés: |
| --- | --- | --- |

—

Háromtengelyes forgóvázak:

—

kvázi statikus terhelés: Formula

| — | dinamikus terhelés: |
| --- | --- |

—

dinamikus terhelés: Formula

Fékezés miatti terhelések

A fékezés miatti terhelések megfelelnek a vészfékezéskor létrejövő erők 100 %-ának.

A vizsgált forgóvázon ezek a fékezés miatti terhelések a következő terheléseket eredményezik:

| — | lassulási terhelések, |
| --- | --- |

—

lassulási terhelések,

| — | érintkezési terhelések, |
| --- | --- |

—

érintkezési terhelések,

| — | a fékrudazatot érő terhelések. |
| --- | --- |

—

a fékrudazatot érő terhelések.

Torziós terhelések

A forgóváz tengelytávjára vonatkoztatott vágánycsavarodás 5 ‰.

Vizsgálati eljárás

A fáradáspróba a jobb és bal kanyarban való haladást jelképező kvázi statikus és dinamikus terhelés váltakozó sorozataiból áll.

Ha a B. mellékletben meghatározott statikus próbák azt bizonyítják, hogy a vágánycsavarodás csak a forgóváz vázának korlátozott területein okoz igénybevételt, ahol a függőleges és keresztirányú terhelések kisméretűek, az első szakaszban a fáradáspróbát csak a függőleges és keresztirányú terhelésekkel végzik el.

Ebben az esetben a függőleges és keresztirányú kvázi statikus és dinamikus terhelések időben eltérnek a (kéttengelyes forgóvázak esetében) a 3., 5., 6. és a 7. ábrán, illetve (háromtengelyes forgóvázak esetében) az 5., 6., 7. és 8. ábrán jelzettek szerint.

A jobb és bal kanyarnak megfelelő valamennyi sorozatban a dinamikus függőleges és keresztirányú ciklusok száma 20.

A függőleges és keresztirányú terhelések dinamikus változásai azonos gyakoriságúak, és szakaszosak a grafikonon jelzettek szerint. A próba során a jobb és a bal kanyarokat szimuláló sorozatok száma azonos.

A próba ezen első szakaszában a dinamikus terhelési eltérések ciklusszáma 6 × 106.

A második szakasz 2 × 106 ciklusból áll, a statikus erők nem változnak, és kvázi statikus és dinamikus erőket megszorozzák 1,2-vel.

A próba harmadik szakasza a második szakasszal megegyezően szintén 2 × 106 ciklusból áll, de az 1,2 tényező helyébe 1,4 lép.

A fékezés miatti terhelésnek megfelelő terhelések ráadásával végzett próbákat akkor végzik el, ha a próbák 2. szakasz szerinti eredményei azt szükségessé teszik (a próbák során túllépték az anyag rugalmassági határát).

Torziós terhelések

Összesen 106 váltakozó torziós terhelési ciklust végeznek el:

| — | 6 × 105 a próba első szakasza alatt |
| --- | --- |

—

6 × 105 a próba első szakasza alatt

| — | 2 × 105 a másik két szakasz mindegyike alatt |
| --- | --- |

—

2 × 105 a másik két szakasz mindegyike alatt

A torziós próba meghatározásakor figyelembe veszik a statikus próbák eredményeit és a meglévő próbalétesítményeket.

Ha a statikus próbák azt igazolják, hogy a vágány csavarodása nem érinti a forgóváz vázát, akkor azt nem veszik figyelembe.

Ha a B. melléklet statikus próbái azt igazolják, hogy a vágánycsavarodási terhelés hatása egyértelműen eltérő a függőleges és keresztirányú erők miatti terhelésektől (pl. mert az igénybevétel eltérő helyen történik), a 6 × 105 és a 2 × 105 torziós terhelési ciklust a függőleges és a keresztirányú terhelésektől külön adják rá. Ellenkező esetben módosítani kell a próba kialakítását, hogy a függőleges, keresztirányú és vágánycsavarodási terhelések egyidejűleg legyenek ráadhatók.

A vágánycsavarodás hatását szimuláló terhelések megfelelnek azoknak, amelyek a csillapított felfüggesztés esetén fordulnak elő.

Elérendő eredmények

A próba első szakasza 6 × 106 ciklusa után nem szabad, hogy repedések legyenek. Ezt minden 1 × 106 ciklus után roncsolásmentes ellenőrzéssel igazolják (mágneses részecskékkel vagy folyadékbehatolásos repedéspróbával).

A második szakasz végén csak a szervizben való előforduláskor azonnali javítást nem igénylő kisméretű repedések előfordulása elfogadható.

A statikus tesztek során a legnagyobb igénybevételnek kitett helyek igénybevételének alakulását (6.1.1.2.1.3. bekezdés) tenzométerekkel figyelik a fáradáspróba során, különösen olyan helyeken, ahol a 6.1.1.2.1.3. bekezdéssel összhangban eltűrték a határértéket meghaladó igénybevételt.

Fáradáspróba kéttengelyes forgóvázon

Lásd: J3. ábra.

A forgócsapágy terhelése

J5. ábra

Image

| { | |
| --- | --- |
| |
| |
| |

{

Formula

Formula

Formula

Formula

A súrlódó betétek terhelése

J6. ábra

Image

{Formula

{Formula

A forgócsapágyra ható keresztirányú terhelés

J7. ábra

Image

{Formula

Fáradáspróba – háromtengelyes forgóvázak

J8. ábra

Image

A forgócsapágy terhelése

Lásd: J5. ábra.

| { | |
| --- | --- |
| |
| |
| |

{

Formula

Formula

Formula

Formula

A súrlódó betétek terhelése

Lásd: J6. ábra.

| { | |
| --- | --- |
| |

{

Formula

Formula

A forgócsapágyra ható keresztirányú terhelés

Lásd: J7. ábra.

Formula

J.4   JELMAGYARÁZAT

Qo

  =
  A megterhelt kocsi kerekének szintjén ható függőleges statikus erő (kN)

m+

  =
  A forgóváz tömege (t)

Fz

  =
  A megterhelt kocsi forgóvázára ható függőleges statikus erő (kN)

Fz

  =
  4Qo- m+g (kéttengelyes forgóvázak esetében)

Fz

  =
  6Qo- m+g (háromtengelyes forgóvázak esetében)

g = gravitációs gyorsulás (9,8 m/s2).

Fy

  =
  Keresztirányú erő (kN)

FB

  =
  Fékerők (kN)

g+

  =
  A forgóváz tengelyeire ható vágánycsavarodás ( ‰)

α = A gördülés hatásának megfelelő együttható

Az együttható a 2bg távolság függvénye

β = A pattogás hatásának megfelelő együttható

2bg = A súrlódó betét távolsága (mm)

J.5   ÖSSZEFOGLALÁS / ÚTMUTATÓ

A próbák három csoportra oszthatók:

| — | Statikus próbák kivételes üzemi terheléssel
  Ezek a próbák igazolják, hogy a forgóváz váza esetében nem áll fenn állandó és látható alakváltozás kockázata az üzem közben tapasztalható legnagyobb terhelések túllépésekor. |
| --- | --- |

—

Statikus próbák kivételes üzemi terheléssel

Ezek a próbák igazolják, hogy a forgóváz váza esetében nem áll fenn állandó és látható alakváltozás kockázata az üzem közben tapasztalható legnagyobb terhelések túllépésekor.

| — | A normál üzem közbeni dinamikus terheléseket szimuláló statikus próbák
  Ezek a próbák azt igazolják, hogy nem áll fenn az üzem közben tapasztalható legnagyobb terhelések túllépése miatti fáradási repedések kockázata. |
| --- | --- |

—

A normál üzem közbeni dinamikus terheléseket szimuláló statikus próbák

Ezek a próbák azt igazolják, hogy nem áll fenn az üzem közben tapasztalható legnagyobb terhelések túllépése miatti fáradási repedések kockázata.

| — | Fáradáspróbák
  E próbák célja, hogy meghatározza a forgóváz vázának élettartamát, kimutassa az esteleges rejtett gyenge pontokat – különösen azokon a helyeken, ahová nem lehet tenzométert helyezni – és értékelje a biztonsági tartalékot. |
| --- | --- |

—

Fáradáspróbák

E próbák célja, hogy meghatározza a forgóváz vázának élettartamát, kimutassa az esteleges rejtett gyenge pontokat – különösen azokon a helyeken, ahová nem lehet tenzométert helyezni – és értékelje a biztonsági tartalékot.

A fékpadi próbák közös feltételei

A próbákat olyan tesztberendezéssel végzik el, amely pontosan ugyanazokon a helyeken teszi lehetővé a terhelés ráadását és elosztását, ahol azok üzem közben előfordulnak, és ezzel egyidejűleg megfelelően szimulálják a felfüggesztés és a forgóvázat a felépítménnyel összekapcsoló elemek holtjátékát és szabadsági fokát.

A próbák felfüggesztéssel vagy anélkül végezhetők el.

A súrlódás megakadályozása érdekében ki kell kapcsolni a felfüggesztést csillapító berendezéseket.

A forgóváz konstrukciós jellegzetességeit figyelembe kell venni, amikor meghatározzák annak módját, ahogyan a terhelések és az abból eredő visszaható erők hatnak a forgóváz vázára. Az alábbi vázlat egy példát mutat be a terhelés kéttengelyes forgóvázra való ráadására.

A ráadandó terhelések részletezése az A., B. és C. függelékben találhatók.

K. MELLÉKLET

A VASÚTI PÁLYA ÉS JÁRMŰ KAPCSOLATA, SZERKESZTÉSI SZELVÉNY

Kerékpár

| K.1. | A RÉSZEGYSÉGEK SZERELVÉNYE |
| --- | --- |

K.1.

| K.1.1. | Általános |
| --- | --- |

K.1.1.

| K.1.2. | A tengelycsap és a kerékfurat agy közötti ékelődés |
| --- | --- |

K.1.2.

| K.1.3. | Sajtoló illesztési diagram |
| --- | --- |

K.1.3.

| K.2. | A KERÉKPÁR JELLEMZŐI |
| --- | --- |

K.2.

| K.2.1. | A szerelvények mechanikai ellenállása |
| --- | --- |

K.2.1.

| K.3. | MÉRETEK ÉS TŰRÉSEK |
| --- | --- |

K.3.

| K.3.1. | Általános |
| --- | --- |

K.3.1.

| K.3.2. | A felszerelt kerekek jellemzői |
| --- | --- |

K.3.2.

| K.3.3. | A kerék túlnyúlása |
| --- | --- |

K.3.3.

| K.4. | KORRÓZIÓ ELLENI VÉDELEM |
| --- | --- |

K.4.

K.1.   A RÉSZEGYSÉGEK SZERELVÉNYE.

K.1.1.   Általános.

Összeillesztés előtt a kerékpár minden alkotóeleme megfelel az azokat meghatározó dokumentumokban szereplő geometriai követelményeknek. A kerekek és a tengely összeszerelésre kész.

Megengedett a kerékpár elemeinek zsugorító vagy sajtoló illesztése. A kerékpár tengelycsapágyait a gyártó utasításainak megfelelően szerelik rá a kerékpárra.

A két kerék statikus kiegyensúlyozatlansága azonos diametrális síkon és a tengely azonos oldalán van.

K.1.2.   A tengelycsap és a kerékfurat agy közötti ékelődés.

Ahol nem adnak meg konkrét ékelődést, a „j” ékelődés mm-ben kifejezett értéke:

| — | zsugorító illesztés: 0,0009dm <= j <= 0,0015dm |
| --- | --- |

—

zsugorító illesztés: 0,0009dm <= j <= 0,0015dm

| — | sajtoló illesztés: 0,0010 dm <= j <= 0,0015dm + 0,06
  ahol dm a kerékpár átlagos átmérője mm-ben. |
| --- | --- |

—

sajtoló illesztés: 0,0010 dm <= j <= 0,0015dm + 0,06

ahol dm a kerékpár átlagos átmérője mm-ben.

K.1.3.   Sajtoló illesztési diagram.

Sajtoló illesztés esetén egy erő-kitérés görbe megbízhatóan jelzi, hogy az összeillesztett felületek nem sérültek, és hogy sikerült elérni a meghatározott ékelődést.

A végdarab illesztési erejének tartománya a K.2.1. pontban definiált F erőtől függ, és mértéke:

0,85F < végdarab illesztési ereje < 1,45F

K.2.   A KERÉKPÁR JELLEMZŐI.

K.2.1.   A szerelvények mechanikai ellenállása.

A kerékpár tesztelésével bizonyítják a kerekek megfelelő illeszkedését egy erőmutatós eszközzel ellátott prés segítségével. Fokozatosan és egyenletesen egy bizonyító nyomó F-et adnak rá a kerékre, és azt 30 másodpercig tartják fenn. A tervező eltérő előírása hiányában az F erő értéke

Formula

ahol 0,8dm < L < 1,1 dm

és dm a tengelycsap átlagos átmérője (mm); L a kerékagy hossza (mm).

Elérendő eredmények.

A bizonyító nyomás ráadása után a kerék nem tér ki a tengelyhez képest.

K.3.   MÉRETEK ÉS TŰRÉSEK.

K.3.1.   Általános.

A kerékpár méretei összhangban vannak a tervrajzokkal. A kerékpár különböző alkatrészeinek összeszerelésekor alkalmazandó méretbeli és geometriai tűrések a következő alpontokban találhatók.

A méréseket a kerékpár terhelése nélkül végzik el.

K.3.2.   A felszerelt kerekek jellemzői.

K6. ábra

Image

K16. táblázat

| Meghatározás | Szimbólum | Tűrés (mm) |
| --- | --- | --- |
| | | ≤ 120 km/h | > 120 km/h |
| A kerék belső felületei közötti távolság (1)

  (a két hátoldal közötti távolság) | a1 | + 2 (2)

  0 |
| A nyomkarima hátoldala és a tengelycsap oldalán a megfelelő csapágykarimát jelző sík közötti távolság | c - c1 vagy c1 - c | ≤ 1 |
| A keréktalp köre átmérőjének eltérése. | d - d1 vagy d1 - d | ≤ 0,5 | ≤ 0,3 |
| Sugárirányú eltérés a keréktalpnál | h | ≤ 0,5 | ≤ 0,3 |
| A nyomkarima hátoldalainak tengelyirányú eltérése (1) | g | ≤ 0,8 | ≤ 0,5 |

Meghatározás

Szimbólum

Tűrés (mm)

≤ 120 km/h

> 120 km/h

A kerék belső felületei közötti távolság (1)

(a két hátoldal közötti távolság)

a1

- 2 (2)

0

A nyomkarima hátoldala és a tengelycsap oldalán a megfelelő csapágykarimát jelző sík közötti távolság

c - c1 vagy c1 - c

≤ 1

A keréktalp köre átmérőjének eltérése.

d - d1 vagy d1 - d

≤ 0,5

≤ 0,3

Sugárirányú eltérés a keréktalpnál

h

≤ 0,5

≤ 0,3

A nyomkarima hátoldalainak tengelyirányú eltérése (1)

g

≤ 0,8

≤ 0,5

K.3.3.   A kerék túlnyúlása.

A tengelycsap és a kerékagy hosszát úgy választják meg, hogy a kerékagy enyhén átfedésben legyen a tengelycsappal, különösen a tengely felépítmény felőli oldalán. Az átfedés hossza 2 és 7 mm között van.

K.4.   KORRÓZIÓ ELLENI VÉDELEM.

A kerékpárok alkatrészeit megvédik a tervezési előírásaikban megfogalmazott követelmények szerint.

Megengedett a kerékagy tengelycsapra való rányúlása miatt keletkező üregek korróziógátló folyadékkal való feltöltése.

---

(1)  Mért 60 mm a nyomkarima teteje alatt.

(2)  A tűrések megváltozhatnak a speciális tervezésű kerékpárokon.

L. MELLÉKLET

A VASÚTI PÁLYA ÉS JÁRMŰ KAPCSOLATA, SZERKESZTÉSI SZELVÉNY

Kerekek

| L.1. | A TERVEZÉS VIZSGÁLATA |
| --- | --- |

L.1.

| L.1.1. | Általános |
| --- | --- |

L.1.1.

| L.1.2. | A vizsgálandó tervezési paraméterek |
| --- | --- |

L.1.2.

| L.1.2.1. | Geometriai összeegyeztethetőség paraméterei |
| --- | --- |

L.1.2.1.

| L.1.2.2. | Termomechanikai összeegyeztethetőségi paraméterek |
| --- | --- |

L.1.2.2.

| L.1.2.3. | Mechanikus vizsgálati paraméterek |
| --- | --- |

L.1.2.3.

| L.1.3. | Geometriai összeegyeztethetőségi vizsgálat |
| --- | --- |

L.1.3.

| L.1.4. | Termomechanikai összeegyeztethetőségi vizsgálat |
| --- | --- |

L.1.4.

| L.1.4.1. | Általános eljárás |
| --- | --- |

L.1.4.1.

| L.1.4.2. | Első fázis: Fékpadon végzett teszt |
| --- | --- |

L.1.4.2.

| L.1.4.2.1. | Tesztelési eljárás |
| --- | --- |

L.1.4.2.1.

| L.1.4.2.2. | Döntési feltételek |
| --- | --- |

L.1.4.2.2.

| L.1.4.3. | Második fázis: Keréktöréspróba |
| --- | --- |

L.1.4.3.

| L.1.4.3.1. | Általános |
| --- | --- |

L.1.4.3.1.

| L.1.4.3.2. | Keréktöréspróba eljárás |
| --- | --- |

L.1.4.3.2.

| L.1.4.3.3. | Döntési feltételek |
| --- | --- |

L.1.4.3.3.

| L.1.4.4. | Harmadik fázis: Terepen végzett fékteszt |
| --- | --- |

L.1.4.4.

| L.1.4.4.1. | Általános |
| --- | --- |

L.1.4.4.1.

| L.1.4.4.2. | Tesztelési eljárás |
| --- | --- |

L.1.4.4.2.

| L.1.4.4.3. | Döntési feltételek |
| --- | --- |

L.1.4.4.3.

| L.1.5. | Mechanikai összeegyeztethetőségi vizsgálat |
| --- | --- |

L.1.5.

| L.1.5.1. | Általános eljárás |
| --- | --- |

L.1.5.1.

| L.1.5.2. | Első fázis: Számítás |
| --- | --- |

L.1.5.2.

| L.1.5.2.1. | Alkalmazott erőértékek |
| --- | --- |

L.1.5.2.1.

| L.1.5.2.2. | Számítási eljárás |
| --- | --- |

L.1.5.2.2.

| L.1.5.2.3. | Döntési feltételek |
| --- | --- |

L.1.5.2.3.

| L.1.5.3. | Második fázis: Próbapadi vizsgálat |
| --- | --- |

L.1.5.3.

| L.1.5.3.1. | Általános |
| --- | --- |

L.1.5.3.1.

| L.1.5.3.2. | A próbapadi terhelés és a teszteljárás meghatározása |
| --- | --- |

L.1.5.3.2.

| L.1.5.3.3. | Döntési feltételek |
| --- | --- |

L.1.5.3.3.

| L.2. | TERMÉKVIZSGÁLAT |
| --- | --- |

L.2.

| L.2.1. | Kopáshoz kapcsolódó mechanikai jellemzők: |
| --- | --- |

L.2.1.

| L.2.1.1. | Szakítópróba jellemzői |
| --- | --- |

L.2.1.1.

| L.2.1.2. | A kerékabroncs keménységi jellemzői |
| --- | --- |

L.2.1.2.

| L.2.1.3. | Hőkezelési homogenitás |
| --- | --- |

L.2.1.3.

| L.2.2. | Biztonsághoz kapcsolódó mechanikai jellemzők: |
| --- | --- |

L.2.2.

| L.2.2.1. | Ütőpróba jellemzői |
| --- | --- |

L.2.2.1.

| L.2.2.2. | A kerékabroncs szívóssági jellemzői |
| --- | --- |

L.2.2.2.

| L.2.3. | Anyagtisztaság |
| --- | --- |

L.2.3.

| L.2.3.1. | Mikrografikus tisztaság |
| --- | --- |

L.2.3.1.

| L.2.3.2. | Belső épség |
| --- | --- |

L.2.3.2.

| L.2.4. | Felszíni viszonyok |
| --- | --- |

L.2.4.

| L.2.4.1. | Az elérendő jellemzők |
| --- | --- |

L.2.4.1.

| L.2.5. | Felszíni épség |
| --- | --- |

L.2.5.

| L.2.6. | Geometriai tűréshatárok |
| --- | --- |

L.2.6.

| L.2.7. | Statikai egyensúlyhiány |
| --- | --- |

L.2.7.

| L.2.8. | Korrózió elleni védelem |
| --- | --- |

L.2.8.

L.1.   A TERVEZÉS VIZSGÁLATA

L.1.1.   Általános

Ez a fejezet leírja azokat a vizsgálati módszereket, amelyek alapján a kerékterv teljesítményi követelményeknek való megfelelését értékelik. A kerék teljesítménye háromféle szempontból vizsgálható, különböző céllal:

| — | Geometriai vizsgálat:






  — | a vágánnyal való összeegyeztethetőség biztosítása |
| --- | --- | --- |

—

Geometriai vizsgálat:

—

a vágánnyal való összeegyeztethetőség biztosítása

| — | a tengellyel való összeegyeztethetőség biztosítása |
| --- | --- |

—

a tengellyel való összeegyeztethetőség biztosítása

| — | Termomechanikai vizsgálat:






  — | kerékdeformálódás kezelése |
| --- | --- | --- |

—

Termomechanikai vizsgálat:

—

kerékdeformálódás kezelése

| — | annak biztosítása, hogy a fékezés ne okozzon keréktörést |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy a fékezés ne okozzon keréktörést

| — | Mechanikai vizsgálat:






  — | a tervezett tengelyterheléssel való összeegyeztethetőség biztosítása |
| --- | --- | --- |

—

Mechanikai vizsgálat:

—

a tervezett tengelyterheléssel való összeegyeztethetőség biztosítása

| — | annak biztosítása, hogy a kerekek nem hibásodnak meg elfáradás miatt |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy a kerekek nem hibásodnak meg elfáradás miatt

L.1.2.   A vizsgálandó tervezési paraméterek

L.1.2.1.   Geometriai összeegyeztethetőség paraméterei

Három paraméterkészlet áll rendelkezésre, amelyek funkcionális, szerelési vagy karbantartási célokhoz vannak rendelve.

| — | Funkcionális célok






  — | Névleges futófelület-átmérő: befolyásolja az ütköző magasságát és a rakszelvényt. |
| --- | --- | --- |

—

Funkcionális célok

—

Névleges futófelület-átmérő: befolyásolja az ütköző magasságát és a rakszelvényt.

| — | Kerékabroncs szélessége: kapcsolódik a váltókhoz és a kereszteződésekhez. |
| --- | --- |

—

Kerékabroncs szélessége: kapcsolódik a váltókhoz és a kereszteződésekhez.

| — | A kerék futófelület kúpszöge: befolyásolja a jármű stabilitását |
| --- | --- |

—

A kerék futófelület kúpszöge: befolyásolja a jármű stabilitását

| — | A kerék futófelületének profilja a futófelület kúpos részén kívül |
| --- | --- |

—

A kerék futófelületének profilja a futófelület kúpos részén kívül

| — | Nyomkarima magassága, vastagsága és szöge |
| --- | --- |

—

Nyomkarima magassága, vastagsága és szöge

| — | A nyomkarima és a futófelület aktív része közötti átmenet |
| --- | --- |

—

A nyomkarima és a futófelület aktív része közötti átmenet

| — | Kerékabroncs elhelyezkedése a kerék tengelyre való felfekvési pozíciójához képest |
| --- | --- |

—

Kerékabroncs elhelyezkedése a kerék tengelyre való felfekvési pozíciójához képest

| — | Furatátmérő párhuzamossága |
| --- | --- |

—

Furatátmérő párhuzamossága

| — | Szerelési célok:






  — | Furatátmérő |
| --- | --- | --- |

—

Szerelési célok:

—

Furatátmérő

| — | Csomópont hossza, amely által biztosítható a kerékagynak a tengelycsapra történő megfelelő felfüggesztése |
| --- | --- |

—

Csomópont hossza, amely által biztosítható a kerékagynak a tengelycsapra történő megfelelő felfüggesztése

| — | Karbantartási célok:






  — | Futófelület kopási határérték átmérője |
| --- | --- | --- |

—

Karbantartási célok:

—

Futófelület kopási határérték átmérője

| — | Kopási horony formája |
| --- | --- |

—

Kopási horony formája

| — | A keréknek a kerékesztergára való rögzítésére szolgáló terület mérete |
| --- | --- |

—

A keréknek a kerékesztergára való rögzítésére szolgáló terület mérete

| — | Szétszereléskor olajbefecskendezésre szolgáló furat elhelyezkedése |
| --- | --- |

—

Szétszereléskor olajbefecskendezésre szolgáló furat elhelyezkedése

| — | Kerékabroncs általános formája, amely lehetővé teszi a futófelületen ható fékkel felszerelt kerekek ultrahangos maradékfeszültség-mérését |
| --- | --- |

—

Kerékabroncs általános formája, amely lehetővé teszi a futófelületen ható fékkel felszerelt kerekek ultrahangos maradékfeszültség-mérését

L.1.2.2.   Termomechanikai összeegyeztethetőségi paraméterek

A kerekeknek el kell nyelniük az üzem közben elvont hőenergiát. A felszabaduló energia mennyisége a következő feltételektől függ:

| — | A féktuskóknak a kerék futófelületéhez való súrlódása által létrejövő energia |
| --- | --- |

—

A féktuskóknak a kerék futófelületéhez való súrlódása által létrejövő energia

| — | Féktuskók típusa (fajtája, méretei és száma) |
| --- | --- |

—

Féktuskók típusa (fajtája, méretei és száma)

L.1.2.3.   Mechanikus vizsgálati paraméterek

| — | Kerékpár maximális tengelyterhelése |
| --- | --- |

—

Kerékpár maximális tengelyterhelése

| — | Munkaciklus jellege






  — | a vasútvonalak leírása: vágány geometriai minősége, ívparaméterek, maximális sebesség... |
| --- | --- | --- |

—

Munkaciklus jellege

—

a vasútvonalak leírása: vágány geometriai minősége, ívparaméterek, maximális sebesség...

| — | az eltérő vonalakon eltöltött utazási idő aránya |
| --- | --- |

—

az eltérő vonalakon eltöltött utazási idő aránya

| — | Megtett távolság a kerék teljes élettartama alatt |
| --- | --- |

—

Megtett távolság a kerék teljes élettartama alatt

L.1.3.   Geometriai összeegyeztethetőségi vizsgálat

A kerék műszaki rajzának meg kell felelnie a fenti bekezdésben rögzített követelményeknek, vagyis a geometriai összeegyeztethetőségi paramétereknek.

L.1.4.   Termomechanikai összeegyeztethetőségi vizsgálat

L.1.4.1.   Általános eljárás

Az új kerékterveket teljes vizsgálatnak kell alávetni a felhasználási területnek megfelelő módszerek segítségével, amely alapján megállapítható, hogy azok megfelelnek-e a jelen mellékletben előírt követelményeknek.

A vizsgálatnak három fázisból kell állnia. Ha az 1. fázis sikeres, nem kell további vizsgálatot végezni. Ha a terv nem felel meg az 1. fázisban, el kell végezni a vizsgálat 2. fázisát. Ha a 2. fázis sikeres, nem kell további vizsgálatot végezni. A 3. fázis az 1. és a 2. fázis határeset-hibáit vizsgálja. Ha a 3. fázis sikertelen, a kerék nem megfelelő. Minden egyes fázisban a vizsgálatokat el kell végezni új kerékabronccsal felszerelt (névleges kerék futófelület átmérővel), illetve kopott kerékabronccsal felszerelt keréken is (kopási határértéknek megfelelő kerék futófelület átmérővel).

Minden esetben a termomechanikai viselkedés teszteléséhez kiválasztott keréknek a legrosszabb kerékabroncs-geometriával kell rendelkeznie; a kiválasztást hitelesített numerikus szimulációval kell alátámasztani. Ha nincs lehetőség határeseti kerék tesztelésére, az eredményeket ugyanazon numerikus szimuláció segítségével extrapolálni kell a határesetre.

L.1.4.2.   Első fázis: Fékpadon végzett teszt

L.1.4.2.1.   Tesztelési eljárás

A teszt során 45 percig 1,2Pa
  erősségű áramot kell használni.

Formula

ahol:

| m = | jármű sínre nehezedő tömege kerekenként (kg) |
| --- | --- |
| g = | gravitációs gyorsulás (m/s

  2
  ) |
| lejtés = | a vonal átlagos lejtése (lejtés értéke: ‰/1 000) |
| γ = | a vonat lassulása (m/s

  2
  ) |
| Va = | jármű sebessége (m/s) |

m =

jármű sínre nehezedő tömege kerekenként (kg)

g =

gravitációs gyorsulás (m/s

  2
  )

lejtés =

a vonal átlagos lejtése (lejtés értéke: ‰/1 000)

γ =

a vonat lassulása (m/s

  2
  )

Va =

jármű sebessége (m/s)

Használja a 4.2.4.1.2.5. South Gothard-i lejtésszög bekezdésben szereplő lejtésszöget; ez a kalkuláció 80 km/h sebességnél vizsgálja a Gothard-i vasútvonalat.

L.1.4.2.2.   Döntési feltételek

Az új és a használt kerék esetében egyszerre három feltételnek kell teljesülnie.

Új kerék esetében:

| 1. | A kerékabroncs maximális oldalelmozdulása + 3/-1 mm fékezés alatt |
| --- | --- |

1.

A kerékabroncs maximális oldalelmozdulása + 3/-1 mm fékezés alatt

| 2. | Maradékfeszültségek a kerékabroncsban lehűlés után:






  — | három mérés átlagaként |
| --- | --- | --- |

2.

Maradékfeszültségek a kerékabroncsban lehűlés után:

—

Formula három mérés átlagaként

| — | mérésenként |
| --- | --- |

—

Formula mérésenként

| 3. | A kerékabroncs maximális oldalelmozdulása + 1,5/-0,5 mm, lehűlés után |
| --- | --- |

3.

A kerékabroncs maximális oldalelmozdulása + 1,5/-0,5 mm, lehűlés után

Az oldalelmozdulás értéke pozitív, ha a nyomkarimák hátsó oldala közötti távolság növekszik.

Használt kerék esetében:

| 1. | A kerékabroncs maximális oldalelmozdulása + 3/-1mm, fékezés alatt |
| --- | --- |

1.

A kerékabroncs maximális oldalelmozdulása + 3/-1mm, fékezés alatt

| 2. | Maradékfeszültségek a kerékabroncsban lehűlés után:






  — | három mérés átlagaként |
| --- | --- | --- |

2.

Maradékfeszültségek a kerékabroncsban lehűlés után:

—

Formula három mérés átlagaként

| — | mérésenként |
| --- | --- |

—

Formula mérésenként

| 3. | A kerékabroncs maximális oldalelmozdulása + 1,5/-0,5mm, lehűlés után |
| --- | --- |

3.

A kerékabroncs maximális oldalelmozdulása + 1,5/-0,5mm, lehűlés után

A Σr
  érték a kerékabroncs acélminőségi követelményei alapján állapítható meg. Az EN13262 szabványban meghatározott ER6 és ER7 minőségi osztály esetén: Formula.

Más acélminőség esetén egy másik Σr
  értékben kell megállapodni.

L.1.4.3.   Második fázis: Keréktöréspróba

L.1.4.3.1.   Általános

A második fázist akkor kell elvégezni, ha az első fázisban mért maradékfeszültség-értékek meghaladják a döntési feltételeket.

L.1.4.3.2.   Keréktöréspróba eljárás

A keréktöréspróba teszteljárásának meg kell felelnie az A.3. mellékletben leírt EN13979-1 szabvány előírásainak.

L.1.4.3.3.   Döntési feltételek

A megvizsgált keréknek törésmentesnek kell maradnia.

L.1.4.4.   Harmadik fázis: Terepen végzett fékteszt

L.1.4.4.1.   Általános

A harmadik fázist akkor kell végrehajtani, ha az első fázis egyik eredménye meghaladja a döntési feltételben megadott értéket, és ha a kereket nem utasítják el a második fázis után.

L.1.4.4.2.   Tesztelési eljárás

A teszt során a vizsgálat 1. fázisában meghatározott áramerősséget kell alkalmazni.

L.1.4.4.3.   Döntési feltételek

Az új és a használt kerék esetében egyszerre három feltételnek kell teljesülnie.

Új kerék esetében:

| 1. | A kerékabroncs maximális oldalelmozdulása + 3/-1mm, fékezés alatt |
| --- | --- |

1.

A kerékabroncs maximális oldalelmozdulása + 3/-1mm, fékezés alatt

| 2. | Maradékfeszültségek a kerékabroncsban lehűlés után:






  — | három mérés átlagaként |
| --- | --- | --- |

2.

Maradékfeszültségek a kerékabroncsban lehűlés után:

—

Formula három mérés átlagaként

| — | mérésenként |
| --- | --- |

—

Formula mérésenként

| 3. | A kerékabroncs maximális oldalelmozdulása + 1,5/-0,5mm, lehűlés után |
| --- | --- |

3.

A kerékabroncs maximális oldalelmozdulása + 1,5/-0,5mm, lehűlés után

Használt kerék esetében:

| 1. | A kerékabroncs maximális oldalelmozdulása + 3/-1mm, fékezés alatt |
| --- | --- |

1.

A kerékabroncs maximális oldalelmozdulása + 3/-1mm, fékezés alatt

| 2. | Maradékfeszültségek a kerékabroncsban lehűlés után:






  — | három mérés átlagaként |
| --- | --- | --- |

2.

Maradékfeszültségek a kerékabroncsban lehűlés után:

—

Formula három mérés átlagaként

| — | mérésenként |
| --- | --- |

—

Formula mérésenként

| 3. | A kerékabroncs maximális oldalelmozdulása + 1,5/-0,5mm, lehűlés után |
| --- | --- |

3.

A kerékabroncs maximális oldalelmozdulása + 1,5/-0,5mm, lehűlés után

A Σr
  értéket a kerékabroncs acélminőségi követelményei alapján kell meghatározni.

Az EN13262 szabványban meghatározott ER6 és ER7 minőségi osztály esetén: Formula.

Egyéb acélminőség esetén egy másik Σr
  értékben kell megállapodni.

L.1.5.   Mechanikai összeegyeztethetőségi vizsgálat

L.1.5.1.   Általános eljárás

A vizsgálatnak két fázisból kell állnia. Ha az 1. fázis sikeres, nem kell további vizsgálatot végezni. Ha a kerék nem felel meg az 1. fázisban, el kell végezni a vizsgálat 2. fázisát. Amennyiben a kerék nem felel meg a 2. fázisban sem, akkor azt nem megfelelőnek kell nyilvánítani. A vizsgálat célja annak biztosítása, hogy a keréktárcsában nem alakulnak ki kifáradás okozta repedések a kerék teljes élettartama alatt.

Határeseti geometriával rendelkező kerék mechanikai viselkedését kell vizsgálni. Ha a próbapadon vizsgált kerék nem határeseti, a tesztparamétereket hitelesített numerikus szimuláció segítségével extrapolálni kell a határesetre.

L.1.5.2.   Első fázis: Számítás

L.1.5.2.1.   Alkalmazott erőértékek

Az alkalmazandó erőkhöz a P erőt kell bázisértékként használni.

A P a kerékpáronként a sínre ható függőleges erő fele.

Három terhelési esetet kell figyelembe venni (lásd az L1. ábrát):

| — | 1. eset: egyenes vágány |
| --- | --- |

—

1. eset: egyenes vágány

Formula

Formula

| — | 2. eset: teljes ívek




  nem első kerékpárok esetén

  első kerékpárok esetén |
| --- | --- |

—

2. eset: teljes ívek

Formula

Formula nem első kerékpárok esetén

Formula első kerékpárok esetén

| — | 3. eset: pontok és kereszteződések vizsgálata



  Nem első kerékpárok esetén: | |
| --- | --- | --- |

—

3. eset: pontok és kereszteződések vizsgálata

Formula

Nem első kerékpárok esetén:

Formula

Formula

Első kerékpárok esetén:

| | |
| --- | --- |

Formula

Formula

L1. ábra

Image

L.1.5.2.2.   Számítási eljárás

Hitelesített végeselem-elemzési programot kell használni a kerékben kialakuló feszültségek kiszámításához.

L.1.5.2.3.   Döntési feltételek

A Δσ dinamikus igénybevétel tartományának kisebbnek kell lennie, mint a keréktárcsa összes pontján mért megengedett feszültségértékeknek.

Az A megengedett dinamikus igénybevétel tartománya a következőképpen alakul:

| — | Megmunkált tárcsájú kerekek esetén: A = 360 N/mm2 |
| --- | --- |

—

Megmunkált tárcsájú kerekek esetén: A = 360 N/mm2

| — | Nem megmunkált tárcsájú kerekek esetén: A = 290 N/mm2 |
| --- | --- |

—

Nem megmunkált tárcsájú kerekek esetén: A = 290 N/mm2

L.1.5.3.   Második fázis: Próbapadi vizsgálat

L.1.5.3.1.   Általános

A második fázist akkor kell elvégezni, ha az első fázis eredménye meghaladja a döntési feltételben meghatározott értéket.

L.1.5.3.2.   A próbapadi terhelés és a teszteljárás meghatározása

Ezekről a kerék tervezőjének és a bejelentett szervezetnek kell megállapodnia.

L.1.5.3.3.   Döntési feltételek

Négy kereket kell megvizsgálni.

A tesztet követően nem alakulhatnak ki 1 mm-nél nagyobb vagy egyenlő, kifáradás okozta repedések.

L.2.   TERMÉKVIZSGÁLAT

L.2.1.   Kopáshoz kapcsolódó mechanikai jellemzők:

L.2.1.1.   Szakítópróba jellemzői

A kerékabroncs és a keréktárcsa jellemzőinek meg kell felelnie az L1. táblában szereplő értékeknek.

L1. táblázat

| Acélminőség | Kerékabroncs | Keréktárcsa |
| --- | --- | --- |
| ReH (N/mm2) (1) | Rm (N/mm2) | A5 % | Rm csökkentés ≥ (N/mm2) (2) | A5 % |
| ER6 | ≥ 500 | 780/900 | ≥ 15 | ≥ 100 | ≥ 16 |
| ER7 | ≥ 520 | 820/940 | ≥ 14 | ≥ 110 | ≥ 16 |
| ER8 | ≥ 540 | 860/980 | ≥ 13 | ≥ 120 | ≥ 16 |

Acélminőség

Kerékabroncs

Keréktárcsa

ReH (N/mm2) (1)

Rm (N/mm2)

A5 %

Rm csökkentés ≥ (N/mm2) (2)

A5 %

ER6

≥ 500

780/900

≥ 15

≥ 100

≥ 16

ER7

≥ 520

820/940

≥ 14

≥ 110

≥ 16

ER8

≥ 540

860/980

≥ 13

≥ 120

≥ 16

A tesztminták elhelyezése az ábrán látható. L2.

L2. ábra

Tesztminták elhelyezése

Image

L.2.1.2.   A kerékabroncs keménységi jellemzői

A Brinell-féle minimális keménységi értékeknek a kerékabroncs teljes kopási zónájában nagyobb vagy egyenlőnek kell lennie az L3. tábla értékeivel (leolvasott értékenként). Ezeket az értékeket a névleges futófelület-mérettől számított legfeljebb 35 mm-es mélységben kell elérni, akkor is, ha a kopási mélység meghaladja a 35 mm-t.

A kerékabroncs-/keréktárcsa-átmenetben mért keménységi értékeknek legalább 10 ponttal alacsonyabbnak kell lenniük, mint a kopási határértékek.

L3. táblázat

| Acélminőség | Minimális Brinell-féle keménységi érték |
| --- | --- |
| ER6 | 225 |
| ER7 | 235 |
| ER8 | 245 |

Acélminőség

Minimális Brinell-féle keménységi érték

ER6

225

ER7

235

ER8

245

L.2.1.3.   Hőkezelési homogenitás

A kerékabroncsban mért keménységi értékeknek a 30 HB tartományba kell esniük.

L.2.2.   Biztonsághoz kapcsolódó mechanikai jellemzők:

L.2.2.1.   Ütőpróba jellemzői

Két ütőpróba-sorozatot kell elvégezni: az egyik sorozatban a tesztmintákat +20 oC hőmérsékleten kell vizsgálni, a másik sorozatban pedig -20 oC hőmérsékleten. Mindegyik tesztsorozatban három mintát kell vizsgálni (az L.2. ábrán a „3 minta” felirat jelzi). A 4. táblázatban az elérendő értékek szerepelnek. Ügyelni kell arra, hogy az ütőpróba-minták jelölése alapján azonosíthatók legyenek az A-A szegmenssel párhuzamos hosszirányú felületek. A tesztmintákat az EN10045-1 szabvány szerint kell előkészíteni. A bemélyedés alján lévő tengelynek párhuzamosnak kell lennie az L1. ábrán látható A-A szegmenssel. +20 oC-on U alakú, -20 oC-on pedig V alakú bemetszett próbatesteket kell használni.

L4. táblázat

| Acélminőség | KU (joule-ban) + 20 oC-on | KV (joule-ban) - 20 oC-on |
| --- | --- | --- |
| | Átlag | Minimum | Átlag | Minimum |
| ER6 | 17 | 12 | 12 | 8 |
| ER7 | 17 | 12 | 10 | 7 |
| ER8 | 17 | 12 | 10 | 5 |

Acélminőség

KU (joule-ban) + 20 oC-on

KV (joule-ban) - 20 oC-on

Átlag

Minimum

Átlag

Minimum

ER6

17

12

12

8

ER7

17

12

10

7

ER8

17

12

10

5

L.2.2.2.   A kerékabroncs szívóssági jellemzői

Ezt a jellemzőt csak futófelületen ható fékkel felszerelt kerekeknél (üzemi fék vagy parkolófék) kell ellenőrizni. Az L6. táblázatban az elérendő minimális értékek szerepelnek.

L6. táblázat

| Acélminőség | Átlag (6 tesztminta alapján) | Egyetlen tesztmintán mért minimális érték |
| --- | --- | --- |
| | N/mm2√m | N/mm2√m |
| ER6 | 100 | 80 |
| ER7 | 80 | 70 |
| ER8 | 70 | 60 |

Acélminőség

Átlag (6 tesztminta alapján)

Egyetlen tesztmintán mért minimális érték

N/mm2√m

N/mm2√m

ER6

100

80

ER7

80

70

ER8

70

60

L.2.3.   Anyagtisztaság

L.2.3.1.   Mikrografikus tisztaság

Az anyagtisztaságot mikrografikus vizsgálattal kell megmérni (ISO 4967 szabvány szerinti A módszer). Az L3. ábra mutatja a mintavétel helyét.

L.3. ábra

Image

Az L6. táblázatban az elérendő értékek szerepelnek.

L6. táblázat

| Vizsgált anyagtípusok | Vastag sorozat (maximális) | Vékony sorozat (maximális) |
| --- | --- | --- |
| A (szulfidok) | 1,5 | 2 |
| B (aluminátok) | 1,5 | 2 |
| C (szilikátok) | 1,5 | 2 |
| D (globuláris oxidok) | 1,5 | 2 |
| B + C + D | 3 | 4 |

Vizsgált anyagtípusok

Vastag sorozat (maximális)

Vékony sorozat (maximális)

A (szulfidok)

1,5

2

B (aluminátok)

1,5

2

C (szilikátok)

1,5

2

D (globuláris oxidok)

1,5

2

B + C + D

3

4

L.2.3.2.   Belső épség

Automatikus ultrahangos vizsgálat segítségével meg kell határozni az összes kerék belső épségét. Általános hibaként jelentkeznek a különböző átmérőjű lapos talplyukak.

A kerékabroncs nem tartalmazhat olyan belső hibákat, amelyek ugyanolyan mélység esetén a normál hibánál jelentkező visszhangjel-nagyságnál magasabb vagy azzal egyenlő értéket adnak. A normál hiba átmérője 3 mm.

Tengelyvizsgálat közben nem csillapítható a 4dB-nél magasabb fordított visszhangjel.

L.2.4.   Felszíni viszonyok

L.2.4.1.   Az elérendő jellemzők

A felhasználási területtől függően a kerekek lehetnek teljesen vagy részben megmunkáltak. A felületükön csak az itt rögzített jelzéseknek szabad szerepelniük.

A megmunkálatlanul maradó részeket Ra<25 μm mértékben sörétszóró kezeléssel kell ellátni, teljesen le kell simítani, és tökéletesen bele kell illeszteni a megmunkált területbe.

A „megmunkált” vagy „szerelésre kész” kerekek átlagos felületi egyenetlenségének (Ra) értékeit az L8. táblázat tartalmazza.

L8. táblázat

| Kerékterület | Szállítási állapot | Ra (μm) egyenetlenség |
| --- | --- | --- |
| furat | megmunkált | ≤12,5 |
| | szerelésre kész (3) | 0,8-3,2 |
| keréktárcsa és kerékagy | megmunkált (4) | ≤12,5 |
| kerékabroncs futófelülete | megmunkált | ≤12,5 (5) |
| kerékabroncs külső felületei | megmunkált | ≤12,5 (5) |

Kerékterület

Szállítási állapot

Ra (μm) egyenetlenség

furat

megmunkált

≤12,5

szerelésre kész (3)

0,8-3,2

keréktárcsa és kerékagy

megmunkált (4)

≤12,5

kerékabroncs futófelülete

megmunkált

≤12,5 (5)

kerékabroncs külső felületei

megmunkált

≤12,5 (5)

L.2.5.   Felszíni épség

A keréktárcsa felszíni épségét mágnesporos vizsgálattal kell megvizsgálni vagy egy alternatív, legalább ugyanolyan érzékenységű eljárás segítségével. A hibahatár 2 mm lehet megmunkált keréktárcsa esetén.

L.2.6.   Geometriai tűréshatárok

A kerekek geometriáját és méreteit rajz segítségével kell meghatározni. A geometriai tűréshatároknál be kell tartani az L9. táblázatban szereplő értékeket. Az alkalmazott szimbólumok az L4. ábrán láthatók.

L4. ábra

Szimbólumok

Image

L9. táblázat

| Tűréshatárok (mm) |
| --- |
| Megnevezés | Szimbólumok (lásd az L4. ábrát) | Értékek |
| | Méretek | Geometriai (6) | Megmunkálatlan | Megmunkált |
| Kerékabroncs | Külső átmérő | a | | | 0 / + 4 |
| Belső átmérő (kívül) | b1 | | | 0 / - 4 |
| Belső átmérő (belül) | b2 | | 0 / - 6 | 0 / - 4 |
| Szélesség | d | | | ± 1 |
| Kerék futófelületének profilja (8) | | v | | ≤ 0,5 |
| Kerék futófelületének köralakúsága | | s | | ≤ 0,2 |
| Teljes kifutás a tengely irányában | | t | | ≤ 0,3 |
| Teljes kifutás a befogópofa-tartótól sugárirányban | | j | | ≤ 0,2 |
| A horony külső átmérője (vagyis a kopásvonal) | w | | | 0 / + 2 |
| Kerékagy | Külső átmérő (kívül) | f1 | | 0 / + 10 | 0 / + 5 |
| Külső átmérő (belül) | t2 | | 0 / + 10 | 0 / + 5 |
| A furat belső átmérője: | | | | |
| „megmunkált” | g1 | | | 0 / - 2 |
| „szereléshez készre munkált” | g2 | | Lásd a K. mellékletet vagy a rajzon szereplő adatokat |
| A furat belső átmérőjének hengeressége: | | | | |
| „megmunkált” | | x1 | | ≤ 0,2 |
| „szereléshez készre munkált” | | x2 | | ≤ 0,02 (7) |
| Hosszúság | h | | | 0 / + 2 |
| Kerékagy kerékre való felfüggesztése | r | | | 0 / + 2 |
| A furat átmérőjének teljes kifutása: | | | | |
| „megmunkált” | | q1 | | ≤ 0,2 |
| „szereléshez készre munkált” | | q2 | | ≤ 0,1 |
| Keréktárcsa | Keréktárcsa elhelyezkedése a kerékabroncs és a kerékagy kapcsolódási pontjában | | k | ≤ 8 | ≤ 8 |
| Vastagság a kerékabronccsal való kapcsolódási pontban | m | | +8 / 0 | +5 / 0 |
| Vastagság a kerékaggyal való kapcsolódási pontban | n | | +10 / 0 | +5 / 0 |

Tűréshatárok (mm)

Megnevezés

Szimbólumok (lásd az L4. ábrát)

Értékek

Méretek

Geometriai (6)

Megmunkálatlan

Megmunkált

Kerékabroncs

Külső átmérő

a

0 / + 4

Belső átmérő (kívül)

b1

0 / - 4

Belső átmérő (belül)

b2

0 / - 6

0 / - 4

Szélesség

d

± 1

Kerék futófelületének profilja (8)

v

≤ 0,5

Kerék futófelületének köralakúsága

s

≤ 0,2

Teljes kifutás a tengely irányában

t

≤ 0,3

Teljes kifutás a befogópofa-tartótól sugárirányban

j

≤ 0,2

A horony külső átmérője (vagyis a kopásvonal)

w

0 / + 2

Kerékagy

Külső átmérő (kívül)

f1

0 / + 10

0 / + 5

Külső átmérő (belül)

t2

0 / + 10

0 / + 5

A furat belső átmérője:

„megmunkált”

g1

0 / - 2

„szereléshez készre munkált”

g2

Lásd a K. mellékletet vagy a rajzon szereplő adatokat

A furat belső átmérőjének hengeressége:

„megmunkált”

x1

≤ 0,2

„szereléshez készre munkált”

x2

≤ 0,02 (7)

Hosszúság

h

0 / + 2

Kerékagy kerékre való felfüggesztése

r

0 / + 2

A furat átmérőjének teljes kifutása:

„megmunkált”

q1

≤ 0,2

„szereléshez készre munkált”

q2

≤ 0,1

Keréktárcsa

Keréktárcsa elhelyezkedése a kerékabroncs és a kerékagy kapcsolódási pontjában

k

≤ 8

≤ 8

Vastagság a kerékabronccsal való kapcsolódási pontban

m

+8 / 0

+5 / 0

Vastagság a kerékaggyal való kapcsolódási pontban

n

+10 / 0

+5 / 0

L.2.7.   Statikai egyensúlyhiány

A megmunkált kerék szállítási állapotban mérhető maximális statikai egyensúlyhiányát az L10. táblázat határozza meg.

A mérőeszközöket és a mérési módszereket a vevőnek és az eladónak kell megállapítania.

L10. táblázat

| A következő sebességgel haladó járművek: v km/h sebesség | Statikai egyensúlyhiány
  g . m | Szimbólum |
| --- | --- | --- |
| v ≤ 120
  120 < v ≤ 200 | ≤ 125
  ≤ 75 | E3
  E2 |

A következő sebességgel haladó járművek: v km/h sebesség

Statikai egyensúlyhiány

g . m

Szimbólum

v ≤ 120

120 < v ≤ 200

≤ 125

≤ 75

E3

E2

L.2.8.   Korrózió elleni védelem

A keréktervezésre vonatkozó műszaki előírásoknak megfelelő védelmet kell biztosítani.

---

(1)  Ha jellegzetes képlékenységi küszöb nem állapítható meg, az R
  p0,2 névleges képlékenységi küszöböt kell meghatározni.

(2)  A szakítószilárdság csökkenése az ugyanazon a keréken lévő kerékabroncs szakítószilárdságához viszonyítva.

(3)  Ha a kereket üreges tengelyre szerelik, más értékeket kell figyelembe venni az üzem közbeni ultrahangos ellenőrzés érdekében.

(4)  Ha úgy határozzák meg, a kerék ezen területe megmunkálatlan maradhat, feltéve, hogy betartják a táblázatban szereplő tűréshatárokat.

(5)  ≤ 6,3, ha 2 mm-es normál hibához kell megadni.

(6)  Lásd az ISO 1101 szabványt

(7)  A megengedett tűréshatáron belüli enyhe kúposságnak meg kell felelnie a szerelvényen lévő furat tengelybemenet felőli végénél mérhető „nagyobb” átmérőnek.

(8)  A nyomkarima tetejétől egészen a külső hornyolásig.

M. MELLÉKLET

A VASÚTI PÁLYA ÉS JÁRMŰ KAPCSOLATA, SZERKESZTÉSI SZELVÉNY

Tengely

M.1.   A TERVEZÉS VIZSGÁLATA

M.1.1.   Általános

A tengely definíciójának főbb szakaszai az alábbiak:

| a) | A figyelembe veendő erők azonosítása és a tengely különböző szakaszaira ható nyomatékok kiszámítása. |
| --- | --- |

a)

A figyelembe veendő erők azonosítása és a tengely különböző szakaszaira ható nyomatékok kiszámítása.

| b) | A tengelytest és a tengelyvégcsapok átmérőinek kiválasztása. A kiválasztott átmérők alapján a többi rész átmérőinek kiválasztása. |
| --- | --- |

b)

A tengelytest és a tengelyvégcsapok átmérőinek kiválasztása. A kiválasztott átmérők alapján a többi rész átmérőinek kiválasztása.

| c) | A kiválasztott lehetőségeket az alábbiakkal kell ellenőrizni:






  — | Az egyes szakaszok igénybevételének kiszámítása. |
| --- | --- | --- |

c)

A kiválasztott lehetőségeket az alábbiakkal kell ellenőrizni:

—

Az egyes szakaszok igénybevételének kiszámítása.

| — | Az igénybevételek összehasonlítása a megengedett legnagyobb igénybevételekkel.
  A megengedett igénybevételeket alapvetően a következők befolyásolják:






  — | Az acél minősége. |
| --- | --- | --- |

—

Az igénybevételek összehasonlítása a megengedett legnagyobb igénybevételekkel.

A megengedett igénybevételeket alapvetően a következők befolyásolják:

—

Az acél minősége.

| — | Az a tény, hogy a tengely üreges vagy tömör. |
| --- | --- |

—

Az a tény, hogy a tengely üreges vagy tömör.

M.1.2.   Az erők azonosítása és a nyomatékok kiszámítása.

Kétféle erővel kell foglalkozni:

| — | Mozgásban lévő tömeg. |
| --- | --- |

—

Mozgásban lévő tömeg.

| — | Fékezés. |
| --- | --- |

—

Fékezés.

M.1.3.   Geometriai és méretbeli tűrések

M.1.3.1.   A tengelyvégcsapok és a tengelytest átmérőinek kiválasztása.

A tengelyvégcsapok és a tengelytest átmérőinek kiválasztásakor először hivatkozni kell a kapcsolódó alkatrészek, pl. csapágyak meglévő méreteire.

Az átmérők kiválasztását a számított igénybevétel és a megengedett legnagyobb igénybevétel összehasonlításával kell ellenőrizni. Egy nagyon kis mélységű (0,1–0,2 mm) vájatot kell biztosítani, hogy a csapágy belső gyűrűjének vége ne okozzon réshatást a tengelyvégcsapon.

M.1.3.2.   A különböző fészkek átmérőinek kiválasztása a tengelytest vagy a tengelyvégcsap átmérője alapján.

M.1.3.2.1.   A tengelyváll csapágyfelülete

A lehető leggyakoribb szabványosítás érdekében a tengelyváll csapágyfelületének átmérője 30 mm-rel nagyobb, mint a tengelyvégcsapé. A tengelyvégcsap és a tengelyváll csapágyfelülete közötti átmenetet az M3. ábra (V. részlet) szerint alakítják ki.

M.1.3.2.2.   A tengelyváll csapágyfelülete és a tengelycsap közötti átmenet.

A lehető leggyakoribb szabványosítás érdekében ez az átmenet csak egyetlen, 25 mm-es átmérővel rendelkezik.

Ha ezt az értéket nem lehet elérni, a lehető legnagyobb értéket kell kiválasztani a terület igénybevételi koncentrációjának csökkentése érdekében.

M.1.3.2.3.   Tengelycsap.

A tengelycsap és a tengelytest átmérői közötti arány legalább 1,12 a tengelycsap kopási határánál. Ajánlott, hogy ez az arány legalább 1,15 legyen az új állapotú tengelyeken.

A két terület közötti átmenetet oly módon alakítják ki, hogy az igénybevétel koncentrációja a lehető legalacsonyabb szinten maradjon.

A tengelytest és a tengelycsap közötti átmenet igénybevételi koncentrációs tényezőjének legalacsonyabb értéke érdekében a tengelytest oldalán a legnagyobb sugár legalább 75 mm.

M.1.4.   Megengedett legnagyobb igénybevételek.

A megengedett legnagyobb igénybevételek kiszámításának forrásai:

| — | A tengely különböző területei forgó elhajlásának fáradási határai. |
| --- | --- |

—

A tengely különböző területei forgó elhajlásának fáradási határai.

| — | Az „S” biztonsági tényező értéke, amely az acél minőségétől függően változik. |
| --- | --- |

—

Az „S” biztonsági tényező értéke, amely az acél minőségétől függően változik.

M.1.4.1.   EA1N minőségű acél

Az alábbi értékeket használják fel:

| — | Tömör tengely esetén:






  — | 200 N/mm2 sajtoló illesztés nélkül. |
| --- | --- | --- |

—

Tömör tengely esetén:

—

200 N/mm2 sajtoló illesztés nélkül.

| — | 120 N/mm2 sajtoló illesztéssel. |
| --- | --- |

—

120 N/mm2 sajtoló illesztéssel.

| — | Üreges tengely esetén:






  — | 200 N/mm2 sajtoló illesztés nélkül. |
| --- | --- | --- |

—

Üreges tengely esetén:

—

200 N/mm2 sajtoló illesztés nélkül.

| — | 110 N/mm2 sajtoló illesztéssel (a tengelyvégcsap kivételével). |
| --- | --- |

—

110 N/mm2 sajtoló illesztéssel (a tengelyvégcsap kivételével).

| — | 94 N/mm2 sajtoló illesztéssel a tengelyvégcsapon. |
| --- | --- |

—

94 N/mm2 sajtoló illesztéssel a tengelyvégcsapon.

| — | 80 N/mm2 a furat felülete esetén. |
| --- | --- |

—

80 N/mm2 a furat felülete esetén.

Tömör és üreges tengely esetén az „S” biztonsági együttható értéke, amellyel a fáradási határt el kell osztani a megengedett legnagyobb igénybevételek eléréséhez, 1,2.

Üreges tengelyek esetén ezek a megengedett igénybevételek akkor alkalmazhatók, ha a tengelyvégcsap és a furat átmérőjének aránya < 3, vagy a tengelycsap és a furat átmérőjének aránya < 4.

M.1.4.2.   Nem EA1N minőségű acélok.

A fáradási határt a tengely következő területeire vonatkozóan határozzák meg:

| — | A tengelytest felülete. |
| --- | --- |

—

A tengelytest felülete.

| — | A csapágyfelület a tengelycsapoknál egyenlő szorítási feltételek mellett. |
| --- | --- |

—

A csapágyfelület a tengelycsapoknál egyenlő szorítási feltételek mellett.

Üreges tengely esetén a fáradási határt a csapágyfelületre vonatkozóan is meghatározzák egyenértékű csapágy/tengely kölcsönhatási feltételek mellett.

| — | A furat felülete. |
| --- | --- |

—

A furat felülete.

Az „S” biztonsági tényező értékét az acél minőségének a réshatással szembeni érzékenysége alapján határozzák meg.

M.2.   TERMÉKVIZSGÁLAT

M.2.1.   Mechanikai jellemzők:

M.2.1.1.   Jellemzők a szakítóvizsgálat alapján

A tömör tengelyek sugarának közepén vagy az üreges tengelyek külső és belső felülete között félúton elérendő értékeket az M1. táblázat adja meg.

M1. táblázat

| R
  eH (N/mm2) (1) | R
  m (N/mm2) | A5 % |
| --- | --- | --- |
| > 320 | > 550 | > 22 |

R
  eH (N/mm2) (1)

R
  m (N/mm2)

A5 %

> 320

> 550

> 22

M.2.1.2.   Ütőpróba jellemzői

Az ütőpróba jellemzőit 20 oC-on határozzák meg hosszanti és keresztirányban. Három tesztmintát vesznek az egyes próbaszakaszok szomszédos pontjain. A tesztmintákat az M1. ábrán jelzett helyekről veszik. A tömör tengelyek sugarának közepén vagy az üreges tengelyek külső és belső felülete között félúton elérendő értékeket az M1. táblázat adja meg.

Egyetlen érték sem lehet kevesebb, mint az M2. táblázatban megadott értékek 70 %-a.

M1. ábra

Image

M2. táblázat

| Hosszanti irányú KU (J) | Keresztirányú KU (J) |
| --- | --- |
| ≥ 30 | ≥ 20 |

Hosszanti irányú KU (J)

Keresztirányú KU (J)

≥ 30

≥ 20

M.2.2.   Mikroszerkezeti jellemzők

A mikroszerkezet ferrit vagy perlit. A szemcseméret nem lehet nagyobb, mint az ISO 643 szabvány V. típusú referencia-diagramjában meghatározott értékek.

M.2.3.   Az anyag mikrografikus tisztasága

Az anyagtisztaságot mikrografikus vizsgálattal kell megmérni (ISO 4967 szabvány szerinti A módszer). Az M2. ábra mutatja a mintavétel helyét. A zárványok sűrű sorozatának elérendő legnagyobb értékeket az M3. táblázat adja meg.

M3. táblázat

| Zárványtípus | Sűrű sorozat (maximális) | |
| --- | --- | --- |
| A (szulfidok) | 1,5 | |
| B (aluminátok) | 1,5 | |
| C (szilikátok) | 1,5 | |
| D (szemcsés oxidok) | 1,5 | |
| B + C + D | 3 | |

Zárványtípus

Sűrű sorozat (maximális)

A (szulfidok)

1,5

B (aluminátok)

1,5

C (szilikátok)

1,5

D (szemcsés oxidok)

1,5

B + C + D

3

M2. ábra

Image

M.2.4.   Belső integritás

A belső integritást ultrahangos vizsgálattal állapítják meg.

A tengelyek nem tartalmazhatnak olyan belső hibákat, amelyek ugyanolyan mélység esetén a normál hibánál jelentkező visszhangjel-nagyságnál magasabb vagy azzal egyenlő értéket adnak. E teszt céljaira a normál hiba egy 3 mm ármérőjű, lapos fenekű lyuk.

A zárványok vagy belső hibák miatt nem csillapítható a 4dB-nél magasabb fordított visszhangjel.

M.2.5.   Ultrahang-áteresztő képesség

A tengelyek átengedik az ultrahangot. Ezt minden egyes tengely esetében rögzített ultrahangos vizsgálattal igazolják.

A tengelyeken a teszt során kapott visszhangjel amplitúdója magasabb vagy egyenlő, mint a teljes képernyő magasságának 50 %-a a berendezés szabványok éken történő előzetes kalibrálása után. A háttérzaj szintjének magassága kisebb, mint a teljes képernyő magasságának 10 %-a.

M.2.6.   Felületi jellemzők

M.2.6.1.   Felületkezelés

A tengely felületén csak a jelen melléklet által meghatározott helyeken lévő jelölések láthatók.

A kész vagy szerelésre kész alkatrészek megengedett felületi érdességét (Ra) az M4. táblázat adja meg. A szimbólumok megfelelnek az M3. ábrán láthatóknak.

M4. táblázat

| Megnevezés | Szimbólum | Ra felületi érdesség (2) (μm) |
| --- | --- | --- |
| Durva – megmunkált | Kész vagy szerelésre kész |
| A tengely vége | | | |
| Tengelyvég és ferde levágás | a | — | 6,3 |
| A tengely középső felülete (tömör vagy üreges tengely) | Lásd az R1. és R2. részletet | — | 3,2 |
| Tengelyvégcsap | | | |
| Tengelyvégcsap-átmérő | b | 12,5 | 0,8 |
| Az igénybevételt csökkentő hornyok | c (V. részlet) | | 0,8 |
| Ütköző
  Az ütköző átmérője | d | 12,5 | 1,6 |
| Tengelycsap
  A tengelycsap átmérője | e | 12,5 | 0,8/1,6 (4) |
| Bevezető kúpos rész | f (U. részlet) | | 1,6 |
| Test | | | |
| Belső átmeneti sugarak a tengelycsap felé | g (T. részlet) | — | 1,6 |
| A tengelytest átmérője | l | | 3,2 (3) |
| A féktárcsa fészkének átmérője | h | 12,5 | 0,8/1,6 (4) |
| A csapágy és a tömítés fészkének átmérője | j | 12,5 | 0,8 |
| Két fészek közötti átmeneti sugarak | k (S. részlet) | | 1,6 |
| Furat
  Átmérő | m
  (R1. részlet) | | 3,2 |

Megnevezés

Szimbólum

Ra felületi érdesség (2) (μm)

Durva – megmunkált

Kész vagy szerelésre kész

A tengely vége

Tengelyvég és ferde levágás

a

—

6,3

A tengely középső felülete (tömör vagy üreges tengely)

Lásd az R1. és R2. részletet

—

3,2

Tengelyvégcsap

Tengelyvégcsap-átmérő

b

12,5

0,8

Az igénybevételt csökkentő hornyok

c (V. részlet)

0,8

Ütköző

Az ütköző átmérője

d

12,5

1,6

Tengelycsap

A tengelycsap átmérője

e

12,5

0,8/1,6 (4)

Bevezető kúpos rész

f (U. részlet)

1,6

Test

Belső átmeneti sugarak a tengelycsap felé

g (T. részlet)

—

1,6

A tengelytest átmérője

l

3,2 (3)

A féktárcsa fészkének átmérője

h

12,5

0,8/1,6 (4)

A csapágy és a tömítés fészkének átmérője

j

12,5

0,8

Két fészek közötti átmeneti sugarak

k (S. részlet)

1,6

Furat

Átmérő

m

(R1. részlet)

3,2

M3. ábra

Érdességi szimbólumok

Image

M.2.6.2.   Felületi integritás

A felületi integritást mágneses részecskés vizsgálattal kell megállapítani minden tengely külső felülete, valamint ultrahangos vagy egyenértékű vizsgálattal az üreges tengelyek furatának felülete esetében. A tengely külső felületén nem megengedettek a keresztirányú hibák.

M.2.6.3.   Geometriai és méretbeli tűrések

Az előírt geometriai tűréseket az M5. táblázat adja meg. Az alkalmazott szimbólumok megfelelnek az M4. ábrán láthatóknak.

Az előírt méretbeli tűréseket az M6. táblázat adja meg. Az alkalmazott szimbólumok megfelelnek az M5. ábrán láthatóknak.

M5. táblázat

| Megnevezés | Szimbólum | Geometriai tűrések (5)
   (6) (mm) |
| --- | --- | --- |
| Durva – megmunkált | Szerelésre kész |
| Tengelyvégcsap és ütköző | | | |
| A tengelyvégcsap hengeressége | n | | 0,015 |
| Az ütköző függőleges felületének kilengése az Y-Z referenciához képest | o1 | | 0,03 |
| Az ütköző kilengése az Y-Z referenciához képest | o2 | | 0,03 |
| Tengelycsap | | | |
| Kilengés az Y-Z referenciához képest | p | 1,5 | 0,03 |
| Hengeresség | | 0,1 | 0,015 |
| Tengelytest | | | |
| Kilengés az Y-Z referenciához képest | t | | 0,5 |
| Furat | | | |
| Koncentrikusság az Y-Z referenciához képest | u | | 0,5 |
| A tengelyvég-sapkák felszerelésére szolgáló lyukak | | | |
| Koncentrikusság az Y-Z referenciához képest | v | | 0,5 |
| A megmunkálás közepének kilengése az Y-Z referenciához képest (R1/R2. részlet) | w1

  w2 | | 0,02
  0,03 |

Megnevezés

Szimbólum

Geometriai tűrések (5)
   (6) (mm)

Durva – megmunkált

Szerelésre kész

Tengelyvégcsap és ütköző

A tengelyvégcsap hengeressége

n

0,015

Az ütköző függőleges felületének kilengése az Y-Z referenciához képest

o1

0,03

Az ütköző kilengése az Y-Z referenciához képest

o2

0,03

Tengelycsap

Kilengés az Y-Z referenciához képest

p

1,5

0,03

Hengeresség

0,1

0,015

Tengelytest

Kilengés az Y-Z referenciához képest

t

0,5

Furat

Koncentrikusság az Y-Z referenciához képest

u

0,5

A tengelyvég-sapkák felszerelésére szolgáló lyukak

Koncentrikusság az Y-Z referenciához képest

v

0,5

A megmunkálás közepének kilengése az Y-Z referenciához képest (R1/R2. részlet)

w1

w2

0,02

0,03

M4. ábra

Geometriai szimbólumok

Image

M6. táblázat

| Megnevezés | Szimbólum | Méretbeli tűrések (7) (mm) |
| --- | --- | --- |
| Szerelésre kész |
| Hosszanti méretek | | |
| A tengely hossza (8) | A | ± 1 |
| A tengelycsap hossza (a tengelyvállat is ideértve) | B | 0/-0,5 |
| Az ütközők fölötti hossz (a referenciasíkok között) | C | ± 0,5 (11) |
| A tengelyvégcsap fészkének hossza | D | (9) |
| Az ütköző hossza | E | +1/0 |
| A tengelyvégcsap vájatának mélysége | | Lásd a V. részletet |
| A tengelyvégcsap vájatának hossza | G | V. részlet (9) |
| Átmérők | | |
| A tengelyvégcsap átmérője | H | (9) |
| A tengelycsap átmérője | I | |
| Az ütköző átmérője | N (9) | (9) |
| A tengelytest átmérője | P | +2/0 |
| A tengely más részeinek méretei | | |
| Tengely-megmunkálási középpontok | | |
| Tömör tengelyek | | Lásd az R2. részletet (10) |
| Üreges tengelyek | | Lásd az R1. részletet (10) |
| A tengelyvég-sapkák felszerelésére szolgáló lyukak | Lásd az R1. részletet (10) | |
| Fúrási koncentrikusság | | 0,5 |
| Furatmélység | | +2/0 |
| Menetmélység | | +2/0 |
| A furat és a menet közötti eltérés | | ≥10 |
| Bevezető kúpos rész | | |
| A tengelycsap kúposságának hossza | K (U. részlet) (9) | 0/-3 |
| A tengelycsap kúpos részének mélysége | L (U. részlet) (9) | 0,1 |
| A furat átmérője | O (R1. részlet) | 1 |
| Átmeneti sugarak – tengelycsap/tengelytest | | Lásd a T. részletet (9) |

Megnevezés

Szimbólum

Méretbeli tűrések (7) (mm)

Szerelésre kész

Hosszanti méretek

A tengely hossza (8)

A

± 1

A tengelycsap hossza (a tengelyvállat is ideértve)

B

0/-0,5

Az ütközők fölötti hossz (a referenciasíkok között)

C

± 0,5 (11)

A tengelyvégcsap fészkének hossza

D

(9)

Az ütköző hossza

E

+1/0

A tengelyvégcsap vájatának mélysége

Lásd a V. részletet

A tengelyvégcsap vájatának hossza

G

V. részlet (9)

Átmérők

A tengelyvégcsap átmérője

H

(9)

A tengelycsap átmérője

I

Az ütköző átmérője

N (9)

(9)

A tengelytest átmérője

P

+2/0

A tengely más részeinek méretei

Tengely-megmunkálási középpontok

Tömör tengelyek

Lásd az R2. részletet (10)

Üreges tengelyek

Lásd az R1. részletet (10)

A tengelyvég-sapkák felszerelésére szolgáló lyukak

Lásd az R1. részletet (10)

Fúrási koncentrikusság

0,5

Furatmélység

+2/0

Menetmélység

+2/0

A furat és a menet közötti eltérés

≥10

Bevezető kúpos rész

A tengelycsap kúposságának hossza

K (U. részlet) (9)

0/-3

A tengelycsap kúpos részének mélysége

L (U. részlet) (9)

0,1

A furat átmérője

O (R1. részlet)

1

Átmeneti sugarak – tengelycsap/tengelytest

Lásd a T. részletet (9)

M5. ábra

Méretszimbólumok

Image

M.2.7.   Végső korrózióvédelem

M.2.7.1.   Általános

A tengely minden szabadon lévő felületét védeni kell a kerékpár tervezési előírásaiban meghatározott módon.

M.2.7.2.   Meghatározott korrozív anyagoknak való ellenállás

A tengely szabadon lévő felületén alkalmazott védelmi rendszerek esetében figyelembe kell venni a környezeti tényezőket, a korrozív anyagokat, a jármű rakományát, a mechanikus sérülést stb.

---

(1)  Ha jellegzetes folyási határ nem állapítható meg, az R
  p0,2 névleges folyási határt kell meghatározni.

(2)  A tömör tengelycsapokkal rendelkező régi típusú tengelyek esetén a követelmények az ilyen termékekre vonatkozó szabványokban találhatók.

(3)  6,3 egyetérthető, ha az 5.5.2.1.4. pontban meghatározott F
  1 és F
  2 fáradási határ, illetve az üzem közbeni ultrahangos ellenőrzés esetében előírt érzékenység teljesül.

(4)  A tengelyek üzem közbeni roncsolásmentes vizsgálata a felületkezelés kisebb értékeit teszi szükségessé.

(5)  Az olyan paraméterek esetében, amelyek tűrése nem található meg ebben a táblázatban, az EN 22768-2 szabvány általános tűréseit alkalmazzák.

(6)  A tömör tengelycsapokkal rendelkező régi típusú tengelyek esetén a követelmények az ilyen termékekre vonatkozó szabványokban találhatók.

(7)  Az olyan paraméterek esetében, amelyek tűrése nem található meg ebben a táblázatban, az EN 22768-2 szabvány általános tűréseit alkalmazzák.

(8)  Figyelni kell arra, hogy az „A” teljes hossz fölötti tűréseknek való megfelelés nem teszi lehetővé, hogy az összes egyedi tűrést összesítve alkalmazzák a konkrét méretekre.

(9)  A rajz vagy a megrendelést kísérő dokumentumok előírásaival összhangban.

(10)  A megrendelésben más geometriákat is javasolhatnak és határozhatnak meg.

(11)  Speciális alkalmazások esetén más értékekben is megállapodhatnak.

N. MELLÉKLET

SZERKEZETEK ÉS MECHANIKUS ALKATRÉSZEK

A statikus vizsgálati módszerek megengedett igénybevételei

N.1   STATIKUS VIZSGÁLATI MÓDSZEREK

N.1.1   A statikus vizsgálatok határértékei a kifáradási szilárdság igazolására

A varratok eseteinek definíciója

A teherkocsik vázszerkezetének vizsgálata esetén alkalmazott igénybevételi határok jelzése háromfajta, 320, 420 és 570 MPa minimális húzási ellenállással rendelkező acél esetében jelzik az alábbi általános módokon meghatározott varratok esetében:

| — | A. eset: Alapfém |
| --- | --- |

—

A. eset: Alapfém

| — | B. eset: Tompavarrat, |
| --- | --- |

—

B. eset: Tompavarrat,

| — | C. eset: Tompavarrat inerciaváltással, |
| --- | --- |

—

C. eset: Tompavarrat inerciaváltással,

| — | D. eset: Sarokvarrat, |
| --- | --- |

—

D. eset: Sarokvarrat,

| — | E. eset: Dudorvarrat. |
| --- | --- |

—

E. eset: Dudorvarrat.

A varratok ezen öt esete nem fedi a szerkezetek teljes skáláját, és a gyakorlatban valamennyi vizsgált terület esetében a legmegfelelőbb varratot kell kiválasztani.

E választások megkönnyítése és szabványosítása érdekében az Nx. táblázatban lévő számok gyakorlati példákat adnak a jármű vázszerkezetén és a forgóváz kereteken gyakran előforduló hegesztési varratokra.

N1. ábra

| Eset | Vázlat | Leírás | Megjegyzések |
| --- | --- | --- | --- |
| A | | A varrattól távolodva | A varrattól távolodva |
| | Megmunkált tompavarrat | Megmunkált tompavarrat |
| B | | Tompavarrat | Tompavarrat |
| | Ferdére munkált tompavarrat | |
| B | | Megmunkált és hegesztett varrat | |
| C | | Sarokvarrat harántmerevítővel | Tompavarrat az egymáshoz képest szögben álló darabok között |
| C | | Ferde varrat | |
| D | | Sarokvarrat | 90o-os tompavarrat |
| D | | Megerősített lemez | Rálapolt hegesztés |
| D | | Tompavarratos rálapolt hegesztés | |
| D | | Sarokvarrat | Ékvarrat |
| D | | Cső és egyenes darab közötti varrat | |
| D | | Lemez és cső közötti varrat | |
| D | | Lemez és merevítő közötti varrat | |
| E | | Hegesztett biztosítófül
  Hegesztett biztosítócsap | |

Eset

Vázlat

Leírás

Megjegyzések

A

Image

A varrattól távolodva

A varrattól távolodva

Image

Megmunkált tompavarrat

Megmunkált tompavarrat

B

Image

Tompavarrat

Tompavarrat

Image

Ferdére munkált tompavarrat

B

Image

Megmunkált és hegesztett varrat

C

Image

Sarokvarrat harántmerevítővel

Tompavarrat az egymáshoz képest szögben álló darabok között

C

Image

Ferde varrat

D

Image

Sarokvarrat

90o-os tompavarrat

D

Image

Megerősített lemez

Rálapolt hegesztés

D

Image

Tompavarratos rálapolt hegesztés

D

Image

Sarokvarrat

Ékvarrat

D

Image

Cső és egyenes darab közötti varrat

D

Image

Lemez és cső közötti varrat

D

Image

Lemez és merevítő közötti varrat

E

Image

Hegesztett biztosítófül

Hegesztett biztosítócsap

N.1. táblázat

| | 2σAlim [N/mm2] | Σmlim [N/mm2] | σmaxlim [N/mm2] |
| --- | --- | --- | --- |
| Acél (1) | | K = 0,3 | K = 0,3 |
| 370 | 420 | 520 | 370 | 420 | 520 | 370 | 420 | 520 |
| Varrat esete | A | 110 | 118 | 166 | 183 | 197 | 277 | 238 | 258 | 360 |
| B | 90 | 90 | 90 | 150 | 150 | 150 | 195 | 195 | 195 |
| C | 80 | 80 | 80 | 133 | 133 | 133 | 173 | 173 | 173 |
| D | 66 | 66 | 66 | 110 | 110 | 110 | 143 | 143 | 143 |
| E | 54 | 54 | 54 | 90 | 90 | 90 | 117 | 117 | 117 |

2σAlim [N/mm2]

Σmlim [N/mm2]

σmaxlim [N/mm2]

Acél (1)

K = 0,3

K = 0,3

370

420

520

370

420

520

370

420

520

Varrat esete

A

110

118

166

183

197

277

238

258

360

B

90

90

90

150

150

150

195

195

195

C

80

80

80

133

133

133

173

173

173

D

66

66

66

110

110

110

143

143

143

E

54

54

54

90

90

90

117

117

117

---

(1)  Jellemző Rm húzási ellenállás az anyagra vonatkozó szabvány szerint.

(2)  Az igénybevételt az Rp vagy Rp' rugalmassági határ határozza meg.

O. MELLÉKLET

KÖRNYEZETI FELTÉTELEK

TRIV követelmények

A TRIV hőmérsékleti osztály tervezési szintje

Ez a táblázat a jelen ÁME végrehajtása előtt üzemelő átjárható áruszállító kocsikon használt alkatrészek hőmérsékleti tartományait adja meg.

| Részegység | Műszaki jellemzők |
| --- | --- |
| 105 mm lökethosszú ütközők | A - 25 és + 50 oC közötti hőmérsékleti tartományban az értékek nem térhetnek el 20 %-nál nagyobb mértékben a szobahőmérséklettől. |
| 130 és 150 mm lökethosszú ütközők | A - 25 és + 50 oC közötti hőmérsékleti tartományban az értékek nem térhetnek el 20 %-nál nagyobb mértékben a szobahőmérséklettől. |
| Fékek –
  A különböző típusú fékberendezések konstrukciójára vonatkozó szabályozások: Egyszerű acél nyomástárolók, gyújtás nélkül, vasúti járművek légfékező és kiegészítő pneumatikus berendezéséhez | A nyomástárolók hőmérsékleti tartománya:
  - 40 oC - + 100 oC |
| Fékek –
  A különböző fékalkatrészek gyártására vonatkozó szabályozások: Kisiklás-érzékelő kocsikhoz | Hőmérsékleti tartomány - 40 és + 70 oC között |
| A tömlőcsatlakozások (féktömlők) és elektromos vezetékek méretei; a pneumatikus és elektromos csatlakozások típusai és azok elhelyezkedése az UIC és OSJD tagvasutak automatikus kapcsolókkal felszerelt kocsijain | Hőmérsékleti tartomány - 40 és + 70 oC között |
| A vasúti kocsik görgőcsapágyas tengelyágyainak kenésére szánt zsírok hivatalos bevizsgálására és szállítására vonatkozó műszaki előírások | Minimális bevizsgálási hőmérséklet: - 20 oC |

Részegység

Műszaki jellemzők

105 mm lökethosszú ütközők

A - 25 és + 50 oC közötti hőmérsékleti tartományban az értékek nem térhetnek el 20 %-nál nagyobb mértékben a szobahőmérséklettől.

130 és 150 mm lökethosszú ütközők

A - 25 és + 50 oC közötti hőmérsékleti tartományban az értékek nem térhetnek el 20 %-nál nagyobb mértékben a szobahőmérséklettől.

Fékek –

A különböző típusú fékberendezések konstrukciójára vonatkozó szabályozások: Egyszerű acél nyomástárolók, gyújtás nélkül, vasúti járművek légfékező és kiegészítő pneumatikus berendezéséhez

A nyomástárolók hőmérsékleti tartománya:

- 40 oC - + 100 oC

Fékek –

A különböző fékalkatrészek gyártására vonatkozó szabályozások: Kisiklás-érzékelő kocsikhoz

Hőmérsékleti tartomány - 40 és + 70 oC között

A tömlőcsatlakozások (féktömlők) és elektromos vezetékek méretei; a pneumatikus és elektromos csatlakozások típusai és azok elhelyezkedése az UIC és OSJD tagvasutak automatikus kapcsolókkal felszerelt kocsijain

Hőmérsékleti tartomány - 40 és + 70 oC között

A vasúti kocsik görgőcsapágyas tengelyágyainak kenésére szánt zsírok hivatalos bevizsgálására és szállítására vonatkozó műszaki előírások

Minimális bevizsgálási hőmérséklet: - 20 oC

P. MELLÉKLET

FÉKEZÉSI TELJESÍTMÉNY

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tévő rendszerelemek vizsgálata

P.1.   A TERVEZÉS VIZSGÁLATA

Az alábbi lista olyan fékrendszer- és fékrendszerelem-terveket tartalmaz, amelyek a közzététel előtt, bizonyos felhasználási területeken, már megfeleltek az átjárhatósági műszaki előírásoknak (ÁME). Ez a lista az FF. mellékletben található.

P.1.1.   Elosztó

Nyitott pont

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tévő elosztóhoz alkalmazandó terméktervezési vizsgálat tesztelési eljárásának meg kell felelnie a jelen ÁME-nak.

P.1.2.   Állítható terhelésű és relészelep és automatikus raksúlyváltó

Nyitott pont

P.1.2.1.   Állítható terhelésű relészelep

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tévő állítható terhelésű relészelep tervezési vizsgálatának leírása itt szerepel, míg a műszaki előírásokat az ÁME 4.2.4.1.2.2 Fékerő és a 4.2.4.1.2.7 Levegőellátás című fejezete, a jellemzőket pedig az I. Melléklet I.2.1 fejezete tartalmazza.

A relét az alábbi jellemzőkre vonatkozó vizsgálat során önálló egységként kell kezelni, - 25 és + 45 oC közötti hőmérsékleten üzemeltetve:

| — | Használati és leoldási idő a teljes terhelési tartományt figyelembe véve, az ÁME 4.2.4.1.2.2 részének megfelelően. |
| --- | --- |

—

Használati és leoldási idő a teljes terhelési tartományt figyelembe véve, az ÁME 4.2.4.1.2.2 részének megfelelően.

| — | Fékek fokozatos használata és leoldása (legalább 5 fokozatban) |
| --- | --- |

—

Fékek fokozatos használata és leoldása (legalább 5 fokozatban)

| — | Változtatható kimeneti nyomás állítható terhelésjelzéssel |
| --- | --- |

—

Változtatható kimeneti nyomás állítható terhelésjelzéssel

| — | Válaszidő a terhelésjelzés-eltérés módosításához Módosítás 1 percen belül |
| --- | --- |

—

Válaszidő a terhelésjelzés-eltérés módosításához Módosítás 1 percen belül

| — | Szivárgásmentesség - 25 és + 45 oC közötti hőmérsékleten üzemeltetve |
| --- | --- |

—

Szivárgásmentesség - 25 és + 45 oC közötti hőmérsékleten üzemeltetve

A - 25 és + 45 oC közötti hőmérsékleten kapott teszteredmények nem befolyásolhatják a jármű vagy a vonat működését.

A relészelepet - 40 és - 25 oC, valamint + 45 és + 70 oC szélsőséges hőmérsékleti értékek között önálló egységként kell tesztelni a fenti jellemzőkre vonatkozóan. A teszteredmények - 25 oC és + 45 oC szélsőséges hőmérsékletek között eltérőek lehetnek, de nem befolyásolhatják a vonat üzemeltetését.

Az állítható terhelésű relészelep rendszerben történő vizsgálatát egy kölcsönös átjárhatóságot biztosító elosztóval ellátott fékrendszerbe szerelve kell végrehajtani.

A következő teszteket egy véletlenszerűen kiválasztott vagonon kell elvégezni, amely legalább egy állítható terhelésű relészeleppel van ellátva. A terhelést a teljes tartományon belül növelni is és csökkenteni is kell, és a járművet a terhelés változtatását követő méréssorozat előtt mozgásba kell helyezni.

| — | A fékezési tömegszázalék hitelesítése 120 km/óra sebességgel való haladás esetén a fékezési tömegszázalék progresszív csökkentése féktuskóval felszerelt vagonok esetében megengedett, mivel a terhelés az ÁME értelmében 18-ról 20 tonnás tengelyterhelésre növekszik. |
| --- | --- |

—

A fékezési tömegszázalék hitelesítése 120 km/óra sebességgel való haladás esetén a fékezési tömegszázalék progresszív csökkentése féktuskóval felszerelt vagonok esetében megengedett, mivel a terhelés az ÁME értelmében 18-ról 20 tonnás tengelyterhelésre növekszik.

| — | A fékezési tömegszázalék hitelesítése 100 km/óra sebességgel való haladás esetén a fékezési tömegszázalék 100 %-ról 65 %-ra történő progresszív csökkentése vagonok esetében megengedett, mivel a maximálisan megengedett tömegű vagonok (14,5 tonnás tengelyterhelés 22,5 tonnás tengelyterhelésre tervezett vagon esetén) terhelése 65 %-ról növekszik az ÁME szerinti maximális tömegre. Az öntöttvas féktuskókkal felszerelt vagonok fékezett tömege nem haladhatja meg a 18 tonnát a jelenleg az összes tagállamra érvényes nemzetközi műszaki szabályok értelmében. |
| --- | --- |

—

A fékezési tömegszázalék hitelesítése 100 km/óra sebességgel való haladás esetén a fékezési tömegszázalék 100 %-ról 65 %-ra történő progresszív csökkentése vagonok esetében megengedett, mivel a maximálisan megengedett tömegű vagonok (14,5 tonnás tengelyterhelés 22,5 tonnás tengelyterhelésre tervezett vagon esetén) terhelése 65 %-ról növekszik az ÁME szerinti maximális tömegre. Az öntöttvas féktuskókkal felszerelt vagonok fékezett tömege nem haladhatja meg a 18 tonnát a jelenleg az összes tagállamra érvényes nemzetközi műszaki szabályok értelmében.

| — | Használati és leoldási idők a teljes terhelési tartományban |
| --- | --- |

—

Használati és leoldási idők a teljes terhelési tartományban

| — | Fékek fokozatos használata és leoldása (legalább 5 fokozatban) |
| --- | --- |

—

Fékek fokozatos használata és leoldása (legalább 5 fokozatban)

| — | Változtatható kimeneti nyomás állítható terhelésjelzéssel |
| --- | --- |

—

Változtatható kimeneti nyomás állítható terhelésjelzéssel

| — | Válaszidő a terhelésjelzés-eltérés módosításához |
| --- | --- |

—

Válaszidő a terhelésjelzés-eltérés módosításához

| — | A hatásos és rövid idejű terhelésváltozások nem befolyásolják a terhelés beállítását |
| --- | --- |

—

A hatásos és rövid idejű terhelésváltozások nem befolyásolják a terhelés beállítását

| — | Szivárgás |
| --- | --- |

—

Szivárgás

Üzemi teszteket kell végrehajtani a következők hitelesítésére:

| — | A berendezés a jármű mozgása miatt nem érzékeli a véletlenszerű terhelésváltozásokat |
| --- | --- |

—

A berendezés a jármű mozgása miatt nem érzékeli a véletlenszerű terhelésváltozásokat

| — | Fékezési tömegszázalékok (i) üres, (ii) félig terhelt, (iii) 100 % fékezési tömegszázaléknak megfelelő terhelési állapotban, illetve (iv) teljes terhelés esetén a fékezési tömegszázalék, a terhelési értéktől függetlenül, nem haladhatja meg a 130 %-ot, 120 km/órás sebességgel haladó, féktuskóval felszerelt vagonok esetén pedig, teljes terhelés mellett, nem lehet több mint 105 % |
| --- | --- |

—

Fékezési tömegszázalékok (i) üres, (ii) félig terhelt, (iii) 100 % fékezési tömegszázaléknak megfelelő terhelési állapotban, illetve (iv) teljes terhelés esetén a fékezési tömegszázalék, a terhelési értéktől függetlenül, nem haladhatja meg a 130 %-ot, 120 km/órás sebességgel haladó, féktuskóval felszerelt vagonok esetén pedig, teljes terhelés mellett, nem lehet több mint 105 %

P.1.2.2.   Automatikus raksúlyváltó

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tévő automatikus raksúlyváltó relészelep tervezési vizsgálatának leírása itt szerepel, míg a műszaki előírásokat az ÁME 4.2.4.1.2.2 Fékerő és a 4.2.4.1.2.7 Levegőellátás című fejezete, a jellemzőket pedig az I. Melléklet I.2.2 fejezete tartalmazza.

A relét az alábbi jellemzőkre vonatkozó vizsgálat során önálló egységként kell kezelni, - 25 és + 45 oC közötti hőmérsékleten üzemeltetve:

| — | Használati és leoldási idők a teljes terhelési tartományban |
| --- | --- |

—

Használati és leoldási idők a teljes terhelési tartományban

| — | Fékek fokozatos használata és leoldása (legalább 5 fokozatban) |
| --- | --- |

—

Fékek fokozatos használata és leoldása (legalább 5 fokozatban)

| — | Változtatható kimeneti nyomás állítható terhelésjelzéssel |
| --- | --- |

—

Változtatható kimeneti nyomás állítható terhelésjelzéssel

| — | Válaszidő a terhelésjelzés-eltérés módosításához |
| --- | --- |

—

Válaszidő a terhelésjelzés-eltérés módosításához

| — | Szivárgásmentesség - 25 és + 45 oC közötti hőmérsékleten üzemeltetve |
| --- | --- |

—

Szivárgásmentesség - 25 és + 45 oC közötti hőmérsékleten üzemeltetve

A - 25 és + 45 oC közötti hőmérsékleten kapott teszteredmények nem befolyásolhatják a vonat működését.

A relészelepet - 40 és - 25 oC, valamint + 45 és + 70 oC szélsőséges hőmérsékleti értékek között önálló egységként kell tesztelni a fenti jellemzőkre vonatkozóan. A teszteredmények - 25 oC és + 45 oC szélsőséges hőmérsékletek között eltérőek lehetnek, de nem befolyásolhatják a vonat üzemeltetését.

Az automatikus raksúlyváltó relészelep rendszerben történő vizsgálatát egy kölcsönös átjárhatóságot biztosító elosztóval ellátott fékrendszerbe szerelve kell végrehajtani. A teszteket egyetlen, legalább egy automatikus raksúlyváltó relészeleppel felszerelt vagonon kell elvégezni. A teszteket üres és terhelt állapotban is végre kell hajtani. A járművet fokozatosan terhelik, illetve a terhelést fokozatosan csökkentik, amelynek alapján megállapítható, hogy az automatikus átkapcsoló mechanizmus átvált „terhelt” módból „üres” módba, illetve a ±5 % átmeneti súlytartományon belül növekszik és csökken. Mivel a berendezést az üres/terhelt berendezésre jellemző, változó terhelési feltételek közötti üzemeltetésre tervezték, az üzemi teszteket az átváltási súly körül változó terhelések mellett kell végrehajtani, amelynek alapján megállapítható, hogy a mechanizmust nem befolyásolják a normál üzem közben fellépő véletlenszerű terhelésingadozások. A teszteket statikusan kell elvégezni egyetlen járművön, valamint egy legalább 15 darab, 4 tengellyel felszerelt vagonból álló szerelvényformáción, amely kölcsönös átjárhatóságot biztosító elosztókkal van ellátva. Amennyiben a teszteredmények megfelelnek a fenti követelményeknek, a teszteket dinamikusan is el kell végezni egyetlen járművön. A vizsgálatok magukban foglalják a következőket:

| — | Használati és leoldási idők mindkét üzemmódban |
| --- | --- |

—

Használati és leoldási idők mindkét üzemmódban

| — | Fékek fokozatos használata és leoldása (legalább 5 fokozatban) |
| --- | --- |

—

Fékek fokozatos használata és leoldása (legalább 5 fokozatban)

| — | Fékhasználati idő mindkét üzemmódban |
| --- | --- |

—

Fékhasználati idő mindkét üzemmódban

| — | Fékleoldási idő mindkét üzemmódban |
| --- | --- |

—

Fékleoldási idő mindkét üzemmódban

| — | Változtatható kimeneti nyomás állítható terhelésjelzéssel |
| --- | --- |

—

Változtatható kimeneti nyomás állítható terhelésjelzéssel

| — | Válaszidő a terhelésjelzés-eltérés módosításához |
| --- | --- |

—

Válaszidő a terhelésjelzés-eltérés módosításához

| — | Szivárgás |
| --- | --- |

—

Szivárgás

A bejelentett szervezet előírása alapján üzemi teszteket is végre kell hajtani.

P.1.3.   Kerékcsúszásgátló eszköz

Nyitott pont

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tévő kerékcsúszásgátló eszköz tervezési vizsgálatának leírása itt szerepel, míg a műszaki előírásokat az ÁME 4.2.4.1.2.6 Kerékcsúszás elleni védelem és a 4.2.4.1.2.7 Levegőellátás című fejezete, a jellemzőket pedig az I. Melléklet I.3 fejezete tartalmazza.

A kerékcsúszás elleni védelemre vonatkozó teszteket egy modern 4-tengelyes járművön vagy hitelesített próbapadon kell végrehajtani, amely hitelesen képviseli a vágány geometriáját, a tapadási feltételeket, a jármű paramétereit stb., és amelyet egy modern 4-tengelyes járművön hitelesítenek.

Ha a tesztberendezés olyan fékekkel van felszerelve, amelyek működését nem befolyásolja a tapadás, ezeket le kell választani. A fékek aktiválásakor a kerékcsúszás elleni védelemnek tökéletesen kell működnie, és ezt a teszteknek is alá kell támasztania. A tesztberendezést olyan fékrendszerrel kell ellátni, mint amilyenhez a kerékcsúszás elleni védelmet tervezték (tárcsafék és/vagy tuskófék).

A kerékcsúszásgátló rendszer vizsgálata során minimális követelményként az alábbi jellemzőket kell megmérni és rögzíteni:

| — | Jármű sebessége |
| --- | --- |

—

Jármű sebessége

| — | Az egyes tengelyek sebessége |
| --- | --- |

—

Az egyes tengelyek sebessége

| — | Fékhengernyomás |
| --- | --- |

—

Fékhengernyomás

| — | Jármű gyorsulása |
| --- | --- |

—

Jármű gyorsulása

| — | Segédlégtartály nyomása |
| --- | --- |

—

Segédlégtartály nyomása

| — | Idő |
| --- | --- |

—

Idő

| — | Fékezés kezdete |
| --- | --- |

—

Fékezés kezdete

| — | Gyorsürítő szelepek bekapcsolása |
| --- | --- |

—

Gyorsürítő szelepek bekapcsolása

| — | Megállási távolság |
| --- | --- |

—

Megállási távolság

| — | Megállási idő |
| --- | --- |

—

Megállási idő

A teszteket a jelen Általános műszaki előírással összhangban kell végrehajtani.

P.1.4.   Féklöketállító

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tévő féklöketállító tervezési vizsgálata során ügyelni kell arra, hogy a mechanikai szilárdság megfeleljen a továbbítandó terhelésnek. A kölcsönösen átjárható féklöketállítókat az I. melléklet I.4 szakasza mutatja be, a megengedett maximális terhelésértékekkel együtt. A vizsgálat segítségével az is biztosítható, hogy a súrlódó pár távolsága észlelhető határok között maradjon úgy, hogy a súrlódó pár fékezés közben ne érintkezzen, a fékezési jellemzők változatlanok maradjanak, és a fékezési teljesítmény garantálható legyen.

Élő tesztet kell végrehajtani, amely bemutatja, hogy az egység alkalmas vasúti járműveken való üzemeltetésre, és hitelesíti a tervezett üzemi élettartamhoz szükséges karbantartási követelményeknek való megfelelőséget. A tesztet a maximális névleges terhelési ciklusban kell végrehajtani, a teljes beállítási tartományban.

P.1.5.   Fékhenger/működtető szerkezet

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tévő fékhenger/működtető szerkezet tervezési vizsgálatának leírása itt szerepel, míg a műszaki előírásokat a 4.2.4.1.2.2 Fékerő, a 4.2.4.1.2.8 Parkolófék, a 4.2.4.1.2.5 Energiakorlátozások és a 4.2.4.1.2.7 Levegőellátás című fejezete, a jellemzőket pedig az I. Melléklet I.5 fejezete tartalmazza.

A mechanikai szilárdság vizsgálatával igazolni kell, hogy az megfelel a továbbítandó mechanikai terhelésnek, a mechanikus berendezéseknek és az alkalmazott légnyomásértékeknek, beleértve a meghibásodás esetén fellépő nyomásértékeket is. Teljes ellenőrző mérést kell végrehajtani. A kölcsönösen átjárható fékhengereket az I. melléklet I.5 szakasza mutatja be, a megengedett méretek leírásával.

Ellenőrizni kell a fékhengert és a működtető szerkezetet. A teszt során ellenőrizendő jellemzők a következők:

| — | Szivárgásmentesség alacsony bemeneti nyomás (kb. 0,35 bar) melletti minimális és maximális löket során, - 25 és + 45 oC közötti hőmérséklet esetén |
| --- | --- |

—

Szivárgásmentesség alacsony bemeneti nyomás (kb. 0,35 bar) melletti minimális és maximális löket során, - 25 és + 45 oC közötti hőmérséklet esetén

| — | Szivárgásmentesség magas bemeneti nyomás (legalább 3,8 bar) melletti minimális és maximális löket során, - 25 és + 45 oC közötti hőmérséklet esetén |
| --- | --- |

—

Szivárgásmentesség magas bemeneti nyomás (legalább 3,8 bar) melletti minimális és maximális löket során, - 25 és + 45 oC közötti hőmérséklet esetén

| — | Tervezett maximális löket |
| --- | --- |

—

Tervezett maximális löket

| — | A terhelőrúd mozgatásához szükséges nyomás a mozgás megkezdésekor és a teljes löket elérésének pillanatában |
| --- | --- |

—

A terhelőrúd mozgatásához szükséges nyomás a mozgás megkezdésekor és a teljes löket elérésének pillanatában

A - 25 és + 45 oC közötti hőmérsékleten kapott teszteredmények nem befolyásolhatják a vonat működését.

A fékhengert/működtető szerkezetet - 40 és - 25 oC, valamint + 45 és + 70 oC szélsőséges hőmérsékleti értékek között önálló egységként kell tesztelni a fenti jellemzőkre vonatkozóan. A teszteredmények - 25 oC és + 45 oC szélsőséges hőmérsékletek között eltérőek lehetnek, de nem befolyásolhatják a vonat üzemeltetését.

Ha a fékhenger vagy a működtető szerkezet féklöketállítóval van felszerelve, a P.1.4 pontban felsorolt jellemzőket meg kell vizsgálni.

Élő tesztet kell végrehajtani, amely bemutatja, hogy a fékhenger vagy a működtető szerkezet alkalmas vasúti járműveken való üzemeltetésre, és hitelesíti a tervezett üzemi élettartamhoz szükséges karbantartási követelményeknek való megfelelőséget. A tesztet a maximális névleges terhelési ciklusban kell végrehajtani a löketek teljes tartományában (féklöketállítóval felszerelt fékhenger/működtető szerkezet esetén pedig a beállítási tartományon belül).

P.1.6.   Pneumatikus csatlakozó fél

A pneumatikus csatlakozó felet teljes ellenőrző mérés alá kell vetni, hogy megfelel-e az I. melléklet I.6 szakaszában és a gyártók rajzaiban szereplő adatoknak. Egy legalább 25 egységet tartalmazó tételből 10 reprezentatív minta kapcsolási funkcióját kell megvizsgálni, és biztosítani kell, hogy ne jöjjön létre szivárgás 10 bar nyomás esetén, - 25 és + 45 oC közötti üzemi hőmérsékleten.

A pneumatikus csatlakozó felet - 40 és - 25 oC, valamint + 45 és + 70 oC szélsőséges hőmérsékleti értékek között önálló egységként kell tesztelni a fenti jellemzőkre vonatkozóan. A teszteredmények - 25 oC és + 45 oC szélsőséges hőmérsékletek között eltérőek lehetnek, de nem befolyásolhatják a vonat üzemeltetését.

P.1.7.   Elzáró csapok

Nyitott pont

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tévő elzáró csapok tervezési vizsgálatának leírása itt szerepel, míg a jellemzőket az I. melléklet I.7 fejezete részletezi.

A fizikai és geometriai jellemzők ellenőrzése: Ellenőrizni kell az I. melléklet I.7.4 és I.7.7 fejezetének és I.7.2-I.7.5 ábráinak vonatkozó előírásait.

A teszteket a jelen Általános műszaki előírással összhangban kell végrehajtani.

P.1.8.   Leválasztó eszköz elosztóhoz

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tévő, elosztóhoz használható leválasztó eszköz leírása itt szerepel, míg a jellemzőket az I. melléklet I.8 fejezete részletezi.

A leválasztó eszközt a következők szerint kell tesztelni és ellenőrizni:

| — | A kar mozgása |
| --- | --- |

—

A kar mozgása

| — | Szivárgásmentesség a csap elzárt állapotában, - 25 és + 45 oC közötti üzemi hőmérsékleten |
| --- | --- |

—

Szivárgásmentesség a csap elzárt állapotában, - 25 és + 45 oC közötti üzemi hőmérsékleten

| — | A csap nem szivárog a légkörbe nyitott és zárt állapotban, 0,35 bar alacsony bemeneti nyomás esetén |
| --- | --- |

—

A csap nem szivárog a légkörbe nyitott és zárt állapotban, 0,35 bar alacsony bemeneti nyomás esetén

| — | A csap nem szivárog a légkörbe nyitott és zárt állapotban, 7 bar magas bemeneti nyomás esetén |
| --- | --- |

—

A csap nem szivárog a légkörbe nyitott és zárt állapotban, 7 bar magas bemeneti nyomás esetén

Az elosztó leválasztó eszközét - 40 és - 25 oC, valamint + 45 és + 70 oC szélsőséges hőmérsékleti értékek között önálló egységként kell tesztelni a fenti jellemzőkre vonatkozóan. A teszteredmények - 25 oC és + 45 oC szélsőséges hőmérsékletek között eltérőek lehetnek, de nem befolyásolhatják a vonat üzemeltetését.

P.1.9.   Fékbetétek

A kölcsönösen átjárható fékbetétekre és -tárcsákra vonatkozó tervezési vizsgálat teszteljárásait a jelen ÁME-nak megfelelően kell végrehajtani.

P.1.10.   Féktuskók

A kölcsönösen átjárható féktuskókra vonatkozó tervezési vizsgálat teszteljárását az I. melléklet I.10.2 szakaszában leírt műszaki adatoknak megfelelően kell elvégezni. Ezek a műszaki adatok az ÁME kompozit féktuskókra vonatkozó részében még nyitott kérdésként szerepelnek.

Már használatban lévő kompozit féktuskók, amelyek sikeresen megfeleltek a P.2.10 szerint végrehajtott vizsgálaton:

A jóváhagyott kompozit féktuskók listáját az UIC kezeli (ideértve a P.1.10 és a P.2.10 szerint a használatra vonatkozó területi korlátozásokat, illetve a használati feltételeket).

P.1.11.   Gyorsítószelep

Nyitott pont

A kölcsönösen átjárható gyorsítószelepre vonatkozó tervezési vizsgálat teszteljárásait a jelen ÁME-nak megfelelően kell végrehajtani.

P.1.12.   Automatikusan állítható terhelésérzékelő és raksúlyváltó eszköz

Nyitott pont

P.1.12.1.   Automatikusan állítható terhelésérzékelő eszköz

Az automatikusan állítható terhelésérzékelő eszköz tervezési vizsgálatának leírása itt szerepel, míg a szelep jellemzőit az I. melléklet I.12.1 szakasza részletezi. A megfelelőséget igazoló teszteket az alábbi felsorolás tartalmazza:

| — | Terhelés kontra kimeneti nyomás statikus tesztje, növekvő és csökkenő terhelés mellett |
| --- | --- |

—

Terhelés kontra kimeneti nyomás statikus tesztje, növekvő és csökkenő terhelés mellett

| — | Üzemi teszt annak bemutatására, hogy a rázkódások vagy ingadozások nem befolyásolják a kimeneti fékezőerőt |
| --- | --- |

—

Üzemi teszt annak bemutatására, hogy a rázkódások vagy ingadozások nem befolyásolják a kimeneti fékezőerőt

| — | Üzemi teszt annak bemutatására, hogy a levegőfogyasztás nem túlzott mértékű, és nem befolyásolja a légfékrendszer normál működését |
| --- | --- |

—

Üzemi teszt annak bemutatására, hogy a levegőfogyasztás nem túlzott mértékű, és nem befolyásolja a légfékrendszer normál működését

A teszteket a jelen Általános műszaki előírással összhangban kell végrehajtani.

P.1.12.2.   Raksúlyváltó eszköz

A raksúlyváltó eszköz tervezési vizsgálatának leírása itt szerepel, míg a szelep jellemzőit az I. melléklet I.12.2 szakasza részletezi. A megfelelőséget igazoló teszteket az alábbi felsorolás tartalmazza:

| — | Statikus teszt a mérőeszköz mozgatása vagy terhelésváltozás esetén bekövetkező teljesítményváltozás kimutatására |
| --- | --- |

—

Statikus teszt a mérőeszköz mozgatása vagy terhelésváltozás esetén bekövetkező teljesítményváltozás kimutatására

| — | Statikus teszt a mérőeszköz mozgatásával előidézett kimenőjel késedelmének kimutatására, ami több mint 3 másodperces változást okozhat a teljesítményben |
| --- | --- |

—

Statikus teszt a mérőeszköz mozgatásával előidézett kimenőjel késedelmének kimutatására, ami több mint 3 másodperces változást okozhat a teljesítményben

| — | Üzemi teszt annak bemutatására, hogy a rázkódások vagy ingadozások nem befolyásolják a kimenőjelet |
| --- | --- |

—

Üzemi teszt annak bemutatására, hogy a rázkódások vagy ingadozások nem befolyásolják a kimenőjelet

| — | Üzemi teszt annak bemutatására, hogy a levegőfogyasztás nem túlzott mértékű, és nem befolyásolja a légfékrendszer normál működését |
| --- | --- |

—

Üzemi teszt annak bemutatására, hogy a levegőfogyasztás nem túlzott mértékű, és nem befolyásolja a légfékrendszer normál működését

A teszteket a jelen Általános műszaki előírással összhangban kell végrehajtani.

P.2.   TERMÉKVIZSGÁLAT

P.2.1.   Elosztó

Minden elosztót meg kell vizsgálni. A jellemzők műszaki adatait az I. melléklet I.1 szakasza tartalmazza, tesztelendő jellemzők pedig a következők:

| — | Fékek fokozatos használata és leoldása |
| --- | --- |

—

Fékek fokozatos használata és leoldása

| — | Fékhasználati idő |
| --- | --- |

—

Fékhasználati idő

| — | Fékleoldási idő |
| --- | --- |

—

Fékleoldási idő

| — | Kézi elosztó biztonsági szelepe |
| --- | --- |

—

Kézi elosztó biztonsági szelepe

| — | Automatikus üzem |
| --- | --- |

—

Automatikus üzem

| — | Érzékenység és érzéketlenség |
| --- | --- |

—

Érzékenység és érzéketlenség

| — | Szivárgás |
| --- | --- |

—

Szivárgás

| — | Fékellátó (segéd) légtartály feltöltési ideje |
| --- | --- |

—

Fékellátó (segéd) légtartály feltöltési ideje

| — | Ellenőrzőtartály feltöltési ideje (lehet, hogy nem vonatkozik elektromos/elektronikus vezérlésű elosztókra) |
| --- | --- |

—

Ellenőrzőtartály feltöltési ideje (lehet, hogy nem vonatkozik elektromos/elektronikus vezérlésű elosztókra)

P.2.2.   Állítható terhelésű és raksúlyváltó relészelep

Minden relészelepet meg kell vizsgálni. A jellemzők műszaki adatait az I. melléklet I.2 szakasza tartalmazza, a tesztelendő jellemzők pedig a következők:

| — | Fékek fokozatos használata és leoldása (legalább 5 fokozatban) |
| --- | --- |

—

Fékek fokozatos használata és leoldása (legalább 5 fokozatban)

| — | Fékhasználati idő |
| --- | --- |

—

Fékhasználati idő

| — | Fékleoldási idő |
| --- | --- |

—

Fékleoldási idő

| — | Változtatható kimeneti nyomás állítható terhelésjelzéssel |
| --- | --- |

—

Változtatható kimeneti nyomás állítható terhelésjelzéssel

| — | Válaszidő a terhelésjelzés-változat módosításához |
| --- | --- |

—

Válaszidő a terhelésjelzés-változat módosításához

| — | A használat során a terhelésjel változásainak hatására nem következik be változás a kimeneti nyomásban (csak állítható terhelés esetén) |
| --- | --- |

—

A használat során a terhelésjel változásainak hatására nem következik be változás a kimeneti nyomásban (csak állítható terhelés esetén)

| — | Szivárgás |
| --- | --- |

—

Szivárgás

P.2.3.   Kerékcsúszásgátló eszköz

Minden kerékcsúszásgátló ellenőrző eszközt, érzékelőt és gyorsürítő szelepet meg kell vizsgálni. A kerékcsúszásgátló eszköz jellemzőit a 4.2.4.1.2.6 Kerékcsúszás elleni védelem és a 4.2.4.1.2.7 Levegőellátás című fejezet írja le, a műszaki adatait pedig az I. Melléklet I.3 szakasza tartalmazza. A jellemzőket önellenőrző program segítségével kell megvizsgálni, amely hibadiagnosztizáló kijelzővel rendelkezik az esetleges hibák megállapítása céljából. Az önellenőrzés felülvizsgálata érdekében véletlenszerű hibákat kell bevinni a programba.

P.2.4.   Féklöketállító

Minden féklöketállítót meg kell vizsgálni. A teszt során ellenőrizendő jellemzők a következők:

| — | Maximális igénybevétel |
| --- | --- |

—

Maximális igénybevétel

| — | Beállított hézag karbantartása |
| --- | --- |

—

Beállított hézag karbantartása

| — | Növekményes igénybevétel |
| --- | --- |

—

Növekményes igénybevétel

| — | Kiengedés, ha nincs hézag a beállított hézag eléréséhez (csak kettős hatású eszközök esetén) |
| --- | --- |

—

Kiengedés, ha nincs hézag a beállított hézag eléréséhez (csak kettős hatású eszközök esetén)

| — | Minimális hosszúságra (szűkülő féklöketállító) vagy maximális hosszúságra (bővülő féklöketállító) való visszaállítás képessége |
| --- | --- |

—

Minimális hosszúságra (szűkülő féklöketállító) vagy maximális hosszúságra (bővülő féklöketállító) való visszaállítás képessége

P.2.5.   Fékhenger/működtető szerkezet

Minden fékhengert/működtető szerkezetet meg kell vizsgálni. A teszt során ellenőrizendő jellemzők a következők:

| — | Szivárgásmentesség minimális és maximális löket esetén, alacsony bemeneti nyomás mellett |
| --- | --- |

—

Szivárgásmentesség minimális és maximális löket esetén, alacsony bemeneti nyomás mellett

| — | Szivárgásmentesség minimális és maximális löket esetén, magas bemeneti nyomás mellett |
| --- | --- |

—

Szivárgásmentesség minimális és maximális löket esetén, magas bemeneti nyomás mellett

| — | Maximális löket |
| --- | --- |

—

Maximális löket

| — | Terhelőrúd mozgatásához szükséges nyomás |
| --- | --- |

—

Terhelőrúd mozgatásához szükséges nyomás

Ha a fékhenger vagy a működtető szerkezet féklöketállítóval van felszerelve, a P.2.4 pontban felsorolt jellemzőket meg kell vizsgálni.

P.2.6.   Pneumatikus csatlakozó fél

Minden pneumatikus csatlakozó felet meg kell vizsgálni, hogy 10 bar nyomásnál nem szivárog-e.

P.2.7.   Elzáró csapok

Minden elzáró csapot meg kell vizsgálni. A jellemzők műszaki adatait az I. melléklet I.7 szakasza tartalmazza, tesztelendő jellemzők pedig a következők:

| — | A kar mozgása |
| --- | --- |

—

A kar mozgása

| — | Forgatónyomaték |
| --- | --- |

—

Forgatónyomaték

| — | A csap zárt állapotban nem szivárog |
| --- | --- |

—

A csap zárt állapotban nem szivárog

| — | A csap nem szivárog a légkörbe nyitott és zárt állapotban, alacsony bemeneti nyomás esetén |
| --- | --- |

—

A csap nem szivárog a légkörbe nyitott és zárt állapotban, alacsony bemeneti nyomás esetén

| — | A csap nem szivárog a légkörbe nyitott és zárt állapotban, 10 bar bemeneti nyomás esetén |
| --- | --- |

—

A csap nem szivárog a légkörbe nyitott és zárt állapotban, 10 bar bemeneti nyomás esetén

| — | A csap tömlő felőli oldalának légtelenítése |
| --- | --- |

—

A csap tömlő felőli oldalának légtelenítése

P.2.8.   Leválasztó eszköz elosztóhoz

Minden leválasztó eszközt meg kell vizsgálni. A jellemzők műszaki adatait az I. melléklet I.8 szakasza tartalmazza, tesztelendő jellemzők pedig a következők:

| — | A kar mozgása |
| --- | --- |

—

A kar mozgása

| — | A csap zárt állapotban nem szivárog |
| --- | --- |

—

A csap zárt állapotban nem szivárog

| — | A csap nem szivárog a légkörbe nyitott és zárt állapotban, alacsony bemeneti nyomás esetén |
| --- | --- |

—

A csap nem szivárog a légkörbe nyitott és zárt állapotban, alacsony bemeneti nyomás esetén

| — | A csap nem szivárog a légkörbe nyitott és zárt állapotban, magas bemeneti nyomás esetén |
| --- | --- |

—

A csap nem szivárog a légkörbe nyitott és zárt állapotban, magas bemeneti nyomás esetén

P.2.9.   Fékbetétek

A fékbetét-tételekből vett minták méreteit ellenőrizni kell.

P.2.10.   Féktuskók

| — | Geometriai vizsgálat
  A féktuskó-tételekből vett minták méreteit ellenőrizni kell. |
| --- | --- |

—

Geometriai vizsgálat

A féktuskó-tételekből vett minták méreteit ellenőrizni kell.

| — | Kompozit féktuskókra vonatkozó vizsgálati eljárás
  A teszteljárás még nyitott kérdés
  Az átmeneti időszak során az UIC által végrehajtott vizsgálati tesztnek legalább a következőket kell magában foglalnia:
  Fékpadon végrehajtott tesztelés és elemzés
  A kompozit féktuskókat szabványos teszteljárás és szabványos fékpad segítségével kell ellenőrizni (ERRI B126 / RP 18, 2. verzió, 2001. március). A következő feltételeket kell megvizsgálni:






  — | Féktuskó-teljesítmény száraz, nedves és súrlódó fékezés esetén |
| --- | --- | --- |

—

Kompozit féktuskókra vonatkozó vizsgálati eljárás

A teszteljárás még nyitott kérdés

Az átmeneti időszak során az UIC által végrehajtott vizsgálati tesztnek legalább a következőket kell magában foglalnia:

Fékpadon végrehajtott tesztelés és elemzés

A kompozit féktuskókat szabványos teszteljárás és szabványos fékpad segítségével kell ellenőrizni (ERRI B126 / RP 18, 2. verzió, 2001. március). A következő feltételeket kell megvizsgálni:

—

Féktuskó-teljesítmény száraz, nedves és súrlódó fékezés esetén

| — | Fémrészecske kerékről való felszedésének valószínűsége |
| --- | --- |

—

Fémrészecske kerékről való felszedésének valószínűsége

| — | Teljesítmény kedvezőtlen téli időjárási körülmények között (pl. hó, jég, alacsony hőmérséklet) |
| --- | --- |

—

Teljesítmény kedvezőtlen téli időjárási körülmények között (pl. hó, jég, alacsony hőmérséklet)

| — | Teljesítmény fékhiba esetén (a fékek elreteszelődnek) |
| --- | --- |

—

Teljesítmény fékhiba esetén (a fékek elreteszelődnek)

| — | A kerékpár elektromos ellenállását érintő hatások vizsgálata (magában foglalja a sínáramkörnek való megfelelőség specifikus vizsgálatát azokban az országokban, ahol a járművet üzemeltetni kívánják) |
| --- | --- |

—

A kerékpár elektromos ellenállását érintő hatások vizsgálata (magában foglalja a sínáramkörnek való megfelelőség specifikus vizsgálatát azokban az országokban, ahol a járművet üzemeltetni kívánják)

Megfelelő klímájú vizsgálókamrában végzett vizsgálat

A fékteljesítmény-tesztek járművön való folytatása előtt a kompozit féktuskón sikeresen végre kell hajtani a fent leírt fékpadi próbát.

A fékteljesítmény vizsgálata az alrendszeren:

A kompozit féktuskókat a következő vizsgálatoknak kell alávetni:

| — | Az ÁME S. melléklete szerinti vizsgálat |
| --- | --- |

—

Az ÁME S. melléklete szerinti vizsgálat

| — | Próbaüzem Észak-Európában egy teljes téli időszakon keresztül |
| --- | --- |

—

Próbaüzem Észak-Európában egy teljes téli időszakon keresztül

| — | Kerékegyenetlenség vizsgálata a zajra vonatkozó Általános műszaki előírással összhangban |
| --- | --- |

—

Kerékegyenetlenség vizsgálata a zajra vonatkozó Általános műszaki előírással összhangban

| — | A kerékpár elektromos ellenállását érintő hatások vizsgálata |
| --- | --- |

—

A kerékpár elektromos ellenállását érintő hatások vizsgálata

A kompozit féktuskóktól eltérő új termékek üzemi értékelését a 6. szakasz és a Q. melléklet szerint kell végrehajtani.

P.2.11.   Gyorsítószelep

Minden gyorsítószelepet meg kell vizsgálni. A jellemzők műszaki adatait az I. melléklet I.11 szakasza tartalmazza.

P.2.12.   Automatikusan állítható terhelésérzékelő és raksúlyváltó eszköz

P.2.12.1.   Automatikusan állítható terhelésérzékelő eszköz

Minden érzékelő eszközt meg kell vizsgálni. A jellemzők műszaki adatait az I. melléklet I.12.1 szakasza tartalmazza, tesztelendő jellemzők pedig a következők:

| — | Terhelés kontra kimeneti nyomás növekvő és csökkenő terhelés esetén |
| --- | --- |

—

Terhelés kontra kimeneti nyomás növekvő és csökkenő terhelés esetén

| — | Szivárgásmentesség |
| --- | --- |

—

Szivárgásmentesség

P.2.12.2.   Raksúlyváltó eszköz

Minden raksúlyváltó eszközt meg kell vizsgálni. A jellemzők műszaki adatait az I. melléklet I.12.2 szakasza tartalmazza, tesztelendő jellemzők pedig a következők:

| — | Teljesítményváltozás a mérőeszköz mozgatása, illetve terhelésváltozás hatására |
| --- | --- |

—

Teljesítményváltozás a mérőeszköz mozgatása, illetve terhelésváltozás hatására

| — | A mérőeszköz mozgatásával előidézett kimenőjel-késedelem, ami több mint 3 másodperces változást okozhat a teljesítményben |
| --- | --- |

—

A mérőeszköz mozgatásával előidézett kimenőjel-késedelem, ami több mint 3 másodperces változást okozhat a teljesítményben

| — | Szivárgásmentesség |
| --- | --- |

—

Szivárgásmentesség

P.3.   A TESZTELJÁRÁS JELLEMZŐI

| A teszteljárás jellemzői |
| --- |
| Sz. | Jellemző | Határérték |
| | Első löket a maximális féksarunyomás százalékában tehervonati fék esetén | Kb. 10 % |
| | A 6 bar fékvezetéki nyomást előidéző nagynyomású túltöltés, egy teljes üzemi fékezést követően, nem válthat ki fékhasználatot, ha az tartós | Beállítás személyvonat esetén:
  legfeljebb 40 mp
  Beállítás tehervonat esetén:
  legfeljebb 10 mp |
| | Átviteli sebesség vészfékezés esetén | 250 m/s-nál nagyobb vagy egyenlő |
| | Vonat leoldási ideje teljes üzemi fékezés után | Beállítás személyvonat esetén:
  legfeljebb 25 mp
  Beállítás tehervonat esetén:
  legfeljebb 70 mp |
| | Egyenetlen feltöltés, a fék leold | 6 bar 2 mp ideig (minimum) Visszatérés 6 bar-ról 5,2-barra 1 mp alatt: A féket a teszt során nem szabad működtetni. |
| | Kimeríthetetlenség. A fékhengerben lévő átlagos nyomás csökkentésének százaléka | Maximum 15 % |
| | A fék zavartalan működése a jelen ÁME-nak megfelelően: Vészfékezés, teljes üzemi fékezés, fokozatos fékezés, szabályozhatóság kioldás esetén | A tesztnek igazolnia kell, hogy nincs üzemzavar, és a fék különböző fékbeállítások esetén megfelelően működik. |
| | A fékhengerekben keletkező szivárgás automatikus kiegyenlítése | Üzemi fékezés és vészfékezés közben 1 mm átmérőjű szivárgást kell késedelem nélkül kiegyenlítenie. |

A teszteljárás jellemzői

Sz.

Jellemző

Határérték

Első löket a maximális féksarunyomás százalékában tehervonati fék esetén

Kb. 10 %

A 6 bar fékvezetéki nyomást előidéző nagynyomású túltöltés, egy teljes üzemi fékezést követően, nem válthat ki fékhasználatot, ha az tartós

Beállítás személyvonat esetén:

legfeljebb 40 mp

Beállítás tehervonat esetén:

legfeljebb 10 mp

Átviteli sebesség vészfékezés esetén

250 m/s-nál nagyobb vagy egyenlő

Vonat leoldási ideje teljes üzemi fékezés után

Beállítás személyvonat esetén:

legfeljebb 25 mp

Beállítás tehervonat esetén:

legfeljebb 70 mp

Egyenetlen feltöltés, a fék leold

6 bar 2 mp ideig (minimum) Visszatérés 6 bar-ról 5,2-barra 1 mp alatt: A féket a teszt során nem szabad működtetni.

Kimeríthetetlenség. A fékhengerben lévő átlagos nyomás csökkentésének százaléka

Maximum 15 %

A fék zavartalan működése a jelen ÁME-nak megfelelően: Vészfékezés, teljes üzemi fékezés, fokozatos fékezés, szabályozhatóság kioldás esetén

A tesztnek igazolnia kell, hogy nincs üzemzavar, és a fék különböző fékbeállítások esetén megfelelően működik.

A fékhengerekben keletkező szivárgás automatikus kiegyenlítése

Üzemi fékezés és vészfékezés közben 1 mm átmérőjű szivárgást kell késedelem nélkül kiegyenlítenie.

Q. MELLÉKLET

VIZSGÁLATI ELJÁRÁSOK

Kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek

Kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek moduljai:

| — | Jellemzők |
| --- | --- |

—

Jellemzők

| — | A modul: Belső termelésellenőrzés |
| --- | --- |

—

A modul: Belső termelésellenőrzés

| — | A1 modul: Belső tervezésellenőrzés termékhitelesítéssel |
| --- | --- |

—

A1 modul: Belső tervezésellenőrzés termékhitelesítéssel

| — | B modul: Típusvizsgálat |
| --- | --- |

—

B modul: Típusvizsgálat

| — | C modul: Típusmegfelelőség |
| --- | --- |

—

C modul: Típusmegfelelőség

| — | D modul: Termelési minőségirányítási rendszer |
| --- | --- |

—

D modul: Termelési minőségirányítási rendszer

| — | F modul: Termékhitelesítés |
| --- | --- |

—

F modul: Termékhitelesítés

| — | H1 modul: Teljes minőségirányítási rendszer |
| --- | --- |

—

H1 modul: Teljes minőségirányítási rendszer

| — | H2 modul: Teljes minőségirányítási rendszer a tervezés vizsgálatával |
| --- | --- |

—

H2 modul: Teljes minőségirányítási rendszer a tervezés vizsgálatával

| — | V modul: Típushitelesítés üzemi tapasztalatok alapján (használatra való alkalmasság) |
| --- | --- |

—

V modul: Típushitelesítés üzemi tapasztalatok alapján (használatra való alkalmasság)

Jellemzők

A tervezés és a termelés különböző fázisaiban vizsgálandó, kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek a Q.1 táblázatban „X”-szel vannak jelölve.

Q.1 táblázat

| Vizsgálandó jellemzők | Vizsgálat a következő fázisban |
| --- | --- |
| Tervezési és fejlesztési fázis | Termelési fázis | Modulok |
| Terv felülvizsgálata | Gyártási folyamat felülvizsgálata | Típusteszt | Üzemi tapasztalatok (V modul) | (Sorozat) | |
| Hagyományos ütközők | | | | | X | A, H1 |
| Új tervezésű ütközők | X | X | X | | X | B + F, B + D, H1 |
| Hagyományos csavaros kocsikapcsoló | | | X | | X | A, H1 |
| Jelölésre szolgáló matrica | | | X | | X | A, B + C, H1 |
| Hagyományos forgóváz és futómű | | | | | X | A1, H1, |
| Új tervezésű forgóváz és futómű | X | X | X | X | X | B + D, B + F, H2, V |
| Hagyományos kerékpárok | | | | | X | A1, H1, |
| Új tervezésű kerékpárok | X | X | X | X | X | B + D, B + F, H2, V |
| Hagyományos kerekek | | | | | X | A1, H1, |
| Új kerekek | X | X | X | X | X | B + D, B + F, H2, V |
| Hagyományos tengelyek | | | | | X | A1, H1, |
| Új tengelyek | X | X | X | X | X | B + D, B + F, H2, V |
| Hagyományos görgős csapágyak | | | | | X | A1, H1, |
| Új görgős csapágyak | X | X | X | X | X | B + D, B + F, H2 |
| Elosztószelep (1) | X | X | X | 12 hónap meglévő modell módosítása után vagy 24 hónap egyéb esetben | X | B + D, B + F, H2, V (2) |
| Állítható terhelésű relészelep (1) | X | X | X | 12 hónap | X | B + D, B + F, H2, V (2) |
| Kerékcsúszásgátló eszköz (1) | X | X | X | 12 hónap | X | B + D, B + F, H2, V (2) |
| Féklöketállító (1) | X | X | X | 12 hónap | X | B + D, B + F, H2, V (2) |
| Fékhenger/működtető szerkezet (1) | X | X | X | 12 hónap | X | B + D, B + F, H2, V (2) |
| Automatikusan raksúlyváltó relészelep (1) | X | X | X | 12 hónap | X | B + D, B + F, H2, V (2) |
| Pneumatikus csatlakozó fél (1) | X | X | X | 12 hónap | X | B + D, B + F, H2, V (2) |
| Elzáró csap (1) | X | X | X | 12 hónap | X | B + D, B + F, H2, V (2) |
| Leválasztó eszköz elosztószelephez (1) | X | X | X | 12 hónap | X | B + D, B + F, H2, V (2) |
| Fékbetét és -tárcsa (1) | X | X | X | 18 hónap | X | B + D, B + F, H2, V (2) |
| Féktuskók (1) | X | X | X | 18 hónap | X | B + D, B + F, H2, V (2) |
| Fékvezeték-leeresztő gyorsítószelep (1) | X | X | X | 12 hónap | X | B + D, B + F, H2, V (2) |
| Automatikusan állítható terhelésérzékelő (1) | X | X | X | 12 hónap | X | B + D, B + F, H2, V (2) |
| Raksúlyváltó eszköz (1) | X | X | X | 12 hónap | X | B + D, B + F, H2, V (2) |

Vizsgálandó jellemzők

Vizsgálat a következő fázisban

Tervezési és fejlesztési fázis

Termelési fázis

Modulok

Terv felülvizsgálata

Gyártási folyamat felülvizsgálata

Típusteszt

Üzemi tapasztalatok (V modul)

(Sorozat)

Hagyományos ütközők

X

A, H1

Új tervezésű ütközők

X

X

X

X

B + F, B + D, H1

Hagyományos csavaros kocsikapcsoló

X

X

A, H1

Jelölésre szolgáló matrica

X

X

A, B + C, H1

Hagyományos forgóváz és futómű

X

A1, H1,

Új tervezésű forgóváz és futómű

X

X

X

X

X

B + D, B + F, H2, V

Hagyományos kerékpárok

X

A1, H1,

Új tervezésű kerékpárok

X

X

X

X

X

B + D, B + F, H2, V

Hagyományos kerekek

X

A1, H1,

Új kerekek

X

X

X

X

X

B + D, B + F, H2, V

Hagyományos tengelyek

X

A1, H1,

Új tengelyek

X

X

X

X

X

B + D, B + F, H2, V

Hagyományos görgős csapágyak

X

A1, H1,

Új görgős csapágyak

X

X

X

X

X

B + D, B + F, H2

Elosztószelep (1)

X

X

X

12 hónap meglévő modell módosítása után vagy 24 hónap egyéb esetben

X

B + D, B + F, H2, V (2)

Állítható terhelésű relészelep (1)

X

X

X

12 hónap

X

B + D, B + F, H2, V (2)

Kerékcsúszásgátló eszköz (1)

X

X

X

12 hónap

X

B + D, B + F, H2, V (2)

Féklöketállító (1)

X

X

X

12 hónap

X

B + D, B + F, H2, V (2)

Fékhenger/működtető szerkezet (1)

X

X

X

12 hónap

X

B + D, B + F, H2, V (2)

Automatikusan raksúlyváltó relészelep (1)

X

X

X

12 hónap

X

B + D, B + F, H2, V (2)

Pneumatikus csatlakozó fél (1)

X

X

X

12 hónap

X

B + D, B + F, H2, V (2)

Elzáró csap (1)

X

X

X

12 hónap

X

B + D, B + F, H2, V (2)

Leválasztó eszköz elosztószelephez (1)

X

X

X

12 hónap

X

B + D, B + F, H2, V (2)

Fékbetét és -tárcsa (1)

X

X

X

18 hónap

X

B + D, B + F, H2, V (2)

Féktuskók (1)

X

X

X

18 hónap

X

B + D, B + F, H2, V (2)

Fékvezeték-leeresztő gyorsítószelep (1)

X

X

X

12 hónap

X

B + D, B + F, H2, V (2)

Automatikusan állítható terhelésérzékelő (1)

X

X

X

12 hónap

X

B + D, B + F, H2, V (2)

Raksúlyváltó eszköz (1)

X

X

X

12 hónap

X

B + D, B + F, H2, V (2)

KÖLCSÖNÖS ÁTJÁRHATÓSÁGOT LEHETŐVÉ TEVŐ RENDSZERELEMEK MODULJAI

A modul: Belső termelésellenőrzés

| 1. | A modul leírja azt az eljárást, amelynek során a gyártó cég vagy annak a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője, aki teljesíti a 2. pontban rögzített kötelezettségeket, biztosítja és kijelenti, hogy az adott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem megfelel a rá vonatkozó ÁME követelményeinek. |
| --- | --- |

1.

A modul leírja azt az eljárást, amelynek során a gyártó cég vagy annak a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője, aki teljesíti a 2. pontban rögzített kötelezettségeket, biztosítja és kijelenti, hogy az adott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem megfelel a rá vonatkozó ÁME követelményeinek.

| 2. | A gyártónak el kell készítenie a 3. pontban leírt műszaki dokumentációt. |
| --- | --- |

2.

A gyártónak el kell készítenie a 3. pontban leírt műszaki dokumentációt.

| 3. | A műszaki dokumentációnak biztosítania kell, hogy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem megfeleljen a vizsgálandó ÁME követelményeinek. Tartalmaznia kell, a vizsgálatra vonatkozó mértékben, a kölcsönösen átjárható rendszerelem tervezésére, a gyártására, a karbantartására és üzemeltetésére vonatkozó előírásokat. A dokumentációnak, a vizsgálatra vonatkozó mértékben, tartalmaznia kell a következőket:






  — | a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem általános leírása, |
| --- | --- | --- |

3.

A műszaki dokumentációnak biztosítania kell, hogy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem megfeleljen a vizsgálandó ÁME követelményeinek. Tartalmaznia kell, a vizsgálatra vonatkozó mértékben, a kölcsönösen átjárható rendszerelem tervezésére, a gyártására, a karbantartására és üzemeltetésére vonatkozó előírásokat. A dokumentációnak, a vizsgálatra vonatkozó mértékben, tartalmaznia kell a következőket:

—

a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem általános leírása,

| — | tervrajz és gyártási információk, például rajzok, a részegységek vázlatai, alegységek, áramkörök stb., |
| --- | --- |

—

tervrajz és gyártási információk, például rajzok, a részegységek vázlatai, alegységek, áramkörök stb.,

| — | a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem tervezési és gyártási adatainak, karbantartásának és működésének megértéséhez szükséges leírások és magyarázatok, |
| --- | --- |

—

a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem tervezési és gyártási adatainak, karbantartásának és működésének megértéséhez szükséges leírások és magyarázatok,

| — | műszaki előírások, ideértve az európai előírásokat (4) a vonatkozó rendelkezésekkel együtt, amelyeket teljes mértékben vagy részben alkalmaztak, |
| --- | --- |

—

műszaki előírások, ideértve az európai előírásokat (4) a vonatkozó rendelkezésekkel együtt, amelyeket teljes mértékben vagy részben alkalmaztak,

| — | az ÁME követelményeinek teljesítése érdekében alkalmazott megoldások leírása, ha nem alkalmazták teljes mértékben az európai előírásokat, |
| --- | --- |

—

az ÁME követelményeinek teljesítése érdekében alkalmazott megoldások leírása, ha nem alkalmazták teljes mértékben az európai előírásokat,

| — | az elvégzett tervezési számítások, vizsgálatok stb. eredményei, |
| --- | --- |

—

az elvégzett tervezési számítások, vizsgálatok stb. eredményei,

| — | tesztjelentések. |
| --- | --- |

—

tesztjelentések.

| 4. | A gyártónak minden szükséges intézkedést meg kell tennie annak biztosítása érdekében, hogy a gyártott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek gyártási folyamata megfeleljen a 3. pontban hivatkozott műszaki dokumentációnak, valamint a vonatkozó ÁME követelményeinek. |
| --- | --- |

4.

A gyártónak minden szükséges intézkedést meg kell tennie annak biztosítása érdekében, hogy a gyártott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek gyártási folyamata megfeleljen a 3. pontban hivatkozott műszaki dokumentációnak, valamint a vonatkozó ÁME követelményeinek.

| 5. | A gyártó cégnek, illetve a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének írásos megfelelőségi nyilatkozatot kell kiadnia a kölcsönös átjárhatóságot biztosító rendszerelemre vonatkozóan. A nyilatkozatnak tartalmaznia kell legalább a 2001/16/EK irányelv IV. melléklete (3) bekezdésében és 13-3. cikkében rögzített adatokat. Az EK megfelelőségi nyilatkozatot és kísérő dokumentumait dátummal és aláírással kell ellátni. A nyilatkozatot ugyanazon a nyelven kell írni, mint a műszaki dokumentációt, és a következőket kell tartalmaznia:






  — | az irányelvre történő hivatkozások (2001/16/EK irányelv és más, a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemre vonatkozó irányelvek), |
| --- | --- | --- |

5.

A gyártó cégnek, illetve a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének írásos megfelelőségi nyilatkozatot kell kiadnia a kölcsönös átjárhatóságot biztosító rendszerelemre vonatkozóan. A nyilatkozatnak tartalmaznia kell legalább a 2001/16/EK irányelv IV. melléklete (3) bekezdésében és 13-3. cikkében rögzített adatokat. Az EK megfelelőségi nyilatkozatot és kísérő dokumentumait dátummal és aláírással kell ellátni. A nyilatkozatot ugyanazon a nyelven kell írni, mint a műszaki dokumentációt, és a következőket kell tartalmaznia:

—

az irányelvre történő hivatkozások (2001/16/EK irányelv és más, a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemre vonatkozó irányelvek),

| — | a gyártó cég vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének neve és címe (meg kell adni a kereskedelmi nevet és a teljes címet, meghatalmazott képviselő esetében pedig a gyártó vagy az összeszerelő kereskedelmi nevét is), |
| --- | --- |

—

a gyártó cég vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének neve és címe (meg kell adni a kereskedelmi nevet és a teljes címet, meghatalmazott képviselő esetében pedig a gyártó vagy az összeszerelő kereskedelmi nevét is),

| — | a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem leírása (márka, típus stb.), |
| --- | --- |

—

a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem leírása (márka, típus stb.),

| — | a megfelelőség igazolására végrehajtott eljárás (modul) leírása, |
| --- | --- |

—

a megfelelőség igazolására végrehajtott eljárás (modul) leírása,

| — | a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem által teljesített valamennyi vonatkozó leírás, különösen a használati feltételek, |
| --- | --- |

—

a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem által teljesített valamennyi vonatkozó leírás, különösen a használati feltételek,

| — | a jelen ÁME-ra, illetve egyéb vonatkozó ÁME-ra való hivatkozás, és adott esetben az európai előírásokra való hivatkozás, |
| --- | --- |

—

a jelen ÁME-ra, illetve egyéb vonatkozó ÁME-ra való hivatkozás, és adott esetben az európai előírásokra való hivatkozás,

| — | a gyártó vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője nevében kötelezettségvállalásra felhatalmazott aláíró azonosító adatai. |
| --- | --- |

—

a gyártó vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője nevében kötelezettségvállalásra felhatalmazott aláíró azonosító adatai.

| 6. | A gyártó cég, illetve meghatalmazott képviselője köteles megőrizni az EK megfelelőségi nyilatkozat és a műszaki dokumentáció egy példányát az utolsó kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem gyártását követő 10 évig. Amennyiben a gyártó cég, vagy meghatalmazott képviselőjének telephelye nem a Közösség területén van, az a személy köteles megőrizni a vonatkozó műszaki dokumentációt, aki a Közösség területén forgalomba hozza a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet. |
| --- | --- |

6.

A gyártó cég, illetve meghatalmazott képviselője köteles megőrizni az EK megfelelőségi nyilatkozat és a műszaki dokumentáció egy példányát az utolsó kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem gyártását követő 10 évig. Amennyiben a gyártó cég, vagy meghatalmazott képviselőjének telephelye nem a Közösség területén van, az a személy köteles megőrizni a vonatkozó műszaki dokumentációt, aki a Közösség területén forgalomba hozza a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet.

| 7. | Amennyiben az ÁME az EK megfelelőségi nyilatkozat mellett EK alkalmassági nyilatkozat kiadását is előírja a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem használatához, ezt a nyilatkozatot a gyártó általi kibocsátást követően csatolni kell a V modul feltételei szerint. |
| --- | --- |

7.

Amennyiben az ÁME az EK megfelelőségi nyilatkozat mellett EK alkalmassági nyilatkozat kiadását is előírja a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem használatához, ezt a nyilatkozatot a gyártó általi kibocsátást követően csatolni kell a V modul feltételei szerint.

KÖLCSÖNÖS ÁTJÁRHATÓSÁGOT LEHETŐVÉ TEVŐ RENDSZERELEMEK MODULJAI

A1 modul: Belső tervezésellenőrzés termékhitelesítéssel

| 1. | A modul leírja azt az eljárást, amelynek során a gyártó cég vagy annak a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője, aki teljesíti a 2. pontban rögzített kötelezettségeket, biztosítja és kijelenti, hogy az adott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem megfelel a rá vonatkozó ÁME követelményeinek. |
| --- | --- |

1.

A modul leírja azt az eljárást, amelynek során a gyártó cég vagy annak a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője, aki teljesíti a 2. pontban rögzített kötelezettségeket, biztosítja és kijelenti, hogy az adott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem megfelel a rá vonatkozó ÁME követelményeinek.

| 2. | A gyártónak el kell készítenie a 3. pontban leírt műszaki dokumentációt. |
| --- | --- |

2.

A gyártónak el kell készítenie a 3. pontban leírt műszaki dokumentációt.

| 3. | A műszaki dokumentációnak biztosítania kell, hogy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem megfeleljen a vizsgálandó ÁME követelményeinek. A műszaki dokumentációnak igazolnia kell azt is, hogy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem tervét már elfogadták a jelen ÁME végrehajtása előtt, az megfelel az ÁME-nak, és a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet már üzembe helyezték ugyanazon a felhasználási területen. Tartalmaznia kell, a vizsgálatra vonatkozó mértékben, a kölcsönösen átjárható rendszerelem tervezésére, a gyártására, a karbantartására és üzemeltetésére vonatkozó előírásokat. A dokumentációnak, a vizsgálatra vonatkozó mértékben, tartalmaznia kell a következőket:






  — | a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem általános leírása és használati feltételei, |
| --- | --- | --- |

3.

A műszaki dokumentációnak biztosítania kell, hogy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem megfeleljen a vizsgálandó ÁME követelményeinek. A műszaki dokumentációnak igazolnia kell azt is, hogy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem tervét már elfogadták a jelen ÁME végrehajtása előtt, az megfelel az ÁME-nak, és a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet már üzembe helyezték ugyanazon a felhasználási területen. Tartalmaznia kell, a vizsgálatra vonatkozó mértékben, a kölcsönösen átjárható rendszerelem tervezésére, a gyártására, a karbantartására és üzemeltetésére vonatkozó előírásokat. A dokumentációnak, a vizsgálatra vonatkozó mértékben, tartalmaznia kell a következőket:

—

a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem általános leírása és használati feltételei,

| — | tervrajz és gyártási információk, például rajzok, a részegységek vázlatai, alegységek, áramkörök stb., |
| --- | --- |

—

tervrajz és gyártási információk, például rajzok, a részegységek vázlatai, alegységek, áramkörök stb.,

| — | a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem tervezési és gyártási adatainak, karbantartásának és működésének megértéséhez szükséges leírások és magyarázatok, |
| --- | --- |

—

a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem tervezési és gyártási adatainak, karbantartásának és működésének megértéséhez szükséges leírások és magyarázatok,

| — | műszaki előírások, ideértve az európai előírásokat (5) a vonatkozó rendelkezésekkel együtt, melyeket teljes mértékben vagy részben alkalmaztak, |
| --- | --- |

—

műszaki előírások, ideértve az európai előírásokat (5) a vonatkozó rendelkezésekkel együtt, melyeket teljes mértékben vagy részben alkalmaztak,

| — | az ÁME követelményeinek teljesítése érdekében alkalmazott megoldások leírása, ha nem alkalmazták teljes mértékben az ÁME-ban hivatkozott európai előírásokat, |
| --- | --- |

—

az ÁME követelményeinek teljesítése érdekében alkalmazott megoldások leírása, ha nem alkalmazták teljes mértékben az ÁME-ban hivatkozott európai előírásokat,

| — | az elvégzett tervezési számítások, vizsgálatok stb. eredményei, |
| --- | --- |

—

az elvégzett tervezési számítások, vizsgálatok stb. eredményei,

| — | tesztjelentések. |
| --- | --- |

—

tesztjelentések.

| 4. | A gyártónak minden szükséges intézkedést meg kell tennie annak biztosítása érdekében, hogy a gyártott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek gyártási folyamata megfeleljen a 3. pontban hivatkozott műszaki dokumentációnak, valamint a vonatkozó ÁME követelményeinek. |
| --- | --- |

4.

A gyártónak minden szükséges intézkedést meg kell tennie annak biztosítása érdekében, hogy a gyártott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek gyártási folyamata megfeleljen a 3. pontban hivatkozott műszaki dokumentációnak, valamint a vonatkozó ÁME követelményeinek.

| 5. | A gyártó cég által választott bejelentett szervezetnek el kell végeznie a megfelelő vizsgálatokat és teszteket annak hitelesítésére, hogy a gyártott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfelelnek a 3. pontban hivatkozott műszaki dokumentációnak és az ÁME követelményeinek. A gyártó (6) a következő eljárások közül választhat: |
| --- | --- |

5.

A gyártó cég által választott bejelentett szervezetnek el kell végeznie a megfelelő vizsgálatokat és teszteket annak hitelesítésére, hogy a gyártott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfelelnek a 3. pontban hivatkozott műszaki dokumentációnak és az ÁME követelményeinek. A gyártó (6) a következő eljárások közül választhat:

| 5.1. | Hitelesítés az összes kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem vizsgálata és tesztelése alapján |
| --- | --- |

5.1.

Hitelesítés az összes kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem vizsgálata és tesztelése alapján

| 5.1.1. | A termékeket egyenként kell megvizsgálni, és végre kell hajtani a megfelelő teszteket annak hitelesítésére, hogy a termék megfelel a műszaki dokumentációnak, valamint a rá vonatkozó ÁME követelményeinek. Ha az ÁME (vagy az ÁME-ban idézett európai szabvány) nem írja elő valamelyik tesztet, a vonatkozó európai előírások vagy a megfelelő tesztek alkalmazandók. |
| --- | --- |

5.1.1.

A termékeket egyenként kell megvizsgálni, és végre kell hajtani a megfelelő teszteket annak hitelesítésére, hogy a termék megfelel a műszaki dokumentációnak, valamint a rá vonatkozó ÁME követelményeinek. Ha az ÁME (vagy az ÁME-ban idézett európai szabvány) nem írja elő valamelyik tesztet, a vonatkozó európai előírások vagy a megfelelő tesztek alkalmazandók.

| 5.1.2. | A bejelentett szervezetnek ki kell állítania egy írásos megfelelőségi tanúsítványt a jóváhagyott termékekhez, az elvégzett tesztekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

5.1.2.

A bejelentett szervezetnek ki kell állítania egy írásos megfelelőségi tanúsítványt a jóváhagyott termékekhez, az elvégzett tesztekre vonatkozóan.

| 5.2. | Statisztikai hitelesítés |
| --- | --- |

5.2.

Statisztikai hitelesítés

| 5.2.1. | A gyártó cégnek homogén tételek formájában kell bemutatnia a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeit, és meg kell tennie minden szükséges intézkedést ahhoz, hogy a gyártási folyamat biztosítsa a gyártott tételek homogenitását. |
| --- | --- |

5.2.1.

A gyártó cégnek homogén tételek formájában kell bemutatnia a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeit, és meg kell tennie minden szükséges intézkedést ahhoz, hogy a gyártási folyamat biztosítsa a gyártott tételek homogenitását.

| 5.2.2. | Minden kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet homogén tételek formájában kell hitelesítéshez rendelkezésre bocsátani. Minden egyes tételből véletlenszerűen ki kell választani egy mintát. A mintában szereplő kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeket egyenként meg kell vizsgálni, és el kell végezni a megfelelő teszteket annak biztosítására, hogy a termék megfelel a műszaki dokumentációnak és a rá vonatkozó ÁME követelményeinek, valamint ezek alapján állapítható meg a tétel elfogadása vagy elutasítása. Ha az ÁME (vagy az ÁME-ban idézett európai szabvány) nem írja elő valamelyik tesztet, a vonatkozó európai előírások vagy a megfelelő tesztek alkalmazandók. |
| --- | --- |

5.2.2.

Minden kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet homogén tételek formájában kell hitelesítéshez rendelkezésre bocsátani. Minden egyes tételből véletlenszerűen ki kell választani egy mintát. A mintában szereplő kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeket egyenként meg kell vizsgálni, és el kell végezni a megfelelő teszteket annak biztosítására, hogy a termék megfelel a műszaki dokumentációnak és a rá vonatkozó ÁME követelményeinek, valamint ezek alapján állapítható meg a tétel elfogadása vagy elutasítása. Ha az ÁME (vagy az ÁME-ban idézett európai szabvány) nem írja elő valamelyik tesztet, a vonatkozó európai előírások vagy a megfelelő tesztek alkalmazandók.

| 5.2.3. | A statisztikai eljárás során a vizsgálandó jellemzőktől függő megfelelő elemeket kell használni (statisztikai módszer, mintavételi terv stb.), az ÁME-ban rögzítettek szerint. |
| --- | --- |

5.2.3.

A statisztikai eljárás során a vizsgálandó jellemzőktől függő megfelelő elemeket kell használni (statisztikai módszer, mintavételi terv stb.), az ÁME-ban rögzítettek szerint.

| 5.2.4. | Elfogadott tételek esetén a bejelentett szervezet kiállítja az írásos megfelelőségi tanúsítványt az elvégzett tesztekre vonatkozóan. A tételben szereplő összes kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem forgalomba hozható azon mintadarabok kivételével, amelyeket nem találtak megfelelőnek. |
| --- | --- |

5.2.4.

Elfogadott tételek esetén a bejelentett szervezet kiállítja az írásos megfelelőségi tanúsítványt az elvégzett tesztekre vonatkozóan. A tételben szereplő összes kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem forgalomba hozható azon mintadarabok kivételével, amelyeket nem találtak megfelelőnek.

| 5.2.5. | Ha a tételt elutasítják, a bejelentett szervezet vagy az illetékes hatóság köteles megfelelő intézkedéseket tenni a tétel forgalomba hozatalának megakadályozására. A tételek gyakori elutasítása esetén a bejelentett szervezet felfüggesztheti a statisztikai hitelesítés alkalmazását. |
| --- | --- |

5.2.5.

Ha a tételt elutasítják, a bejelentett szervezet vagy az illetékes hatóság köteles megfelelő intézkedéseket tenni a tétel forgalomba hozatalának megakadályozására. A tételek gyakori elutasítása esetén a bejelentett szervezet felfüggesztheti a statisztikai hitelesítés alkalmazását.

| 6. | A gyártó cégnek, illetve a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének ki kell állítania az EK megfelelőségi nyilatkozatot a kölcsönös átjárhatóságot biztosító rendszerelemre vonatkozóan. A nyilatkozatnak legalább az 1996/48/EK vagy a 2001/16/EK irányelv IV. melléklete (3) bekezdésében előírt adatokat tartalmaznia kell. Az EK megfelelőségi nyilatkozatot és az azt kísérő dokumentumokat dátummal és aláírással kell ellátni. A nyilatkozatot ugyanazon a nyelven kell írni, mint a műszaki dokumentációt, és a következőket kell tartalmaznia:






  — | az irányelvre történő hivatkozások (1996/48/EK vagy 2001/16/EK irányelv és más, a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemre vonatkozó irányelvek), |
| --- | --- | --- |

6.

A gyártó cégnek, illetve a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének ki kell állítania az EK megfelelőségi nyilatkozatot a kölcsönös átjárhatóságot biztosító rendszerelemre vonatkozóan. A nyilatkozatnak legalább az 1996/48/EK vagy a 2001/16/EK irányelv IV. melléklete (3) bekezdésében előírt adatokat tartalmaznia kell. Az EK megfelelőségi nyilatkozatot és az azt kísérő dokumentumokat dátummal és aláírással kell ellátni. A nyilatkozatot ugyanazon a nyelven kell írni, mint a műszaki dokumentációt, és a következőket kell tartalmaznia:

—

az irányelvre történő hivatkozások (1996/48/EK vagy 2001/16/EK irányelv és más, a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemre vonatkozó irányelvek),

| — | a gyártó cég vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének neve és címe (meg kell adni a kereskedelmi nevet és a teljes címet, meghatalmazott képviselő esetében pedig a gyártó vagy az összeszerelő kereskedelmi nevét is), |
| --- | --- |

—

a gyártó cég vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének neve és címe (meg kell adni a kereskedelmi nevet és a teljes címet, meghatalmazott képviselő esetében pedig a gyártó vagy az összeszerelő kereskedelmi nevét is),

| — | a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem leírása (márka, típus stb.), |
| --- | --- |

—

a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem leírása (márka, típus stb.),

| — | a megfelelőség igazolására végrehajtott eljárás (modul) leírása, |
| --- | --- |

—

a megfelelőség igazolására végrehajtott eljárás (modul) leírása,

| — | a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem által teljesített valamennyi vonatkozó leírás, különösen a használati feltételek, |
| --- | --- |

—

a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem által teljesített valamennyi vonatkozó leírás, különösen a használati feltételek,

| — | a megfelelőség igazolására végrehajtott eljárásba bevont bejelentett szervezet (szervezetek) neve és címe, valamint a tanúsítványok dátuma a tanúsítványok érvényességi idejével és feltételeivel együtt, |
| --- | --- |

—

a megfelelőség igazolására végrehajtott eljárásba bevont bejelentett szervezet (szervezetek) neve és címe, valamint a tanúsítványok dátuma a tanúsítványok érvényességi idejével és feltételeivel együtt,

| — | a jelen ÁME-ra, illetve egyéb vonatkozó ÁME-ra való hivatkozás, és adott esetben az európai előírásokra való hivatkozás, |
| --- | --- |

—

a jelen ÁME-ra, illetve egyéb vonatkozó ÁME-ra való hivatkozás, és adott esetben az európai előírásokra való hivatkozás,

| — | a gyártó vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője nevében kötelezettségvállalásra felhatalmazott aláíró azonosító adatai. |
| --- | --- |

—

a gyártó vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője nevében kötelezettségvállalásra felhatalmazott aláíró azonosító adatai.

A hivatkozott tanúsítvány az 5. pontban említett megfelelőségi tanúsítvány. A gyártó cégnek, illetve a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének igazolnia kell, hogy kérésre rendelkezésre tudja bocsátani a bejelentett szervezet megfelelőségi tanúsítványait.

| 7. | A gyártó cég, illetve meghatalmazott képviselője köteles megőrizni az EK megfelelőségi nyilatkozat és a műszaki dokumentáció egy példányát az utolsó kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem gyártását követő 10 évig. Amennyiben a gyártó cég, vagy meghatalmazott képviselőjének telephelye nem a Közösség területén van, az a személy köteles megőrizni a vonatkozó műszaki dokumentációt, aki a Közösség területén forgalomba hozza a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet. |
| --- | --- |

7.

A gyártó cég, illetve meghatalmazott képviselője köteles megőrizni az EK megfelelőségi nyilatkozat és a műszaki dokumentáció egy példányát az utolsó kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem gyártását követő 10 évig. Amennyiben a gyártó cég, vagy meghatalmazott képviselőjének telephelye nem a Közösség területén van, az a személy köteles megőrizni a vonatkozó műszaki dokumentációt, aki a Közösség területén forgalomba hozza a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet.

| 8. | Amennyiben az ÁME az EK megfelelőségi nyilatkozat mellett EK alkalmassági nyilatkozat kiadását is előírja a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem használatához, ezt a nyilatkozatot a gyártó általi kibocsátást követően csatolni kell a V modul feltételei szerint. |
| --- | --- |

8.

Amennyiben az ÁME az EK megfelelőségi nyilatkozat mellett EK alkalmassági nyilatkozat kiadását is előírja a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem használatához, ezt a nyilatkozatot a gyártó általi kibocsátást követően csatolni kell a V modul feltételei szerint.

KÖLCSÖNÖS ÁTJÁRHATÓSÁGOT LEHETŐVÉ TEVŐ RENDSZERELEMEK MODULJAI

B modul: Típusvizsgálat

| 1. | A modul az eljárásnak azt a részét írja le, amelynek során a bejelentett szervezet igazolja és tanúsítja, hogy a tervezett termelés típusa és fajtája megfelel a vonatkozó ÁME rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

1.

A modul az eljárásnak azt a részét írja le, amelynek során a bejelentett szervezet igazolja és tanúsítja, hogy a tervezett termelés típusa és fajtája megfelel a vonatkozó ÁME rendelkezéseinek.

| 2. | Az EK típusú vizsgálatra vonatkozó kérelmet a gyártó cégnek vagy a Közösség területen letelepedett meghatalmazott képviselőjének kell benyújtania. A kérelemnek tartalmaznia kell a következőket:






  — | a gyártó cég neve és címe, illetve ha a kérelmet a meghatalmazott képviselő nyújtja be, akkor az ő neve és címe, |
| --- | --- | --- |

2.

Az EK típusú vizsgálatra vonatkozó kérelmet a gyártó cégnek vagy a Közösség területen letelepedett meghatalmazott képviselőjének kell benyújtania. A kérelemnek tartalmaznia kell a következőket:

—

a gyártó cég neve és címe, illetve ha a kérelmet a meghatalmazott képviselő nyújtja be, akkor az ő neve és címe,

| — | írásos nyilatkozat arról, hogy más bejelentett szervezethez nem nyújtotta be ugyanezt a kérelmet, |
| --- | --- |

—

írásos nyilatkozat arról, hogy más bejelentett szervezethez nem nyújtotta be ugyanezt a kérelmet,

| — | a 3. pontban ismertetett műszaki dokumentáció. |
| --- | --- |

—

a 3. pontban ismertetett műszaki dokumentáció.

A kérelmező köteles a bejelentett szervezet rendelkezésére bocsátani egy, a tervezett termelés szempontjából reprezentatív mintát (a továbbiakban „típus”).

A típus lefedheti a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem több változatát is, feltéve, ha a változatok közötti különbségek nem érintik az ÁME rendelkezéseit.

A bejelentett szervezet szükség esetén további mintákat kérhet a vizsgálati program végrehajtásához.

Ha a típusvizsgálati eljárás során nem igénylik típustesztek végrehajtását, és a műszaki dokumentáció elégséges módon meghatározza a típust (a 3. pontban leírtak alapján), a bejelentett szervezet megállapodhat arról, hogy nem kéri minták rendelkezésre bocsátását.

| 3. | A műszaki dokumentációnak biztosítania kell, hogy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem megfeleljen a vizsgálandó ÁME követelményeinek. Tartalmaznia kell, a vizsgálatra vonatkozó mértékben, a kölcsönösen átjárható rendszerelem tervezésére, a gyártására, a karbantartására és üzemeltetésére vonatkozó előírásokat.
  A műszaki dokumentációnak a következőket kell tartalmaznia:






  — | általános típusleírás, |
| --- | --- | --- |

3.

A műszaki dokumentációnak biztosítania kell, hogy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem megfeleljen a vizsgálandó ÁME követelményeinek. Tartalmaznia kell, a vizsgálatra vonatkozó mértékben, a kölcsönösen átjárható rendszerelem tervezésére, a gyártására, a karbantartására és üzemeltetésére vonatkozó előírásokat.

A műszaki dokumentációnak a következőket kell tartalmaznia:

—

általános típusleírás,

| — | tervrajz és gyártási információk, például rajzok, a részegységek vázlatai, alegységek, áramkörök stb., |
| --- | --- |

—

tervrajz és gyártási információk, például rajzok, a részegységek vázlatai, alegységek, áramkörök stb.,

| — | a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem tervezési és gyártási adatainak, karbantartásának és működésének megértéséhez szükséges leírások és magyarázatok, |
| --- | --- |

—

a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem tervezési és gyártási adatainak, karbantartásának és működésének megértéséhez szükséges leírások és magyarázatok,

| — | a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem rendszerkörnyezetbe való integrációjának feltételei (alegység, szerkezeti egység, alrendszer) és az interfészre vonatkozó szükséges feltételek, |
| --- | --- |

—

a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem rendszerkörnyezetbe való integrációjának feltételei (alegység, szerkezeti egység, alrendszer) és az interfészre vonatkozó szükséges feltételek,

| — | a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem használati és karbantartási feltételei (a futási idő vagy távolság korlátozásai, kopási határértékek stb.), |
| --- | --- |

—

a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem használati és karbantartási feltételei (a futási idő vagy távolság korlátozásai, kopási határértékek stb.),

| — | műszaki előírások, ideértve az európai előírásokat (7) a vonatkozó rendelkezésekkel együtt, amelyeket teljes mértékben vagy részben alkalmaztak, |
| --- | --- |

—

műszaki előírások, ideértve az európai előírásokat (7) a vonatkozó rendelkezésekkel együtt, amelyeket teljes mértékben vagy részben alkalmaztak,

| — | az ÁME követelményeinek teljesítése érdekében alkalmazott megoldások leírása, ha nem alkalmazták teljes mértékben az európai előírásokat, |
| --- | --- |

—

az ÁME követelményeinek teljesítése érdekében alkalmazott megoldások leírása, ha nem alkalmazták teljes mértékben az európai előírásokat,

| — | az elvégzett tervezési számítások, vizsgálatok stb. eredményei, |
| --- | --- |

—

az elvégzett tervezési számítások, vizsgálatok stb. eredményei,

| — | tesztjelentések. |
| --- | --- |

—

tesztjelentések.

| 4. | A bejelentett szervezet köteles elvégezni az alábbiakat: |
| --- | --- |

4.

A bejelentett szervezet köteles elvégezni az alábbiakat:

| 4.1. | Megvizsgálja a műszaki dokumentációt. |
| --- | --- |

4.1.

Megvizsgálja a műszaki dokumentációt.

| 4.2. | Ellenőrzi, hogy a teszthez igényelt mintát (mintákat) a műszaki dokumentációnak megfelelően gyártották-e, valamint típusvizsgálatokat végez, vagy végeztet el, az ÁME és/vagy a vonatkozó európai előírások rendelkezéseivel összhangban. |
| --- | --- |

4.2.

Ellenőrzi, hogy a teszthez igényelt mintát (mintákat) a műszaki dokumentációnak megfelelően gyártották-e, valamint típusvizsgálatokat végez, vagy végeztet el, az ÁME és/vagy a vonatkozó európai előírások rendelkezéseivel összhangban.

| 4.3. | Amennyiben az ÁME a terv felülvizsgálatát írja elő, végrehajtja a tervezési módszerek, eszközök és eredmények vizsgálatát, és ez alapján értékeli, hogy a tervezési folyamat végén képesek-e eleget tenni a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemre vonatkozó megfelelőségi követelményeknek. |
| --- | --- |

4.3.

Amennyiben az ÁME a terv felülvizsgálatát írja elő, végrehajtja a tervezési módszerek, eszközök és eredmények vizsgálatát, és ez alapján értékeli, hogy a tervezési folyamat végén képesek-e eleget tenni a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemre vonatkozó megfelelőségi követelményeknek.

| 4.4. | Ha az ÁME a gyártási folyamat felülvizsgálatát írja elő, elvégzi a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem gyártásához tervezett gyártási folyamat vizsgálatát, hogy az alkalmas-e a termék megfelelőségének biztosítására, és/vagy ellenőrzi a gyártó által a tervezési folyamat befejezésekor végzett felülvizsgálatot. |
| --- | --- |

4.4.

Ha az ÁME a gyártási folyamat felülvizsgálatát írja elő, elvégzi a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem gyártásához tervezett gyártási folyamat vizsgálatát, hogy az alkalmas-e a termék megfelelőségének biztosítására, és/vagy ellenőrzi a gyártó által a tervezési folyamat befejezésekor végzett felülvizsgálatot.

| 4.5. | Azonosítja az ÁME és az európai előírások vonatkozó rendelkezései szerint, illetve azok figyelembe vétele nélkül tervezett elemeket. |
| --- | --- |

4.5.

Azonosítja az ÁME és az európai előírások vonatkozó rendelkezései szerint, illetve azok figyelembe vétele nélkül tervezett elemeket.

| 4.6. | Elvégzi vagy elvégezteti a megfelelő vizsgálatokat és a szükséges teszteket a 4.2, 4.3 és a 4.4 pont rendelkezései értelmében, hogy megállapítsa, a gyártó a megfelelő európai előírások betartását választotta-e, és ezeket tényleg betartotta-e. |
| --- | --- |

4.6.

Elvégzi vagy elvégezteti a megfelelő vizsgálatokat és a szükséges teszteket a 4.2, 4.3 és a 4.4 pont rendelkezései értelmében, hogy megállapítsa, a gyártó a megfelelő európai előírások betartását választotta-e, és ezeket tényleg betartotta-e.

| 4.7. | Elvégzi vagy elvégezteti a megfelelő vizsgálatokat és a szükséges teszteket a 4.2, 4.3 és a 4.4 pont rendelkezései értelmében, hogy meghatározza azokat a területeket, ahol nem tartották be a vonatkozó európai előírásokat, és megállapítsa, hogy a gyártó által alkalmazott megoldások megfelelnek-e az ÁME követelményeinek. |
| --- | --- |

4.7.

Elvégzi vagy elvégezteti a megfelelő vizsgálatokat és a szükséges teszteket a 4.2, 4.3 és a 4.4 pont rendelkezései értelmében, hogy meghatározza azokat a területeket, ahol nem tartották be a vonatkozó európai előírásokat, és megállapítsa, hogy a gyártó által alkalmazott megoldások megfelelnek-e az ÁME követelményeinek.

| 4.8. | Megállapodik a kérelmezővel arról, hogy hol végzik el a vizsgálatokat és a szükséges teszteket. |
| --- | --- |

4.8.

Megállapodik a kérelmezővel arról, hogy hol végzik el a vizsgálatokat és a szükséges teszteket.

| 5. | Amennyiben a típus megfelel az ÁME-nak, a bejelentett szervezet típusvizsgálati tanúsítványt ad ki a kérelmezőnek. A tanúsítványnak tartalmaznia kell a gyártó nevét és címét, a vizsgálat végkövetkeztetéseit, az érvényesség feltételeit, valamint a jóváhagyott típus azonosításához szükséges adatokat.
  Az érvényességi idő nem lehet hosszabb 5 évnél.
  A műszaki dokumentáció vonatkozó részeinek listáját mellékelni kell a tanúsítványhoz, és a bejelentett szervezetnek meg kell őriznie egy példányt.
  Ha a gyártó vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője által igényelt típusvizsgálati tanúsítvány kiadását elutasítják, a bejelentett szervezetnek részletesen közölnie kell az elutasítás okát.
  Rendelkezni kell a fellebbezési eljárásról. |
| --- | --- |

5.

Amennyiben a típus megfelel az ÁME-nak, a bejelentett szervezet típusvizsgálati tanúsítványt ad ki a kérelmezőnek. A tanúsítványnak tartalmaznia kell a gyártó nevét és címét, a vizsgálat végkövetkeztetéseit, az érvényesség feltételeit, valamint a jóváhagyott típus azonosításához szükséges adatokat.

Az érvényességi idő nem lehet hosszabb 5 évnél.

A műszaki dokumentáció vonatkozó részeinek listáját mellékelni kell a tanúsítványhoz, és a bejelentett szervezetnek meg kell őriznie egy példányt.

Ha a gyártó vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője által igényelt típusvizsgálati tanúsítvány kiadását elutasítják, a bejelentett szervezetnek részletesen közölnie kell az elutasítás okát.

Rendelkezni kell a fellebbezési eljárásról.

| 6. | A kérelmező köteles tájékoztatni a típusvizsgálati tanúsítvánnyal kapcsolatos műszaki dokumentációt megőrző bejelentett szervezetet a jóváhagyott termékre vonatkozó minden olyan módosításról, amelyhez további jóváhagyás szükséges, mivel az érintheti az ÁME követelményeinek való megfelelést vagy a termékhez előírt használati feltételeket. Ilyen esetben a bejelentett szervezet csak a módosításokra vonatkozó és azokhoz szükséges vizsgálatokat és teszteket köteles elvégezni. Ez a további jóváhagyás az eredeti típusvizsgálati tanúsítvány kiegészítéseként, illetve a régi tanúsítvány visszavonását követően új tanúsítvány kiállításával adható meg. |
| --- | --- |

6.

A kérelmező köteles tájékoztatni a típusvizsgálati tanúsítvánnyal kapcsolatos műszaki dokumentációt megőrző bejelentett szervezetet a jóváhagyott termékre vonatkozó minden olyan módosításról, amelyhez további jóváhagyás szükséges, mivel az érintheti az ÁME követelményeinek való megfelelést vagy a termékhez előírt használati feltételeket. Ilyen esetben a bejelentett szervezet csak a módosításokra vonatkozó és azokhoz szükséges vizsgálatokat és teszteket köteles elvégezni. Ez a további jóváhagyás az eredeti típusvizsgálati tanúsítvány kiegészítéseként, illetve a régi tanúsítvány visszavonását követően új tanúsítvány kiállításával adható meg.

| 7. | Ha nem történtek módosítások a 6. pontban említettek szerint, a lejáró tanúsítvány érvényességét egy újabb érvényességi időtartamra meg lehet hosszabbítani. A kérelmező írásos igazolással kérelmezheti a meghosszabbítást, amelyben nyilatkozik arról, hogy nem történtek ilyen jellegű módosítások, és a bejelentett szervezet az 5. pontban leírtak szerint meghosszabbítja a tanúsítványt egy újabb érvényességi időtartamra, ha nincsenek a birtokában az igazolással ellentétes információk. Az eljárás megismételhető. |
| --- | --- |

7.

Ha nem történtek módosítások a 6. pontban említettek szerint, a lejáró tanúsítvány érvényességét egy újabb érvényességi időtartamra meg lehet hosszabbítani. A kérelmező írásos igazolással kérelmezheti a meghosszabbítást, amelyben nyilatkozik arról, hogy nem történtek ilyen jellegű módosítások, és a bejelentett szervezet az 5. pontban leírtak szerint meghosszabbítja a tanúsítványt egy újabb érvényességi időtartamra, ha nincsenek a birtokában az igazolással ellentétes információk. Az eljárás megismételhető.

| 8. | Valamennyi bejelentett szervezet köteles közölni a többi bejelentett szervezettel a kiadott, visszavont vagy elutasított típusvizsgálati tanúsítványokkal és kiegészítésekkel kapcsolatos információkat. |
| --- | --- |

8.

Valamennyi bejelentett szervezet köteles közölni a többi bejelentett szervezettel a kiadott, visszavont vagy elutasított típusvizsgálati tanúsítványokkal és kiegészítésekkel kapcsolatos információkat.

| 9. | A többi bejelentett szervezet kérésre másolatokat kaphat a kiadott típusvizsgálati tanúsítványokról és/vagy azok kiegészítéseiről. A tanúsítványok mellékleteit (lásd az 5. pontot) a többi bejelentett szervezet rendelkezésére kell bocsátani. |
| --- | --- |

9.

A többi bejelentett szervezet kérésre másolatokat kaphat a kiadott típusvizsgálati tanúsítványokról és/vagy azok kiegészítéseiről. A tanúsítványok mellékleteit (lásd az 5. pontot) a többi bejelentett szervezet rendelkezésére kell bocsátani.

| 10. | A gyártó cégnek, illetve a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének a műszaki dokumentációval együtt meg kell őriznie a típusvizsgálati tanúsítványok és azok kiegészítései másolatát az utolsó kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem gyártását követő 10 évig. Ha sem a gyártó cég, sem annak meghatalmazott képviselője nincs bejegyezve a Közösség területén, a műszaki dokumentációt annak a személynek kell megőriznie, aki forgalomba hozza a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet a Közösség területén. |
| --- | --- |

10.

A gyártó cégnek, illetve a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének a műszaki dokumentációval együtt meg kell őriznie a típusvizsgálati tanúsítványok és azok kiegészítései másolatát az utolsó kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem gyártását követő 10 évig. Ha sem a gyártó cég, sem annak meghatalmazott képviselője nincs bejegyezve a Közösség területén, a műszaki dokumentációt annak a személynek kell megőriznie, aki forgalomba hozza a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet a Közösség területén.

KÖLCSÖNÖS ÁTJÁRHATÓSÁGOT LEHETŐVÉ TEVŐ RENDSZERELEMEK MODULJAI

C modul: Típusmegfelelőség

| 1. | A modul az eljárás azon részét írja le, amelynek során a gyártó cég vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője biztosítja és kijelenti, hogy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem megfelel a típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak, valamint a vonatkozó ÁME követelményeinek. |
| --- | --- |

1.

A modul az eljárás azon részét írja le, amelynek során a gyártó cég vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője biztosítja és kijelenti, hogy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem megfelel a típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak, valamint a vonatkozó ÁME követelményeinek.

| 2. | A gyártónak minden szükséges intézkedést meg kell tennie annak érdekében, hogy a gyártási folyamat biztosítsa a gyártott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem EK típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak való megfelelőségét, valamint a vonatkozó ÁME követelményeinek teljesítését. |
| --- | --- |

2.

A gyártónak minden szükséges intézkedést meg kell tennie annak érdekében, hogy a gyártási folyamat biztosítsa a gyártott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem EK típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak való megfelelőségét, valamint a vonatkozó ÁME követelményeinek teljesítését.

| 3. | A gyártó cégnek, illetve a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének ki kell állítania egy EK megfelelőségi nyilatkozatot a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemre vonatkozóan.
  A nyilatkozatnak tartalmaznia kell legalább az 1996/48/EK vagy a 2001/16/EK irányelv IV. melléklete (3) bekezdésében előírt adatokat. Az EK megfelelőségi nyilatkozatot és kísérő dokumentumait dátummal és aláírással kell ellátni.
  A nyilatkozatot ugyanazon a nyelven kell írni, mint a műszaki dokumentációt, és a következőket kell tartalmaznia:






  — | az irányelvre történő hivatkozásokat (az 1996/48/EK vagy a 2001/16/EK irányelv, illetve egyéb, a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemre vonatkozó irányelvek), |
| --- | --- | --- |

3.

A gyártó cégnek, illetve a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének ki kell állítania egy EK megfelelőségi nyilatkozatot a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemre vonatkozóan.

A nyilatkozatnak tartalmaznia kell legalább az 1996/48/EK vagy a 2001/16/EK irányelv IV. melléklete (3) bekezdésében előírt adatokat. Az EK megfelelőségi nyilatkozatot és kísérő dokumentumait dátummal és aláírással kell ellátni.

A nyilatkozatot ugyanazon a nyelven kell írni, mint a műszaki dokumentációt, és a következőket kell tartalmaznia:

—

az irányelvre történő hivatkozásokat (az 1996/48/EK vagy a 2001/16/EK irányelv, illetve egyéb, a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemre vonatkozó irányelvek),

| — | a gyártó cég vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének neve és címe (meg kell adni a kereskedelmi nevét és a teljes címét, meghatalmazott képviselő esetében pedig a gyártó vagy az összeszerelő kereskedelmi nevét is), |
| --- | --- |

—

a gyártó cég vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének neve és címe (meg kell adni a kereskedelmi nevét és a teljes címét, meghatalmazott képviselő esetében pedig a gyártó vagy az összeszerelő kereskedelmi nevét is),

| — | a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem leírása (márka, típus stb.), |
| --- | --- |

—

a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem leírása (márka, típus stb.),

| — | a megfelelőség megállapítása érdekében végrehajtott eljárás (modul) leírása, |
| --- | --- |

—

a megfelelőség megállapítása érdekében végrehajtott eljárás (modul) leírása,

| — | a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem által teljesített valamennyi vonatkozó leírás, különösen a használati feltételek, |
| --- | --- |

—

a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem által teljesített valamennyi vonatkozó leírás, különösen a használati feltételek,

| — | a típusvizsgálati megfelelőségre vonatkozó eljárásba bevont bejelentett szervezet (szervezetek) neve és címe, valamint az EK típusvizsgálati tanúsítvány (és annak kiegészítései) dátuma a tanúsítvány érvényességi idejével és feltételeivel együtt, |
| --- | --- |

—

a típusvizsgálati megfelelőségre vonatkozó eljárásba bevont bejelentett szervezet (szervezetek) neve és címe, valamint az EK típusvizsgálati tanúsítvány (és annak kiegészítései) dátuma a tanúsítvány érvényességi idejével és feltételeivel együtt,

| — | hivatkozás az ÁME-ra és esetleg más vonatkozó ÁME-ra, illetve adott esetben hivatkozás az európai előírásokra (8), |
| --- | --- |

—

hivatkozás az ÁME-ra és esetleg más vonatkozó ÁME-ra, illetve adott esetben hivatkozás az európai előírásokra (8),

| — | a gyártó vagy a gyártónak a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője nevében kötelezettségvállalásra felhatalmazott aláíró azonosító adatai. |
| --- | --- |

—

a gyártó vagy a gyártónak a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője nevében kötelezettségvállalásra felhatalmazott aláíró azonosító adatai.

| 4. | A gyártó cégnek, illetve a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének meg kell őriznie az EK megfelelőségi nyilatkozat másolatát az utolsó kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem gyártását követő 10 évig.
  Ha sem a gyártó cég, sem annak meghatalmazott képviselője nincs bejegyezve a Közösség területén, a műszaki dokumentációt annak a személynek kell megőriznie, aki forgalomba hozza a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet a Közösség területén. |
| --- | --- |

4.

A gyártó cégnek, illetve a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének meg kell őriznie az EK megfelelőségi nyilatkozat másolatát az utolsó kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem gyártását követő 10 évig.

Ha sem a gyártó cég, sem annak meghatalmazott képviselője nincs bejegyezve a Közösség területén, a műszaki dokumentációt annak a személynek kell megőriznie, aki forgalomba hozza a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet a Közösség területén.

| 5. | Ha az EK megfelelőségi nyilatkozat mellett a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem használatához az ÁME előírja az EK alkalmazhatósági nyilatkozat megszerzését is, a nyilatkozatot a V modul feltételei alapján a gyártó általi kibocsátást követően csatolni kell. |
| --- | --- |

5.

Ha az EK megfelelőségi nyilatkozat mellett a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem használatához az ÁME előírja az EK alkalmazhatósági nyilatkozat megszerzését is, a nyilatkozatot a V modul feltételei alapján a gyártó általi kibocsátást követően csatolni kell.

KÖLCSÖNÖS ÁTJÁRHATÓSÁGOT LEHETŐVÉ TEVŐ RENDSZERELEMEK MODULJAI

D modul: Termelési minőségirányítási rendszer

| 1. | A modul az eljárás azon részét írja le, melynek során a gyártó cég vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője, aki teljesíti a 2. pontban leírt kötelezettségeket, biztosítja és kijelenti, hogy az adott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem megfelel a típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak, valamint a vonatkozó ÁME követelményeinek. |
| --- | --- |

1.

A modul az eljárás azon részét írja le, melynek során a gyártó cég vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője, aki teljesíti a 2. pontban leírt kötelezettségeket, biztosítja és kijelenti, hogy az adott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem megfelel a típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak, valamint a vonatkozó ÁME követelményeinek.

| 2. | A gyártó cég köteles jóváhagyott minőségirányítási rendszert működtetni a termelésre, a végső termékellenőrzésre és a tesztelésre vonatkozóan a 3. pont előírásai alapján, és ugyanezen pont rendelkezései értelmében ellenőrzés alá kell vetnie magát. |
| --- | --- |

2.

A gyártó cég köteles jóváhagyott minőségirányítási rendszert működtetni a termelésre, a végső termékellenőrzésre és a tesztelésre vonatkozóan a 3. pont előírásai alapján, és ugyanezen pont rendelkezései értelmében ellenőrzés alá kell vetnie magát.

| 3. | Minőségirányítási rendszer |
| --- | --- |

3.

Minőségirányítási rendszer

| 3.1. | A gyártónak kérelmeznie kell az általa választott bejelentett szervezetnél minőségirányítási rendszere vizsgálatát az adott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekre vonatkozóan.
  A kérelemnek a következőket kell tartalmaznia:






  — | a tervezett kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemre jellemző termékkategória adatai, |
| --- | --- | --- |

3.1.

A gyártónak kérelmeznie kell az általa választott bejelentett szervezetnél minőségirányítási rendszere vizsgálatát az adott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekre vonatkozóan.

A kérelemnek a következőket kell tartalmaznia:

—

a tervezett kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemre jellemző termékkategória adatai,

| — | a minőségirányítási rendszerre vonatkozó dokumentáció, |
| --- | --- |

—

a minőségirányítási rendszerre vonatkozó dokumentáció,

| — | a jóváhagyott típus műszaki dokumentációjának és a B modul típusvizsgálati eljárásának befejezése után kibocsátott típusvizsgálati tanúsítványnak a másolata, |
| --- | --- |

—

a jóváhagyott típus műszaki dokumentációjának és a B modul típusvizsgálati eljárásának befejezése után kibocsátott típusvizsgálati tanúsítványnak a másolata,

| — | írásos nyilatkozat arról, hogy ugyanezt a kérelmet más bejelentett szervezethez nem nyújtották be, |
| --- | --- |

—

írásos nyilatkozat arról, hogy ugyanezt a kérelmet más bejelentett szervezethez nem nyújtották be,

| 3.2. | A minőségirányítási rendszernek biztosítania kell, hogy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfelelnek a típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak, valamint a vonatkozó ÁME követelményeinek. A gyártó által elfogadott összes elemet, követelményt és rendelkezést szisztematikus és rendezett módon dokumentálni kell leírt alapelvek, eljárások és utasítások formájában. A minőségirányítási rendszer dokumentációjának tartalmaznia kell a minőségbiztosítási programok, tervek, kézikönyvek és jegyzőkönyvek konzisztens magyarázatát.
  Megfelelő leírást kell tartalmaznia különösen a következőkre vonatkozóan:






  — | minőségügyi célkitűzések és szervezeti felépítés, |
| --- | --- | --- |

3.2.

A minőségirányítási rendszernek biztosítania kell, hogy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfelelnek a típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak, valamint a vonatkozó ÁME követelményeinek. A gyártó által elfogadott összes elemet, követelményt és rendelkezést szisztematikus és rendezett módon dokumentálni kell leírt alapelvek, eljárások és utasítások formájában. A minőségirányítási rendszer dokumentációjának tartalmaznia kell a minőségbiztosítási programok, tervek, kézikönyvek és jegyzőkönyvek konzisztens magyarázatát.

Megfelelő leírást kell tartalmaznia különösen a következőkre vonatkozóan:

—

minőségügyi célkitűzések és szervezeti felépítés,

| — | a vezetőség felelősségi körei és hatáskörei a termékminőséggel kapcsolatban, |
| --- | --- |

—

a vezetőség felelősségi körei és hatáskörei a termékminőséggel kapcsolatban,

| — | az alkalmazandó gyártási, minőségellenőrzési és minőségirányítási technikák, folyamatok és szisztematikus intézkedések, |
| --- | --- |

—

az alkalmazandó gyártási, minőségellenőrzési és minőségirányítási technikák, folyamatok és szisztematikus intézkedések,

| — | gyártás közben és azt követően elvégzendő vizsgálatok, ellenőrzések és tesztek, valamint azok elvégzésének gyakorisága, |
| --- | --- |

—

gyártás közben és azt követően elvégzendő vizsgálatok, ellenőrzések és tesztek, valamint azok elvégzésének gyakorisága,

| — | minőségügyi feljegyzések, például vizsgálati jelentések és tesztelési, kalibrálási adatok, az érintett személyzet képesítéséről szóló jelentések stb., |
| --- | --- |

—

minőségügyi feljegyzések, például vizsgálati jelentések és tesztelési, kalibrálási adatok, az érintett személyzet képesítéséről szóló jelentések stb.,

| — | ellenőrző eszközök az előírt termékminőség elérésére vonatkozóan, valamint a minőségirányítási rendszer hatékony üzemeltetése. |
| --- | --- |

—

ellenőrző eszközök az előírt termékminőség elérésére vonatkozóan, valamint a minőségirányítási rendszer hatékony üzemeltetése.

| 3.3. | A bejelentett szervezet a minőségirányítási rendszer vizsgálata alapján megállapítja, hogy az megfelel-e a 3.2 pontban rögzített követelményeknek. Feltételezi a követelményeknek való megfelelést, ha a gyártó olyan EN/ISO 9001-2000 minőségbiztosítási rendszert valósít meg a termelés, a végtermék-ellenőrzés és a tesztelés területén, amely figyelembe veszi annak a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemnek a konkrét jellemzőit, amelyre vonatkozóan a minőségbiztosítási rendszert megvalósították.
  Ha a gyártó tanúsított minőségirányítási rendszert működtet, a bejelentett szervezet ezt figyelembe veszi a vizsgálat során.
  A felülvizsgálatnak kifejezetten arra a termékkategóriára kell vonatkoznia, amely a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemre jellemző. Az ellenőrzést végző csoport legalább egy tagjának tapasztalattal kell rendelkeznie az érintett termék technológiai vizsgálatában. Az értékelési eljárás tartalmazza a gyártó létesítményeinek vizsgálati célú bejárását.
  A határozatról értesíteni kell a gyártó céget. Az értesítésnek tartalmaznia kell a vizsgálat végkövetkeztetéseit és az indoklással ellátott vizsgálati határozatot. |
| --- | --- |

3.3.

A bejelentett szervezet a minőségirányítási rendszer vizsgálata alapján megállapítja, hogy az megfelel-e a 3.2 pontban rögzített követelményeknek. Feltételezi a követelményeknek való megfelelést, ha a gyártó olyan EN/ISO 9001-2000 minőségbiztosítási rendszert valósít meg a termelés, a végtermék-ellenőrzés és a tesztelés területén, amely figyelembe veszi annak a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemnek a konkrét jellemzőit, amelyre vonatkozóan a minőségbiztosítási rendszert megvalósították.

Ha a gyártó tanúsított minőségirányítási rendszert működtet, a bejelentett szervezet ezt figyelembe veszi a vizsgálat során.

A felülvizsgálatnak kifejezetten arra a termékkategóriára kell vonatkoznia, amely a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemre jellemző. Az ellenőrzést végző csoport legalább egy tagjának tapasztalattal kell rendelkeznie az érintett termék technológiai vizsgálatában. Az értékelési eljárás tartalmazza a gyártó létesítményeinek vizsgálati célú bejárását.

A határozatról értesíteni kell a gyártó céget. Az értesítésnek tartalmaznia kell a vizsgálat végkövetkeztetéseit és az indoklással ellátott vizsgálati határozatot.

| 3.4. | A gyártónak vállalnia kell a jóváhagyás szerinti minőségirányítási rendszer üzemeltetéséből eredő kötelezettségek teljesítését, és azt, hogy a rendszert oly módon tartja fenn, hogy az továbbra is megfelelő és hatékony maradjon.
  A gyártó vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője köteles tájékoztatni a minőségirányítási rendszer jóváhagyó bejelentett szervezetet a minőségirányítási rendszert érintő módosítási szándékáról.
  A bejelentett szervezetnek értékelnie kell a javasolt módosításokat, és el kell döntenie, hogy a módosított minőségirányítási rendszer továbbra is eleget tesz-e a 3.2. pont követelményeinek, vagy újbóli értékelésre van szükség.
  Határozatáról értesítenie kell a gyártót. Az értesítésnek tartalmaznia kell a vizsgálat végkövetkeztetéseit és az indoklással ellátott vizsgálati határozatot. |
| --- | --- |

3.4.

A gyártónak vállalnia kell a jóváhagyás szerinti minőségirányítási rendszer üzemeltetéséből eredő kötelezettségek teljesítését, és azt, hogy a rendszert oly módon tartja fenn, hogy az továbbra is megfelelő és hatékony maradjon.

A gyártó vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője köteles tájékoztatni a minőségirányítási rendszer jóváhagyó bejelentett szervezetet a minőségirányítási rendszert érintő módosítási szándékáról.

A bejelentett szervezetnek értékelnie kell a javasolt módosításokat, és el kell döntenie, hogy a módosított minőségirányítási rendszer továbbra is eleget tesz-e a 3.2. pont követelményeinek, vagy újbóli értékelésre van szükség.

Határozatáról értesítenie kell a gyártót. Az értesítésnek tartalmaznia kell a vizsgálat végkövetkeztetéseit és az indoklással ellátott vizsgálati határozatot.

| 4. | A minőségirányítási rendszer felügyelete a bejelentett szervezet felelősségi körébe tartozik. |
| --- | --- |

4.

A minőségirányítási rendszer felügyelete a bejelentett szervezet felelősségi körébe tartozik.

| 4.1. | A felügyelet célja annak biztosítása, hogy a gyártó megfelelő módon teljesítse a jóváhagyott minőségirányítási rendszerből adódó kötelezettségeit. |
| --- | --- |

4.1.

A felügyelet célja annak biztosítása, hogy a gyártó megfelelő módon teljesítse a jóváhagyott minőségirányítási rendszerből adódó kötelezettségeit.

| 4.2. | A gyártónak lehetővé kell tennie, hogy a bejelentett szervezet ellenőrzés céljából beléphessen a gyártási, ellenőrzési, tesztelési és tárolási helyekre, és rendelkezésére kell bocsátania minden szükséges információt, különös tekintettel a következőkre:






  — | a minőségirányítási rendszer dokumentációja, |
| --- | --- | --- |

4.2.

A gyártónak lehetővé kell tennie, hogy a bejelentett szervezet ellenőrzés céljából beléphessen a gyártási, ellenőrzési, tesztelési és tárolási helyekre, és rendelkezésére kell bocsátania minden szükséges információt, különös tekintettel a következőkre:

—

a minőségirányítási rendszer dokumentációja,

| — | minőségügyi feljegyzések, például vizsgálati jelentések és tesztelési, kalibrációs adatok, az érintett személyzet képesítéséről szóló jelentések stb., |
| --- | --- |

—

minőségügyi feljegyzések, például vizsgálati jelentések és tesztelési, kalibrációs adatok, az érintett személyzet képesítéséről szóló jelentések stb.,

| 4.3. | A bejelentett szervezetnek időszakos felülvizsgálatokat kell végrehajtania, amellyel igazolható, hogy a gyártó fenntartja és alkalmazza a minőségirányítási rendszert, és felülvizsgálati jelentést kell készítenie a gyártó cég részére.
  A felülvizsgálatot legalább évente egyszer el kell végezni.
  Ha a gyártó tanúsított minőségirányítási rendszert működtet, a bejelentett szervezet ezt figyelembe veszi az ellenőrzés során. |
| --- | --- |

4.3.

A bejelentett szervezetnek időszakos felülvizsgálatokat kell végrehajtania, amellyel igazolható, hogy a gyártó fenntartja és alkalmazza a minőségirányítási rendszert, és felülvizsgálati jelentést kell készítenie a gyártó cég részére.

A felülvizsgálatot legalább évente egyszer el kell végezni.

Ha a gyártó tanúsított minőségirányítási rendszert működtet, a bejelentett szervezet ezt figyelembe veszi az ellenőrzés során.

| 4.4. | Továbbá a bejelentett szervezet szúrópróbaszerű bejárásokat is tehet a gyártó cégnél. A bejárások alkalmával a bejelentett szervezet, ha szükséges, ellenőrzést végezhet, illetve végeztethet el a minőségirányítási rendszer megfelelően működésének ellenőrzése céljából. A bejelentett szervezet bejárási jelentést, illetve ellenőrzés végrehajtása esetén ellenőrzési jelentést készít a gyártó cég részére. |
| --- | --- |

4.4.

Továbbá a bejelentett szervezet szúrópróbaszerű bejárásokat is tehet a gyártó cégnél. A bejárások alkalmával a bejelentett szervezet, ha szükséges, ellenőrzést végezhet, illetve végeztethet el a minőségirányítási rendszer megfelelően működésének ellenőrzése céljából. A bejelentett szervezet bejárási jelentést, illetve ellenőrzés végrehajtása esetén ellenőrzési jelentést készít a gyártó cég részére.

| 5. | Valamennyi bejelentett szervezet köteles közölni a többi bejelentett szervezettel a minőségirányítási rendszerre vonatkozóan kiadott, visszavont vagy elutasított jóváhagyásokkal kapcsolatos adatokat.
  A többi bejelentett szervezet kérésre másolatokat kaphat a minőségirányítási rendszerhez kiadott jóváhagyásokról. |
| --- | --- |

5.

Valamennyi bejelentett szervezet köteles közölni a többi bejelentett szervezettel a minőségirányítási rendszerre vonatkozóan kiadott, visszavont vagy elutasított jóváhagyásokkal kapcsolatos adatokat.

A többi bejelentett szervezet kérésre másolatokat kaphat a minőségirányítási rendszerhez kiadott jóváhagyásokról.

| 6. | A gyártó köteles az utolsó termék gyártásától számított 10 évig a nemzeti hatóságok számára elérhetővé tenni az alábbiakat:






  — | a 3.1 pont második bekezdésében hivatkozott dokumentáció, |
| --- | --- | --- |

6.

A gyártó köteles az utolsó termék gyártásától számított 10 évig a nemzeti hatóságok számára elérhetővé tenni az alábbiakat:

—

a 3.1 pont második bekezdésében hivatkozott dokumentáció,

| — | a 3.4 pont második bekezdésében hivatkozott módosítás, |
| --- | --- |

—

a 3.4 pont második bekezdésében hivatkozott módosítás,

| — | a bejelentett szervezetnek a 3.4, 4.3. és 4.4 pont utolsó bekezdésében említett határozatai és jelentései. |
| --- | --- |

—

a bejelentett szervezetnek a 3.4, 4.3. és 4.4 pont utolsó bekezdésében említett határozatai és jelentései.

| 7. | A gyártó cégnek, illetve a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének ki kell állítania a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemre vonatkozó EK megfelelőségi nyilatkozatot.
  A nyilatkozatnak tartalmaznia kell legalább az 1996/48/EK vagy a 2001/16/EK irányelv IV. melléklete (3) bekezdésében rögzített adatokat. Az EK megfelelőségi nyilatkozatot és kísérő dokumentumait dátummal és aláírással kell ellátni.
  A nyilatkozatot nyelve megegyezik a műszaki dokumentáció nyelvével, és annak a következőket kell tartalmaznia:






  — | az irányelvre történő hivatkozásokat (az 1996/48/EK vagy a 2001/16/EK irányelv, illetve egyéb, a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemre vonatkozó irányelvek), |
| --- | --- | --- |

7.

A gyártó cégnek, illetve a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének ki kell állítania a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemre vonatkozó EK megfelelőségi nyilatkozatot.

A nyilatkozatnak tartalmaznia kell legalább az 1996/48/EK vagy a 2001/16/EK irányelv IV. melléklete (3) bekezdésében rögzített adatokat. Az EK megfelelőségi nyilatkozatot és kísérő dokumentumait dátummal és aláírással kell ellátni.

A nyilatkozatot nyelve megegyezik a műszaki dokumentáció nyelvével, és annak a következőket kell tartalmaznia:

—

az irányelvre történő hivatkozásokat (az 1996/48/EK vagy a 2001/16/EK irányelv, illetve egyéb, a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemre vonatkozó irányelvek),

| — | a gyártó cég vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének neve és címe (meg kell adni a kereskedelmi nevét és a teljes címét, meghatalmazott képviselő esetében pedig a gyártó vagy az összeszerelő kereskedelmi nevét is), |
| --- | --- |

—

a gyártó cég vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének neve és címe (meg kell adni a kereskedelmi nevét és a teljes címét, meghatalmazott képviselő esetében pedig a gyártó vagy az összeszerelő kereskedelmi nevét is),

| — | a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem leírása (márka, típus stb.), |
| --- | --- |

—

a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem leírása (márka, típus stb.),

| — | a megfelelőség megállapítása érdekében végrehajtott eljárás (modul) leírása, |
| --- | --- |

—

a megfelelőség megállapítása érdekében végrehajtott eljárás (modul) leírása,

| — | a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem által teljesített valamennyi vonatkozó leírás, különösen a használati feltételek, |
| --- | --- |

—

a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem által teljesített valamennyi vonatkozó leírás, különösen a használati feltételek,

| — | a megfelelőségre vonatkozó eljárásba bevont bejelentett szervezet (szervezetek) neve és címe, valamint a tanúsítványok dátuma a tanúsítványok érvényességi idejével és feltételeivel együtt, |
| --- | --- |

—

a megfelelőségre vonatkozó eljárásba bevont bejelentett szervezet (szervezetek) neve és címe, valamint a tanúsítványok dátuma a tanúsítványok érvényességi idejével és feltételeivel együtt,

| — | hivatkozás az ÁME-ra és esetleg más vonatkozó ÁME-ra, illetve adott esetben hivatkozás az európai előírásokra (9), |
| --- | --- |

—

hivatkozás az ÁME-ra és esetleg más vonatkozó ÁME-ra, illetve adott esetben hivatkozás az európai előírásokra (9),

| — | a gyártó vagy a gyártónak a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője nevében kötelezettségvállalásra felhatalmazott aláíró azonosító adatai. |
| --- | --- |

—

a gyártó vagy a gyártónak a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője nevében kötelezettségvállalásra felhatalmazott aláíró azonosító adatai.

A hivatkozott tanúsítványok a következők:

| — | a minőségirányítási rendszer jóváhagyása a 3. pont rendelkezései szerint, |
| --- | --- |

—

a minőségirányítási rendszer jóváhagyása a 3. pont rendelkezései szerint,

| — | a típusvizsgálati tanúsítvány és annak kiegészítései. |
| --- | --- |

—

a típusvizsgálati tanúsítvány és annak kiegészítései.

| 8. | A gyártó cégnek, illetve a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének meg kell őriznie az EK megfelelőségi nyilatkozat másolatát az utolsó kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem gyártását követő 10 évig.
  Ha sem a gyártó cég, sem annak meghatalmazott képviselője nincs bejegyezve a Közösség területén, a műszaki dokumentációt annak a személynek kell megőriznie, aki forgalomba hozza a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet a Közösség területén. |
| --- | --- |

8.

A gyártó cégnek, illetve a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének meg kell őriznie az EK megfelelőségi nyilatkozat másolatát az utolsó kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem gyártását követő 10 évig.

Ha sem a gyártó cég, sem annak meghatalmazott képviselője nincs bejegyezve a Közösség területén, a műszaki dokumentációt annak a személynek kell megőriznie, aki forgalomba hozza a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet a Közösség területén.

| 9. | Ha az EK megfelelőségi nyilatkozat mellett a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem használatához az ÁME előírja az EK alkalmazhatósági nyilatkozat megszerzését is, a nyilatkozatot a V modul feltételei alapján a gyártó általi kibocsátást követően csatolni kell. |
| --- | --- |

9.

Ha az EK megfelelőségi nyilatkozat mellett a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem használatához az ÁME előírja az EK alkalmazhatósági nyilatkozat megszerzését is, a nyilatkozatot a V modul feltételei alapján a gyártó általi kibocsátást követően csatolni kell.

KÖLCSÖNÖS ÁTJÁRHATÓSÁGOT LEHETŐVÉ TEVŐ RENDSZERELEMEK MODULJAI

F modul: Termékhitelesítés

| 1. | A modul azt az eljárást írja le, melynek során a gyártó cég vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője ellenőrzi és tanúsítja, hogy az adott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem, amelyre a 3. pontban leírt rendelkezések érvényesek, megfelel az EK típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak, valamint a vonatkozó ÁME követelményeinek. |
| --- | --- |

1.

A modul azt az eljárást írja le, melynek során a gyártó cég vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője ellenőrzi és tanúsítja, hogy az adott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem, amelyre a 3. pontban leírt rendelkezések érvényesek, megfelel az EK típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak, valamint a vonatkozó ÁME követelményeinek.

| 2. | A gyártónak minden szükséges intézkedést meg kell tennie annak érdekében, hogy a gyártási folyamat biztosítsa a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak való megfelelőségét, valamint a vonatkozó ÁME követelményeinek teljesítését. |
| --- | --- |

2.

A gyártónak minden szükséges intézkedést meg kell tennie annak érdekében, hogy a gyártási folyamat biztosítsa a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak való megfelelőségét, valamint a vonatkozó ÁME követelményeinek teljesítését.

| 3. | A bejelentett szervezetnek el kell végeznie a megfelelő vizsgálatokat és teszteket annak ellenőrzése érdekében, hogy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem megfelel-e az EK típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak és az ÁME követelményeinek. A gyártó (10) eldöntheti, hogy a 4. pont rendelkezései értelmében megvizsgálja és teszteli az összes kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet, vagy statisztikai alapon végzi el a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek vizsgálatát és tesztelését az 5. pontban leírtak szerint. |
| --- | --- |

3.

A bejelentett szervezetnek el kell végeznie a megfelelő vizsgálatokat és teszteket annak ellenőrzése érdekében, hogy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem megfelel-e az EK típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak és az ÁME követelményeinek. A gyártó (10) eldöntheti, hogy a 4. pont rendelkezései értelmében megvizsgálja és teszteli az összes kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet, vagy statisztikai alapon végzi el a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek vizsgálatát és tesztelését az 5. pontban leírtak szerint.

| 4. | Az összes kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem hitelesítése vizsgálat és tesztelés alapján |
| --- | --- |

4.

Az összes kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem hitelesítése vizsgálat és tesztelés alapján

| 4.1. | Minden egyes terméket önállóan meg kell vizsgálni, és el kell végezni a megfelelő teszteket annak ellenőrzése érdekében, hogy a termék megfelel-e a típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak, valamint a vonatkozó ÁME követelményeinek. Ha az ÁME (vagy az ÁME-ban idézett európai szabvány) nem írja elő valamelyik tesztet, a vonatkozó európai előírások (11) vagy megfelelő tesztek alkalmazandók. |
| --- | --- |

4.1.

Minden egyes terméket önállóan meg kell vizsgálni, és el kell végezni a megfelelő teszteket annak ellenőrzése érdekében, hogy a termék megfelel-e a típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak, valamint a vonatkozó ÁME követelményeinek. Ha az ÁME (vagy az ÁME-ban idézett európai szabvány) nem írja elő valamelyik tesztet, a vonatkozó európai előírások (11) vagy megfelelő tesztek alkalmazandók.

| 4.2. | A bejelentett szervezetnek a jóváhagyott termékekhez írásos megfelelőségi tanúsítványt kell kiállítania az elvégzett tesztekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

4.2.

A bejelentett szervezetnek a jóváhagyott termékekhez írásos megfelelőségi tanúsítványt kell kiállítania az elvégzett tesztekre vonatkozóan.

| 4.3. | A gyártó cégnek vagy meghatalmazott képviselőjének biztosítania kell, hogy kérésre rendelkezésre tudja bocsátani a bejelentett szervezet által kiállított megfelelőségi tanúsítványokat. |
| --- | --- |

4.3.

A gyártó cégnek vagy meghatalmazott képviselőjének biztosítania kell, hogy kérésre rendelkezésre tudja bocsátani a bejelentett szervezet által kiállított megfelelőségi tanúsítványokat.

| 5. | Statisztikai hitelesítés |
| --- | --- |

5.

Statisztikai hitelesítés

| 5.1. | A gyártó cégnek homogén tételek formájában kell bemutatnia a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeit, és meg kell tennie minden szükséges intézkedést ahhoz, hogy a gyártási folyamat biztosítsa a gyártott tételek homogenitását. |
| --- | --- |

5.1.

A gyártó cégnek homogén tételek formájában kell bemutatnia a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeit, és meg kell tennie minden szükséges intézkedést ahhoz, hogy a gyártási folyamat biztosítsa a gyártott tételek homogenitását.

| 5.2. | Minden kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet homogén tételek formájában kell hitelesítéshez rendelkezésre bocsátani. Minden egyes tételből véletlenszerűen ki kell választani egy mintát. A mintában szereplő kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeket egyenként meg kell vizsgálni, és el kell végezni a megfelelő teszteket annak biztosítására, hogy a termék megfelel a típusvizsgálatban leírt típusnak, valamint a vonatkozó ÁME követelményeinek, valamint ezek alapján állapítható meg a tétel elfogadása vagy elutasítása. Ha az ÁME (vagy az ÁME-ban idézett európai szabvány) nem írja elő valamelyik tesztet, a vonatkozó európai előírások vagy a megfelelő tesztek alkalmazandók. |
| --- | --- |

5.2.

Minden kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet homogén tételek formájában kell hitelesítéshez rendelkezésre bocsátani. Minden egyes tételből véletlenszerűen ki kell választani egy mintát. A mintában szereplő kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeket egyenként meg kell vizsgálni, és el kell végezni a megfelelő teszteket annak biztosítására, hogy a termék megfelel a típusvizsgálatban leírt típusnak, valamint a vonatkozó ÁME követelményeinek, valamint ezek alapján állapítható meg a tétel elfogadása vagy elutasítása. Ha az ÁME (vagy az ÁME-ban idézett európai szabvány) nem írja elő valamelyik tesztet, a vonatkozó európai előírások vagy a megfelelő tesztek alkalmazandók.

| 5.3. | A statisztikai eljárás során a vizsgálandó jellemzőktől függő megfelelő elemeket kell használni (statisztikai módszer, mintavételi terv stb.), az ÁME-ban rögzítettek szerint. |
| --- | --- |

5.3.

A statisztikai eljárás során a vizsgálandó jellemzőktől függő megfelelő elemeket kell használni (statisztikai módszer, mintavételi terv stb.), az ÁME-ban rögzítettek szerint.

| 5.4. | Elfogadott tételek esetén a bejelentett szervezet kiállítja az írásos megfelelőségi tanúsítványt az elvégzett tesztekre vonatkozóan. A tételben szereplő összes kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem forgalomba hozható azon mintadarabok kivételével, amelyeket nem találtak megfelelőnek.
  Ha a tételt elutasítják, a bejelentett szervezet vagy az illetékes hatóság köteles megfelelő intézkedéseket tenni a tétel forgalomba hozatalának megakadályozására. A tételek gyakori elutasítása esetén a bejelentett szervezet felfüggesztheti a statisztikai hitelesítés alkalmazását. |
| --- | --- |

5.4.

Elfogadott tételek esetén a bejelentett szervezet kiállítja az írásos megfelelőségi tanúsítványt az elvégzett tesztekre vonatkozóan. A tételben szereplő összes kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem forgalomba hozható azon mintadarabok kivételével, amelyeket nem találtak megfelelőnek.

Ha a tételt elutasítják, a bejelentett szervezet vagy az illetékes hatóság köteles megfelelő intézkedéseket tenni a tétel forgalomba hozatalának megakadályozására. A tételek gyakori elutasítása esetén a bejelentett szervezet felfüggesztheti a statisztikai hitelesítés alkalmazását.

| 5.5. | A gyártó cégnek vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének biztosítania kell, hogy kérésre rendelkezésre tudja bocsátani a bejelentett szervezet által kiállított megfelelőségi tanúsítványokat. |
| --- | --- |

5.5.

A gyártó cégnek vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének biztosítania kell, hogy kérésre rendelkezésre tudja bocsátani a bejelentett szervezet által kiállított megfelelőségi tanúsítványokat.

| 6. | A gyártó cégnek, illetve a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének ki kell állítania az EK megfelelőségi nyilatkozatot a kölcsönös átjárhatóságot biztosító rendszerelemre vonatkozóan.
  A nyilatkozatnak legalább az 1996/48/EK vagy a 2001/16/EK irányelv IV. melléklete (3) bekezdésében előírt adatokat tartalmaznia kell. Az EK megfelelőségi nyilatkozatot és az azt kísérő dokumentumokat dátummal és aláírással kell ellátni.
  A nyilatkozatot ugyanazon a nyelven kell írni, mint a műszaki dokumentációt, és a következőket kell tartalmaznia:






  — | az irányelvre történő hivatkozások (1996/48/EK vagy 2001/16/EK irányelv és más, a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemre vonatkozó irányelvek), |
| --- | --- | --- |

6.

A gyártó cégnek, illetve a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének ki kell állítania az EK megfelelőségi nyilatkozatot a kölcsönös átjárhatóságot biztosító rendszerelemre vonatkozóan.

A nyilatkozatnak legalább az 1996/48/EK vagy a 2001/16/EK irányelv IV. melléklete (3) bekezdésében előírt adatokat tartalmaznia kell. Az EK megfelelőségi nyilatkozatot és az azt kísérő dokumentumokat dátummal és aláírással kell ellátni.

A nyilatkozatot ugyanazon a nyelven kell írni, mint a műszaki dokumentációt, és a következőket kell tartalmaznia:

—

az irányelvre történő hivatkozások (1996/48/EK vagy 2001/16/EK irányelv és más, a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemre vonatkozó irányelvek),

| — | a gyártó cég vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének neve és címe (meg kell adni a kereskedelmi nevet és a teljes címet, meghatalmazott képviselő esetében pedig a gyártó vagy az összeszerelő kereskedelmi nevét is), |
| --- | --- |

—

a gyártó cég vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének neve és címe (meg kell adni a kereskedelmi nevet és a teljes címet, meghatalmazott képviselő esetében pedig a gyártó vagy az összeszerelő kereskedelmi nevét is),

| — | a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem leírása (márka, típus stb.), |
| --- | --- |

—

a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem leírása (márka, típus stb.),

| — | a megfelelőség igazolására végrehajtott eljárás (modul) leírása, |
| --- | --- |

—

a megfelelőség igazolására végrehajtott eljárás (modul) leírása,

| — | a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem által teljesített valamennyi vonatkozó leírás, különösen a használati feltételek, |
| --- | --- |

—

a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem által teljesített valamennyi vonatkozó leírás, különösen a használati feltételek,

| — | a megfelelőség igazolására végrehajtott eljárásba bevont bejelentett szervezet (szervezetek) neve és címe, valamint a tanúsítványok dátuma a tanúsítványok érvényességi idejével és feltételeivel együtt, |
| --- | --- |

—

a megfelelőség igazolására végrehajtott eljárásba bevont bejelentett szervezet (szervezetek) neve és címe, valamint a tanúsítványok dátuma a tanúsítványok érvényességi idejével és feltételeivel együtt,

| — | a jelen ÁME-ra, illetve egyéb vonatkozó ÁME-ra való hivatkozás, és adott esetben az európai előírásokra való hivatkozás, |
| --- | --- |

—

a jelen ÁME-ra, illetve egyéb vonatkozó ÁME-ra való hivatkozás, és adott esetben az európai előírásokra való hivatkozás,

| — | a gyártó vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője nevében kötelezettségvállalásra felhatalmazott aláíró azonosító adatai. |
| --- | --- |

—

a gyártó vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője nevében kötelezettségvállalásra felhatalmazott aláíró azonosító adatai.

A hivatkozott tanúsítványok a következők:

| — | típusvizsgálati tanúsítvány és annak kiegészítései, |
| --- | --- |

—

típusvizsgálati tanúsítvány és annak kiegészítései,

| — | megfelelőségi tanúsítvány a 4. vagy az 5. pontban leírtak szerint. |
| --- | --- |

—

megfelelőségi tanúsítvány a 4. vagy az 5. pontban leírtak szerint.

| 7. | A gyártó cégnek, illetve a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének meg kell őriznie az EK megfelelőségi nyilatkozat másolatát az utolsó kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem gyártását követő 10 évig.
  Ha sem a gyártó cég, sem annak meghatalmazott képviselője nincs bejegyezve a Közösség területén, a műszaki dokumentációt annak a személynek kell megőriznie, aki forgalomba hozza a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet a Közösség területén. |
| --- | --- |

7.

A gyártó cégnek, illetve a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének meg kell őriznie az EK megfelelőségi nyilatkozat másolatát az utolsó kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem gyártását követő 10 évig.

Ha sem a gyártó cég, sem annak meghatalmazott képviselője nincs bejegyezve a Közösség területén, a műszaki dokumentációt annak a személynek kell megőriznie, aki forgalomba hozza a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet a Közösség területén.

| 8. | Ha az EK megfelelőségi nyilatkozat mellett a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem használatához az ÁME előírja az EK alkalmazhatósági nyilatkozat megszerzését is, a nyilatkozatot a V modul feltételei alapján a gyártó általi kibocsátást követően csatolni kell. |
| --- | --- |

8.

Ha az EK megfelelőségi nyilatkozat mellett a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem használatához az ÁME előírja az EK alkalmazhatósági nyilatkozat megszerzését is, a nyilatkozatot a V modul feltételei alapján a gyártó általi kibocsátást követően csatolni kell.

KÖLCSÖNÖS ÁTJÁRHATÓSÁGOT LEHETŐVÉ TEVŐ RENDSZERELEMEK MODULJAI

H1 modul: Teljes minőségirányítási rendszer

| 1. | A modul leírja azt az eljárást, melynek során a gyártó cég vagy annak a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője, aki teljesíti a 2. pontban rögzített kötelezettségeket, biztosítja és kijelenti, hogy az adott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem megfelel a rá vonatkozó ÁME követelményeinek. |
| --- | --- |

1.

A modul leírja azt az eljárást, melynek során a gyártó cég vagy annak a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője, aki teljesíti a 2. pontban rögzített kötelezettségeket, biztosítja és kijelenti, hogy az adott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem megfelel a rá vonatkozó ÁME követelményeinek.

| 2. | A gyártó cég köteles jóváhagyott minőségirányítási rendszert működtetni a tervezésre, a termelésre, a végső termékellenőrzésre és a tesztelésre vonatkozóan a 3. pont előírásai alapján, és ugyanezen pont rendelkezései értelmében ellenőrzés alá kell vetnie magát. |
| --- | --- |

2.

A gyártó cég köteles jóváhagyott minőségirányítási rendszert működtetni a tervezésre, a termelésre, a végső termékellenőrzésre és a tesztelésre vonatkozóan a 3. pont előírásai alapján, és ugyanezen pont rendelkezései értelmében ellenőrzés alá kell vetnie magát.

| 3. | Minőségirányítási rendszer |
| --- | --- |

3.

Minőségirányítási rendszer

| 3.1. | A gyártónak kérelmeznie kell az általa választott bejelentett szervezetnél minőségirányítási rendszere vizsgálatát az adott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekre vonatkozóan.
  A kérelemnek tartalmaznia kell a következőket:






  — | a tervezett kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemre jellemző termékkategória adatai, |
| --- | --- | --- |

3.1.

A gyártónak kérelmeznie kell az általa választott bejelentett szervezetnél minőségirányítási rendszere vizsgálatát az adott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekre vonatkozóan.

A kérelemnek tartalmaznia kell a következőket:

—

a tervezett kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemre jellemző termékkategória adatai,

| — | a minőségirányítási rendszer dokumentációja, |
| --- | --- |

—

a minőségirányítási rendszer dokumentációja,

| — | írásos nyilatkozat arról, hogy más bejelentett szervezethez nem nyújtotta be ugyanezt a kérelmet. |
| --- | --- |

—

írásos nyilatkozat arról, hogy más bejelentett szervezethez nem nyújtotta be ugyanezt a kérelmet.

| 3.2. | A minőségirányítási rendszernek biztosítania kell azt, hogy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem megfelel a vonatkozó ÁME követelményeinek. A gyártó által elfogadott összes elemet, követelményt és rendelkezést szisztematikus és rendezett módon dokumentálni kell leírt alapelvek, eljárások és utasítások formájában. A minőségirányítási rendszer dokumentációjának biztosítania kell a minőségügyi alapelvek és eljárások, így például a minőségügyi programok, tervek, kézikönyvek és feljegyzések, közös értelmezését.
  Megfelelő leírást kell tartalmaznia különösen a következőkre vonatkozóan:






  — | minőségügyi célkitűzések és szervezeti felépítés, |
| --- | --- | --- |

3.2.

A minőségirányítási rendszernek biztosítania kell azt, hogy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem megfelel a vonatkozó ÁME követelményeinek. A gyártó által elfogadott összes elemet, követelményt és rendelkezést szisztematikus és rendezett módon dokumentálni kell leírt alapelvek, eljárások és utasítások formájában. A minőségirányítási rendszer dokumentációjának biztosítania kell a minőségügyi alapelvek és eljárások, így például a minőségügyi programok, tervek, kézikönyvek és feljegyzések, közös értelmezését.

Megfelelő leírást kell tartalmaznia különösen a következőkre vonatkozóan:

—

minőségügyi célkitűzések és szervezeti felépítés,

| — | a vezetőség felelősségi körei és hatáskörei a tervezéssel és a termékminőséggel kapcsolatban, |
| --- | --- |

—

a vezetőség felelősségi körei és hatáskörei a tervezéssel és a termékminőséggel kapcsolatban,

| — | az alkalmazandó műszaki tervezési előírások, ideértve az európai előírásokat (12), és amennyiben az európai előírásokat nem alkalmazzák teljes egészében, tartalmaznia kell azokat az eszközöket, amelyek biztosítják, hogy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem megfeleljen az ÁME követelményeinek, |
| --- | --- |

—

az alkalmazandó műszaki tervezési előírások, ideértve az európai előírásokat (12), és amennyiben az európai előírásokat nem alkalmazzák teljes egészében, tartalmaznia kell azokat az eszközöket, amelyek biztosítják, hogy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem megfeleljen az ÁME követelményeinek,

| — | a tervezés ellenőrzési és hitelesítési technikái, folyamatai és szisztematikus intézkedései, amelyeket a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek tervezésénél használnak, a megfelelő termékkategóriára vonatkozóan, |
| --- | --- |

—

a tervezés ellenőrzési és hitelesítési technikái, folyamatai és szisztematikus intézkedései, amelyeket a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek tervezésénél használnak, a megfelelő termékkategóriára vonatkozóan,

| — | az alkalmazandó gyártási, minőségellenőrzési és minőségirányítási technikák, folyamatok és szisztematikus intézkedések, |
| --- | --- |

—

az alkalmazandó gyártási, minőségellenőrzési és minőségirányítási technikák, folyamatok és szisztematikus intézkedések,

| — | gyártás közben és azt követően elvégzendő vizsgálatok, ellenőrzések és tesztek, valamint azok elvégzésének gyakorisága, |
| --- | --- |

—

gyártás közben és azt követően elvégzendő vizsgálatok, ellenőrzések és tesztek, valamint azok elvégzésének gyakorisága,

| — | minőségügyi feljegyzések, például vizsgálati jelentések és tesztelési, kalibrálási adatok, az érintett személyzet képesítéséről szóló jelentések stb., |
| --- | --- |

—

minőségügyi feljegyzések, például vizsgálati jelentések és tesztelési, kalibrálási adatok, az érintett személyzet képesítéséről szóló jelentések stb.,

| — | ellenőrző eszközök az előírt tervezés és termékminőség elérésére vonatkozóan, valamint a minőségirányítási rendszer hatékony üzemeltetése. |
| --- | --- |

—

ellenőrző eszközök az előírt tervezés és termékminőség elérésére vonatkozóan, valamint a minőségirányítási rendszer hatékony üzemeltetése.

A minőségügyi alapelveknek és eljárásoknak tartalmazniuk kell főleg a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem különböző jellemzőire és teljesítményére vonatkozó vizsgálati fázisokat, például a tervezésellenőrzést, a gyártási folyamat felülvizsgálatát, valamint a típusteszteket, az ÁME rendelkezései értelmében.

| 3.3. | A bejelentett szervezet a minőségirányítási rendszer vizsgálata alapján megállapítja, hogy az megfelel-e a 3.2 pontban rögzített követelményeknek. Feltételezi a követelményeknek való megfelelést, ha a gyártó olyan EN/ISO 9001-2000 minőségbiztosítási rendszert valósít meg a tervezés, a termelés, a végtermék-ellenőrzés és a tesztelés területén, amely figyelembe veszi annak a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemnek a konkrét jellemzőit, amelyre vonatkozóan a minőségbiztosítási rendszert megvalósították.
  Ha a gyártó tanúsított minőségirányítási rendszert működtet, a bejelentett szervezet ezt figyelembe veszi a vizsgálat során.
  A felülvizsgálatnak kifejezetten arra a termékkategóriára kell vonatkoznia, amely a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemre jellemző. Az ellenőrzést végző csoport legalább egy tagjának tapasztalattal kell rendelkeznie az érintett termék technológiai vizsgálatában. Az értékelési eljárás tartalmazza a gyártó létesítményeinek vizsgálati célú bejárását.
  A határozatról értesíteni kell a gyártó céget. Az értesítésnek tartalmaznia kell a vizsgálat végkövetkeztetéseit és az indoklással ellátott vizsgálati határozatot. |
| --- | --- |

3.3.

A bejelentett szervezet a minőségirányítási rendszer vizsgálata alapján megállapítja, hogy az megfelel-e a 3.2 pontban rögzített követelményeknek. Feltételezi a követelményeknek való megfelelést, ha a gyártó olyan EN/ISO 9001-2000 minőségbiztosítási rendszert valósít meg a tervezés, a termelés, a végtermék-ellenőrzés és a tesztelés területén, amely figyelembe veszi annak a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemnek a konkrét jellemzőit, amelyre vonatkozóan a minőségbiztosítási rendszert megvalósították.

Ha a gyártó tanúsított minőségirányítási rendszert működtet, a bejelentett szervezet ezt figyelembe veszi a vizsgálat során.

A felülvizsgálatnak kifejezetten arra a termékkategóriára kell vonatkoznia, amely a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemre jellemző. Az ellenőrzést végző csoport legalább egy tagjának tapasztalattal kell rendelkeznie az érintett termék technológiai vizsgálatában. Az értékelési eljárás tartalmazza a gyártó létesítményeinek vizsgálati célú bejárását.

A határozatról értesíteni kell a gyártó céget. Az értesítésnek tartalmaznia kell a vizsgálat végkövetkeztetéseit és az indoklással ellátott vizsgálati határozatot.

| 3.4. | A gyártónak vállalnia kell a jóváhagyás szerinti minőségirányítási rendszer üzemeltetéséből eredő kötelezettségek teljesítését, és azt, hogy a rendszert oly módon tartja fenn, hogy az továbbra is megfelelő és hatékony maradjon.
  A gyártó vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője köteles tájékoztatni a minőségirányítási rendszer jóváhagyó bejelentett szervezetet a minőségirányítási rendszert érintő módosítási szándékáról.
  A bejelentett szervezetnek értékelnie kell a javasolt módosításokat, és el kell döntenie, hogy a módosított minőségirányítási rendszer továbbra is eleget tesz-e a 3.2. pont követelményeinek, vagy újbóli értékelésre van szükség.
  Határozatáról értesítenie kell a gyártót. Az értesítés tartalmazza az értékelés végkövetkeztetéseit és az indoklással ellátott vizsgálati határozatot. |
| --- | --- |

3.4.

A gyártónak vállalnia kell a jóváhagyás szerinti minőségirányítási rendszer üzemeltetéséből eredő kötelezettségek teljesítését, és azt, hogy a rendszert oly módon tartja fenn, hogy az továbbra is megfelelő és hatékony maradjon.

A gyártó vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője köteles tájékoztatni a minőségirányítási rendszer jóváhagyó bejelentett szervezetet a minőségirányítási rendszert érintő módosítási szándékáról.

A bejelentett szervezetnek értékelnie kell a javasolt módosításokat, és el kell döntenie, hogy a módosított minőségirányítási rendszer továbbra is eleget tesz-e a 3.2. pont követelményeinek, vagy újbóli értékelésre van szükség.

Határozatáról értesítenie kell a gyártót. Az értesítés tartalmazza az értékelés végkövetkeztetéseit és az indoklással ellátott vizsgálati határozatot.

| 4. | A minőségirányítási rendszer felügyelete a bejelentett szervezet felelősségi körébe tartozik. |
| --- | --- |

4.

A minőségirányítási rendszer felügyelete a bejelentett szervezet felelősségi körébe tartozik.

| 4.1. | A felügyelet célja annak biztosítása, hogy a gyártó megfelelő módon teljesítse a jóváhagyott minőségirányítási rendszerből adódó kötelezettségeit. |
| --- | --- |

4.1.

A felügyelet célja annak biztosítása, hogy a gyártó megfelelő módon teljesítse a jóváhagyott minőségirányítási rendszerből adódó kötelezettségeit.

| 4.2. | A gyártónak lehetővé kell tennie, hogy a bejelentett szervezet ellenőrzés céljából beléphessen a tervezési, gyártási, ellenőrzési, tesztelési és tárolási helyekre, és rendelkezésére kell bocsátania minden szükséges információt, különös tekintettel a következőkre:






  — | a minőségirányítási rendszer dokumentációja, |
| --- | --- | --- |

4.2.

A gyártónak lehetővé kell tennie, hogy a bejelentett szervezet ellenőrzés céljából beléphessen a tervezési, gyártási, ellenőrzési, tesztelési és tárolási helyekre, és rendelkezésére kell bocsátania minden szükséges információt, különös tekintettel a következőkre:

—

a minőségirányítási rendszer dokumentációja,

| — | a minőségirányítási rendszer tervezési részében előírt minőségügyi feljegyzések, például elemzések, számítások, tesztek stb. eredményei, |
| --- | --- |

—

a minőségirányítási rendszer tervezési részében előírt minőségügyi feljegyzések, például elemzések, számítások, tesztek stb. eredményei,

| — | a minőségirányítási rendszer gyártásra vonatkozó részében előírt minőségügyi feljegyzések, köztük vizsgálati jelentések és tesztelési adatok, kalibrálási adatok, az érintett személyzet képesítésére vonatkozó jelentés stb. |
| --- | --- |

—

a minőségirányítási rendszer gyártásra vonatkozó részében előírt minőségügyi feljegyzések, köztük vizsgálati jelentések és tesztelési adatok, kalibrálási adatok, az érintett személyzet képesítésére vonatkozó jelentés stb.

| 4.3. | A bejelentett szervezetnek időszakos felülvizsgálatokat kell végrehajtania, amellyel igazolható, hogy a gyártó fenntartja és alkalmazza a minőségirányítási rendszert, és felülvizsgálati jelentést kell készítenie a gyártó cég részére. Ha a gyártó tanúsított minőségirányítási rendszert működtet, a bejelentett szervezet ezt figyelembe veszi az ellenőrzés során. A felülvizsgálatot legalább évente egyszer el kell végezni. |
| --- | --- |

4.3.

A bejelentett szervezetnek időszakos felülvizsgálatokat kell végrehajtania, amellyel igazolható, hogy a gyártó fenntartja és alkalmazza a minőségirányítási rendszert, és felülvizsgálati jelentést kell készítenie a gyártó cég részére. Ha a gyártó tanúsított minőségirányítási rendszert működtet, a bejelentett szervezet ezt figyelembe veszi az ellenőrzés során. A felülvizsgálatot legalább évente egyszer el kell végezni.

| 4.4. | Továbbá a bejelentett szervezet szúrópróbaszerű látogatásokat is tehet a gyártó cégnél. A bejárások alkalmával a bejelentett szervezet, ha szükséges, teszteket végezhet, illetve végeztethet el annak ellenőrzése érdekében, hogy a minőségirányítási rendszer megfelelően működik-e. A bejelentett szervezet bejárási jelentést, illetve teszt végrehajtása esetén tesztjelentést készít a gyártó cég részére. |
| --- | --- |

4.4.

Továbbá a bejelentett szervezet szúrópróbaszerű látogatásokat is tehet a gyártó cégnél. A bejárások alkalmával a bejelentett szervezet, ha szükséges, teszteket végezhet, illetve végeztethet el annak ellenőrzése érdekében, hogy a minőségirányítási rendszer megfelelően működik-e. A bejelentett szervezet bejárási jelentést, illetve teszt végrehajtása esetén tesztjelentést készít a gyártó cég részére.

| 5. | A gyártó köteles az utolsó termék gyártásától számított 10 évig a nemzeti hatóságok számára elérhetővé tenni az alábbiakat:






  — | a 3.1 pont második albekezdésének második francia bekezdésében említett dokumentáció, |
| --- | --- | --- |

5.

A gyártó köteles az utolsó termék gyártásától számított 10 évig a nemzeti hatóságok számára elérhetővé tenni az alábbiakat:

—

a 3.1 pont második albekezdésének második francia bekezdésében említett dokumentáció,

| — | a 3.4 pont második albekezdésében hivatkozott módosítás, |
| --- | --- |

—

a 3.4 pont második albekezdésében hivatkozott módosítás,

| — | a bejelentett szervezetnek a 3.4, 4.3. és 4.4 pont utolsó albekezdésében említett határozatai és jelentései. |
| --- | --- |

—

a bejelentett szervezetnek a 3.4, 4.3. és 4.4 pont utolsó albekezdésében említett határozatai és jelentései.

| 6. | Valamennyi bejelentett szervezet köteles közölni a többi bejelentett szervezettel a minőségirányítási rendszerre vonatkozóan kiadott, visszavont vagy elutasított jóváhagyásokkal kapcsolatos adatokat.
  A többi bejelentett szervezet kérésre másolatokat kaphat a minőségirányítási rendszerhez kiadott jóváhagyásokról és kiegészítő jóváhagyásokról. |
| --- | --- |

6.

Valamennyi bejelentett szervezet köteles közölni a többi bejelentett szervezettel a minőségirányítási rendszerre vonatkozóan kiadott, visszavont vagy elutasított jóváhagyásokkal kapcsolatos adatokat.

A többi bejelentett szervezet kérésre másolatokat kaphat a minőségirányítási rendszerhez kiadott jóváhagyásokról és kiegészítő jóváhagyásokról.

| 7. | A gyártó cégnek, illetve a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének ki kell állítania az EK megfelelőségi nyilatkozatot a kölcsönös átjárhatóságot biztosító rendszerelemre vonatkozóan. A nyilatkozatnak legalább az 1996/48/EK vagy a 2001/16/EK irányelv IV. melléklete (3) bekezdésében előírt adatokat tartalmaznia kell. Az EK megfelelőségi nyilatkozatot és az azt kísérő dokumentumokat dátummal és aláírással kell ellátni.
  A nyilatkozatot ugyanazon a nyelven kell írni, mint a műszaki dokumentációt, és a következőket kell tartalmaznia:






  — | az irányelvre történő hivatkozások (1996/48/EK vagy 2001/16/EK irányelv és más, a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemre vonatkozó irányelvek), |
| --- | --- | --- |

7.

A gyártó cégnek, illetve a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének ki kell állítania az EK megfelelőségi nyilatkozatot a kölcsönös átjárhatóságot biztosító rendszerelemre vonatkozóan. A nyilatkozatnak legalább az 1996/48/EK vagy a 2001/16/EK irányelv IV. melléklete (3) bekezdésében előírt adatokat tartalmaznia kell. Az EK megfelelőségi nyilatkozatot és az azt kísérő dokumentumokat dátummal és aláírással kell ellátni.

A nyilatkozatot ugyanazon a nyelven kell írni, mint a műszaki dokumentációt, és a következőket kell tartalmaznia:

—

az irányelvre történő hivatkozások (1996/48/EK vagy 2001/16/EK irányelv és más, a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemre vonatkozó irányelvek),

| — | a gyártó cég vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének neve és címe (meg kell adni a kereskedelmi nevet és a teljes címet, meghatalmazott képviselő esetében pedig a gyártó vagy az összeszerelő kereskedelmi nevét is), |
| --- | --- |

—

a gyártó cég vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének neve és címe (meg kell adni a kereskedelmi nevet és a teljes címet, meghatalmazott képviselő esetében pedig a gyártó vagy az összeszerelő kereskedelmi nevét is),

| — | a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem leírása (márka, típus stb.), |
| --- | --- |

—

a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem leírása (márka, típus stb.),

| — | a megfelelőség igazolására végrehajtott eljárás (modul) leírása, |
| --- | --- |

—

a megfelelőség igazolására végrehajtott eljárás (modul) leírása,

| — | a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem által teljesített valamennyi vonatkozó leírás, különösen a használati feltételek, |
| --- | --- |

—

a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem által teljesített valamennyi vonatkozó leírás, különösen a használati feltételek,

| — | a megfelelőség igazolására végrehajtott eljárásba bevont bejelentett szervezet (szervezetek) neve és címe, valamint a tanúsítványok dátuma a tanúsítványok érvényességi idejével és feltételeivel együtt, |
| --- | --- |

—

a megfelelőség igazolására végrehajtott eljárásba bevont bejelentett szervezet (szervezetek) neve és címe, valamint a tanúsítványok dátuma a tanúsítványok érvényességi idejével és feltételeivel együtt,

| — | a jelen ÁME-ra, illetve egyéb vonatkozó ÁME-ra való hivatkozás, és adott esetben az európai előírásokra való hivatkozás, |
| --- | --- |

—

a jelen ÁME-ra, illetve egyéb vonatkozó ÁME-ra való hivatkozás, és adott esetben az európai előírásokra való hivatkozás,

| — | a gyártó vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője nevében kötelezettségvállalásra felhatalmazott aláíró azonosító adatai. |
| --- | --- |

—

a gyártó vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője nevében kötelezettségvállalásra felhatalmazott aláíró azonosító adatai.

A hivatkozott tanúsítvány a következő:

| — | a minőségirányítási rendszer jóváhagyásai a 3. pont rendelkezései szerint. |
| --- | --- |

—

a minőségirányítási rendszer jóváhagyásai a 3. pont rendelkezései szerint.

| 8. | A gyártó cégnek, illetve a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének meg kell őriznie az EK megfelelőségi nyilatkozat másolatát az utolsó kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem gyártását követő 10 évig.
  Ha sem a gyártó cég, sem annak meghatalmazott képviselője nincs bejegyezve a Közösség területén, a műszaki dokumentációt annak a személynek kell megőriznie, aki forgalomba hozza a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet a Közösség területén. |
| --- | --- |

8.

A gyártó cégnek, illetve a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének meg kell őriznie az EK megfelelőségi nyilatkozat másolatát az utolsó kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem gyártását követő 10 évig.

Ha sem a gyártó cég, sem annak meghatalmazott képviselője nincs bejegyezve a Közösség területén, a műszaki dokumentációt annak a személynek kell megőriznie, aki forgalomba hozza a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet a Közösség területén.

| 9. | Ha az EK megfelelőségi nyilatkozat mellett a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem használatához az ÁME előírja az EK alkalmazhatósági nyilatkozat megszerzését is, a nyilatkozatot a V modul feltételei alapján a gyártó általi kibocsátást követően csatolni kell. |
| --- | --- |

9.

Ha az EK megfelelőségi nyilatkozat mellett a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem használatához az ÁME előírja az EK alkalmazhatósági nyilatkozat megszerzését is, a nyilatkozatot a V modul feltételei alapján a gyártó általi kibocsátást követően csatolni kell.

KÖLCSÖNÖS ÁTJÁRHATÓSÁGOT LEHETŐVÉ TEVŐ RENDSZERELEMEK MODULJAI

H2 modul: Teljes körű, a tervek vizsgálatát magában foglaló minőségirányítási rendszer

| 1. | A modul leírja azt az eljárást, melynek során a bejelentett szervezet végrehajtja a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem tervének vizsgálatát, és a gyártó vagy annak a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője, aki teljesíti a 2. pontban rögzített kötelezettségeket, biztosítja és kijelenti, hogy az adott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem megfelel a rá vonatkozó ÁME követelményeinek. |
| --- | --- |

1.

A modul leírja azt az eljárást, melynek során a bejelentett szervezet végrehajtja a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem tervének vizsgálatát, és a gyártó vagy annak a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője, aki teljesíti a 2. pontban rögzített kötelezettségeket, biztosítja és kijelenti, hogy az adott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem megfelel a rá vonatkozó ÁME követelményeinek.

| 2. | A gyártó cég köteles jóváhagyott minőségirányítási rendszert működtetni a tervezésre, a termelésre, a végső termékellenőrzésre és a tesztelésre vonatkozóan a 3. pont előírásai alapján, és a 4. pontban meghatározott ellenőrzés kell alávetnie magát. |
| --- | --- |

2.

A gyártó cég köteles jóváhagyott minőségirányítási rendszert működtetni a tervezésre, a termelésre, a végső termékellenőrzésre és a tesztelésre vonatkozóan a 3. pont előírásai alapján, és a 4. pontban meghatározott ellenőrzés kell alávetnie magát.

| 3. | Minőségirányítási rendszer |
| --- | --- |

3.

Minőségirányítási rendszer

| 3.1. | A gyártónak kérelmeznie kell az általa választott bejelentett szervezetnél minőségirányítási rendszere vizsgálatát az adott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekre vonatkozóan.
  A kérelemnek tartalmaznia kell a következőket:






  — | a tervezett kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemre jellemző termékkategória adatai, |
| --- | --- | --- |

3.1.

A gyártónak kérelmeznie kell az általa választott bejelentett szervezetnél minőségirányítási rendszere vizsgálatát az adott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekre vonatkozóan.

A kérelemnek tartalmaznia kell a következőket:

—

a tervezett kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemre jellemző termékkategória adatai,

| — | a minőségirányítási rendszer dokumentációja, |
| --- | --- |

—

a minőségirányítási rendszer dokumentációja,

| — | írásos nyilatkozat arról, hogy más bejelentett szervezethez nem nyújtotta be ugyanezt a kérelmet. |
| --- | --- |

—

írásos nyilatkozat arról, hogy más bejelentett szervezethez nem nyújtotta be ugyanezt a kérelmet.

| 3.2. | A minőségirányítási rendszernek biztosítania kell azt, hogy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem megfelel a vonatkozó ÁME követelményeinek. A gyártó által elfogadott összes elemet, követelményt és rendelkezést szisztematikus és rendezett módon dokumentálni kell leírt alapelvek, eljárások és utasítások formájában. A minőségirányítási rendszer dokumentációjának biztosítania kell a minőségügyi alapelvek és eljárások, így például a minőségügyi programok, tervek, kézikönyvek és feljegyzések, közös értelmezését.
  Megfelelő leírást kell tartalmaznia különösen a következőkre vonatkozóan:






  — | minőségügyi célkitűzések és szervezeti felépítés, |
| --- | --- | --- |

3.2.

A minőségirányítási rendszernek biztosítania kell azt, hogy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem megfelel a vonatkozó ÁME követelményeinek. A gyártó által elfogadott összes elemet, követelményt és rendelkezést szisztematikus és rendezett módon dokumentálni kell leírt alapelvek, eljárások és utasítások formájában. A minőségirányítási rendszer dokumentációjának biztosítania kell a minőségügyi alapelvek és eljárások, így például a minőségügyi programok, tervek, kézikönyvek és feljegyzések, közös értelmezését.

Megfelelő leírást kell tartalmaznia különösen a következőkre vonatkozóan:

—

minőségügyi célkitűzések és szervezeti felépítés,

| — | a vezetőség felelősségi körei és hatáskörei a tervezéssel és a termékminőséggel kapcsolatban, |
| --- | --- |

—

a vezetőség felelősségi körei és hatáskörei a tervezéssel és a termékminőséggel kapcsolatban,

| — | alkalmazandó műszaki tervezési előírások, ideértve az európai előírásokat (13), és amennyiben az európai előírásokat nem alkalmazzák teljes egészében, tartalmaznia kell azokat az eszközöket, amelyek biztosítják, hogy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem megfeleljen az ÁME követelményeinek, |
| --- | --- |

—

alkalmazandó műszaki tervezési előírások, ideértve az európai előírásokat (13), és amennyiben az európai előírásokat nem alkalmazzák teljes egészében, tartalmaznia kell azokat az eszközöket, amelyek biztosítják, hogy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem megfeleljen az ÁME követelményeinek,

| — | a tervezés ellenőrzési és hitelesítési technikái, folyamatai és szisztematikus intézkedései, amelyeket a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek tervezésénél használnak, a megfelelő termékkategóriára vonatkozóan, |
| --- | --- |

—

a tervezés ellenőrzési és hitelesítési technikái, folyamatai és szisztematikus intézkedései, amelyeket a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek tervezésénél használnak, a megfelelő termékkategóriára vonatkozóan,

| — | az alkalmazandó gyártási, minőségellenőrzési és minőségirányítási technikák, folyamatok és szisztematikus intézkedések, |
| --- | --- |

—

az alkalmazandó gyártási, minőségellenőrzési és minőségirányítási technikák, folyamatok és szisztematikus intézkedések,

| — | gyártás közben és azt követően elvégzendő vizsgálatok, ellenőrzések és tesztek, valamint azok elvégzésének gyakorisága, |
| --- | --- |

—

gyártás közben és azt követően elvégzendő vizsgálatok, ellenőrzések és tesztek, valamint azok elvégzésének gyakorisága,

| — | minőségügyi feljegyzések, például vizsgálati jelentések és tesztelési, kalibrálási adatok, az érintett személyzet képesítéséről szóló jelentések stb., |
| --- | --- |

—

minőségügyi feljegyzések, például vizsgálati jelentések és tesztelési, kalibrálási adatok, az érintett személyzet képesítéséről szóló jelentések stb.,

| — | ellenőrző eszközök az előírt tervezés és termékminőség elérésére vonatkozóan, valamint a minőségirányítási rendszer hatékony üzemeltetése. |
| --- | --- |

—

ellenőrző eszközök az előírt tervezés és termékminőség elérésére vonatkozóan, valamint a minőségirányítási rendszer hatékony üzemeltetése.

A minőségügyi alapelveknek és eljárásoknak tartalmazniuk kell főleg a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem különböző jellemzőire és teljesítményére vonatkozó vizsgálati fázisokat, például a tervezésellenőrzést, a gyártási folyamatok felülvizsgálatát, valamint a típusteszteket, az ÁME rendelkezései értelmében.

| 3.3. | A bejelentett szervezet a minőségirányítási rendszer vizsgálata alapján megállapítja, hogy az megfelel-e a 3.2 pontban rögzített követelményeknek. Feltételezi a követelményeknek való megfelelést, ha a gyártó olyan EN/ISO 9001-2000 minőségbiztosítási rendszert valósít meg a tervezés, a termelés, a végtermék-ellenőrzés és a tesztelés területén, amely figyelembe veszi annak a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemnek a konkrét jellemzőit, amelyre vonatkozóan a minőségbiztosítási rendszert megvalósították.
  Ha a gyártó tanúsított minőségirányítási rendszert működtet, a bejelentett szervezet ezt figyelembe veszi a vizsgálat során.
  A felülvizsgálatnak kifejezetten arra a termékkategóriára kell vonatkoznia, amely a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemre jellemző. Az ellenőrzést végző csoport legalább egy tagjának tapasztalattal kell rendelkeznie az érintett termék technológiai vizsgálatában. Az értékelési eljárás tartalmazza a gyártó létesítményeinek vizsgálati célú bejárását.
  A határozatról értesíteni kell a gyártó céget. Az értesítésnek tartalmaznia kell a felülvizsgálat végkövetkeztetéseit és az indoklással ellátott vizsgálati határozatot. |
| --- | --- |

3.3.

A bejelentett szervezet a minőségirányítási rendszer vizsgálata alapján megállapítja, hogy az megfelel-e a 3.2 pontban rögzített követelményeknek. Feltételezi a követelményeknek való megfelelést, ha a gyártó olyan EN/ISO 9001-2000 minőségbiztosítási rendszert valósít meg a tervezés, a termelés, a végtermék-ellenőrzés és a tesztelés területén, amely figyelembe veszi annak a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemnek a konkrét jellemzőit, amelyre vonatkozóan a minőségbiztosítási rendszert megvalósították.

Ha a gyártó tanúsított minőségirányítási rendszert működtet, a bejelentett szervezet ezt figyelembe veszi a vizsgálat során.

A felülvizsgálatnak kifejezetten arra a termékkategóriára kell vonatkoznia, amely a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemre jellemző. Az ellenőrzést végző csoport legalább egy tagjának tapasztalattal kell rendelkeznie az érintett termék technológiai vizsgálatában. Az értékelési eljárás tartalmazza a gyártó létesítményeinek vizsgálati célú bejárását.

A határozatról értesíteni kell a gyártó céget. Az értesítésnek tartalmaznia kell a felülvizsgálat végkövetkeztetéseit és az indoklással ellátott vizsgálati határozatot.

| 3.4. | A gyártónak vállalnia kell a jóváhagyás szerinti minőségirányítási rendszer üzemeltetéséből eredő kötelezettségek teljesítését, és azt, hogy a rendszert oly módon tartja fenn, hogy az továbbra is megfelelő és hatékony maradjon.
  A gyártó vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője köteles tájékoztatni a minőségirányítási rendszer jóváhagyó bejelentett szervezetet a minőségirányítási rendszert érintő módosítási szándékáról.
  A bejelentett szervezetnek értékelnie kell a javasolt módosításokat, és el kell döntenie, hogy a módosított minőségirányítási rendszer továbbra is eleget tesz-e a 3.2. pont követelményeinek, vagy újbóli értékelésre van szükség.
  Határozatáról értesítenie kell a gyártót. Az értesítés tartalmazza az értékelés végkövetkeztetéseit és az indoklással ellátott vizsgálati határozatot. |
| --- | --- |

3.4.

A gyártónak vállalnia kell a jóváhagyás szerinti minőségirányítási rendszer üzemeltetéséből eredő kötelezettségek teljesítését, és azt, hogy a rendszert oly módon tartja fenn, hogy az továbbra is megfelelő és hatékony maradjon.

A gyártó vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője köteles tájékoztatni a minőségirányítási rendszer jóváhagyó bejelentett szervezetet a minőségirányítási rendszert érintő módosítási szándékáról.

A bejelentett szervezetnek értékelnie kell a javasolt módosításokat, és el kell döntenie, hogy a módosított minőségirányítási rendszer továbbra is eleget tesz-e a 3.2. pont követelményeinek, vagy újbóli értékelésre van szükség.

Határozatáról értesítenie kell a gyártót. Az értesítés tartalmazza az értékelés végkövetkeztetéseit és az indoklással ellátott vizsgálati határozatot.

| 4. | A minőségirányítási rendszer felügyelete a bejelentett szervezet felelősségi körébe tartozik. |
| --- | --- |

4.

A minőségirányítási rendszer felügyelete a bejelentett szervezet felelősségi körébe tartozik.

| 4.1. | A felügyelet célja annak biztosítása, hogy a gyártó megfelelő módon teljesítse a jóváhagyott minőségirányítási rendszerből adódó kötelezettségeit. |
| --- | --- |

4.1.

A felügyelet célja annak biztosítása, hogy a gyártó megfelelő módon teljesítse a jóváhagyott minőségirányítási rendszerből adódó kötelezettségeit.

| 4.2. | A gyártónak lehetővé kell tennie, hogy a bejelentett szervezet ellenőrzés céljából beléphessen a tervezési, gyártási, ellenőrzési, tesztelési és tárolási helyekre, és rendelkezésére kell bocsátania minden szükséges információt, beleértve a következőket:






  — | a minőségirányítási rendszer dokumentációja, |
| --- | --- | --- |

4.2.

A gyártónak lehetővé kell tennie, hogy a bejelentett szervezet ellenőrzés céljából beléphessen a tervezési, gyártási, ellenőrzési, tesztelési és tárolási helyekre, és rendelkezésére kell bocsátania minden szükséges információt, beleértve a következőket:

—

a minőségirányítási rendszer dokumentációja,

| — | a minőségirányítási rendszer tervezési részében előírt minőségügyi feljegyzések, például elemzések, számítások, tesztek stb. eredményei, |
| --- | --- |

—

a minőségirányítási rendszer tervezési részében előírt minőségügyi feljegyzések, például elemzések, számítások, tesztek stb. eredményei,

| — | a minőségirányítási rendszer gyártásra vonatkozó részében előírt minőségügyi feljegyzések, köztük vizsgálati jelentések és tesztelési adatok, kalibrálási adatok, az érintett személyzet képesítésére vonatkozó jelentés stb. |
| --- | --- |

—

a minőségirányítási rendszer gyártásra vonatkozó részében előírt minőségügyi feljegyzések, köztük vizsgálati jelentések és tesztelési adatok, kalibrálási adatok, az érintett személyzet képesítésére vonatkozó jelentés stb.

| 4.3. | A bejelentett szervezetnek időszakos felülvizsgálatokat kell végrehajtania, amellyel igazolható, hogy a gyártó fenntartja és alkalmazza a minőségirányítási rendszert, és felülvizsgálati jelentést kell készítenie a gyártó cég részére. Ha a gyártó tanúsított minőségirányítási rendszert működtet, a bejelentett szervezet ezt figyelembe veszi az ellenőrzés során.
  A felülvizsgálatot legalább évente egyszer el kell végezni. |
| --- | --- |

4.3.

A bejelentett szervezetnek időszakos felülvizsgálatokat kell végrehajtania, amellyel igazolható, hogy a gyártó fenntartja és alkalmazza a minőségirányítási rendszert, és felülvizsgálati jelentést kell készítenie a gyártó cég részére. Ha a gyártó tanúsított minőségirányítási rendszert működtet, a bejelentett szervezet ezt figyelembe veszi az ellenőrzés során.

A felülvizsgálatot legalább évente egyszer el kell végezni.

| 4.4. | Továbbá a bejelentett szervezet szúrópróbaszerű látogatásokat is tehet a gyártó cégnél. A bejárások alkalmával a bejelentett szervezet, ha szükséges, teszteket végezhet, illetve végeztethet el annak ellenőrzése érdekében, hogy a minőségirányítási rendszer megfelelően működik-e. A bejelentett szervezet bejárási jelentést, illetve teszt végrehajtása esetén tesztjelentést készít a gyártó cég részére. |
| --- | --- |

4.4.

Továbbá a bejelentett szervezet szúrópróbaszerű látogatásokat is tehet a gyártó cégnél. A bejárások alkalmával a bejelentett szervezet, ha szükséges, teszteket végezhet, illetve végeztethet el annak ellenőrzése érdekében, hogy a minőségirányítási rendszer megfelelően működik-e. A bejelentett szervezet bejárási jelentést, illetve teszt végrehajtása esetén tesztjelentést készít a gyártó cég részére.

| 5. | A gyártó köteles az utolsó termék gyártásától számított 10 évig a nemzeti hatóságok számára elérhetővé tenni az alábbiakat:






  — | a 3.1 pont második albekezdésének második francia bekezdésében említett dokumentáció, |
| --- | --- | --- |

5.

A gyártó köteles az utolsó termék gyártásától számított 10 évig a nemzeti hatóságok számára elérhetővé tenni az alábbiakat:

—

a 3.1 pont második albekezdésének második francia bekezdésében említett dokumentáció,

| — | a 3.4 pont második albekezdésében hivatkozott módosítás, |
| --- | --- |

—

a 3.4 pont második albekezdésében hivatkozott módosítás,

| — | a bejelentett szervezetnek a 3.4, 4.3. és 4.4 pont utolsó albekezdésében említett határozatai és jelentései. |
| --- | --- |

—

a bejelentett szervezetnek a 3.4, 4.3. és 4.4 pont utolsó albekezdésében említett határozatai és jelentései.

| 6. | A tervezés vizsgálata |
| --- | --- |

6.

A tervezés vizsgálata

| 6.1. | A gyártónak kérelmeznie kell az általa választott bejelentett szervezetnél a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem tervezésére vonatkozó vizsgálatot. |
| --- | --- |

6.1.

A gyártónak kérelmeznie kell az általa választott bejelentett szervezetnél a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem tervezésére vonatkozó vizsgálatot.

| 6.2. | A kérelemben ismertetni kell a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem tervezését, gyártását, karbantartását és üzemeltetését, és biztosítania kell a vizsgálandó ÁME követelményeinek való megfelelést.
  A kérelemnek tartalmaznia kell a következőket:






  — | általános típusleírás, |
| --- | --- | --- |

6.2.

A kérelemben ismertetni kell a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem tervezését, gyártását, karbantartását és üzemeltetését, és biztosítania kell a vizsgálandó ÁME követelményeinek való megfelelést.

A kérelemnek tartalmaznia kell a következőket:

—

általános típusleírás,

| — | a műszaki terv adatai, ideértve az európai előírásokat a vonatkozó rendelkezésekkel együtt, amelyeket teljes mértékben vagy részben alkalmaztak, |
| --- | --- |

—

a műszaki terv adatai, ideértve az európai előírásokat a vonatkozó rendelkezésekkel együtt, amelyeket teljes mértékben vagy részben alkalmaztak,

| — | az adatok megfelelőségét igazoló bizonyítékok, különösen akkor, ha nem alkalmazzák az európai előírásokat és a megfelelő rendelkezéseket, |
| --- | --- |

—

az adatok megfelelőségét igazoló bizonyítékok, különösen akkor, ha nem alkalmazzák az európai előírásokat és a megfelelő rendelkezéseket,

| — | a tesztprogram, |
| --- | --- |

—

a tesztprogram,

| — | a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem rendszerkörnyezetbe való integrációjának feltételei (alegység, szerkezeti egység, alrendszer) és az interfészre vonatkozó szükséges feltételek, |
| --- | --- |

—

a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem rendszerkörnyezetbe való integrációjának feltételei (alegység, szerkezeti egység, alrendszer) és az interfészre vonatkozó szükséges feltételek,

| — | a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem használati és karbantartási feltételei (a futási idő vagy távolság korlátozásai, kopási határértékek stb.), |
| --- | --- |

—

a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem használati és karbantartási feltételei (a futási idő vagy távolság korlátozásai, kopási határértékek stb.),

| — | írásos nyilatkozat arról, hogy más bejelentett szervezethez nem nyújtotta be ugyanezt a kérelmet. |
| --- | --- |

—

írásos nyilatkozat arról, hogy más bejelentett szervezethez nem nyújtotta be ugyanezt a kérelmet.

| 6.3. | A kérelmezőnek be kell mutatnia a megfelelő laboratórium által, vagy azok megbízásából, elvégzett tesztek eredményeit (14), beleértve a típusteszteket is (ha szükséges). |
| --- | --- |

6.3.

A kérelmezőnek be kell mutatnia a megfelelő laboratórium által, vagy azok megbízásából, elvégzett tesztek eredményeit (14), beleértve a típusteszteket is (ha szükséges).

| 6.4. | A bejelentett szervezetnek meg kell vizsgálnia a kérelmet, és értékelnie kell a tesztek eredményeit. Amennyiben a terv megfelel a vonatkozó ÁME rendelkezéseinek, a bejelentett szervezet EK tervvizsgálati tanúsítványt ad ki a kérelmezőnek. A tanúsítvány tartalmazza a vizsgálat végkövetkeztetéseit, érvényességének feltételeit, a jóváhagyott terv azonosításához szükséges adatokat, valamint a termék működésének leírását (ha szükséges).
  Az érvényességi idő nem lehet hosszabb 5 évnél. |
| --- | --- |

6.4.

A bejelentett szervezetnek meg kell vizsgálnia a kérelmet, és értékelnie kell a tesztek eredményeit. Amennyiben a terv megfelel a vonatkozó ÁME rendelkezéseinek, a bejelentett szervezet EK tervvizsgálati tanúsítványt ad ki a kérelmezőnek. A tanúsítvány tartalmazza a vizsgálat végkövetkeztetéseit, érvényességének feltételeit, a jóváhagyott terv azonosításához szükséges adatokat, valamint a termék működésének leírását (ha szükséges).

Az érvényességi idő nem lehet hosszabb 5 évnél.

| 6.5. | A kérelmezőnek tájékoztatnia kell az EK tervvizsgálati tanúsítványt kibocsátó bejelentett szervezetet a jóváhagyott tervre vonatkozó módosításokról. A jóváhagyott tervre vonatkozó módosításokhoz további jóváhagyást kell kérni az EK tervvizsgálati tanúsítványt kibocsátó bejelentett szervezettől, ha a változtatások befolyásolják az ÁME követelményeinek való megfelelőséget, vagy a termékhez előírt használati feltételeket. Ilyen esetben a bejelentett szervezet csak a módosításokra vonatkozó és azokhoz szükséges vizsgálatokat és teszteket köteles elvégezni. A további jóváhagyást az eredeti EK tervvizsgálati tanúsítvány kiegészítéseként kell kiadni. |
| --- | --- |

6.5.

A kérelmezőnek tájékoztatnia kell az EK tervvizsgálati tanúsítványt kibocsátó bejelentett szervezetet a jóváhagyott tervre vonatkozó módosításokról. A jóváhagyott tervre vonatkozó módosításokhoz további jóváhagyást kell kérni az EK tervvizsgálati tanúsítványt kibocsátó bejelentett szervezettől, ha a változtatások befolyásolják az ÁME követelményeinek való megfelelőséget, vagy a termékhez előírt használati feltételeket. Ilyen esetben a bejelentett szervezet csak a módosításokra vonatkozó és azokhoz szükséges vizsgálatokat és teszteket köteles elvégezni. A további jóváhagyást az eredeti EK tervvizsgálati tanúsítvány kiegészítéseként kell kiadni.

| 6.6. | Ha nem történtek módosítások a 6.4 pontban említettek szerint, a lejáró tanúsítvány érvényességét egy újabb érvényességi időtartamra meg lehet hosszabbítani. A kérelmező írásos igazolással kérelmezheti a meghosszabbítást, melyben nyilatkozik arról, hogy nem történtek ilyen jellegű módosítások, és a bejelentett szervezet az 6.3 pontban leírtak szerint meghosszabbítja a tanúsítványt egy újabb érvényességi időtartamra, ha nincsenek a birtokában az igazolással ellentétes információk. Az eljárás megismételhető. |
| --- | --- |

6.6.

Ha nem történtek módosítások a 6.4 pontban említettek szerint, a lejáró tanúsítvány érvényességét egy újabb érvényességi időtartamra meg lehet hosszabbítani. A kérelmező írásos igazolással kérelmezheti a meghosszabbítást, melyben nyilatkozik arról, hogy nem történtek ilyen jellegű módosítások, és a bejelentett szervezet az 6.3 pontban leírtak szerint meghosszabbítja a tanúsítványt egy újabb érvényességi időtartamra, ha nincsenek a birtokában az igazolással ellentétes információk. Az eljárás megismételhető.

| 7. | Valamennyi bejelentett szervezet köteles közölni a többi bejelentett szervezettel a minőségirányítási rendszerre és az EK tervvizsgálati tanúsítványokra vonatkozóan kiadott, visszavont vagy elutasított jóváhagyásokkal kapcsolatos adatokat.
  A többi bejelentett szervezet kérésre másolatot kaphat az alábbiakról:






  — | a minőségirányítási rendszer jóváhagyásai és a kiadott további jóváhagyások, valamint |
| --- | --- | --- |

7.

Valamennyi bejelentett szervezet köteles közölni a többi bejelentett szervezettel a minőségirányítási rendszerre és az EK tervvizsgálati tanúsítványokra vonatkozóan kiadott, visszavont vagy elutasított jóváhagyásokkal kapcsolatos adatokat.

A többi bejelentett szervezet kérésre másolatot kaphat az alábbiakról:

—

a minőségirányítási rendszer jóváhagyásai és a kiadott további jóváhagyások, valamint

| — | a kiadott EK tervvizsgálati tanúsítványok és azok kiegészítései. |
| --- | --- |

—

a kiadott EK tervvizsgálati tanúsítványok és azok kiegészítései.

| 8. | A gyártó cégnek, illetve a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének ki kell állítania az EK megfelelőségi nyilatkozatot a kölcsönös átjárhatóságot biztosító rendszerelemre vonatkozóan.
  A nyilatkozatnak legalább az 1996/48/EK vagy a 2001/16/EK irányelv IV. melléklete (3) bekezdésében előírt adatokat tartalmaznia kell. Az EK megfelelőségi nyilatkozatot és az azt kísérő dokumentumokat dátummal és aláírással kell ellátni.
  A nyilatkozatot ugyanazon a nyelven kell írni, mint a műszaki dokumentációt, és a következőket kell tartalmaznia:






  — | az irányelvre történő hivatkozások (1996/48/EK vagy 2001/16/EK irányelv és más, a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemre vonatkozó irányelvek), |
| --- | --- | --- |

8.

A gyártó cégnek, illetve a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének ki kell állítania az EK megfelelőségi nyilatkozatot a kölcsönös átjárhatóságot biztosító rendszerelemre vonatkozóan.

A nyilatkozatnak legalább az 1996/48/EK vagy a 2001/16/EK irányelv IV. melléklete (3) bekezdésében előírt adatokat tartalmaznia kell. Az EK megfelelőségi nyilatkozatot és az azt kísérő dokumentumokat dátummal és aláírással kell ellátni.

A nyilatkozatot ugyanazon a nyelven kell írni, mint a műszaki dokumentációt, és a következőket kell tartalmaznia:

—

az irányelvre történő hivatkozások (1996/48/EK vagy 2001/16/EK irányelv és más, a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemre vonatkozó irányelvek),

| — | a gyártó cég vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének neve és címe (meg kell adni a kereskedelmi nevet és a teljes címet, meghatalmazott képviselő esetében pedig a gyártó vagy az összeszerelő kereskedelmi nevét is), |
| --- | --- |

—

a gyártó cég vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének neve és címe (meg kell adni a kereskedelmi nevet és a teljes címet, meghatalmazott képviselő esetében pedig a gyártó vagy az összeszerelő kereskedelmi nevét is),

| — | a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem leírása (márka, típus stb.), |
| --- | --- |

—

a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem leírása (márka, típus stb.),

| — | a megfelelőség igazolására végrehajtott eljárás (modul) leírása, |
| --- | --- |

—

a megfelelőség igazolására végrehajtott eljárás (modul) leírása,

| — | a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem által teljesített valamennyi vonatkozó leírás, különösen a használati feltételek, |
| --- | --- |

—

a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem által teljesített valamennyi vonatkozó leírás, különösen a használati feltételek,

| — | a megfelelőség igazolására végrehajtott eljárásba bevont bejelentett szervezet (szervezetek) neve és címe, valamint a tanúsítványok dátuma a tanúsítványok érvényességi idejével és feltételeivel együtt, |
| --- | --- |

—

a megfelelőség igazolására végrehajtott eljárásba bevont bejelentett szervezet (szervezetek) neve és címe, valamint a tanúsítványok dátuma a tanúsítványok érvényességi idejével és feltételeivel együtt,

| — | a jelen ÁME-ra, illetve egyéb vonatkozó ÁME-ra való hivatkozás, és adott esetben az európai előírásokra való hivatkozás, |
| --- | --- |

—

a jelen ÁME-ra, illetve egyéb vonatkozó ÁME-ra való hivatkozás, és adott esetben az európai előírásokra való hivatkozás,

| — | a gyártó vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője nevében kötelezettségvállalásra felhatalmazott aláíró azonosító adatai. |
| --- | --- |

—

a gyártó vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője nevében kötelezettségvállalásra felhatalmazott aláíró azonosító adatai.

A hivatkozott tanúsítványok a következők:

| — | a minőségirányítási rendszer jóváhagyása és a felügyeleti jelentések a 3. és 4. pont rendelkezései szerint, |
| --- | --- |

—

a minőségirányítási rendszer jóváhagyása és a felügyeleti jelentések a 3. és 4. pont rendelkezései szerint,

| — | az EK tervvizsgálati tanúsítvány és annak kiegészítései. |
| --- | --- |

—

az EK tervvizsgálati tanúsítvány és annak kiegészítései.

| 9. | A gyártó cégnek, illetve a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének meg kell őriznie az EK megfelelőségi nyilatkozat másolatát az utolsó kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem gyártását követő 10 évig.
  Ha sem a gyártó cég, sem annak meghatalmazott képviselője nincs bejegyezve a Közösség területén, a műszaki dokumentációt annak a személynek kell megőriznie, aki forgalomba hozza a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet a Közösség területén. |
| --- | --- |

9.

A gyártó cégnek, illetve a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének meg kell őriznie az EK megfelelőségi nyilatkozat másolatát az utolsó kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem gyártását követő 10 évig.

Ha sem a gyártó cég, sem annak meghatalmazott képviselője nincs bejegyezve a Közösség területén, a műszaki dokumentációt annak a személynek kell megőriznie, aki forgalomba hozza a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet a Közösség területén.

| 10. | Ha az EK megfelelőségi nyilatkozat mellett a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem használatához az ÁME előírja az EK alkalmazhatósági nyilatkozat megszerzését is, a nyilatkozatot a V modul feltételei alapján a gyártó általi kibocsátást követően csatolni kell. |
| --- | --- |

10.

Ha az EK megfelelőségi nyilatkozat mellett a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem használatához az ÁME előírja az EK alkalmazhatósági nyilatkozat megszerzését is, a nyilatkozatot a V modul feltételei alapján a gyártó általi kibocsátást követően csatolni kell.

KÖLCSÖNÖS ÁTJÁRHATÓSÁGOT LEHETŐVÉ TEVŐ RENDSZERELEMEK MODULJAI

V modul: Típushitelesítés üzemi tapasztalatok alapján (használatra való alkalmasság)

| 1. | A modul az eljárásnak azt a részét írja le, melynek során a bejelentett szervezet igazolja és tanúsítja, hogy a tervezett termelés típusa és fajtája megfelel a vonatkozó ÁME rendelkezéseinek, amelyek a használatra való alkalmasságra vonatkoznak, a típushitelesítés alapján, amelyet az üzemeltetési tapasztalatok szemléltetnek (15). |
| --- | --- |

1.

A modul az eljárásnak azt a részét írja le, melynek során a bejelentett szervezet igazolja és tanúsítja, hogy a tervezett termelés típusa és fajtája megfelel a vonatkozó ÁME rendelkezéseinek, amelyek a használatra való alkalmasságra vonatkoznak, a típushitelesítés alapján, amelyet az üzemeltetési tapasztalatok szemléltetnek (15).

| 2. | A gyártónak vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének kérelmeznie kell az általa választott bejelentett szervezetnél az üzemi tapasztalatok alapján végrehajtott típushitelesítést.
  A kérelemnek tartalmaznia kell a következőket:






  — | a gyártó cég neve és címe, illetve ha a kérelmet a meghatalmazott képviselő nyújtja be, akkor az ő neve és címe, |
| --- | --- | --- |

2.

A gyártónak vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének kérelmeznie kell az általa választott bejelentett szervezetnél az üzemi tapasztalatok alapján végrehajtott típushitelesítést.

A kérelemnek tartalmaznia kell a következőket:

—

a gyártó cég neve és címe, illetve ha a kérelmet a meghatalmazott képviselő nyújtja be, akkor az ő neve és címe,

| — | írásos nyilatkozat arról, hogy más bejelentett szervezethez nem nyújtotta be ugyanezt a kérelmet. |
| --- | --- |

—

írásos nyilatkozat arról, hogy más bejelentett szervezethez nem nyújtotta be ugyanezt a kérelmet.

| — | a 3. pontban ismertetett műszaki dokumentáció, |
| --- | --- |

—

a 3. pontban ismertetett műszaki dokumentáció,

| — | az üzemi tapasztalatok alapján végrehajtandó hitelesítési program a 4. pont rendelkezései szerint, |
| --- | --- |

—

az üzemi tapasztalatok alapján végrehajtandó hitelesítési program a 4. pont rendelkezései szerint,

| — | annak a vállalatnak (vállalatoknak) (infrastruktúra-kezelők és/vagy vasúti vállalkozások) a neve és címe, amelyekkel a kérelmező megállapodást kötött az üzemi tapasztalatok alapján elvégzendő használati alkalmassági vizsgálat elősegítésére,






  — | a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem üzemeltetésével, |
| --- | --- | --- |

—

annak a vállalatnak (vállalatoknak) (infrastruktúra-kezelők és/vagy vasúti vállalkozások) a neve és címe, amelyekkel a kérelmező megállapodást kötött az üzemi tapasztalatok alapján elvégzendő használati alkalmassági vizsgálat elősegítésére,

—

a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem üzemeltetésével,

| — | az üzemeltetés közbeni viselkedés megfigyelésével, valamint |
| --- | --- |

—

az üzemeltetés közbeni viselkedés megfigyelésével, valamint

| — | az üzemi tapasztalatokkal kapcsolatos jelentés készítésével, |
| --- | --- |

—

az üzemi tapasztalatokkal kapcsolatos jelentés készítésével,

| — | az üzemi tapasztalatok megszerzéséhez szükséges időszak, illetve üzemi távolság alatt a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem karbantartását vállaló cég neve és címe, |
| --- | --- |

—

az üzemi tapasztalatok megszerzéséhez szükséges időszak, illetve üzemi távolság alatt a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem karbantartását vállaló cég neve és címe,

| — | a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem EK megfelelőségi nyilatkozata, valamint,






  — | egy EK típusvizsgálati tanúsítvány, ha az ÁME előírja a B modul alkalmazását, |
| --- | --- | --- |

—

a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem EK megfelelőségi nyilatkozata, valamint,

—

egy EK típusvizsgálati tanúsítvány, ha az ÁME előírja a B modul alkalmazását,

| — | EK tervvizsgálati tanúsítvány, ha az ÁME előírja a H2 modul alkalmazását, |
| --- | --- |

—

EK tervvizsgálati tanúsítvány, ha az ÁME előírja a H2 modul alkalmazását,

A kérelmező köteles a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem üzemeltetését ellátó vállalat(ok) rendelkezésére bocsátani egy, a tervezett termelés szempontjából reprezentatív mintát vagy elegendő számú mintát (a továbbiakban: „típus”). A típus lefedheti a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem több változatát is, feltéve, ha a változatok közötti különbségek szerepelnek a fent említett EK megfelelőségi nyilatkozatokban és tanúsítványokban.

A bejelentett szervezet szükség esetén további mintákat kérhet az üzemi tapasztalatok alapján végzendő hitelesítés végrehajtásához.

| 3. | A műszaki dokumentációnak biztosítania kell, hogy a termék megfeleljen az ÁME követelményeinek. A dokumentációnak tartalmaznia kell a kölcsönösen átjárható rendszerelem üzemeltetésére, valamint a vizsgálatra vonatkozó mértékben, a tervezésre, gyártásra és karbantartásra vonatkozó előírásokat.
  A műszaki dokumentációnak a következőket kell tartalmaznia:






  — | általános típusleírás, |
| --- | --- | --- |

3.

A műszaki dokumentációnak biztosítania kell, hogy a termék megfeleljen az ÁME követelményeinek. A dokumentációnak tartalmaznia kell a kölcsönösen átjárható rendszerelem üzemeltetésére, valamint a vizsgálatra vonatkozó mértékben, a tervezésre, gyártásra és karbantartásra vonatkozó előírásokat.

A műszaki dokumentációnak a következőket kell tartalmaznia:

—

általános típusleírás,

| — | az a műszaki leírás, amely alapján a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem teljesítményét és üzem közbeni viselkedését vizsgálják (vonatkozó ÁME és/vagy európai előírások a megfelelő rendelkezésekkel együtt), |
| --- | --- |

—

az a műszaki leírás, amely alapján a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem teljesítményét és üzem közbeni viselkedését vizsgálják (vonatkozó ÁME és/vagy európai előírások a megfelelő rendelkezésekkel együtt),

| — | a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem rendszerkörnyezetbe való integrációjának feltételei (alegység, szerkezeti egység, alrendszer) és az interfészekre vonatkozó szükséges feltételek, |
| --- | --- |

—

a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem rendszerkörnyezetbe való integrációjának feltételei (alegység, szerkezeti egység, alrendszer) és az interfészekre vonatkozó szükséges feltételek,

| — | a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem használati és karbantartási feltételei (a futási idő vagy távolság korlátozásai, kopási határértékek stb.), |
| --- | --- |

—

a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem használati és karbantartási feltételei (a futási idő vagy távolság korlátozásai, kopási határértékek stb.),

| — | a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem tervezési, gyártási és üzemeltetési folyamatának megértéséhez szükséges leírások és magyarázatok, |
| --- | --- |

—

a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem tervezési, gyártási és üzemeltetési folyamatának megértéséhez szükséges leírások és magyarázatok,

továbbá (a vizsgálatra vonatkozó mértékben)

| — | tervrajz és gyártási rajzok, |
| --- | --- |

—

tervrajz és gyártási rajzok,

| — | az elvégzett tervezési számítások és vizsgálatok eredményei, |
| --- | --- |

—

az elvégzett tervezési számítások és vizsgálatok eredményei,

| — | tesztjelentések. |
| --- | --- |

—

tesztjelentések.

Ha az ÁME további adatokat ír elő a műszaki dokumentáció számára, azokat bele kell foglalni. Csatolni kell a műszaki dokumentációban hivatkozott, teljes mértékben vagy részben alkalmazott európai előírások listáját.

| 4. | Az üzem közbeni tapasztalatok alapján végrehajtandó hitelesítési programnak az alábbiakat kell tartalmaznia:






  — | a kivizsgálás alatt álló, a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem előírt üzem közbeni teljesítménye vagy viselkedése, |
| --- | --- | --- |

4.

Az üzem közbeni tapasztalatok alapján végrehajtandó hitelesítési programnak az alábbiakat kell tartalmaznia:

—

a kivizsgálás alatt álló, a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem előírt üzem közbeni teljesítménye vagy viselkedése,

| — | telepítéshez szükséges intézkedések, |
| --- | --- |

—

telepítéshez szükséges intézkedések,

| — | a program időtartama, időben vagy távolságban megadva, |
| --- | --- |

—

a program időtartama, időben vagy távolságban megadva,

| — | az elvárt üzemeltetési feltételek és üzemi program, |
| --- | --- |

—

az elvárt üzemeltetési feltételek és üzemi program,

| — | karbantartási program, |
| --- | --- |

—

karbantartási program,

| — | végrehajtandó speciális üzem közbeni tesztek (ha vannak), |
| --- | --- |

—

végrehajtandó speciális üzem közbeni tesztek (ha vannak),

| — | a minták tételszáma (ha egynél több van), |
| --- | --- |

—

a minták tételszáma (ha egynél több van),

| — | vizsgálati program (a vizsgálatok fajtája, száma és gyakorisága, dokumentáció), |
| --- | --- |

—

vizsgálati program (a vizsgálatok fajtája, száma és gyakorisága, dokumentáció),

| — | tűrhető hibák feltételei és a programra kifejtett hatásuk, |
| --- | --- |

—

tűrhető hibák feltételei és a programra kifejtett hatásuk,

| — | azok az adatok, amelyeket az üzemben lévő kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet működtető vállalat jelentésében kell szerepeltetni (lásd a 2. pontot). |
| --- | --- |

—

azok az adatok, amelyeket az üzemben lévő kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet működtető vállalat jelentésében kell szerepeltetni (lásd a 2. pontot).

| 5. | A bejelentett szervezet köteles elvégezni az alábbiakat: |
| --- | --- |

5.

A bejelentett szervezet köteles elvégezni az alábbiakat:

| 5.1. | Megvizsgálja a műszaki dokumentációt, és az üzemi tapasztalatok alapján végrehajtandó hitelesítési programot. |
| --- | --- |

5.1.

Megvizsgálja a műszaki dokumentációt, és az üzemi tapasztalatok alapján végrehajtandó hitelesítési programot.

| 5.2 | Ellenőrzi, hogy a típus reprezentatív jellegű-e, és a műszaki dokumentációval összhangban gyártották-e. |
| --- | --- |

5.2

Ellenőrzi, hogy a típus reprezentatív jellegű-e, és a műszaki dokumentációval összhangban gyártották-e.

| 5.3. | Ellenőrzi, hogy az üzemi tapasztalatok alapján végrehajtandó hitelesítési programot megfelelően alkalmazzák a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem előírt teljesítményének és üzem közbeni viselkedésének vizsgálatára. |
| --- | --- |

5.3.

Ellenőrzi, hogy az üzemi tapasztalatok alapján végrehajtandó hitelesítési programot megfelelően alkalmazzák a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem előírt teljesítményének és üzem közbeni viselkedésének vizsgálatára.

| 5.4. | Megállapodik a kérelmezővel a programról, az ellenőrzések és a szükséges tesztek végrehajtási helyéről, valamint a teszteket végrehajtó szervezetről (bejelentett szervezet vagy más illetékes laboratórium). |
| --- | --- |

5.4.

Megállapodik a kérelmezővel a programról, az ellenőrzések és a szükséges tesztek végrehajtási helyéről, valamint a teszteket végrehajtó szervezetről (bejelentett szervezet vagy más illetékes laboratórium).

| 5.5. | Felügyeli és ellenőrzi a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem üzemi futtatásának, működtetésének és karbantartásának folyamatát. |
| --- | --- |

5.5.

Felügyeli és ellenőrzi a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem üzemi futtatásának, működtetésének és karbantartásának folyamatát.

| 5.6. | Értékeli a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet üzemeltető vállalat(ok) (infrastruktúra működtetői és/vagy vasútvállalatok) által kiadott jelentést, illetve az eljárás során összegyűlt egyéb dokumentációt és adatokat (tesztjelentések, karbantartási tapasztalatok stb.). |
| --- | --- |

5.6.

Értékeli a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet üzemeltető vállalat(ok) (infrastruktúra működtetői és/vagy vasútvállalatok) által kiadott jelentést, illetve az eljárás során összegyűlt egyéb dokumentációt és adatokat (tesztjelentések, karbantartási tapasztalatok stb.).

| 5.7. | Megvizsgálja, hogy az üzem közbeni viselkedés megfelel-e az ÁME követelményeinek. |
| --- | --- |

5.7.

Megvizsgálja, hogy az üzem közbeni viselkedés megfelel-e az ÁME követelményeinek.

| 6. | Amennyiben a típus megfelel az ÁME rendelkezéseinek, a bejelentett szervezet alkalmazhatósági tanúsítványt ad ki a kérelmezőnek. A tanúsítványnak tartalmaznia kell a gyártó nevét és címét, a hitelesítés végkövetkeztetéseit, az érvényesség feltételeit, valamint a jóváhagyott típus azonosításához szükséges adatokat.
  Az érvényességi idő nem lehet hosszabb 5 évnél.
  A műszaki dokumentáció vonatkozó részeinek listáját mellékelni kell a tanúsítványhoz, és a bejelentett szervezetnek meg kell őriznie egy példányt.
  Ha a kérelmező alkalmazhatósági tanúsítványra vonatkozó kérelmét elutasítják, a bejelentett szervezetnek részletesen meg kell indokolnia az elutasítást.
  Rendelkezni kell a fellebbezési eljárásról. |
| --- | --- |

6.

Amennyiben a típus megfelel az ÁME rendelkezéseinek, a bejelentett szervezet alkalmazhatósági tanúsítványt ad ki a kérelmezőnek. A tanúsítványnak tartalmaznia kell a gyártó nevét és címét, a hitelesítés végkövetkeztetéseit, az érvényesség feltételeit, valamint a jóváhagyott típus azonosításához szükséges adatokat.

Az érvényességi idő nem lehet hosszabb 5 évnél.

A műszaki dokumentáció vonatkozó részeinek listáját mellékelni kell a tanúsítványhoz, és a bejelentett szervezetnek meg kell őriznie egy példányt.

Ha a kérelmező alkalmazhatósági tanúsítványra vonatkozó kérelmét elutasítják, a bejelentett szervezetnek részletesen meg kell indokolnia az elutasítást.

Rendelkezni kell a fellebbezési eljárásról.

| 7. | A kérelmező köteles tájékoztatni az alkalmazhatósági tanúsítvánnyal kapcsolatos műszaki dokumentációt megőrző bejelentett szervezetet a jóváhagyott termékre vonatkozó minden olyan módosításról, amelyhez további jóváhagyás szükséges, mivel az érintheti a használatra való alkalmasságot vagy a termékhez előírt használati feltételeket. Ilyen esetben a bejelentett szervezet csak a módosításokra vonatkozó és azokhoz szükséges vizsgálatokat és teszteket köteles elvégezni. Ez a további jóváhagyás az eredeti alkalmazhatósági tanúsítvány kiegészítéseként, illetve a régi tanúsítvány visszavonását követően új tanúsítvány kiadásával bocsátható ki. |
| --- | --- |

7.

A kérelmező köteles tájékoztatni az alkalmazhatósági tanúsítvánnyal kapcsolatos műszaki dokumentációt megőrző bejelentett szervezetet a jóváhagyott termékre vonatkozó minden olyan módosításról, amelyhez további jóváhagyás szükséges, mivel az érintheti a használatra való alkalmasságot vagy a termékhez előírt használati feltételeket. Ilyen esetben a bejelentett szervezet csak a módosításokra vonatkozó és azokhoz szükséges vizsgálatokat és teszteket köteles elvégezni. Ez a további jóváhagyás az eredeti alkalmazhatósági tanúsítvány kiegészítéseként, illetve a régi tanúsítvány visszavonását követően új tanúsítvány kiadásával bocsátható ki.

| 8. | Ha nem történtek módosítások a 7. pontban említettek szerint, a lejáró tanúsítvány érvényességét egy újabb érvényességi időtartamra meg lehet hosszabbítani. A pályázó írásos igazolással kérelmezheti a meghosszabbítást, amelyben nyilatkozik arról, hogy nem történtek ilyen jellegű módosítások, és a bejelentett szervezet az 6. pontban leírtak szerint meghosszabbítja a tanúsítványt egy újabb érvényességi időtartamra, ha nincsenek a birtokában az igazolással ellentétes információk. Az eljárás megismételhető. |
| --- | --- |

8.

Ha nem történtek módosítások a 7. pontban említettek szerint, a lejáró tanúsítvány érvényességét egy újabb érvényességi időtartamra meg lehet hosszabbítani. A pályázó írásos igazolással kérelmezheti a meghosszabbítást, amelyben nyilatkozik arról, hogy nem történtek ilyen jellegű módosítások, és a bejelentett szervezet az 6. pontban leírtak szerint meghosszabbítja a tanúsítványt egy újabb érvényességi időtartamra, ha nincsenek a birtokában az igazolással ellentétes információk. Az eljárás megismételhető.

| 9. | Valamennyi bejelentett szervezet köteles közölni a többi bejelentett szervezettel a kiadott, visszavont vagy elutasított alkalmazhatósági tanúsítványokkal kapcsolatos adatokat. |
| --- | --- |

9.

Valamennyi bejelentett szervezet köteles közölni a többi bejelentett szervezettel a kiadott, visszavont vagy elutasított alkalmazhatósági tanúsítványokkal kapcsolatos adatokat.

| 10. | A többi bejelentett szervezet kérésre másolatokat kaphat a kiadott alkalmazhatósági tanúsítványokról és/vagy azok kiegészítéseiről. A tanúsítványok mellékleteit a többi bejelentett szervezet rendelkezésére kell bocsátani. |
| --- | --- |

10.

A többi bejelentett szervezet kérésre másolatokat kaphat a kiadott alkalmazhatósági tanúsítványokról és/vagy azok kiegészítéseiről. A tanúsítványok mellékleteit a többi bejelentett szervezet rendelkezésére kell bocsátani.

| 11. | A gyártó cégnek, illetve a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének ki kell állítania az EK alkalmazhatósági nyilatkozatot a kölcsönös átjárhatóságot biztosító rendszerelemre vonatkozóan.
  A nyilatkozatnak legalább az 1996/48/EK vagy a 2001/16/EK irányelv IV. melléklete (3) bekezdésében előírt adatokat tartalmaznia kell.
  Az EK alkalmazhatósági nyilatkozatot és az azt kísérő dokumentumokat dátummal és aláírással kell ellátni.
  A nyilatkozatot ugyanazon a nyelven kell írni, mint a műszaki dokumentációt, és a következőket kell tartalmaznia:






  — | az irányelvre történő hivatkozások (1996/48/EK vagy 2001/16/EK irányelv), |
| --- | --- | --- |

11.

A gyártó cégnek, illetve a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének ki kell állítania az EK alkalmazhatósági nyilatkozatot a kölcsönös átjárhatóságot biztosító rendszerelemre vonatkozóan.

A nyilatkozatnak legalább az 1996/48/EK vagy a 2001/16/EK irányelv IV. melléklete (3) bekezdésében előírt adatokat tartalmaznia kell.

Az EK alkalmazhatósági nyilatkozatot és az azt kísérő dokumentumokat dátummal és aláírással kell ellátni.

A nyilatkozatot ugyanazon a nyelven kell írni, mint a műszaki dokumentációt, és a következőket kell tartalmaznia:

—

az irányelvre történő hivatkozások (1996/48/EK vagy 2001/16/EK irányelv),

| — | a gyártó cég vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének neve és címe (meg kell adni a kereskedelmi nevet és a teljes címet, meghatalmazott képviselő esetében pedig a gyártó vagy az összeszerelő kereskedelmi nevét is), |
| --- | --- |

—

a gyártó cég vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének neve és címe (meg kell adni a kereskedelmi nevet és a teljes címet, meghatalmazott képviselő esetében pedig a gyártó vagy az összeszerelő kereskedelmi nevét is),

| — | a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem leírása (márka, típus stb.), |
| --- | --- |

—

a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem leírása (márka, típus stb.),

| — | a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem által teljesített valamennyi vonatkozó leírás, különösen a használati feltételek, |
| --- | --- |

—

a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem által teljesített valamennyi vonatkozó leírás, különösen a használati feltételek,

| — | az alkalmazhatóság igazolására végrehajtott eljárásba bevont bejelentett szervezet (szervezetek) neve és címe, valamint az alkalmazhatósági tanúsítványok dátuma a tanúsítványok érvényességi idejével és feltételeivel együtt, |
| --- | --- |

—

az alkalmazhatóság igazolására végrehajtott eljárásba bevont bejelentett szervezet (szervezetek) neve és címe, valamint az alkalmazhatósági tanúsítványok dátuma a tanúsítványok érvényességi idejével és feltételeivel együtt,

| — | a jelen ÁME-ra, illetve egyéb vonatkozó ÁME-ra való hivatkozás, és adott esetben az európai előírásokra való hivatkozás, |
| --- | --- |

—

a jelen ÁME-ra, illetve egyéb vonatkozó ÁME-ra való hivatkozás, és adott esetben az európai előírásokra való hivatkozás,

| — | a gyártó vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője nevében kötelezettségvállalásra felhatalmazott aláíró azonosító adatai. |
| --- | --- |

—

a gyártó vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője nevében kötelezettségvállalásra felhatalmazott aláíró azonosító adatai.

| 12. | A gyártó cégnek, illetve a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének meg kell őriznie az EK alkalmazhatósági nyilatkozat másolatát az utolsó kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem gyártását követő 10 évig. Ha sem a gyártó cég, sem annak meghatalmazott képviselője nincs bejegyezve a Közösség területén, a műszaki dokumentációt annak a személynek kell megőriznie, aki forgalomba hozza a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet a Közösség területén. |
| --- | --- |

12.

A gyártó cégnek, illetve a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének meg kell őriznie az EK alkalmazhatósági nyilatkozat másolatát az utolsó kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem gyártását követő 10 évig. Ha sem a gyártó cég, sem annak meghatalmazott képviselője nincs bejegyezve a Közösség területén, a műszaki dokumentációt annak a személynek kell megőriznie, aki forgalomba hozza a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet a Közösség területén.

---

(1)  Már elfogadott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek esetén a vizsgálat az „integrációs teszt” végrehajtására korlátozódik az alrendszerbe (új vagon) történő beszereléskor, valamint a „Sorozat” teszt elvégzésére a termelési fázis alatt.

(2)  Ha az egyik modul eredménye érvényes egy másik modulra is, nem kell megismételni a tesztet.

(3)  A gyártási folyamat vizsgálatát nem szükséges elvégezni új vagy különböző típusú kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek esetén, ha az a meglévő vizsgált gyártási folyamattal megegyezik, vagy kevés eltérést mutat (például elosztó és raksúlyváltó eszköz).

(4)  Az európai előírás meghatározását az 1996/48/EK és a 2001/16/EK irányelv tartalmazza. Az európai előírások használati módját a nagysebességű ÁME-ok alkalmazási útmutatója ismerteti.

(5)  Az európai előírás meghatározását az 1996/48/EK és a 2001/16/EK irányelv tartalmazza. Az európai előírások használati módját a nagysebességű ÁME-ok alkalmazási útmutatója ismerteti.

(6)  Ha szükséges, a gyártó cég választása bizonyos kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekre korlátozódhat. Ilyen esetben a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemhez szükséges hitelesítési eljárást az ÁME (vagy annak melléklete) határozza meg.

(7)  Az európai előírás meghatározását az 1996/48/EK és a 2001/16/EK irányelv tartalmazza. Az európai előírások használati módját a nagysebességű ÁME-ok alkalmazási útmutatója ismerteti.

(8)  Az európai előírás meghatározását az 1996/48/EK és a 2001/16/EK irányelv tartalmazza. Az európai előírások használati módját a nagysebességű ÁME-ok alkalmazási útmutatója ismerteti.

(9)  Az európai előírás meghatározását az 1996/48/EK és a 2001/16/EK irányelv tartalmazza. Az európai előírások használati módját a nagysebességű ÁME-ok alkalmazási útmutatója ismerteti.

(10)  A gyártó választását bizonyos ÁME-ok korlátozhatják.

(11)  Az európai előírás meghatározását az 1996/48/EK és a 2001/16/EK irányelv tartalmazza. Az európai előírások használati módját a nagysebességű ÁME-ok alkalmazási útmutatója ismerteti.

(12)  Az európai előírás meghatározását az 1996/48/EK és a 2001/16/EK irányelv tartalmazza. Az európai előírások használati módját a nagysebességű ÁME-ok alkalmazási útmutatója ismerteti.

(13)  Az európai előírás meghatározását az 1996/48/EK és a 2001/16/EK irányelv tartalmazza. Az európai előírások használati módját a nagysebességű ÁME-ok alkalmazási útmutatója ismerteti.

(14)  A tesztek eredményeinek bemutatása történhet a kérelemmel egy időben vagy később is.

(15)  Az üzemi tapasztalatszerzés ideje alatt a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé rendszerelem nem forgalmazható, és a gyártó nem szállíthatja ügyfeleinek.

R. MELLÉKLET

A VASÚTI PÁLYA ÉS JÁRMŰ KAPCSOLATA, SZERKESZTÉSI SZELVÉNY

Hosszanti irányú nyomóerők

R.1.   VIZSGÁLATI FELTÉTELEK

R.1.1.   Vágány

A tesztvágány egy S-kanyar, amelynek sugara 150 m. A kanyarokat egy 6 m hosszú egyenes szakasz választja el egymástól.

R1. ábra

Image

A tesztvágány dőlése 0. Az átlagos nyomtáv 1 450 és 1 465 mm között van.

R.1.2.   Vizsgált vonat

| — | Normál konfiguráció
  Az alábbi jellemzőkkel rendelkező kiszolgáló kocsikat használják: | Elülső kocsi | Hátsó kocsi |
| --- | --- | --- | --- |
| Típus | Fcs vagy Tds | Rs |
| Ütközők fölötti hossz: | 9,64 m | 19,90 m |
| Tengelytáv: | 6,00 m | 13,00 m |

—

Normál konfiguráció

Az alábbi jellemzőkkel rendelkező kiszolgáló kocsikat használják:

Elülső kocsi

Hátsó kocsi

Típus

Fcs vagy Tds

Rs

Ütközők fölötti hossz:

9,64 m

19,90 m

Tengelytáv:

6,00 m

13,00 m

Az R2. ábrán a fenti normál konfigurációjú vizsgált vonat látható.

A kiszolgáló kocsit meg kell terhelni (20 tonna tengelyterhelés) és a vizsgált kocsinak üresnek kell lennie.

| — | Teljes konfiguráció
  Az olyan hosszú kéttengelyes áruszállító teherkocsik esetében, amelynek ütközők közötti hossza ≥ 15,75 m egy három teherkocsis vonatból álló konfiguráció (azonos geometriai paraméterekkel rendelkező vizsgált kocsi és két kiszolgáló kocsi) speciális vizsgálata szükséges. |
| --- | --- |

—

Teljes konfiguráció

Az olyan hosszú kéttengelyes áruszállító teherkocsik esetében, amelynek ütközők közötti hossza ≥ 15,75 m egy három teherkocsis vonatból álló konfiguráció (azonos geometriai paraméterekkel rendelkező vizsgált kocsi és két kiszolgáló kocsi) speciális vizsgálata szükséges.

R2. ábra

Image

A hosszanti irányú nyomóerő kiszámításához 2 vagy 4 tengelyes közbenső kocsikat vesznek igénybe, amelyek egyik végére (az igénybevételt is rögzítő) középső ütközőkapcsolót szerelnek (1).

R.1.3.   Az ütköző típusa

A kiszolgáló kocsikat olyan „A” kategóriájú nem forgó (590 kN végállás-erejű) ütközőkkel kell felszerelni, amelyeket már az üzletszerű üzemben is használtak. A kiszolgáló kocsikon lévő ütközők felületének sugara 1 500 mm. A vizsgált kocsit azonos típusú ütközővel kell felszerelni, mint jövőbeni üzemre használt modellt.

A vizsgálatok megkezdésekor az ütközők felületén nem látható igénybevétel jele.

R.1.4.   A vizsgálatok elvégzése

A vizsgált kocsi és a kiszolgáló kocsi közötti csavaros kapcsolókészülékeket úgy kell meghúzni, hogy egyenes vágányon az ütközők lapjai eléfeszítés nélkül érintkezzenek.

A kiszolgáló kocsik és a vizsgált kocsi közötti ütközők középvonalainak függőleges eltolásának körülbelül 80 mm-nek kell lennie (2).

Az ütközők lemezeinek alacsony súrlódású (pl. kissé megzsírozott acél) felülettel kell rendelkezniük. Minden vizsgálat után el kell távolítani a karcolódások miatt felgyülemlett anyagot. Az ütközők lemezpárjait ki kell cserélni, amennyiben karcolások vagy alakváltozás miatt a kapott eredmények jelentősen eltérnek a már feljegyzettektől.

A vizsgált vonatnak 4-8 km/h sebességgel kell tolatnia egy S-kanyarban látszólag folyamatosan állandó hosszanti irányú nyomóerővel. A hosszanti irányú nyomóerő egyenletesen emelkedik a 4. pont alatt említett egyik értékelési kritérium eléréséig vagy meghaladásáig. 280 kN-ig egyetlen értékelési kritérium elérése sem történik, így azt nem kell tovább növelni.

A lineáris összehasonlítás meghatározása érdekében az elemzéshez legalább 20 vizsgálatot kell elvégezni különböző hosszanti irányú nyomóerőkkel. Ezen alkalommal körülbelül 10 %-kal túl kell lépni a 10 utolsó vizsgálat során alkalmazott hosszanti irányú nyomóerőt (200 kN a 2 tengelyes áruszállító kocsik és 240 kN a forgóvázas kocsik esetében).

A 20 vizsgálat során a hosszanti irányú nyomóerő 5 egymást követő vizsgálatát az ütközők cseréje vagy az ütközők lemezeinek karbantartása nélkül kell elvégezni. A 4. pont szerint egyetlen értékelési kritérium sem léphető túl.

R.2.   A MÉRÉSEK TERJEDELME

R.2.1.   Mérések a vizsgálatok közben

A vizsgálatok közben legalább a következő értékeket kell mérni és feljegyezni:

| — | FLxi hosszanti irányú nyomóerő |
| --- | --- |

—

FLxi hosszanti irányú nyomóerő

| — | Az összes kerék dzij emelkedése |
| --- | --- |

—

Az összes kerék dzij emelkedése

| — | A tengelyágyakra ható Hyj oldalirányú erő az összes keréken |
| --- | --- |

—

A tengelyágyakra ható Hyj oldalirányú erő az összes keréken

| — | Az ágyvillák dAijy alakváltozása az összes keréken (csak az ágyvillával szerelt áruszállító kocsikon) |
| --- | --- |

—

Az ágyvillák dAijy alakváltozása az összes keréken (csak az ágyvillával szerelt áruszállító kocsikon)

| — | Az ütközők dyP1 és dyP2 oldalirányú elmozdulása a kiszolgáló kocsik és a vizsgált kocsi között |
| --- | --- |

—

Az ütközők dyP1 és dyP2 oldalirányú elmozdulása a kiszolgáló kocsik és a vizsgált kocsi között

| — | A vágányjelölések regisztrálása (R1. ábra) |
| --- | --- |

—

A vágányjelölések regisztrálása (R1. ábra)

| — | Megtett távolság (pl. 1 m jelölés) |
| --- | --- |

—

Megtett távolság (pl. 1 m jelölés)

R3. ábra

Image

R.2.2.   Előírt mérések és számítások

| — | A kiszolgáló és a vizsgált kocsik (ct*) csavarási merevségének mérése. |
| --- | --- |

—

A kiszolgáló és a vizsgált kocsik (ct*) csavarási merevségének mérése.

| — | A kiszolgáló és a vizsgált kocsik ütközője jellemző statikus görbéjének mérése. |
| --- | --- |

—

A kiszolgáló és a vizsgált kocsik ütközője jellemző statikus görbéjének mérése.

| — | A vágány geometriájának mérése a vizsgálat előtt és után. |
| --- | --- |

—

A vágány geometriájának mérése a vizsgálat előtt és után.

| — | A vizsgált kocsin lévő tengelyágy és tengely oldal- és hosszanti irányú játékának mérése a vizsgálat előtt és után. |
| --- | --- |

—

A vizsgált kocsin lévő tengelyágy és tengely oldal- és hosszanti irányú játékának mérése a vizsgálat előtt és után.

| — | Az ütközők sínfelszín feletti magasságának mérése a kiszolgáló és a vizsgált kocsikon. |
| --- | --- |

—

Az ütközők sínfelszín feletti magasságának mérése a kiszolgáló és a vizsgált kocsikon.

R.3.   A MEGENGEDETT HOSSZANTI IRÁNYÚ NYOMÓERŐK KISZÁMÍTÁSÁNÁL ALKALMAZOTT ÉRTÉKELÉSI KRITÉRIUMOK.

| — | dzij ≥ 50 mm nem kormányzó kerék értékelése ≥ 2 m távolságon. |
| --- | --- |

—

dzij ≥ 50 mm nem kormányzó kerék értékelése ≥ 2 m távolságon.

| — | dzij ≥ 5 mm kormányzó kerék kapaszkodása Qij < 0 kerékterhelés esetén; a kormányzó kerekek a kéttengelyes kocsik 11. és 12. kerekei. Ezt a kritériumot a vizsgált vonat teljes konfigurációja esetén kell ellenőrizni (lásd: R 1.2. fejezet). |
| --- | --- |

—

dzij ≥ 5 mm kormányzó kerék kapaszkodása Qij < 0 kerékterhelés esetén; a kormányzó kerekek a kéttengelyes kocsik 11. és 12. kerekei. Ezt a kritériumot a vizsgált vonat teljes konfigurációja esetén kell ellenőrizni (lásd: R 1.2. fejezet).

| — | A tengelyvilla dyAij ≥ 22 mm alakváltozása (1) a hosszirányú talpgerenda alsó szélétől mért 380 mm-re. |
| --- | --- |

—

A tengelyvilla dyAij ≥ 22 mm alakváltozása (1) a hosszirányú talpgerenda alsó szélétől mért 380 mm-re.

| — | A vágány stabilizált igénybevétele: Hlim (2m) = 25 +0,6 × 2 × Qo (kN)
  Qo = a sínre ható közepes kerékerő |
| --- | --- |

—

A vágány stabilizált igénybevétele: Hlim (2m) = 25 +0,6 × 2 × Qo (kN)

Qo = a sínre ható közepes kerékerő

| — | A 25 mm ≤ ütközőlemezek minimális vízszintes átfedése. |
| --- | --- |

—

A 25 mm ≤ ütközőlemezek minimális vízszintes átfedése.

R.4.   ELEMZÉS

Minden vizsgálat esetében ki kell számítani a következőket:

| — | Hy, i Dz, i, j érték 2 m távolságon |
| --- | --- |

—

Hy, i Dz, i, j érték 2 m távolságon

| — | dzij mint a kormányzó kerék kapaszkodásának értéke Az elemzést csak a teljes konfigurációjú vonat esetében kell ellenőrizni (lásd: R 1.2. fejezet) |
| --- | --- |

—

dzij mint a kormányzó kerék kapaszkodásának értéke Az elemzést csak a teljes konfigurációjú vonat esetében kell ellenőrizni (lásd: R 1.2. fejezet)

| — | FLX |
| --- | --- |

—

FLX

| — | dyAij (a tengelyvillával rendelkező kéttengelyes kocsik esetében) |
| --- | --- |

—

dyAij (a tengelyvillával rendelkező kéttengelyes kocsik esetében)

| — | dyp |
| --- | --- |

—

dyp

A kiszámított értékeket grafikus formában kell bemutatni az FLX hosszanti irányú nyomóerő függvényében

A megengedett hosszanti irányú nyomóerő kiszámítása érdekében a regressziós egyenes egyenleteit a mérendő dzij, dyAi, j és Hyi mennyiségek esetében kell definiálni.

A megengedett hosszanti irányú nyomóerő definíciója: a regressziós egyenes és az értékelési kritérium metszéspontjának abszcisszája által jelzett érték (lásd: R4. ábra).

R4. ábra

Image

A legkisebb FLert értéket adó értékelési kritérium határozza meg a megengedett hosszanti irányú nyomóerőket. Jelentést kell készíteni, amely leírja az elvégzett vizsgálatot, és táblázatos formában összefoglalja a legfontosabb adatokat.

R.5.   A VIZSGÁLAT ALÓLI FELMENTÉS FELTÉTELEI

Kéttengelyes kocsik: az önsúlytól függően az ütközők közötti hossz és a csavarási merevség megfelel az alábbi grafikonnak:

R5. ábra

Image

Négytengelyes kocsik:

| — | önsúly ≥ 16 t |
| --- | --- |

—

önsúly ≥ 16 t

| — | önsúly/ütközők közötti hossz arány ≥ 1,0 t/m |
| --- | --- |

—

önsúly/ütközők közötti hossz arány ≥ 1,0 t/m

| — | a túlnyúlás hossza az R6. ábra feltételei szerint a kormányozott, illetve az R7. ábra feltételei szerint az Y25 típusú forgózsámollyal rendelkező kocsik esetében. |
| --- | --- |

—

a túlnyúlás hossza az R6. ábra feltételei szerint a kormányozott, illetve az R7. ábra feltételei szerint az Y25 típusú forgózsámollyal rendelkező kocsik esetében.

R6. ábra

Image

R7. ábra

Image

---

(1)  Azonos eredményeket adó más mérési rendszerek is használhatók.

(2)  A konstrukciós tűrések feltételes típusai engedélyezettek.

S. MELLÉKLET

FÉKEZÉS Fékteljesítmény

| S.1. | Az utasszállító vonatok felhasználói azonosító kóddal rendelkező légfékjével felszerelt járművek fékteljesítményének meghatározása |
| --- | --- |

S.1.

| S.1.1. | Általános |
| --- | --- |

S.1.1.

| S.1.2. | A fékteljesítmény meghatározása számítással |
| --- | --- |

S.1.2.

| S.1.2.1. | A fékteljesítmény meghatározása a „k” tényező segítségével |
| --- | --- |

S.1.2.1.

| S.1.2.2. | Vagonok, amelyeknél a fékteljesítmény kiszámításához szükséges, az S.1.2.1 bekezdés szerinti feltételek nem adottak |
| --- | --- |

S.1.2.2.

| S.1.3. | A fékezett tömeg vizsgálatok alapján történő meghatározása |
| --- | --- |

S.1.3.

| S.1.3.1. | Legfeljebb 120 km/h maximális sebességű vagonok |
| --- | --- |

S.1.3.1.

| S.1.3.1.1. | Vizsgálatok egyetlen járművön (csúszófék-vizsgálatok) |
| --- | --- |

S.1.3.1.1.

| S.1.3.1.2. | Járműcsoporton végrehajtott csúszófék-vizsgálat |
| --- | --- |

S.1.3.1.2.

| S.1.3.2. | 120 km/h-nél nagyobb, de legfeljebb 160 km/h maximális sebességű vagonok |
| --- | --- |

S.1.3.2.

| S.2. | A tehervonatok felhasználói azonosító kóddal rendelkező légfékjével felszerelt vagonok fékteljesítményének meghatározása |
| --- | --- |

S.2.

| S.3. | A vizsgálatok végrehajtása |
| --- | --- |

S.3.

| S.3.1. | A vizsgálatok végrehajtási módja |
| --- | --- |

S.3.1.

| S.3.1.1. | Légköri viszonyok |
| --- | --- |

S.3.1.1.

| S.3.1.2. | A vizsgálatok száma |
| --- | --- |

S.3.1.2.

| S.3.1.3. | A súrlódó szerkezeti egységekre és tárcsákra/kerekekre vonatkozó feltétel |
| --- | --- |

S.3.1.3.

| S.3.2. | A teszteredmények kiértékelésének módja |
| --- | --- |

S.3.2.

| S.3.2.1. | A vizsgálatonként meghatározott féktávolságok korrigálása |
| --- | --- |

S.3.2.1.

| S.3.2.2. | Az átlagos féktávolság korrigálása |
| --- | --- |

S.3.2.2.

| S.4. | A fékteljesítmény értékelése számítás alapján |
| --- | --- |

S.4.

| S.4.1. | Lépésenkénti kiszámítás |
| --- | --- |

S.4.1.

| S.4.2. | Fékezési szakaszok meghatározása számítás útján |
| --- | --- |

S.4.2.

S.1.   AZ UTASSZÁLLÍTÓ VONATOK FELHASZNÁLÓI AZONOSÍTÓ KÓDDAL RENDELKEZŐ LÉGFÉKJÉVEL FELSZERELT JÁRMŰVEK FÉKTELJESÍTMÉNYÉNEK MEGHATÁROZÁSA

S.1.1.   Általános

A vagonon jelzett fékezett tömeg egy 500 m hosszú vonat vagonjának fékteljesítményét mutatja P helyzetben történő fékezés esetén.

Egy vagonokból álló vonat fékezett tömege általában a működő fékkel rendelkező járművekre festett fékezett tömegek összege.

A fékezett tömeg a legfeljebb 500 m hosszú és P helyzetben fékezett vontatott kocsicsoportokra vonatkozik.

S.1.2.   A fékteljesítmény meghatározása számítással

S.1.2.1.   A fékteljesítmény meghatározása a „k” tényező segítségével

A vagon B fékezett tömege számítással határozható meg az alábbi feltételek teljesülése esetén:

| — | legfeljebb 120 km/h maximális sebesség, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 120 km/h maximális sebesség,

| — | a kerekek mindkét oldalon le vannak fékezve, és 920-1 000 mm közötti névleges átmérővel rendelkeznek, |
| --- | --- |

—

a kerekek mindkét oldalon le vannak fékezve, és 920-1 000 mm közötti névleges átmérővel rendelkeznek,

| — | a féksaruk P10 öntött vasból készülnek, |
| --- | --- |

—

a féksaruk P10 öntött vasból készülnek,

| — | a féktuskók Bg (egyszeres) vagy Bgu (iker) típusúak, |
| --- | --- |

—

a féktuskók Bg (egyszeres) vagy Bgu (iker) típusúak,

| — | a féksaruk által kifejtett erő Bg féktuskók esetén 5-40 kN, Bgu féktuskók esetén pedig 5-55 kN nagyságú. |
| --- | --- |

—

a féksaruk által kifejtett erő Bg féktuskók esetén 5-40 kN, Bgu féktuskók esetén pedig 5-55 kN nagyságú.

A fékezett tömeg a következő képlet segítségével számítható ki:

Egyenlet (S1): Formula

ahol ΣFdyn a féksaruk által kifejtett erő összege, miközben a jármű mozog, a k pedig egy dimenzió nélküli tényező, ami a féksaru típusától (Bg vagy Bgu) és az egyes féksaruk érintkezőerejétől függ.

ΣFdyn a következő képlet segítségével számítható ki:

Formula

ahol:

| Ft = | A fékhengerre ható tényleges erő [kN], amikor a hengerek és a rudazat visszapattanása csökkent |
| --- | --- |
| i = | A fékrudazat teljes növekménye |
| i* = | A központi rudazat utáni növekmény (általában 4 kéttengelyes vagonok esetén és 8 forgóvázas vagonok esetén) |
| ηdin = | A rudazat közepes hatásfoka, miközben a jármű mozog (két karbantartási ellenőrzés átlaga). A ηdyn értéke legfeljebb 0,91 lehet a rudazat típusától függően. |
| FR= | A szabályozó által kifejtett ellentétes erő (általában 2 kN) |

Ft =

A fékhengerre ható tényleges erő [kN], amikor a hengerek és a rudazat visszapattanása csökkent

i =

A fékrudazat teljes növekménye

i* =

A központi rudazat utáni növekmény (általában 4 kéttengelyes vagonok esetén és 8 forgóvázas vagonok esetén)

ηdin =

A rudazat közepes hatásfoka, miközben a jármű mozog (két karbantartási ellenőrzés átlaga). A ηdyn értéke legfeljebb 0,91 lehet a rudazat típusától függően.

FR=

A szabályozó által kifejtett ellentétes erő (általában 2 kN)

A fékezett tömeg kiszámításához használt „k” görbéket a következő típusú matematikai képlet adja:

Egyenlet (S2): Formula

ahol:

| | a0 | a1 | a2 | a3 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| kBg | 2,145 | -5,38 × 10-2 | 7,8 × 10-4 | -5,36 × 10-6 |
| kBgu | 2,137 | -5,14 × 10-2 | 8,32 × 10-4 | -6,04 × 10-6 |

a0

a1

a2

a3

kBg

2,145

-5,38 × 10-2

7,8 × 10-4

-5,36 × 10-6

kBgu

2,137

-5,14 × 10-2

8,32 × 10-4

-6,04 × 10-6

S.1.2.2.   Vagonok, amelyeknél a fékteljesítmény kiszámításához szükséges, az S.1.2.1 bekezdés szerinti feltételek nem adottak

Az alábbiakban leírt számítási mód a legfeljebb 120 km/h sebességű vagonok fékrendszerének tervezéséhez használandó. A vagonokra festett fékezett tömeg értékét vizsgálatok során kell megállapítani.

A fékezett tömeg általában az alábbi két lépésben számítható ki:

| 1.. | Féktávolság kiszámítása a különböző sebességtartományokban kifejtett fékteljesítmény alapján. |
| --- | --- |

1..

Féktávolság kiszámítása a különböző sebességtartományokban kifejtett fékteljesítmény alapján.

| 2.. | A fékezett tömeg százalékos értékének meghatározása a kiszámított féktávolság alapján az S1. ábrán látható értékelési grafikon segítségével (elszigetelt vagon esetén). |
| --- | --- |

2..

A fékezett tömeg százalékos értékének meghatározása a kiszámított féktávolság alapján az S1. ábrán látható értékelési grafikon segítségével (elszigetelt vagon esetén).

S1. ábra

Értékelési grafikon

Image

A féktávolságot lépésenként kell kiszámítani (S.4.1 fejezet) vagy fékezési szakaszonként (S.4.2 fejezet)

A megadott számítási módok elvileg egyetlen vagonra érvényesek.

A féktávolságot az S.1.3.2 fejezetben megadott kezdősebesség-értékek mindegyikére ki kell számítani, és figyelembe kell venni az S.1.3.2 fejezetben szereplő terhelési feltételeket:

| — | két karbantartási ellenőrzés alapján kiszámított átlagos dinamikai hatásfok, |
| --- | --- |

—

két karbantartási ellenőrzés alapján kiszámított átlagos dinamikai hatásfok,

| — | egy fékhenger feltöltési ideje 4 s, |
| --- | --- |

—

egy fékhenger feltöltési ideje 4 s,

| — | ennél a vagontípusnál a súrlódó anyagokra vonatkozó legalacsonyabb átlagos súrlódási jellemző |
| --- | --- |

—

ennél a vagontípusnál a súrlódó anyagokra vonatkozó legalacsonyabb átlagos súrlódási jellemző

A féktávolságok kiszámítását követően az S.1.3.2 bekezdésben leírt eljárással előre meg kell állapítani a fékezett tömeget, de a vizsgálatok során mért átlagos féktávolságok helyett a kiszámított féktávolságok értékét kell használni.

Az S.1.2.1 bekezdésben leírt vagonok esetén, melyek maximális sebessége 140 km/h, a 120 km/h (lásd az S.1.2.1 fejezetet) sebességre kiszámított fékezett tömeg értékét lehet használni a 140 km/h maximális sebesség esetén is.

A számítási eljárás segítségével előre meg lehet határozni a fékezett tömeget az alábbi kiegészítések figyelembe vételével:

| — | A féktávolságot ki kell számítani a 100, 120, 140 és 160 km/h sebességétől kezdve egészen a vagon maximális sebességéből történő fékezésre; |
| --- | --- |

—

A féktávolságot ki kell számítani a 100, 120, 140 és 160 km/h sebességétől kezdve egészen a vagon maximális sebességéből történő fékezésre;

| — | A féktávolságok kiszámítását követően az S.1.3.2 bekezdésben leírt eljárással előre meg kell állapítani a fékezett tömeget, de a vizsgálatok során mért átlagos féktávolságok helyett a kiszámított féktávolságok értékét kell használni. |
| --- | --- |

—

A féktávolságok kiszámítását követően az S.1.3.2 bekezdésben leírt eljárással előre meg kell állapítani a fékezett tömeget, de a vizsgálatok során mért átlagos féktávolságok helyett a kiszámított féktávolságok értékét kell használni.

A vagonra festett fékezett tömeg értékét vizsgálatok alapján kell meghatározni (S.1.3 fejezet).

S.1.3.   A fékezett tömeg vizsgálatok alapján történő meghatározása

Az eljárás végrehajtása kötelező, ha nincs jóváhagyott számítási módszer. Az eljárás az S.1.2.1 fejezetben (P10 féksaruk) leírt vagonokra is elvégezhető. Amennyiben a vizsgálatok alapján a kiszámított értéknél nagyobb fékezett tömeget állapítanak meg, akkor a kiszámított értéket módosítani kell, ha pedig a vizsgálatok során alacsonyabb fékezett tömeg határozható meg, mint a kiszámított érték, meg kell állapítani az eredmény okát.

Végrehajtható vizsgálat:

| — | vizsgálatok egyetlen járművön |
| --- | --- |

—

vizsgálatok egyetlen járművön

A vizsgálatok során a vonat vagy vagon féktávolságát v0 sebességnél, a vészfék használata közben kell megmérni egyenes és sík vágányon. A féktávolságot attól a ponttól kell mérni, ahonnan a vészfékezés megkezdődik.

S.1.3.1.   Legfeljebb 120 km/h maximális sebességű vagonok

S.1.3.1.1.   Vizsgálatok egyetlen járművön (csúszófék-vizsgálatok)

Az adott járművet egy mozdonyhoz kell csatolni, és v0 sebességre fel kell gyorsítani. A sebesség elérése után a mechanikus kocsikapcsolót ki kell oldani. Vészfékezést kell végrehajtani. A féktávolságot attól a ponttól kell mérni, ahonnan a vészfékezés megkezdődik.

S.1.3.1.2.   Járműcsoporton végrehajtott csúszófék-vizsgálat

| — | Egy vagon forgóvázas alapvagon esetén; |
| --- | --- |

—

Egy vagon forgóvázas alapvagon esetén;

| — | Három vagonból álló csoport kéttengelyes vagonok esetén; |
| --- | --- |

—

Három vagonból álló csoport kéttengelyes vagonok esetén;

| — | Két vagonból álló csoport csuklós nem forgóvázas vagonok esetén; |
| --- | --- |

—

Két vagonból álló csoport csuklós nem forgóvázas vagonok esetén;

| — | Olyan vagonokból álló csoport, amelyek üzem közben nem választhatók szét. |
| --- | --- |

—

Olyan vagonokból álló csoport, amelyek üzem közben nem választhatók szét.

A csúszófék-vizsgálatokat 100 és 120 km/h sebességnél kell elvégezni.

Ha üres-terhelés fokozatba váltó eszköz van felszerelve, a csúszófék-vizsgálatok a következő esetekben végezhetők el:

| — | Üres helyzetben, körülbelül átmeneti terhelés esetén (feltéve, ha ez lehetséges az adott járműtípusnál). Automatikus üres-terhelés fokozatba váltó eszköz használatakor a vizsgálatokat üres helyzetben, az átmeneti terhelés értékét megközelítő terhelésérték esetén is el kell végezni, de csak akkor, ha az automatikus eszköz terhelési értéke annyival az átmeneti terhelés alatt van, hogy az eszköz üres helyzetben is stabil tud maradni; |
| --- | --- |

—

Üres helyzetben, körülbelül átmeneti terhelés esetén (feltéve, ha ez lehetséges az adott járműtípusnál). Automatikus üres-terhelés fokozatba váltó eszköz használatakor a vizsgálatokat üres helyzetben, az átmeneti terhelés értékét megközelítő terhelésérték esetén is el kell végezni, de csak akkor, ha az automatikus eszköz terhelési értéke annyival az átmeneti terhelés alatt van, hogy az eszköz üres helyzetben is stabil tud maradni;

| — | maximális terhelés esetén, terhelt állásban. |
| --- | --- |

—

maximális terhelés esetén, terhelt állásban.

Automatikus, folyamatosan működő üres-terhelés fokozatba váltó eszközzel felszerelt járműveknél a csúszófék-vizsgálatokat a következő helyzetekben kell végrehajtani:

| — | üres állapotban (önsúly) üres terhelési helyzetben; így ellenőrizhető, hogy az előírt maximális λ értéket nem lépték-e túl; |
| --- | --- |

—

üres állapotban (önsúly) üres terhelési helyzetben; így ellenőrizhető, hogy az előírt maximális λ értéket nem lépték-e túl;

| — | maximális terhelés esetén (amely megadja a maximális terhelt tömeg értékét). |
| --- | --- |

—

maximális terhelés esetén (amely megadja a maximális terhelt tömeg értékét).

| — | Az elvégzett csúszófék-vizsgálatok alapján hitelesíteni lehet a maximális energiaszóródás pontjában mért fékezett tömeg értékét. |
| --- | --- |

—

Az elvégzett csúszófék-vizsgálatok alapján hitelesíteni lehet a maximális energiaszóródás pontjában mért fékezett tömeg értékét.

Az általános vizsgálati feltételek leírását az S.3.1 fejezet tartalmazza.

A mért távolságot a névleges vizsgálati feltételeknek megfelelően (vo nom) korrigálni kell az S.3.2 fejezetben megadott eljárás használatával.

A jármű átlagos féktávolságait (a megengedett korrigált értékek átlaga) és a fékezett tömeg százalékos értékét a 120 km/h és/vagy 100 km/h sebességre vonatkozó görbék alapján (S1. ábra) vagy az S1. táblázatban szereplő képlet alapján kell megállapítani. Az eredményül kapott minimális fékezési tömeg százalékos értékét kell figyelembe venni.

S1. táblázat

A λ érték kiszámítása

Formula

Formula

| V
  [km/h] | C | D |
| --- | --- | --- |
| 100 | 52 840 | 10 |
| 120 | 83 634 | 19 |
| 140 | 119 179 | 19 |
| 160 | 161 280 | 19 |

V

[km/h]

C

D

100

52 840

10

120

83 634

19

140

119 179

19

160

161 280

19

Ezek a képletek az S1. ábrán szereplő görbék szélső értékeinek megfelelő határértékeken belül érvényesek.

Ha a vizsgálatok során megállapították a járműre festendő fékezett tömeg értékét, a vizsgálat eredményét a két karbantartási ellenőrzés alapján mért „átlagos” dinamikai hatásfoknak megfelelően kell módosítani (0,83 az S.1.2.1 fejezetben leírt vagonok esetén).

P10 féksaruk használatakor a fékezett tömeg értékét a fékbetét-tartónál mért dinamikai hatásfoknak megfelelően kell korrigálni az alábbi eljárás segítségével:

| a) | A jármű működése közben a lehető legpontosabban meg kell állapítani a fékrudazat hatásfokát a ηdyn test értékének meghatározására szolgáló vizsgálat során.
  Amennyiben ezt a mérést nem végzik el, a ηdin. vizsg. = 0,91 értéket lehet figyelembe venni hagyományos rudazattal ellátott új vagonok esetén.
  Egyéb járműveknél, ahol a ηdyn test értéket nem mérik meg, a következő képlet használható:

  Ez a képlet nem alkalmazható 0,6-nál kisebb ηstat test értékekre. A ηdyn test érték nem lehet 0,91-nél magasabb. |
| --- | --- |

a)

A jármű működése közben a lehető legpontosabban meg kell állapítani a fékrudazat hatásfokát a ηdyn test értékének meghatározására szolgáló vizsgálat során.

Amennyiben ezt a mérést nem végzik el, a ηdin. vizsg. = 0,91 értéket lehet figyelembe venni hagyományos rudazattal ellátott új vagonok esetén.

Egyéb járműveknél, ahol a ηdyn test értéket nem mérik meg, a következő képlet használható:

Ez a képlet nem alkalmazható 0,6-nál kisebb ηstat test értékekre. A ηdyn test érték nem lehet 0,91-nél magasabb.

| b) | Ha a Btest a vizsgálatban fékbetét-tartónként mért fékezett tömeg értéke, a fenti (1) és (2) egyenlet segítségével meghatározható az Fdyn test értéke, akár az érték közvetlen leolvasásával is. |
| --- | --- |

b)

Ha a Btest a vizsgálatban fékbetét-tartónként mért fékezett tömeg értéke, a fenti (1) és (2) egyenlet segítségével meghatározható az Fdyn test értéke, akár az érték közvetlen leolvasásával is.

| c) | A javított dinamikai hatásfok a következő képlettel számítható ki: |
| --- | --- |

c)

A javított dinamikai hatásfok a következő képlettel számítható ki:

| d) | Ha az Fdyn corr értéke megegyezik, ugyanazokat a táblázatokat lehet használni a fékbetét-tartónként korrigált fékezett tömeg (Bcorr) megállapításához is. |
| --- | --- |

d)

Ha az Fdyn corr értéke megegyezik, ugyanazokat a táblázatokat lehet használni a fékbetét-tartónként korrigált fékezett tömeg (Bcorr) megállapításához is.

S.1.3.2.   120 km/h-nél nagyobb, de legfeljebb 160 km/h maximális sebességű vagonok

Az eljárás megegyezik az S.1.3.1 fejezetben rögzített, két további vizsgálatsorozatot magában foglaló eljárással: az egyiket 140 km/h sebességből, a másikat pedig 160 km/h sebességből történő fékezésnél kell elvégezni (feltéve, ha a vagon képes 160 km/h sebességgel üzemelni).

A mért féktávolságot a névleges vizsgálati feltételeknek megfelelően (Vo nom) módosítani kell az S.3.2 fejezetben megadott eljárás használatával.

A korrigált átlagos fékezési távolságok alapján meghatározható a λ paraméterének 4 értéke (λ100, λ120, λ140, λ160) az S1. ábrán szereplő görbék segítségével (a görbékre vonatkozó képletből – lásd az S1. táblázatot).

A minimális értéket a λ100, λ120, λ140 és λ160 értékek alapján kell megállapítani.

S.2.   A TEHERVONATOK FELHASZNÁLÓI AZONOSÍTÓ KÓDDAL RENDELKEZŐ LÉGFÉKJÉVEL FELSZERELT VAGONOK FÉKTELJESÍTMÉNYÉNEK MEGHATÁROZÁSA

A G helyzetben lévő vagonok fékezett tömege azonosnak tekinthető a P helyzetben meghatározott fékezett tömeg értékével.

A G helyzetben lévő vagonok fékteljesítményét nem kell külön megvizsgálni.

S.3.   A VIZSGÁLATOK VÉGREHAJTÁSA

S.3.1.   A vizsgálatok végrehajtási módja

S.3.1.1.   Légköri viszonyok

Annak érdekében, hogy a rossz légköri viszonyok ne befolyásolhassák az eredményeket, a vizsgálatokat minimális erősségű szélben és száraz sínen kell elvégezni.

S.3.1.2.   A vizsgálatok száma

Legalább 4 érvényes vizsgálatot kell végrehajtani, melyek alapján ki kell számítani az átlagértéket. A kapott féktávolság-értékeket az S.3.2 fejezet 1. pontja értelmében kell korrigálni.

Az átlagérték akkor fogadható el, ha megfelel a következő feltételeknek, melyeket a vizsgálattal párhuzamosan ellenőrizni kell:

1. feltétel: Formula et

2. feltétel: Formula

ahol se az átlagértéktől legtávolabb eső féktávolság

Ha a két feltétel közül az egyik nem teljesül, kiegészítő vizsgálatot kell végrehajtani (az „se” szélső érték nem fogadható el, ha a 2. feltétel nem teljesül és n ≥ 5).

Az így kapott új értékek alapján ellenőrizni kell az 1. és a 2. feltételt, ahol:

| si = | az „i” vizsgálatban mért féktávolság, korrekció után, |
| --- | --- |
| = | a féktávolság középértéke, |
| n = | a vizsgálatok száma, |
| σn = | a minta normál eltérése |

si =

az „i” vizsgálatban mért féktávolság, korrekció után,

Formula

a féktávolság középértéke,

n =

a vizsgálatok száma,

σn =

a minta normál eltérése

és

Formula

Az érvényes vizsgálatok száma el kell, hogy érje az összes elvégzett vizsgálat számának legalább 70 %-át. Az S.3.2 fejezet 1b. pontja szerint figyelmen kívül hagyott tesztek nem számítanak bele a vizsgálatok számába.

Ha összesen 10 vizsgálat után a két feltétel közül az egyik nem teljesül, a tesztsorozatot meg kell szakítani, és ellenőrizni kell a fékrendszert. A vizsgálat megszakítását rögzíteni kell a tesztjelentésben.

S.3.1.3.   A súrlódó szerkezeti egységekre és tárcsákra/kerekekre vonatkozó feltétel

A vizsgálatok megkezdése előtt a jármű súrlódó szerkezeti egységeinek (fékbetétek/féksaruk) legalább 70 %-át üzemeltetni kell. Rövidebb a féktávolság, ha az öntött vas féksaruk felülete 3-5 mm-es kopást mutat. Amennyiben a vizsgálatokban nedves körülmények között végrehajtandó, álló helyzetbe történő lefékezés szerepel, a fékbetét/féksaru felfutó élét a forgásiránynak megfelelően kell bejáratni.

A vizsgálatokat féktuskóval felszerelt, kerekekkel ellátott járműveken (új vagy átalakított) célszerű végrehajtani, amelyek már legalább 1 200 km-t futottak.

Javasolt az 50-60 oC kezdő hőmérsékletű tárcsák/kerekek használata.

S.3.2.   A teszteredmények kiértékelésének módja

S.3.2.1.   A vizsgálatonként meghatározott féktávolságok korrigálása

A „j” vizsgálatban megállapított féktávolságot a következő tényezők figyelembe vételével kell korrigálni:

| — | a vizsgálatban mért kezdősebességhez viszonyított névleges sebesség; |
| --- | --- |

—

a vizsgálatban mért kezdősebességhez viszonyított névleges sebesség;

| — | a vizsgálatban használt vágány gradiense. |
| --- | --- |

—

a vizsgálatban használt vágány gradiense.

A korrekció a következő képlet segítségével számítható ki:

Formula

Átalakítás után a képlet így néz ki:

Formula

ahol:

| sjcorr [m] = | korrigált féktávolság (amely megfelel a j vizsgálatban mért névleges sebességnek); |
| --- | --- |
| sjmeas [m] = | a j vizsgálatban mért féktávolság; |
| vjnom [km/h] = | a j vizsgálatban mért névleges kezdősebesség; |
| vjmeas [km/h] = | a j vizsgálatban mért kezdősebesség; |
| ρ= | a „forgó tömegek” tehetetlenségi együtthatója, amely a következőképpen definiálható:

  ahol:
  m = a vizsgált vonat vagy jármű tömeg
  mr a forgó szerkezeti egységek ekvivalens tömege
  (Ha a pontos érték nem ismert, mozdonyok esetén a ρ = 1,15, kocsik esetén pedig a ρ = 1,04 érték alkalmazandó.) |
| i [mm/m] = | a vizsgálati vágány sjmeas értékénél mért átlagos lejtés, amely emelkedés esetén pozitív (+), lejtés esetén pedig negatív (-). |

sjcorr [m] =

korrigált féktávolság (amely megfelel a j vizsgálatban mért névleges sebességnek);

sjmeas [m] =

a j vizsgálatban mért féktávolság;

vjnom [km/h] =

a j vizsgálatban mért névleges kezdősebesség;

vjmeas [km/h] =

a j vizsgálatban mért kezdősebesség;

ρ=

a „forgó tömegek” tehetetlenségi együtthatója, amely a következőképpen definiálható:

ahol:

m = a vizsgált vonat vagy jármű tömeg

mr a forgó szerkezeti egységek ekvivalens tömege

(Ha a pontos érték nem ismert, mozdonyok esetén a ρ = 1,15, kocsik esetén pedig a ρ = 1,04 érték alkalmazandó.)

i [mm/m] =

a vizsgálati vágány sjmeas értékénél mért átlagos lejtés, amely emelkedés esetén pozitív (+), lejtés esetén pedig negatív (-).

A vizsgálat hitelesítéséhez a következő feltételt kell ellenőrizni:

| a) | |i| < 3 mm/m (5 mm/m kivételes esetekben)
  és |
| --- | --- |

a)

|i| < 3 mm/m (5 mm/m kivételes esetekben)

és

| b) | vjmeas – vjnom ≤ 4 km/h |
| --- | --- |

b)

vjmeas – vjnom ≤ 4 km/h

S.3.2.2.   Az s átlagos féktávolság korrigálása

Formula Az S.3.1 fejezet értelmében kiszámított átlagos féktávolságot a következő tényezők figyelembe vételével kell korrigálni:

| a) | A vizsgált fékrudazat dinamikai hatásfoka az átlagos üzemi értékkel összevetve, valamint féktárcsák esetén a vizsgált járművek átlagos kerékátmérője összevetve a félig használt kerék átmérőjével. P10 féktuskókkal és hagyományos fékrudazattal rendelkező vagonok esetén a dinamikai hatásfokot az S.1.3.1 fejezetben előírt eljárás segítségével kell koorigálni.
  Az átlagos féktávolság a következő képlet segítségével korrigálható:

  és

  ahol:








   [m] = | = korrigált átlagos féktávolság; |
| --- | --- | --- |
| [m] = | a vizsgálatban mért átlagos féktávolság; |
| te [s] = | a fékteljesítmény megfelelő felfutási ideje; |
| vnom [m/s] | = a vizsgálatban mért névleges kezdősebesség; |
| dtest [mm] | = a vizsgált járművek átlagos kerékátmérője; |
| dm [mm] = | a félig kopott kerék átmérője; |
| Fcorr [kN] = | korrigált fékteljesítmény; |
| Ftest [kN] = | a vizsgálatban mért átlagos fékteljesítmény; |
| ηm = | a fékrudazat hatásfoka átlagos üzemi feltételek között; |
| ηtest = | a fékrudazat vizsgálatban mért hatásfoka; |
| Wm [kN] = | átlagos ellenállás az előremozgáshoz képest. |

a)

A vizsgált fékrudazat dinamikai hatásfoka az átlagos üzemi értékkel összevetve, valamint féktárcsák esetén a vizsgált járművek átlagos kerékátmérője összevetve a félig használt kerék átmérőjével. P10 féktuskókkal és hagyományos fékrudazattal rendelkező vagonok esetén a dinamikai hatásfokot az S.1.3.1 fejezetben előírt eljárás segítségével kell koorigálni.

Az átlagos féktávolság a következő képlet segítségével korrigálható:

és

ahol:

Formula

= korrigált átlagos féktávolság;

Formula

a vizsgálatban mért átlagos féktávolság;

te [s] =

a fékteljesítmény megfelelő felfutási ideje;

vnom [m/s]

= a vizsgálatban mért névleges kezdősebesség;

dtest [mm]

= a vizsgált járművek átlagos kerékátmérője;

dm [mm] =

a félig kopott kerék átmérője;

Fcorr [kN] =

korrigált fékteljesítmény;

Ftest [kN] =

a vizsgálatban mért átlagos fékteljesítmény;

ηm =

a fékrudazat hatásfoka átlagos üzemi feltételek között;

ηtest =

a fékrudazat vizsgálatban mért hatásfoka;

Wm [kN] =

átlagos ellenállás az előremozgáshoz képest.

| b) | Tényleges feltöltési idő a névleges 4s értékhez képest. A korrekciót csak olyan vizsgálatokban szabad elvégezni, ahol a jármű el van szigetelve.
  A következő korrekciós képletet kell alkalmazni:

  ahol:








   [m] = | = korrigált átlagos féktávolság; |
| --- | --- | --- |
| [m] = | = átlagos féktávolság; |
| ts [s] | = a fékhengerek mért átlagos feltöltési ideje; |
| Vnom [m/s] | = a vizsgálatokban mért névleges kezdősebesség. |

b)

Tényleges feltöltési idő a névleges 4s értékhez képest. A korrekciót csak olyan vizsgálatokban szabad elvégezni, ahol a jármű el van szigetelve.

A következő korrekciós képletet kell alkalmazni:

ahol:

Formula

= korrigált átlagos féktávolság;

Formula

= átlagos féktávolság;

ts [s]

= a fékhengerek mért átlagos feltöltési ideje;

Vnom [m/s]

= a vizsgálatokban mért névleges kezdősebesség.

S.4.   A FÉKTELJESÍTMÉNY ÉRTÉKELÉSE SZÁMÍTÁS ALAPJÁN

S.4.1.   Lépésenkénti kiszámítás

A féktávolságra vonatkozó számítást lépésről lépésre lehet elvégezni a dinamikai egyenlet alapján meghatározható általános eljárással kezdődően. Az algoritmus a következőképpen definiálható:

| 1. lépés | |
| --- | --- |

1. lépés

Formula

ahol:

| SFi | valamennyi működő fék késleltetőerejének összege; |
| --- | --- |
| Wi | fékezési ellenállás i időpontban; |
| me | a jármű megfelelő tömege (beleértve a forgó tömegeket is); |
| ai | fékezés i időpontban. |

SFi

valamennyi működő fék késleltetőerejének összege;

Wi

fékezési ellenállás i időpontban;

me

a jármű megfelelő tömege (beleértve a forgó tömegeket is);

ai

fékezés i időpontban.

| 2. lépés | |
| --- | --- |

2. lépés

Formula

| 3. lépés | |
| --- | --- |

3. lépés

Formula

ahol:

| Δt | időszámítási intervallum (Δt ≤ 1 s); |
| --- | --- |
| vi | Δt intervallumban mért kezdősebesség; |
| vI+1 | Δt intervallumban mért végső sebesség; |

Δt

időszámítási intervallum (Δt ≤ 1 s);

vi

Δt intervallumban mért kezdősebesség;

vI+1

Δt intervallumban mért végső sebesség;

| 4. lépés: | |
| --- | --- |

4. lépés:

Formula

ahol

| vmi | Δt intervallumban mért átlagos sebesség |
| --- | --- |

vmi

Δt intervallumban mért átlagos sebesség

| 5. lépés: | Δsi = vmi x Δt |
| --- | --- |

5. lépés:

Δsi = vmi x Δt

ahol:

| Δsi | Δt intervallum alatt megtett üzemi távolság |
| --- | --- |

Δsi

Δt intervallum alatt megtett üzemi távolság

A Δsi távolság az alábbi képletek egyikével is kiszámítható:

| 5. lépés: | |
| --- | --- |
| 5. lépés: | |

5. lépés:

Formula

5. lépés:

Formula

Ha feltételezzük, hogy a fékerő a teljes intervallumon belül állandó, valamennyi képlet ugyanazt az eredményt adja.

| 6. lépés: | s = Σ (vmi × Δt) |
| --- | --- |

6. lépés:

s = Σ (vmi × Δt)

Ahol:

| s | teljes féktávolság (v = 0 értékig) |
| --- | --- |

s

teljes féktávolság (v = 0 értékig)

S.4.2.   Fékezési szakaszok meghatározása számítás útján

Ha a járművek olyan fékekkel vannak felszerelve, melyek megállapított késleltetőereje némelyik sebességtartomány szakaszaiban állandó, vagy ha ismert az erő átlagértéke, a következő egyszerűsített eljárás alkalmazható:

| 1. lépés: | |
| --- | --- |

1. lépés:

Formula

ahol:

| Fmi , Wmi és: ami: | állandó értékek vagy a vi és vi+1 sebességtartományban mért átlagérték |
| --- | --- |

Fmi , Wmi és: ami:

állandó értékek vagy a vi és vi+1 sebességtartományban mért átlagérték

| 2. lépés: | |
| --- | --- |

2. lépés:

Formula

Ahol:

| Δsi | a sebességtartományban megtett üzemi távolság |
| --- | --- |

Δsi

a sebességtartományban megtett üzemi távolság

| 3. lépés: | s = te × v o + ΣΔsi |
| --- | --- |

3. lépés:

s = te × v o + ΣΔsi

T. MELLÉKLET

KÜLÖNLEGES ESETEK

Kinematikus járműszerkesztési szelvény

Nagy-Britannia

| T.1. | A BRIT VASÚTHÁLÓZATON ÜZEMELTETENDŐ VAGONOK |
| --- | --- |

T.1.

| T.1.1 | Bevezetés |
| --- | --- |

T.1.1

| T.1.2 | A. szakasz – A Nagy-Britanniában üzemelő vagonokra érvényes szelvény (W6) |
| --- | --- |

T.1.2

| T.1.3 | B. szakasz – A W6-A szelvényűjárművekre vonatkozó számítási példa |
| --- | --- |

T.1.3

| T.1.4 | C. szakasz – W7 és W8 szelvény |
| --- | --- |

T.1.4

| T.1.5 | D. szakasz – W9 speciális rakszelvény |
| --- | --- |

T.1.5

T.1.   A BRIT VASÚTHÁLÓZATON ÜZEMELTETENDŐ VAGONOK

T.1.1.   Bevezetés

Nagy-Britannia vasútvonalain a következő, áruszállító kocsikra vonatkozó rakszelvények alkalmazhatók: W6, W7, W8 és W9. Az infrastruktúra kezelőjének fel kell sorolnia az infrastruktúra nyilvántartásban, hogy mely szelvény használható az adott vasútvonalon. A szelvények leírását a következő bekezdések tartalmazzák: A. szakasz – W6, B. szakasz – Számítási példa, C. szakasz – W7 és W8, valamint D. szakasz – W9. A kinematikus járműszerkesztési szelvények csak azokra a járművekre érvényesek, melyek felfüggesztésének oldalirányú mozgása és kilengése minimális. A laza oldalsó felfüggesztésű és/vagy nagy kilengésű járműveket a bejelentett nemzeti szabványoknak megfelelően dinamikusan kell értékelni.

A sínek felső érintő egyenesétől számított 400 mm-es magasság alatt a vagonoknak meg kell felelniük a referenciaprofilnak és a G1, valamint a W6 szelvénynek (a kisebb méretű profil előnyben részesítésével).

T.1.2.   A. szakasz – A Nagy-Britanniában üzemelő vagonokra érvényes szelvény (W6)

T1. ábra

Image

A W6 szelvény áruszállító kocsikra történő alkalmazásakor figyelembe kell venni a csökkentési képletet és egyéb tényezőket.

A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasságot meghaladó terület

Általános

A szelvény ezen része statikusnak tekintendő, és a szelvény szélességét nem befolyásolják az oldalirányú mozgások.

A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasság

A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasság egy abszolút minimális érték. Függőleges irányban a kocsi egyik része sem nyúlhat túl olyan mértékben, hogy megsértse a szelvényre vonatkozó előírásokat bármilyen terhelési vagy kopási feltétel esetén. A rugó függőleges pályáját az alapállapothoz képest bekövetkező szélsőséges mozgásként, illetve a rugós ütköző állapotaként kell meghatározni.

A maximális járműszélesség meghatározása

Egyenes vágányon a jármű szélessége 2 820 mm lehet (ami megfelel a 3 024 mm-es szélességnek 200 m sugarú görbéken) a szélességcsökkentési képlet használata nélkül.

A szélességcsökkentési képlet ábrája

T2. ábra

Image

| A | = a tengelytáv/forgóváz középpontja méterben megadva |
| --- | --- |
| Ni és No | = az adott szakasztól a legközelebbi tengely vagy forgóváz középpontjáig mért távolság méterben megadva |

A

= a tengelytáv/forgóváz középpontja méterben megadva

Ni és No

= az adott szakasztól a legközelebbi tengely vagy forgóváz középpontjáig mért távolság méterben megadva

A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasságot meghaladó terület csökkentésének megállapításához használandó képlet

| a) | A szelvény mindkét oldalán végrehajtandó Ei csökkentés (méterben) a tengelyek/forgóvázak közötti szakaszon: |
| --- | --- |

a)

A szelvény mindkét oldalán végrehajtandó Ei csökkentés (méterben) a tengelyek/forgóvázak közötti szakaszon:

| b) | A szelvény mindkét oldalán végrehajtandó E0 (E0 csökkentés (méterben) a tengelyek/forgóvázak feletti szakaszon: |
| --- | --- |

b)

A szelvény mindkét oldalán végrehajtandó E0 (E0 csökkentés (méterben) a tengelyek/forgóvázak feletti szakaszon:

Megjegyzés

| — | A fenti a) vagy b) képlet alapján kiszámított negatív érték mutatja, hogy nincs szükség a csökkentésre. |
| --- | --- |

—

A fenti a) vagy b) képlet alapján kiszámított negatív érték mutatja, hogy nincs szükség a csökkentésre.

| — | A jármű középpontjában csak akkor van szükség a csökkentésre, ha a forgóváz-középpontok közötti távolság meghaladja a 12,8 m-t. |
| --- | --- |

—

A jármű középpontjában csak akkor van szükség a csökkentésre, ha a forgóváz-középpontok közötti távolság meghaladja a 12,8 m-t.

| — | A szélességcsökkentési képlet a felső profil valamennyi szélességkoordinátájára egyaránt alkalmazható. |
| --- | --- |

—

A szélességcsökkentési képlet a felső profil valamennyi szélességkoordinátájára egyaránt alkalmazható.

| — | A szelvény szélessége nem növelhető akkor sem, ha a kanyarban az elmozdulások a fent leírtnál kisebb mértékűek. |
| --- | --- |

—

A szelvény szélessége nem növelhető akkor sem, ha a kanyarban az elmozdulások a fent leírtnál kisebb mértékűek.

A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasság alatti terület

Általános

A szelvény ezen része egyszerűsített kinematikus szerkesztési szelvény.

Megfelelő módon számításba kell venni valamennyi oldalirányú elmozdulást, akármi is okozza azokat, vagyis a következőket:

| (a) | a felfüggesztés teljes oldalirányú pályája, |
| --- | --- |

(a)

a felfüggesztés teljes oldalirányú pályája,

| (a) | a teljes oldalirányú felfüggesztés kopása, |
| --- | --- |

(a)

a teljes oldalirányú felfüggesztés kopása,

| (c) | kilengés a kanyarban (Ei vagy Eo). |
| --- | --- |

(c)

kilengés a kanyarban (Ei vagy Eo).

A következőket nem kell figyelembe venni:

| (d) | jármű elfordulása |
| --- | --- |

(d)

jármű elfordulása

| (e) | csapágyvezeték lehajlása, |
| --- | --- |

(e)

csapágyvezeték lehajlása,

| (f) | a kerékperem és a sín közötti hézag, |
| --- | --- |

(f)

a kerékperem és a sín közötti hézag,

| (g) | a kerékperem és a sín kopása. |
| --- | --- |

(g)

a kerékperem és a sín kopása.

A bemutatott hézag alatti értékek abszolút minimális értéket jelentenek. Függőleges irányban lefelé a kocsi egyik része sem nyúlhat túl olyan mértékben, hogy megsértse a szelvényre vonatkozó előírásokat bármilyen terhelési vagy kopási feltétel esetén. A rugó függőleges pályáját az alapállapothoz képest bekövetkező szélsőséges mozgásként, illetve a rugós ütköző állapotaként kell meghatározni.

Ezenkívül, a teljes függőleges lehajlás és kopás előbb említett feltételei esetén a jármű nem lépheti túl a szelvény hézag alatti értékeit a sínek felső érintő egyenese feletti 75, 100 és 135 mm-es síkok viszonylatában, ha egy 500 m sugarú konkáv vagy konvex függőleges görbén helyezkedik el.

A maximális járműszélesség meghatározása

A jármű bármelyik pontján a jármű

| (1) | a maximális statikus szélessége és |
| --- | --- |

(1)

a maximális statikus szélessége és

| (2) | az 1.2.1 a), b) és c) pont alapján meghatározott értékek összege |
| --- | --- |

(2)

az 1.2.1 a), b) és c) pont alapján meghatározott értékek összege

nem lépheti túl az alábbiakban megadott négy érték valamelyikét:

| Görbe sugara (R) | Maximális szélesség (1) + (2) |
| --- | --- |
| egyenes (1) | 2 700 mm |
| 360 m | 2 700 mm |
| 200 m | 2 820 mm |
| 160 m | 2 900 mm |

Görbe sugara (R)

Maximális szélesség (1) + (2)

egyenes (1)

2 700 mm

360 m

2 700 mm

200 m

2 820 mm

160 m

2 900 mm

T3. ábra

A szélességcsökkentési képlet ábrája

Image

| A | = a tengelytáv/forgóváz középpontja méterben megadva |
| --- | --- |
| NI és No | = az adott szakasztól a legközelebbi tengely vagy forgóváz középpontjáig mért távolságok méterben megadva |
| R | = görbe sugara |

A

= a tengelytáv/forgóváz középpontja méterben megadva

NI és No

= az adott szakasztól a legközelebbi tengely vagy forgóváz középpontjáig mért távolságok méterben megadva

R

= görbe sugara

A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasság alatti terület csökkentésének megállapításához használandó képlet

| a) | A szelvény mindkét oldalán végrehajtandó Ei csökkentés (méterben) a tengelyek/forgóvázak középpontja közötti szakaszon. |
| --- | --- |

a)

A szelvény mindkét oldalán végrehajtandó Ei csökkentés (méterben) a tengelyek/forgóvázak középpontja közötti szakaszon.

| b) | A szelvény mindkét oldalán végrehajtandó E0 csökkentés (méterben) a tengelyek vagy forgóvázak középpontja feletti szakaszon. |
| --- | --- |

b)

A szelvény mindkét oldalán végrehajtandó E0 csökkentés (méterben) a tengelyek vagy forgóvázak középpontja feletti szakaszon.

Megjegyzések:

| — | A fentiekből következő szélességcsökkentési képlet az alsó profil valamennyi szélességkoordinátájára egyaránt alkalmazható. |
| --- | --- |

—

A fentiekből következő szélességcsökkentési képlet az alsó profil valamennyi szélességkoordinátájára egyaránt alkalmazható.

| — | A szelvény szélessége nem növelhető. |
| --- | --- |

—

A szelvény szélessége nem növelhető.

T.1.3.   B. szakasz – A W6-A szelvényűjárművekre vonatkozó számítási példa

| 1. | példa |
| --- | --- |

1.

példa

| 1.1 | Kéttengelyes fedett vagon méreteinek csökkentése a következő értékekre:






  Tengelytáv (A) | 9 m |
| --- | --- | --- |
| Orsószekrények feletti hosszúság | 12,82 m |
| Felfüggesztés teljes oldalirányú pályája | ± 0,02 m |
| Teljes oldalirányú felfüggesztés kapcsolódási pontjának kopása | 0,003 m |

1.1

Kéttengelyes fedett vagon méreteinek csökkentése a következő értékekre:

Tengelytáv (A)

9 m

Orsószekrények feletti hosszúság

12,82 m

Felfüggesztés teljes oldalirányú pályája

± 0,02 m

Teljes oldalirányú felfüggesztés kapcsolódási pontjának kopása

0,003 m

| 1.2 | A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasságot meghaladó terület |
| --- | --- |

1.2

A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasságot meghaladó terület

| 1.2.1 | A jármű középpontjánál



  Ei = -0,051 m
  A képlet alapján negatív előjelű Ei érték számítható ki, ezért nincs szükség a csökkentésre. |
| --- | --- |

1.2.1

A jármű középpontjánál

Formula

Ei = -0,051 m

A képlet alapján negatív előjelű Ei érték számítható ki, ezért nincs szükség a csökkentésre.

| 1.3 | A jármű orsószekrényénél |
| --- | --- |

1.3

A jármű orsószekrényénél

| 1.3.1 | Eo = -0,05 m
  A képlet alapján negatív előjelű Eo érték számítható ki, ezért nincs szükség a csökkentésre. |
| --- | --- |

1.3.1

Formula

Eo = -0,05 m

A képlet alapján negatív előjelű Eo érték számítható ki, ezért nincs szükség a csökkentésre.

| 1.4. | A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasság alatti terület |
| --- | --- |

1.4.

A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasság alatti terület

| 1.4.1. | A felfüggesztés teljes oldalirányú mozgásai |
| --- | --- |

1.4.1.

A felfüggesztés teljes oldalirányú mozgásai

| 1.4.1.1. | (0,020 + 0,003) m = 23 mm (félszélesség-csökkentés) |
| --- | --- |

1.4.1.1.

(0,020 + 0,003) m = 23 mm (félszélesség-csökkentés)

| 1.5. | A tengely középvonalánál |
| --- | --- |

1.5.

A tengely középvonalánál

| 1.5.1. | Eo/Ei = nulla
  Ezért a csapágy szerkezeti egységei feletti maximális szélesség:
  2 700 - 2(23) = 2 654 mm |
| --- | --- |

1.5.1.

Eo/Ei = nulla

Ezért a csapágy szerkezeti egységei feletti maximális szélesség:

2 700 - 2(23) = 2 654 mm

| 1.6. | A jármű középpontjánál |
| --- | --- |

1.6.

A jármű középpontjánál

| 1.6.1. | (i) | ha R = 360 m | Ei = 28 mm |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.1.

Formula

(i)

ha R = 360 m

Ei = 28 mm

Ezért a maximális szélesség az R = 360 m sugárnál:

2 700 - 2(23) - 2(28) = 2 598 mm

| (ii) | ha R = 200 m | Ei = 51 mm |
| --- | --- | --- |

(ii)

ha R = 200 m

Ei = 51 mm

Ezért a maximális szélesség az R = 200 m sugárnál:

2 820 - 2(23) - 2(51) = 2 672 mm

| (iii) | ha R = 160 m | Ei 63 mm |
| --- | --- | --- |

(iii)

ha R = 160 m

Ei 63 mm

Ezért a maximális szélesség az R = 160 m sugárnál:

2 900 - 2(23) - 2(63) = 2 728 mm

A fentiekből megállapítható, hogy az (i) eset adja meg a minimális értéket, ezért a maximálisan megengedhető szélesség a jármű középpontjában 2 598 mm.

| 1.7. | A jármű orsószekrényénél |
| --- | --- |

1.7.

A jármű orsószekrényénél

| 1.7.1. | (i) | ha R = 360 mm | Eo = 29 mm |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.1.

Formula

(i)

ha R = 360 mm

Eo = 29 mm

Ezért a maximális szélesség az R = 360 mm sugárnál:

2 700 - 2(23) - 2(29) = 2 596 mm

| (ii) | ha R = 200 m | Eo = 52 mm |
| --- | --- | --- |

(ii)

ha R = 200 m

Eo = 52 mm

Ezért a maximális szélesség az R = 200 m sugárnál:

2 820 - 2(23) - 2(52) = 2 670 mm

| (iii) | ha R = 160 m | Eo = 65 mm |
| --- | --- | --- |

(iii)

ha R = 160 m

Eo = 65 mm

Ezért a maximális szélesség az R = 160 m:

2 900 - 2(23) - 2(65) = 2 724 mm

A fentiekből megállapítható, hogy az (i) eset adja meg a minimális értéket, ezért a maximálisan megengedhető szélesség a jármű orsószekrényénél 2 596 mm.

| 3. | A függőleges elmozdulások/hézag alatti értékek kiszámítása |
| --- | --- |

3.

A függőleges elmozdulások/hézag alatti értékek kiszámítása

| 3.1. | Rugós szerkezeti egységek elmozdulása |
| --- | --- |

3.1.

Rugós szerkezeti egységek elmozdulása

| 3.1.1. | a) | Megengedhető kerékkopás |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

a)

Megengedhető kerékkopás

38,0 mm

| b) | Üreges futófelület |
| --- | --- |

b)

Üreges futófelület

6,0 mm

| c) | Rugó, önsúlyú jármű elmozdulása a rugós ütközőig |
| --- | --- |

c)

Rugó, önsúlyú jármű elmozdulása a rugós ütközőig

98,5 mm

Összesen: 142,5 mm (143 mm-re kerekítendő)

Megjegyzés: Az elmozdulás értékét csökkenteni lehet az egyik csapágy kúpos féktuskó-tömítése teljes szélességével, amelyet a kerékkopás kompenzálása érdekében szerelnek fel olyan járművekre, amelyek erre a célra alkalmasak.

| 3.2. | Rugózatlan szerkezeti egységek elmozdulása |
| --- | --- |

3.2.

Rugózatlan szerkezeti egységek elmozdulása

| 3.2.1. | d) | (a) megengedhető kerékkopás |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

d)

(a) megengedhető kerékkopás

38 mm

38 mm

| e) | (b) üreges futófelület |
| --- | --- |

e)

(b) üreges futófelület

6 mm

6 mm

Összesen: 44 mm

| 3.2.2. | |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.3. | Hézag alatti értékek a jármű középpontjánál |
| --- | --- |

3.3.

Hézag alatti értékek a jármű középpontjánál

| 3.3.1. | Egy 500 m-es sugarú konvex függőleges görbén elhelyezkedő jármű Hi függőleges elmozdulása a következő képlettel számítható ki:



  Hi = 20 mm |
| --- | --- |

3.3.1.

Egy 500 m-es sugarú konvex függőleges görbén elhelyezkedő jármű Hi függőleges elmozdulása a következő képlettel számítható ki:

Formula

Hi = 20 mm

| 3.4. | Hézag alatti értékek a jármű orsószekrényénél |
| --- | --- |

3.4.

Hézag alatti értékek a jármű orsószekrényénél

| 3.4.1. | Egy 500 m-es sugarú konkáv függőleges görbén elhelyezkedő jármű Ho függőleges elmozdulása a következő képlettel számítható ki:



  Ho = 21 mm |
| --- | --- |

3.4.1.

Egy 500 m-es sugarú konkáv függőleges görbén elhelyezkedő jármű Ho függőleges elmozdulása a következő képlettel számítható ki:

Formula

Ho = 21 mm

| 3.4.2. | Megjegyzés: A 3.3 és a 3.4 bekezdésben szereplő képletek alapján kapott értékek csak a sínek felső érintő egyenese feletti 75, 100 és 135 mm-es síkokra vonatkoznak, és a 3.1 és a 3.2 bekezdésben kiszámított értékek kiegészítései. |
| --- | --- |

3.4.2.

Megjegyzés: A 3.3 és a 3.4 bekezdésben szereplő képletek alapján kapott értékek csak a sínek felső érintő egyenese feletti 75, 100 és 135 mm-es síkokra vonatkoznak, és a 3.1 és a 3.2 bekezdésben kiszámított értékek kiegészítései.

T.1.4.   C. szakasz – W7 és W8 szelvény

W7 szelvény

T4. ábra

Image

W8 szelvény

T5. ábra

Image

T.1.5.   D. szakasz – W9 speciális rakszelvény

| — | A vagon törzsét és forgóvázait a W6 szelvény előírásainak megfelelően kell tervezni. |
| --- | --- |

—

A vagon törzsét és forgóvázait a W6 szelvény előírásainak megfelelően kell tervezni.

| — | A kocsi terhelésekor az eltávolítható tehernek meg kell felelnie az alábbiakban olvasható W9 szelvényre vonatkozó előírásoknak. |
| --- | --- |

—

A kocsi terhelésekor az eltávolítható tehernek meg kell felelnie az alábbiakban olvasható W9 szelvényre vonatkozó előírásoknak.

| 1.1 | A W9 szelvény két külön részből áll, melyek mindegyikének meg kell felelnie a következőknek:
  W9 (i) – ez a forgóvázak középpontjai közötti rakományegységekre érvényes. [Megjegyzés: Az (i) a belső szakaszt (inner) jelöli.]
  W9 (o) – a kocsi túlnyúlására, vagyis a záró forgóváz és a kocsi rakodási síkjának használható vége közötti szakaszra nehezedő rakományegységekre vonatkozik. [Megjegyzés: Az (o) a külső szakaszt (outer) jelöli.] |
| --- | --- |

1.1

A W9 szelvény két külön részből áll, melyek mindegyikének meg kell felelnie a következőknek:

W9 (i) – ez a forgóvázak középpontjai közötti rakományegységekre érvényes. [Megjegyzés: Az (i) a belső szakaszt (inner) jelöli.]

W9 (o) – a kocsi túlnyúlására, vagyis a záró forgóváz és a kocsi rakodási síkjának használható vége közötti szakaszra nehezedő rakományegységekre vonatkozik. [Megjegyzés: Az (o) a külső szakaszt (outer) jelöli.]

A W9 (i) belső szelvény referenciaprofilja

T6. ábra

Image

A tartálykocsiknál különböző pozíciók érvényesek a különböző méretű intermodális fuvarozási egységekre. A tartálykocsikba berakodott intermodális fuvarozási egységek nincsenek oldalsó vagy hosszanti irányban rögzítve. A terhelés kiegyenlítését és az út során bekövetkező esetleges mozgásokat figyelembe kell venni a W9 (i) és a W9 (o) szelvények esetén is.

| 2. | A csökkentési képletre és a W9 szelvény alkalmazása során figyelembe veendő egyéb tényezőkre vonatkozó megjegyzések |
| --- | --- |

2.

A csökkentési képletre és a W9 szelvény alkalmazása során figyelembe veendő egyéb tényezőkre vonatkozó megjegyzések

| 2.1. | A W9 (i) szelvény 13,5 m-es forgóváz-középpont távolsággal rendelkező kocsikra érvényes. A 13,5 m-nél kisebb forgóváz-középpont távolságú kocsik szelvényszélessége nem növelhető, de lehetőség van a 13,5 m-nél nagyobb forgóváz-középpont távolságú kocsik szelvényszélességének csökkentésére. |
| --- | --- |

2.1.

A W9 (i) szelvény 13,5 m-es forgóváz-középpont távolsággal rendelkező kocsikra érvényes. A 13,5 m-nél kisebb forgóváz-középpont távolságú kocsik szelvényszélessége nem növelhető, de lehetőség van a 13,5 m-nél nagyobb forgóváz-középpont távolságú kocsik szelvényszélességének csökkentésére.

| 2.1.1. | A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasságot meghaladó terület |
| --- | --- |

2.1.1.

A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasságot meghaladó terület

| 2.1.1.1. | Általános |
| --- | --- |

2.1.1.1.

Általános

| 2.1.1.2. | A W9 (i) szelvény ezen részét statikusnak kell tekinteni. A szelvény szélességét 13 mm-es határértékig (beleértve a kopást is) nem befolyásolják a felfüggesztés oldalirányú mozgásai.
  A W9 (i) szelvény szélességét csökkenteni kell a középvonal mindkét oldalán a felfüggesztés 13 mm-es határértéket meghaladó oldalirányú mozgásainak megfelelő értékkel.
  A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasságban lévő terület 2 796 mm-es szélességgel abszolút minimális értéknek tekintendő. A rakományegységek semelyik része sem nyúlhat túl függőlegesen lefelé olyan mértékben, hogy megsértse a szelvényre vonatkozó előírásokat bármilyen terhelési vagy kopási feltétel esetén. A rugó függőleges pályáját az alapállapothoz képest bekövetkező szélsőséges mozgásként, illetve a rugós ütköző állapotaként kell meghatározni. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

A W9 (i) szelvény ezen részét statikusnak kell tekinteni. A szelvény szélességét 13 mm-es határértékig (beleértve a kopást is) nem befolyásolják a felfüggesztés oldalirányú mozgásai.

A W9 (i) szelvény szélességét csökkenteni kell a középvonal mindkét oldalán a felfüggesztés 13 mm-es határértéket meghaladó oldalirányú mozgásainak megfelelő értékkel.

A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasságban lévő terület 2 796 mm-es szélességgel abszolút minimális értéknek tekintendő. A rakományegységek semelyik része sem nyúlhat túl függőlegesen lefelé olyan mértékben, hogy megsértse a szelvényre vonatkozó előírásokat bármilyen terhelési vagy kopási feltétel esetén. A rugó függőleges pályáját az alapállapothoz képest bekövetkező szélsőséges mozgásként, illetve a rugós ütköző állapotaként kell meghatározni.

A sínek felső érintő egyenese felett 1 000 és 780 mm közötti terület

T6. ábra

Image

Megjegyzés: Általában a legnagyobb csökkentés akkor érhető el, ha Ni = A/2.

| 1.1.3 | A szelvény mindkét oldalán végrehajtandó Ei csökkentés (méterben) a tengelyek/forgóvázak közötti szakaszon: |
| --- | --- |

1.1.3

A szelvény mindkét oldalán végrehajtandó Ei csökkentés (méterben) a tengelyek/forgóvázak közötti szakaszon:

Formula

Megjegyzés

| — | A fenti 1.1.3 bekezdésben szereplő képlet alapján kiszámított negatív érték mutatja, hogy nincs szükség a csökkentésre. |
| --- | --- |

—

A fenti 1.1.3 bekezdésben szereplő képlet alapján kiszámított negatív érték mutatja, hogy nincs szükség a csökkentésre.

| — | A jármű középpontjában csak akkor van szükség a csökkentésre, ha a forgóváz-középpontok közötti távolság meghaladja a 13,5m-t. |
| --- | --- |

—

A jármű középpontjában csak akkor van szükség a csökkentésre, ha a forgóváz-középpontok közötti távolság meghaladja a 13,5m-t.

A szélességcsökkentési képlet a sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasságot meghaladó terület valamennyi szélességkoordinátájára egyaránt alkalmazható.

A sínek felső érintő egyenese felett 1 000 és 780 mm közötti terület

| 2.1. | Általános |
| --- | --- |

2.1.

Általános

| 2.1.1. | A W9 (i) szelvénynek ez a része egyszerűsített kinematikus szelvényre.
  Megfelelő módon számításba kell venni valamennyi oldalirányú elmozdulást, akármi is okozza azokat, vagyis a következőket:






  a) | felfüggesztés teljes oldalirányú pályája |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

A W9 (i) szelvénynek ez a része egyszerűsített kinematikus szelvényre.

Megfelelő módon számításba kell venni valamennyi oldalirányú elmozdulást, akármi is okozza azokat, vagyis a következőket:

a)

felfüggesztés teljes oldalirányú pályája

| b) | teljes oldalirányú felfüggesztés kapcsolódási pontjának kopása |
| --- | --- |

b)

teljes oldalirányú felfüggesztés kapcsolódási pontjának kopása

| c) | az Ei kanyarban bekövetkező kilengés miatti csökkentés |
| --- | --- |

c)

az Ei kanyarban bekövetkező kilengés miatti csökkentés

| d) | az 5. melléklet D. szakaszának bevezetőjében leírt egységteher mozgása |
| --- | --- |

d)

az 5. melléklet D. szakaszának bevezetőjében leírt egységteher mozgása

A következőket nem kell figyelembe venni:

| e) | jármű gyorsulása |
| --- | --- |

e)

jármű gyorsulása

| f) | csapágyvezeték lehajlása |
| --- | --- |

f)

csapágyvezeték lehajlása

| g) | a kerékperem és a sín közötti hézag |
| --- | --- |

g)

a kerékperem és a sín közötti hézag

| h) | a kerékperem és a sín kopása |
| --- | --- |

h)

a kerékperem és a sín kopása

| 2.1.3 | A sínek felső érintő egyenese feletti 780 mm-es magasság alatti terület |
| --- | --- |

2.1.3

A sínek felső érintő egyenese feletti 780 mm-es magasság alatti terület

| 2.1.3.1. | A W9 (i) szelvény előírásainak megfelelő rakományegység valamelyik része csak akkor nyúlhat be erre a területre, bármilyen terhelési vagy kopási feltétel esetén, ha a rakományegység e része megfelel a W6 szelvény előírásainak. |
| --- | --- |

2.1.3.1.

A W9 (i) szelvény előírásainak megfelelő rakományegység valamelyik része csak akkor nyúlhat be erre a területre, bármilyen terhelési vagy kopási feltétel esetén, ha a rakományegység e része megfelel a W6 szelvény előírásainak.

| 2.1.4. | A W9 (i) szelvényszélességek meghatározása |
| --- | --- |

2.1.4.

A W9 (i) szelvényszélességek meghatározása

T7. ábra

Image

| 2.1.5. | A jármű bármelyik pontján






  (i) | a maximális statikus szélesség és |
| --- | --- | --- |

2.1.5.

A jármű bármelyik pontján

(i)

a maximális statikus szélesség és

| (ii) | a 2.1.1 a), b) és c) pont alapján meghatározott értékek összege |
| --- | --- |

(ii)

a 2.1.1 a), b) és c) pont alapján meghatározott értékek összege

nem lépheti túl az alábbiakban megadott három érték valamelyikét:

| Görbe sugara (R) | maximális szélesség (i) + (ii) |
| --- | --- |
| 360 m | 2 810 mm |
| 200 m | 2 912 mm |
| 160 m | 2 970 mm |

Görbe sugara (R)

maximális szélesség (i) + (ii)

360 m

2 810 mm

200 m

2 912 mm

160 m

2 970 mm

| 2.1.5.1. | A szelvény mindkét oldalán végrehajtandó Ei csökkentés (méterben) a forgóvázak közötti szakaszon: |
| --- | --- |

2.1.5.1.

A szelvény mindkét oldalán végrehajtandó Ei csökkentés (méterben) a forgóvázak közötti szakaszon:

Formula

| 2.1.6.2. | Megjegyzés: A fentiekből következő szélességcsökkentési képlet a sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 és 780 mm közötti terület valamennyi szélességkoordinátájára egyaránt alkalmazható. A szelvény szélessége nem növelhető. |
| --- | --- |

2.1.6.2.

Megjegyzés: A fentiekből következő szélességcsökkentési képlet a sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 és 780 mm közötti terület valamennyi szélességkoordinátájára egyaránt alkalmazható. A szelvény szélessége nem növelhető.

| 3. | Számítási példa |
| --- | --- |

3.

Számítási példa

| 3.1. | Szélességcsökkentés kiszámítása a W9 (i) szelvényre vonatkozó adatok figyelembe vételével |
| --- | --- |

3.1.

Szélességcsökkentés kiszámítása a W9 (i) szelvényre vonatkozó adatok figyelembe vételével

| 3.1.1. | Forgóvázas vagon méreteinek csökkentése a következő értékekre:






  Forgóváz-középpontok közötti távolság (A) | 13,5 m |
| --- | --- | --- |
| Rakodórámpa hossza | 15,9 m |
| Felfüggesztés teljes oldalirányú pályája, beleértve a kapcsolódási pont kopás | 13 mm (vagyis nem haladja meg a 13 mm-es normál értéket) |
| A rakományegység teljes oldalirányú mozgása a rögzítőeszközhöz képes | 12,5 mm (vagyis 6,5 mm-rel több, mint a 6 mm-es normál érték) |

3.1.1.

Forgóvázas vagon méreteinek csökkentése a következő értékekre:

Forgóváz-középpontok közötti távolság (A)

13,5 m

Rakodórámpa hossza

15,9 m

Felfüggesztés teljes oldalirányú pályája, beleértve a kapcsolódási pont kopás

13 mm (vagyis nem haladja meg a 13 mm-es normál értéket)

A rakományegység teljes oldalirányú mozgása a rögzítőeszközhöz képes

12,5 mm (vagyis 6,5 mm-rel több, mint a 6 mm-es normál érték)

| 3.2. | A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasságot meghaladó terület |
| --- | --- |

3.2.

A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasságot meghaladó terület

| 3.2.1. | A kocsi középpontjánál






  Ei = -0,00009, vagyis a kanyarban bekövetkező kilengés miatt nincs szükség a csökkentésre. |
| --- | --- |

3.2.1.

A kocsi középpontjánál

Formula

Formula

Ei = -0,00009, vagyis a kanyarban bekövetkező kilengés miatt nincs szükség a csökkentésre.

| 3.2.2. | Teljes szelvény-csökkentés
  = Ei + felfüggesztés oldalirányú pályájának túllépése + rakományegység mozgásának túllépése
  = 0 + 0 + 6,5 mm.
  Ezért a sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasságot meghaladó területen a W9 (i) szelvény valamennyi vízszintes koordinátáját a szelvény mindkét oldalán 6,5 mm-rel csökkenteni kell. |
| --- | --- |

3.2.2.

Teljes szelvény-csökkentés

= Ei + felfüggesztés oldalirányú pályájának túllépése + rakományegység mozgásának túllépése

= 0 + 0 + 6,5 mm.

Ezért a sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasságot meghaladó területen a W9 (i) szelvény valamennyi vízszintes koordinátáját a szelvény mindkét oldalán 6,5 mm-rel csökkenteni kell.

| 3.3. | A sínek felső érintő egyenese felett 1 000 és 780 mm közötti terület |
| --- | --- |

3.3.

A sínek felső érintő egyenese felett 1 000 és 780 mm közötti terület

| 3.3.1. | A felfüggesztés teljes oldalirányú pályája = 13 mm
  A rakományegység oldalirányú pályájának túllépése = 6,5 mm |
| --- | --- |

3.3.1.

A felfüggesztés teljes oldalirányú pályája = 13 mm

A rakományegység oldalirányú pályájának túllépése = 6,5 mm

| 3.3.2. | A vagon középpontjánál:









  (i) | ha R = 360 m | Ei = 63 mm |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2.

A vagon középpontjánál:

Formula

(i)

ha R = 360 m

Ei = 63 mm

Ezért a maximális szélesség az R = 360 m sugárnál:

2 810 - (2x63) - (2x13) - (2 x 6,5) = 2 645 mm

| (ii) | ha R = 200 m | Ei = 114 mm |
| --- | --- | --- |

(ii)

ha R = 200 m

Ei = 114 mm

Ezért a maximális szélesség az R = 200 m sugárnál:

2 912 - (2 x 114) - (2 x 13) - (2 x 6,5) = 2 645 mm

| (iii) | ha R = 160 m | Ei 142 mm |
| --- | --- | --- |

(iii)

ha R = 160 m

Ei 142 mm

Ezért a maximális szélesség az R = 160 m sugárnál:

2 970 - (2 x 142) - (2 x 13) - (2 x 6,5) = 2 647 mm

A fenti (i) és (ii) esetek mindegyik megadja a minimális értéket, ezért a rakományegység maximálisan megengedhető szélessége a rakodórámpa hosszának középpontjában 2 645 mm.

| 4. | A csökkentési képletre és a W9 (o) szelvény alkalmazása során figyelembe veendő egyéb tényezőkre vonatkozó megjegyzések |
| --- | --- |

4.

A csökkentési képletre és a W9 (o) szelvény alkalmazása során figyelembe veendő egyéb tényezőkre vonatkozó megjegyzések

| 4.1. | A W9 (o) szelvény 13,5 m-es forgóváz-középpontok közötti távolsággal rendelkező kocsikra érvényes. A 13,5 m-nél kisebb forgóváz-középpontok közötti távolsággal rendelkező kocsik szelvényszélessége nem növelhető. Azonban a 13,5 m-nél nagyobb forgóváz-középpontok közötti távolsággal rendelkező kocsik szelvényét csökkenteni kell. |
| --- | --- |

4.1.

A W9 (o) szelvény 13,5 m-es forgóváz-középpontok közötti távolsággal rendelkező kocsikra érvényes. A 13,5 m-nél kisebb forgóváz-középpontok közötti távolsággal rendelkező kocsik szelvényszélessége nem növelhető. Azonban a 13,5 m-nél nagyobb forgóváz-középpontok közötti távolsággal rendelkező kocsik szelvényét csökkenteni kell.

| 4.1.1. | A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasságot meghaladó terület |
| --- | --- |

4.1.1.

A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasságot meghaladó terület

| 4.1.1.1. | Általános
  A W9 (o) szelvény e része statikusnak tekintendő, és a szelvény szélességét 13 mm határértékig nem befolyásolja a felfüggesztés oldalirányú pályája. Azonban a W9 (o) szelvény szélességét csökkenteni kell a középvonal mindkét oldalán azzal az értékkel, amellyel a felfüggesztés teljes oldalirányú pályája meghaladja a 13 mm-es határértéket. A rakományegység tartószerkezetek (például csapok) által megengedett, oldalirányban 6 mm-t meghaladó mozgása esetén a szélességet tovább kell csökkenteni a középvonal mindkét oldalán.
  A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasságban lévő terület abszolút minimális értéket jelent 2 796 mm-es szélességgel. Függőleges irányban lefelé a rakományegység semelyik része sem nyúlhat túl olyan mértékben, hogy megsértse a szelvényre vonatkozó előírásokat bármilyen terhelési vagy kopási feltétel esetén. A rugó függőleges pályáját az alapállapothoz képest bekövetkező szélsőséges mozgásként, illetve a rugós ütköző állapotaként kell meghatározni.
  Egyenes vágányon a jármű szélessége 2 796mm lehet (ami megfelel a 3 024mm-es szélességnek 200 mm sugarú görbéken) a szélességcsökkentési képlet használata nélkül. |
| --- | --- |

4.1.1.1.

Általános

A W9 (o) szelvény e része statikusnak tekintendő, és a szelvény szélességét 13 mm határértékig nem befolyásolja a felfüggesztés oldalirányú pályája. Azonban a W9 (o) szelvény szélességét csökkenteni kell a középvonal mindkét oldalán azzal az értékkel, amellyel a felfüggesztés teljes oldalirányú pályája meghaladja a 13 mm-es határértéket. A rakományegység tartószerkezetek (például csapok) által megengedett, oldalirányban 6 mm-t meghaladó mozgása esetén a szélességet tovább kell csökkenteni a középvonal mindkét oldalán.

A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasságban lévő terület abszolút minimális értéket jelent 2 796 mm-es szélességgel. Függőleges irányban lefelé a rakományegység semelyik része sem nyúlhat túl olyan mértékben, hogy megsértse a szelvényre vonatkozó előírásokat bármilyen terhelési vagy kopási feltétel esetén. A rugó függőleges pályáját az alapállapothoz képest bekövetkező szélsőséges mozgásként, illetve a rugós ütköző állapotaként kell meghatározni.

Egyenes vágányon a jármű szélessége 2 796mm lehet (ami megfelel a 3 024mm-es szélességnek 200 mm sugarú görbéken) a szélességcsökkentési képlet használata nélkül.

| 4.1.2.1. | A szélességcsökkentési képlet ábrája |
| --- | --- |

4.1.2.1.

A szélességcsökkentési képlet ábrája

T7. ábra

Image

Megjegyzés: A csökkentés általában akkor a legnagyobb, ha No = maximális érték.

| 4.1.3. | A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasságot meghaladó terület csökkentésének megállapításához használandó képlet |
| --- | --- |

4.1.3.

A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasságot meghaladó terület csökkentésének megállapításához használandó képlet

| 4.1.3.1. | A szelvény mindkét oldalán végrehajtandó E0 csökkentés (méterben) a forgóvázak és a vagon rakodórámpájának vége közötti szakaszon: |
| --- | --- |

4.1.3.1.

A szelvény mindkét oldalán végrehajtandó E0 csökkentés (méterben) a forgóvázak és a vagon rakodórámpájának vége közötti szakaszon:

Formula

| 4.1.3.2. | Megjegyzés:






  — | A kiszámított negatív érték mutatja, hogy nincs szükség a csökkentésre. |
| --- | --- | --- |

4.1.3.2.

Megjegyzés:

—

A kiszámított negatív érték mutatja, hogy nincs szükség a csökkentésre.

| — | Csökkentésre csak akkor van szükség, ha a 13,5 m-es forgóváz-középpontok közötti távolságú vagon rakodórámpája végéig mért távolság meghaladja a 2,798 m-t. |
| --- | --- |

—

Csökkentésre csak akkor van szükség, ha a 13,5 m-es forgóváz-középpontok közötti távolságú vagon rakodórámpája végéig mért távolság meghaladja a 2,798 m-t.

A szélességcsökkentési képlet a sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasságot meghaladó terület valamennyi szélességkoordinátájára egyaránt alkalmazható.

///A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasságban lévő terület

| 4.2.2. | A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasság alatti terület |
| --- | --- |

4.2.2.

A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasság alatti terület

| 4.2.2.1. | A W9 (o) szelvény ezen része kinematikus. A szelvényt a W6 referenciaprofilnak megfelelően kell meghatározni, kivéve, ha a megengedett szélességértékeket tovább kell csökkenteni a rakományegység rögzítési módjának függvényében.

  A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasságban lévő terület abszolút minimális értéket jelent 2 796 mm-es szélességgel. Függőleges irányban lefelé a rakományegység semelyik része sem nyúlhat túl olyan mértékben, hogy megsértse a szelvényre vonatkozó előírásokat bármilyen terhelési vagy kopási feltétel esetén. A rugó függőleges pályáját az alapállapothoz képest bekövetkező szélsőséges mozgásként, illetve a rugós ütköző állapotaként kell meghatározni. |
| --- | --- |

4.2.2.1.

A W9 (o) szelvény ezen része kinematikus. A szelvényt a W6 referenciaprofilnak megfelelően kell meghatározni, kivéve, ha a megengedett szélességértékeket tovább kell csökkenteni a rakományegység rögzítési módjának függvényében.

A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasságban lévő terület abszolút minimális értéket jelent 2 796 mm-es szélességgel. Függőleges irányban lefelé a rakományegység semelyik része sem nyúlhat túl olyan mértékben, hogy megsértse a szelvényre vonatkozó előírásokat bármilyen terhelési vagy kopási feltétel esetén. A rugó függőleges pályáját az alapállapothoz képest bekövetkező szélsőséges mozgásként, illetve a rugós ütköző állapotaként kell meghatározni.

| 4.2.2.2. | A szelvényszélesség meghatározása
  A jármű bármelyik pontján






  (i) | a maximális statikus szélesség és |
| --- | --- | --- |

4.2.2.2.

A szelvényszélesség meghatározása

A jármű bármelyik pontján

(i)

a maximális statikus szélesség és

| (ii) | a 2.1.1 a), b) és c) pont alapján meghatározott értékek összege
  nem lépheti túl az alábbiakban megadott három érték valamelyikét: |
| --- | --- |

(ii)

a 2.1.1 a), b) és c) pont alapján meghatározott értékek összege

nem lépheti túl az alábbiakban megadott három érték valamelyikét:

| 4.2.2.3. | Görbe sugara (R) | Maximális szélesség (i) + (ii) |
| --- | --- | --- |
| 360 m | 2 710 mm |
| 200 m | 2 820 mm |
| 160 m | 2 900 mm |

4.2.2.3.

Görbe sugara (R)

Maximális szélesség (i) + (ii)

360 m

2 710 mm

200 m

2 820 mm

160 m

2 900 mm

T8. ábra

Image

| A | = a forgóváz-középpontok közötti távolság (méterben) |
| --- | --- |
| No | = az adott szakasztól a legközelebbi forgóváz középpontjáig mért távolság (méterben) |

A

= a forgóváz-középpontok közötti távolság (méterben)

No

= az adott szakasztól a legközelebbi forgóváz középpontjáig mért távolság (méterben)

Megjegyzés: A csökkentés akkor a legnagyobb, ha No = A/2

| R | = görbe sugara (méterben) |
| --- | --- |

R

= görbe sugara (méterben)

A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasság alatti terület csökkentésének megállapításához használandó képlet

A szelvény mindkét oldalán végrehajtandó E0 csökkentés (méterben) a forgóváz és a vagon rakodórámpájának vége közötti szakaszon:

Formula

Megjegyzés:

| — | A fentiekből következő szélességcsökkentési képlet a sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasság alatti terület valamennyi szélességkoordinátájára egyaránt alkalmazható. |
| --- | --- |

—

A fentiekből következő szélességcsökkentési képlet a sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasság alatti terület valamennyi szélességkoordinátájára egyaránt alkalmazható.

| — | A szelvény szélessége nem növelhető. |
| --- | --- |

—

A szelvény szélessége nem növelhető.

Szélességcsökkentés kiszámítása a W9 (o) szelvényre vonatkozó adatok figyelembe vételével

Számítási példa

Szélességcsökkentés kiszámítása a W9 (o) szelvényre vonatkozó adatok figyelembe vételével

Forgóvázas vagon méreteinek csökkentése a következő értékekre:

| Forgóváz-középpontok közötti távolság (A) | 13,5 m |
| --- | --- |
| Rakodórámpa hossza | 15,9 m |
| Felfüggesztés teljes oldalirányú pályája beleértve a kapcsolódási pont kopását | 13 mm (vagyis nem haladja meg a 13 mm-es normál értéket) |
| A rakományegység teljes oldalirányú mozgása mint | 12,5 mm (vagyis 6,5 mm-rel több a rögzítőeszközhöz képest a 6 mm-es normál érték) |

Forgóváz-középpontok közötti távolság (A)

13,5 m

Rakodórámpa hossza

15,9 m

Felfüggesztés teljes oldalirányú pályája beleértve a kapcsolódási pont kopását

13 mm (vagyis nem haladja meg a 13 mm-es normál értéket)

A rakományegység teljes oldalirányú mozgása mint

12,5 mm (vagyis 6,5 mm-rel több a rögzítőeszközhöz képest a 6 mm-es normál érték)

A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasságot meghaladó terület

A rakományegység végénél:

Formula Ha Formula

Eo = -0,070 m

Teljes szelvény-csökkentés

= Eo + felfüggesztés oldalirányú pályájának túllépése + rakományegység mozgásának túllépése

= - 70 + 0 + 6,5 = -63,5 mm, vagyis negatív érték, tehát nincs szükség a csökkentésre.

A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasság alatti terület

Felfüggesztés teljes oldalirányú pályája = 13 mm

Rakományegység oldalirányú pályájának túllépése = 6,5 mm

A rakományegység végénél:

Formula

| (i) | ha R = 360 m | Eo = 24,5 mm |
| --- | --- | --- |

(i)

ha R = 360 m

Eo = 24,5 mm

Ezért a maximális szélesség az R = 360 m sugárnál:

2 700 - (2 x 24,5) - (2 x 13) - (2 x 6,5) = 2 612 mm

| (ii) | ha R = 200 m | Eo = 44 mm |
| --- | --- | --- |

(ii)

ha R = 200 m

Eo = 44 mm

Ezért a maximális szélesség az R = 200 m sugárnál:

2 820 - (2 x 44) - (2 x 13) - (2 x 6,5) = 2 693 mm

| (iii) | ha R = 160 m | Eo = 55 mm |
| --- | --- | --- |

(iii)

ha R = 160 m

Eo = 55 mm

Ezért a maximális szélesség az R = 160 m sugárnál:

2 900 - (2 x 55) - (2 x 13) - (2 x 6,5) = 2 751 mm

A fenti (i) eset adja meg a minimális értéket, ezért a rakományegység maximálisan megengedhető szélessége a rakodórámpa hosszának végénél 2 612 mm.

---

(1)  Beleértve azokat a szerkezeti egységeket is, amelyek nincsenek kitéve kanyarban bekövetkező kilengésnek, pl. csapágyak.

U. MELLÉKLET

KÜLÖNLEGES ESETEK

Kinematikus járműszerkesztési szelvény

1 520 mm-es nyomtáv

| U.1. | 1520 ÉS 1435 MM NYOMTÁVÚ PÁLYÁKRA VALÓ KOCSIK |
| --- | --- |

U.1.

| U.2. | CSAK 1520 MM-ES PÁLYÁKRA SZÁNT KOCSIK |
| --- | --- |

U.2.

| U.3. | ÁTHALADÁS ÁTMENETI KANYAROKON |
| --- | --- |

U.3.

| U.4. | FÜGGŐLEGES ÁTMENETI GÖRBÉKEN (BELEÉRTVE A RENDEZŐ PÁLYAUDVARI GURÍTÓDOMBOKAT IS) ÉS FÉKEZŐ, TOLATÓ VAGY MEGÁLLÍTÓ BERENDEZÉSEKEN VALÓ ÁTHALADÁS |
| --- | --- |

U.4.

| U.5. | KAPCSOLHATÓSÁG |
| --- | --- |

U.5.

Ez a konkrét eset Lengyelország és Szlovákia 1 520 mm nyomtávú, a litvániai, lettországi és észtországi vonalakhoz csatlakozó kiválasztott vonalaira vonatkozik.

U.1.   1 520 ÉS 1 435 MM NYOMTÁVÚ PÁLYÁKRA VALÓ KOCSIK

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő, mind az 1 520, mind az 1 435 mm-es hálózaton való korlátozás nélküli közlekedésre szánt kocsik megfelelnek az U1. ábrán bemutatott kinematikus szerkesztési szelvénynek.

U1. ábra

Image

A két- és többoldalú megállapodásokban használt egyes kocsik felső részei megfelelhetnek az U2. ábrán látható szelvénynek.

Fig.U2

Image

Az ilyen kocsik alsó része esetében a kinematikus szerkesztési szelvénynek meg kell felelnie az U3. ábrának.

U3. ábra

Image

U.2.   CSAK 1 520 MM-ES PÁLYÁKRA SZÁNT KOCSIK

Ezek az áruszállító kocsik megfelelhetnek a WM-02, WM-1 és WM-0 kinematikus szerkesztési szelvényeknek.

Fig. U4

WM-2 kinematikus szerkesztési szelvény

Image

U5. ábra

WM-1 kinematikus szerkesztési szelvény

Image

Fig. U6

Alsó rész a WM-02, 1, 0 kinematikus szerkesztési szelvény esetében

Image

U.3.   ÁTHALADÁS ÁTMENETI KANYAROKON

Az egyes – megrakodott és üres – kocsiknak be kell venniük a 80 m sugarú kanyarokat.

1 520 mm-es pályákon a – megrakodott és üres – kocsikból álló szerelvényeknek be kell venniük

| — | az egyenes pálya és a 80 m sugarú kanyar közötti átmenetet átmeneti kanyar nélkül. |
| --- | --- |

—

az egyenes pálya és a 80 m sugarú kanyar közötti átmenetet átmeneti kanyar nélkül.

| — | a 120 m sugarú „S” kanyarokat átmeneti egyenes pályák nélkül |
| --- | --- |

—

a 120 m sugarú „S” kanyarokat átmeneti egyenes pályák nélkül

1 520 mm-es pályákon a – megrakodott és üres – hosszú kocsikból (királycsapok távolsága > 16 m és a kapcsolókészülékekkel együtt > 21 m) álló szerelvényeknek be kell venniük

| — | az egyenes pálya és a 110 m sugarú kanyar közötti átmenetet átmeneti kanyar nélkül. |
| --- | --- |

—

az egyenes pálya és a 110 m sugarú kanyar közötti átmenetet átmeneti kanyar nélkül.

| — | a 160 m sugarú „S” kanyarokat átmeneti egyenes pályák nélkül |
| --- | --- |

—

a 160 m sugarú „S” kanyarokat átmeneti egyenes pályák nélkül

1 435 mm-es pályákon a – megrakodott és üres – kocsikból álló szerelvényeknek be kell venniük

| — | a 190 m sugarú „S” kanyarokat átmeneti egyenes pályák nélkül |
| --- | --- |

—

a 190 m sugarú „S” kanyarokat átmeneti egyenes pályák nélkül

| — | a 150 m sugarú „S” kanyarokat 6 m hosszú átmeneti egyenes pályával |
| --- | --- |

—

a 150 m sugarú „S” kanyarokat 6 m hosszú átmeneti egyenes pályával

| — | a 120 m sugarú „S” kanyarokat 20 m hosszú átmeneti egyenes pályával |
| --- | --- |

—

a 120 m sugarú „S” kanyarokat 20 m hosszú átmeneti egyenes pályával

U.4.   FÜGGŐLEGES ÁTMENETI GÖRBÉKEN (BELEÉRTVE A RENDEZŐ PÁLYAUDVARI GURÍTÓDOMBOKAT IS) ÉS FÉKEZŐ, TOLATÓ VAGY MEGÁLLÍTÓ BERENDEZÉSEKEN VALÓ ÁTHALADÁS

Lehetségesnek kell lennie az U7. és U8. ábrákon bemutatott függőleges profilokon való áthaladásnak az automatikus kapcsolókészülékek szétkapcsolása nélkül.

U7. ábra

Első pályalassító az első kitérő után

Image

U8. ábra

Első pályalassító az első kitérő előtt

Image

U.5.   KAPCSOLHATÓSÁG

Az automata kapcsolókészülékekkel rendelkező – megrakodott és üres – kocsiknak kapcsolhatóknak kell lenniük a következő körülmények között;

| — | manuális (kézi) támogatás nélkül





  — | egyenes pályákon |
| --- | --- | --- |

—

—

egyenes pályákon

| — | az egyenes pálya és a 135 m sugarú kanyar közötti, átmeneti egyenes pálya nélküli átmenetben |
| --- | --- |

—

az egyenes pálya és a 135 m sugarú kanyar közötti, átmeneti egyenes pálya nélküli átmenetben

| — | 150 m sugarú kanyarban |
| --- | --- |

—

150 m sugarú kanyarban

| — | manuális (kézi) támogatással





  — | átmeneti egyenes pályák nélküli 190 m sugarú „S” kanyarokban |
| --- | --- | --- |

—

—

átmeneti egyenes pályák nélküli 190 m sugarú „S” kanyarokban

| — | 6 m hosszú átmeneti egyenes pályával rendelkező 150 m sugarú „S” kanyarokban |
| --- | --- |

—

6 m hosszú átmeneti egyenes pályával rendelkező 150 m sugarú „S” kanyarokban

A – megrakodott és üres – hosszú (királycsapok távolsága > 16 m és a kapcsolókészülékekkel együtt > 21 m) kocsiknak kapcsolhatóknak kell lenniük a következő körülmények között:

| — | manuális (kézi) támogatás nélkül





  — | egyenes pályákon |
| --- | --- | --- |

—

—

egyenes pályákon

| — | az egyenes pálya és a 150 m sugarú kanyar közötti átmenet átmeneti egyenes pálya nélkül |
| --- | --- |

—

az egyenes pálya és a 150 m sugarú kanyar közötti átmenet átmeneti egyenes pálya nélkül

| — | 150 m sugarú kanyarban |
| --- | --- |

—

150 m sugarú kanyarban

| — | manuális (kézi) támogatással





  — | átmeneti egyenes pályák nélküli 190 m sugarú „S” kanyarokban |
| --- | --- | --- |

—

—

átmeneti egyenes pályák nélküli 190 m sugarú „S” kanyarokban

| — | 6 m hosszú átmeneti egyenes pályával rendelkező 150 m sugarú „S” kanyarokban |
| --- | --- |

—

6 m hosszú átmeneti egyenes pályával rendelkező 150 m sugarú „S” kanyarokban

V. MELLÉKLET

SPECIÁLIS ESET

Fékteljesítmény

Nagy-Britannia

V.1   A NAGY-BRITANNIAI HASZNÁLATRA SZÁNT ÁRUSZÁLLÍTÓ KOCSIK RÖGZÍTŐFÉKE

A rögzítőfékre vonatkozó előírás: Az Egyesült Királyságban használt új kocsik esetében: minden kocsit fel kell szerelni. A kizárólag az Egyesült Királyságban használandó kocsik esetében a rögzítőféket úgy tervezik, hogy megtartsa a teljesen terhelt kocsikat egy 2,5 %-os lejtőn 10 % legnagyobb tapadás mellett, szélcsendben.

V.2   EGYENÉRTÉKŰ FÉKERŐ ÉS FÉKERŐ TÉNYEZŐK A NAGY-BRITANNIAI HÁLÓZATON VALÓ HASZNÁLATRA SZÁNT ÁRUSZÁLLÍTÓ KOCSIK ESETÉBEN

Az Egyesült Királyságban működő áruszállító kocsik egyenértékű fékerővel és indokolt esetben bármilyen számított fékerő-tényezővel rendelkeznek. Az Egyesült Királyságtól eltérő tagállamokban működő áruszállító kocsik féksúllyal / a fékezett súly számított százalékával rendelkeznek. Azok az áruszállító kocsik, amelyeknek az Egyesült Királyságban és más tagállamokban kell működniük, fékerővel / fékerő-tényezővel és a fékezett súly számított százalékával rendelkeznek. Az üzembentartónak be kell szereznie ezt az információt, és be kell vezetnie azt a Járműnyilvántartásba.

Fékezőerő

A féktuskóra /fékpofára/ fékezési felület kapcsolódási pontjára vitt erő.

Egyenértékű fékerő

A fékerőnek az az értéke, amelyet egy normál súrlódási együtthatójú egyenértékű tuskós fékrendszerre kell gyakorolni, hogy ugyanolyan értékű fékerő jöjjön létre, mint a fékerőnek és a jármű súrlódási együtthatójának tényleges kombinációja által megadott lassítási fékereje.

Fékerő-tényezők

Ezek a tényezők lehetővé teszik az Egyesült Királyságbeli TOPS számítógépes rendszer számára, hogy kiszámítsák a fékerőt egy olyan eszközzel felszerelt vasúti jármű esetében, amely a jármű tömegével arányosan változtatja a fékerőt.

A fékerő adatok kiszámítása

i)   Vagy egy fékerő értékkel, vagy a terheletlen és terhelt állapot esetében rögzített értékekkel rendelkező járművek.

Az e részben meghatározott megközelítést használják a szállítójárművek esetében is, noha azok fékereje a jármű terhelésétől függően változhat. A számított egyenértékű fékerő értéke megfelel a jármű terheletlen állapotának.

Az egyenértékű fékerő összesített a jármű esetében, és egyenesen arányos a jármű sínnél elért lassítási fékerejével.

A fékerő bejelentett értékét közvetlenül használják a jármű fékezési képességének mutatójaként, és ahhoz, hogy összhangban legyen a meglévő értékekkel, ezt az erőt kell ráadni egy egyenértékű tuskós fékberendezésre, hogy a sínnél ugyanolyan lassító fékerő legyen elérhető, egy normál átlagos súrlódási együttható segítségével a fék súrlódási érintkezési felületénél. A korábban a számítások alapjaként használt átlagos súrlódási együttható 0,13.

A fenti követelményeknek megfelelő egyenértékű fékerőket a fék lassító erejéből kell kiszámítani az alábbiak szerint:

| | és | |
| --- | --- | --- |

Formula

és

Formula

Ahol:

| BT = | a vasúti jármű egyenértékű fékereje terheletlen állapotban (tonna). |
| --- | --- |
| BL = | a vasúti jármű bejelentendő egyenértékű fékereje terhelt állapotban (tonna). |
| FT és FL = | a jármű terheletlen vagy terhelt állapotnak megfelelő lassító fékereje, amely annyi ideig hat a sínre, ameddig a fékhenger nyomása eléri a maximális (kN) értékének legalább 95 %-át. |
| 0,13 = | normál átlagos súrlódási együttható (-). |
| 9,81 = | gravitációs gyorsulás (m/s2). |

BT =

a vasúti jármű egyenértékű fékereje terheletlen állapotban (tonna).

BL =

a vasúti jármű bejelentendő egyenértékű fékereje terhelt állapotban (tonna).

FT és FL =

a jármű terheletlen vagy terhelt állapotnak megfelelő lassító fékereje, amely annyi ideig hat a sínre, ameddig a fékhenger nyomása eléri a maximális (kN) értékének legalább 95 %-át.

0,13 =

normál átlagos súrlódási együttható (-).

9,81 =

gravitációs gyorsulás (m/s2).

ii)   A terhelés arányában változó fékerővel rendelkező járművek

Azon járművek esetében, amelyeknél ki kell számítani a fékerő állandó és változó komponens formájában lévő tényezőit, azok kiszámítása az alábbiak szerint történik:

| (a) | Fékerő tényező 1 = C

  L

  vagy C

  T
  (tonna)
  ahol C

  L
  = BL - (m × WL)
  és C

  T
  = BT - (m × WT)
  Lásd alább az m származtatását |
| --- | --- |

(a)

Fékerő tényező 1 = C

  L

  vagy C

  T
  (tonna)

ahol C

  L
  = BL - (m × WL)

és C

  T
  = BT - (m × WT)

Lásd alább az m származtatását

| (b) | Fékerő tényező

  (tonna) |
| --- | --- |

(b)

Formula

Ahol:

| BL = | egyenértékű fékerő maximális terhelt állapotban (tonna). |
| --- | --- |
| BT = | egyenértékű fékerő terheletlen állapotban (tonna) |
| WL = | Legnagyobb terhelt tömeg (tonna) |
| WT = | Terheletlen tömeg (tonna) |

BL =

egyenértékű fékerő maximális terhelt állapotban (tonna).

BT =

egyenértékű fékerő terheletlen állapotban (tonna)

WL =

Legnagyobb terhelt tömeg (tonna)

WT =

Terheletlen tömeg (tonna)

A fenti (a) és (b) esetben számított fékerő értékeit be kell jegyezni a járműnyilvántartásba.

iii)   A fékerő származtatásánál figyelembe veendő tényezők

A jármű lassító fékerejét a tervezési adatokból vagy a féktávolság-próbák eredményeiből lehet származtatni; mindkét esetben a vasúti jármű legnagyobb sebességét kell figyelembe venni. Amennyiben tényleges próbákat végeznek, a fékerő számított egyenértékét érvényesíteni kell.

A tuskós fékkel felszerelt járművek esetében a fék lassító erejét a fékerő teljes értékéből és a féktuskók és a keréktalp közötti súrlódás szorzatának teljes értékéből számítják ki. Tárcsafék esetében ez a fékerőnek, a súrlódási együtthatónak és a fékbetét működése hatékony sugarának és a kerék új sugarának szorzata.

A fék lassító erejének számításakor figyelembe kell venni a rudazat hatékonysága vagy a fékerő-továbbítási rendszerben a fékhenger és a féktuskók vagy fékpofák között lévő hézagállítók miatti minden veszteséget. Ha nem lehet kiszámítani a fékerő megbízható értékét, azt közvetlenül a tuskón vagy a fékpofán kell mérni. Ebben az esetben figyelembe kell venni a rudazatban kialakuló vibráció hatását a statikus súrlódás értékére.

A felhasznált súrlódási együtthatónak figyelembe kell vennie az összes befolyásoló tényezőt, mint például a fékerőt, a súrlódó anyag területét és a jármű felszínét, mivel minden ilyen tényező befolyásolja a súrlódási együtthatót. Például a féktuskó egy adott területén a tuskó terhelésének és a sebességnek a növelése csökkenti az öntöttvas féktuskók súrlódási együtthatójának valós értékét.

Ha nincsenek elérhető adatok, amelyek megadják a súrlódási együtthatót a terhelés, a sebesség és a súrlódó terület meghatározott kombinációi esetén, próbákat kell végezni az érték megállapítása érdekében, ha annak segítségével számítják ki a fék lassító erejét.

Ahol egyetlen járműszám vonatkozik a rudas típusú kapcsolókészülékkel félig állandóan összekapcsolt vagy csuklós járművekre, a fék megfelelő lassító erejét minden elosztó esetében ki kell számolni az egyes elosztók által kiszolgált járműtömeg segítségével.

W. MELLÉKLET

KÜLÖNLEGES ESETEK

Kinematikus járműszerkesztési szelvény

FINNORSZÁG, FIN1 STATIKUS SZERKESZTÉSI SZELVÉNY

| W.1. | Általános szabályok |
| --- | --- |

W.1.

| W.2. | A jármű alsó része |
| --- | --- |

W.2.

| W.3. | A kerékperemek közelében lévő járműrészek |
| --- | --- |

W.3.

| W.4. | A jármű szélessége |
| --- | --- |

W.4.

| W.5. | Kocsik és többrészes egységek alsó lépcsője és kifelé nyíló peronajtója |
| --- | --- |

W.5.

| W.6. | Áramszedők és a tetőn lévő nem szigetelt működő részek |
| --- | --- |

W.6.

| W.7. | Szabályok és későbbi utasítások |
| --- | --- |

W.7.

JÁRMŰSZERKESZTÉSI SZELVÉNY

FIN1 / A. melléklet

FIN1 / B1. melléklet

A RENDEZŐPÁLYAUDVARI GURÍTÓDOMBOKON ÉS VÁGÁNYFÉKEKEN ÁTENGEDHETŐ JÁRMŰ ALSÓ RÉSZÉRE VONATKOZÓ MINIMÁLIS MAGASSÁG NÖVELÉSE

FIN1 / B2. melléklet

A RENDEZŐPÁLYAUDVARI GURÍTÓDOMBOKON ÉS VÁGÁNYFÉKEKEN NEM ÁTENGEDHETŐ JÁRMŰ ALSÓ RÉSZÉRE VONATKOZÓ MINIMÁLIS MAGASSÁG NÖVELÉSE

FIN1 / B3. melléklet

A RENDEZŐPÁLYAUDVARI GURÍTÓDOMBOK VÁGÁNYFÉKJEINEK ÉS EGYÉB TOLATÓ BERENDEZÉSEINEK ELHELYEZKEDÉSE

FIN1 / C. melléklet

A FÉLSZÉLESSÉG CSÖKKENTÉSE A FIN1 JÁRMŰSZERKESZTÉSI SZELVÉNY SZERINT (CSÖKKENTÉSI KÉPLET)

FIN1 / D1. melléklet

A JÁRMŰ ALSÓ LÉPCSŐJÉNEK SZELVÉNYE

FIN1 / D2. melléklet

KOCSIK ÉS TÖBBRÉSZES EGYSÉGEK KIFELÉ NYÍLÓ AJTÓINAK ÉS LENYITOTT LÉPCSŐINEK SZELVÉNYE

FIN1 / E. MELLÉKLET 16

ÁRAMSZEDŐK ÉS NEM SZIGETELT MŰKÖDŐ RÉSZEK

W.1.   ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK

| 1.1. | A járműszerkesztési szelvény a területet határozza meg, amelyen belül kell a járműnek elhelyezkednie, amikor az egyenes vágány közepén halad. A referencia-körvonalat (FIN1) az A. melléklet tartalmazza. |
| --- | --- |

1.1.

A járműszerkesztési szelvény a területet határozza meg, amelyen belül kell a járműnek elhelyezkednie, amikor az egyenes vágány közepén halad. A referencia-körvonalat (FIN1) az A. melléklet tartalmazza.

| 1.2. | A jármű különböző részeinek a vágányhoz viszonyított legalacsonyabb helyzete meghatározásához (alsó rész, a peremek közelében lévő járműrészek) az alábbi elmozdulásokat kell figyelembe venni:






  — | Maximum kopás |
| --- | --- | --- |

1.2.

A jármű különböző részeinek a vágányhoz viszonyított legalacsonyabb helyzete meghatározásához (alsó rész, a peremek közelében lévő járműrészek) az alábbi elmozdulásokat kell figyelembe venni:

—

Maximum kopás

| — | Felfüggesztések rugalmassága az ütközőkig. Szabaddá tett pályák esetén a rugók rugalmasságát az UIC 505-1. tájékoztatóban szereplő besorolás szerint kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

—

Felfüggesztések rugalmassága az ütközőkig. Szabaddá tett pályák esetén a rugók rugalmasságát az UIC 505-1. tájékoztatóban szereplő besorolás szerint kell figyelembe venni.

| — | Alváz statikus elhajlása |
| --- | --- |

—

Alváz statikus elhajlása

| — | Szerelési és építési tűréshatárok |
| --- | --- |

—

Szerelési és építési tűréshatárok

| 1.3. | A különböző járműrészek legmagasabb helyzetét üres, nem elhasználódott jármű alapján kell meghatározni, a szerelési és építési tűréshatárok figyelembe vételével. |
| --- | --- |

1.3.

A különböző járműrészek legmagasabb helyzetét üres, nem elhasználódott jármű alapján kell meghatározni, a szerelési és építési tűréshatárok figyelembe vételével.

W.2.   A JÁRMŰ ALSÓ RÉSZE

Az alsó részekhez megengedett minimális magasság a B1. melléklet szerint növelhető olyan járművek esetén, amelyek át tudnak haladni rendezőpályaudvari gurítódombon vagy vágányfékeken.

A rendezőpályaudvari dombokra és vágányfékekre nem engedhető járművek minimális magassága a B2. melléklet szerint növelhető.

W.3.   A KERÉKPEREMEK KÖZELÉBEN LÉVŐ JÁRMŰRÉSZEK

| 3.1. | A kerékperemek közelében elhelyezkedő járműrészek megengedett minimális függőleges távolsága (a kerekek kivételével) 55 mm a futófelülettől számítva. A kanyarokban ezeknek a részeknek a kerekek által elfoglalt zónán belül kell maradnia.
  Az 55 mm-es távolság nem vonatkozik a homokszóró rendszer rugalmas részeire, illetve a rugalmas kefékre. |
| --- | --- |

3.1.

A kerékperemek közelében elhelyezkedő járműrészek megengedett minimális függőleges távolsága (a kerekek kivételével) 55 mm a futófelülettől számítva. A kanyarokban ezeknek a részeknek a kerekek által elfoglalt zónán belül kell maradnia.

Az 55 mm-es távolság nem vonatkozik a homokszóró rendszer rugalmas részeire, illetve a rugalmas kefékre.

| 3.2. | A 3.1 pont alól kivételt jelentenek a végtengelyek feletti járműrészek, melyek megengedett minimális függőleges távolsága 125 mm olyan járművek esetében, amelyeket mozgatható, kézzel a sínre helyezhető féksaruval fékeznek le. |
| --- | --- |

3.2.

A 3.1 pont alól kivételt jelentenek a végtengelyek feletti járműrészek, melyek megengedett minimális függőleges távolsága 125 mm olyan járművek esetében, amelyeket mozgatható, kézzel a sínre helyezhető féksaruval fékeznek le.

| 3.3. | A sínnel érintkező fék-részegységek minimális távolsága a síntől számítva kevesebb, mint 55 mm lehet, amikor a részegységek nyugalmi helyzetben vannak. A tengelyek közötti zónában kell elhelyezkedniük, és a kanyarokban is a kerekek által elfoglalt területen belül kell maradniuk. A részegységek nem befolyásolhatják a tolató berendezésekkel való üzemeltetést. |
| --- | --- |

3.3.

A sínnel érintkező fék-részegységek minimális távolsága a síntől számítva kevesebb, mint 55 mm lehet, amikor a részegységek nyugalmi helyzetben vannak. A tengelyek közötti zónában kell elhelyezkedniük, és a kanyarokban is a kerekek által elfoglalt területen belül kell maradniuk. A részegységek nem befolyásolhatják a tolató berendezésekkel való üzemeltetést.

W.4.   A JÁRMŰ SZÉLESSÉGE

| | Az egyenes vágányon és a kanyarban megengedett átlós félszélesség-értékeket a C. melléklet szerint kell csökkenteni. |
| --- | --- |

Az egyenes vágányon és a kanyarban megengedett átlós félszélesség-értékeket a C. melléklet szerint kell csökkenteni.

W.5.   KOCSIK ÉS TÖBBRÉSZES EGYSÉGEK ALSÓ LÉPCSŐJE ÉS KIFELÉ NYÍLÓ PERONAJTÓJA

| 5.1. | A kocsik és többrészes egységek alsó lépcsőjének szelvényét a D1. melléklet határozza meg. |
| --- | --- |

5.1.

A kocsik és többrészes egységek alsó lépcsőjének szelvényét a D1. melléklet határozza meg.

| 5.2. | A kocsik és többrészes egységek kifelé nyíló peronajtóinak nyitott helyzetben mért szelvényét a D2. melléklet rögzíti. |
| --- | --- |

5.2.

A kocsik és többrészes egységek kifelé nyíló peronajtóinak nyitott helyzetben mért szelvényét a D2. melléklet rögzíti.

W.6.   ÁRAMSZEDŐK ÉS A TETŐN LÉVŐ NEM SZIGETELT MŰKÖDŐ RÉSZEK

| 6.1. | A leengedett áramszedő egyenes vágányon középső helyzetben lévő jármű esetén nem lóghat túl a jármű szerkesztési szelvényén. |
| --- | --- |

6.1.

A leengedett áramszedő egyenes vágányon középső helyzetben lévő jármű esetén nem lóghat túl a jármű szerkesztési szelvényén.

| 6.2. | A felemelt áramszedő egyenes vágányon középső helyzetben lévő jármű esetén nem lóghat túl a jármű E. mellékletben meghatározott szelvényén.
  Az áramszedő oszcilláció és vágányelhajlás miatti átlós elmozdulásait és tűréshatárértékeit külön-külön figyelembe kell venni az elektromos vezeték telepítésekor. |
| --- | --- |

6.2.

A felemelt áramszedő egyenes vágányon középső helyzetben lévő jármű esetén nem lóghat túl a jármű E. mellékletben meghatározott szelvényén.

Az áramszedő oszcilláció és vágányelhajlás miatti átlós elmozdulásait és tűréshatárértékeit külön-külön figyelembe kell venni az elektromos vezeték telepítésekor.

| 6.3. | Ha az áramszedő nem a forgóváz középpontja felett helyezkedik el, figyelembe kell venni a kanyarokban bekövetkező oldalelmozdulásokat. |
| --- | --- |

6.3.

Ha az áramszedő nem a forgóváz középpontja felett helyezkedik el, figyelembe kell venni a kanyarokban bekövetkező oldalelmozdulásokat.

| 6.4. | A tetőn lévő nem szigetelt részek (25 kV) nem lóghatnak át az E. mellékletben jelzett zónába. |
| --- | --- |

6.4.

A tetőn lévő nem szigetelt részek (25 kV) nem lóghatnak át az E. mellékletben jelzett zónába.

W.7.   SZABÁLYOK ÉS KÉSŐBBI UTASÍTÁSOK

| 7.1. | A W.1-W.6 pontokon kívül a nyugat-európai forgalomra tervezett járműveknek meg kell felelniük az UIC 505-1 vagy 506 tájékoztató előírásainak is.
  A kompon szállítható járművek alsó részének a későbbiekben meg kell felelnie az UIC 507 (vagonok) vagy 569 (kocsik és poggyászkocsik) tájékoztatóban rögzített követelményeknek is. |
| --- | --- |

7.1.

A W.1-W.6 pontokon kívül a nyugat-európai forgalomra tervezett járműveknek meg kell felelniük az UIC 505-1 vagy 506 tájékoztató előírásainak is.

A kompon szállítható járművek alsó részének a későbbiekben meg kell felelnie az UIC 507 (vagonok) vagy 569 (kocsik és poggyászkocsik) tájékoztatóban rögzített követelményeknek is.

| 7.2. | A W.1-W.6 pontokon kívül az oroszországi forgalomra tervezett járműveknek meg kell felelniük a GOST 9238-83 szabvány előírásainak is. A szokásos nyomtáv méreteit minden esetben be kell tartani. |
| --- | --- |

7.2.

A W.1-W.6 pontokon kívül az oroszországi forgalomra tervezett járműveknek meg kell felelniük a GOST 9238-83 szabvány előírásainak is. A szokásos nyomtáv méreteit minden esetben be kell tartani.

| 7.3. | Külön szabályozás érvényes a billenő rendszerű járművekből álló vonatszerelvények szelvényének megállapításához. |
| --- | --- |

7.3.

Külön szabályozás érvényes a billenő rendszerű járművekből álló vonatszerelvények szelvényének megállapításához.

| 7.4. | A rakszelvényekre vonatkozó előírásokat külön szabályozás rögzíti. |
| --- | --- |

7.4.

A rakszelvényekre vonatkozó előírásokat külön szabályozás rögzíti.

JÁRMŰSZERKESZTÉSI SZELVÉNY

FIN1 / A. melléklet

W.1. ábra

Image

| 1) | Rendezőpályaudvari gurítódombokon és vágányfékeken átengedhető járművek alsó része |
| --- | --- |

1)

Rendezőpályaudvari gurítódombokon és vágányfékeken átengedhető járművek alsó része

| 2) | A rendezőpályaudvari gurítódombokon és vágányfékeken nem átengedhető járművek alsó része, a motoros egységek forgóvázainak kivételével (lásd a 3) megjegyzést) |
| --- | --- |

2)

A rendezőpályaudvari gurítódombokon és vágányfékeken nem átengedhető járművek alsó része, a motoros egységek forgóvázainak kivételével (lásd a 3) megjegyzést)

| 3) | Rendezőpályaudvari gurítódombokon és vágányfékeken nem átengedhető motoros egységek forgóvázának alsó része |
| --- | --- |

3)

Rendezőpályaudvari gurítódombokon és vágányfékeken nem átengedhető motoros egységek forgóvázának alsó része

| 4) | A Jtt-nek (a finn vasútvállalat biztonsági szabványaihoz kapcsolódó műszaki előírások) megfelelő vonalakon működtethető járművek szelvénye, ahol az űrszelvényt ennek megfelelően kiszélesítették. |
| --- | --- |

4)

A Jtt-nek (a finn vasútvállalat biztonsági szabványaihoz kapcsolódó műszaki előírások) megfelelő vonalakon működtethető járművek szelvénye, ahol az űrszelvényt ennek megfelelően kiszélesítették.

FIN1 / B1. melléklet

A rendezőpályaudvari gurítódombokon és vágányfékeken átengedhető jármű alsó részére vonatkozó minimális magasság növelése

A járművek alsó részének magasságát Eas és Eau értékkel kell megnövelni az alábbiak szerint:

| — | Ha a jármű a gurítódomb tetején halad, a forgócsapok vagy a végtengelyek közötti részek nem lóghatnak bele a gurítódomb futófelületébe, melynek függőleges görbületi sugara 250 m; |
| --- | --- |

—

Ha a jármű a gurítódomb tetején halad, a forgócsapok vagy a végtengelyek közötti részek nem lóghatnak bele a gurítódomb futófelületébe, melynek függőleges görbületi sugara 250 m;

| — | Ha a jármű a gurítódomb domborulatán halad, a forgócsapok vagy a végtengelyek feletti részek nem lóghatnak bele a domborulaton lévő vágányfékek szelvényébe, melynek függőleges görbületi sugara 300 m; |
| --- | --- |

—

Ha a jármű a gurítódomb domborulatán halad, a forgócsapok vagy a végtengelyek feletti részek nem lóghatnak bele a domborulaton lévő vágányfékek szelvényébe, melynek függőleges görbületi sugara 300 m;

Az (1) hivatkozásra vonatkozó képletek a magasságnövelés kiszámításához (az értékek méterben vannak megadva:

Formula

Formula

legfeljebb 1,445 méter távolságra a vágány középvonalától,

Formula

1,445 méternél nagyobb távolságra a vágány középvonalától.

Jelmagyarázat:

| Eas = | a jármű alsó része magasságának növelése a forgócsapok vagy a végtengelyek közötti keresztszelvényekben; Az Eas értéket csak akkor kell figyelembe venni, ha pozitív. |
| --- | --- |
| Eau = | a jármű alsó része magasságának növelése a forgócsapok vagy a végtengelyek feletti keresztszelvényekben; Az Eau értéket csak akkor kell figyelembe venni, ha pozitív. |
| a = | a forgócsapok vagy a végtengelyek közötti távolság; |
| n = | a keresztszelvény és a legközelebbi forgócsap (vagy a legközelebbi végtengely) távolsága; |
| h = | a jármű alsó részének magassága a futófelület felett (lásd az A. mellékletet). |

Eas =

a jármű alsó része magasságának növelése a forgócsapok vagy a végtengelyek közötti keresztszelvényekben; Az Eas értéket csak akkor kell figyelembe venni, ha pozitív.

Eau =

a jármű alsó része magasságának növelése a forgócsapok vagy a végtengelyek feletti keresztszelvényekben; Az Eau értéket csak akkor kell figyelembe venni, ha pozitív.

a =

a forgócsapok vagy a végtengelyek közötti távolság;

n =

a keresztszelvény és a legközelebbi forgócsap (vagy a legközelebbi végtengely) távolsága;

h =

a jármű alsó részének magassága a futófelület felett (lásd az A. mellékletet).

---

(1)  FoA képletek a rendezőpályaudvari gurítódombok vágányfékjének és egyéb tolató berendezésének elhelyezkedésén alapulnak (lásd a B3. mellékletet).

FIN1 / B2. melléklet

A rendezőpályaudvari Gurítódombokon És Vágányfékeken Nem Átengedhető Jármű Alsó Részére Vonatkozó Minimális Magasság Növelése

A járművek alsó részének magasságát E’as és E’au értékkel kell megnövelni az alábbiak szerint:

| — | Ha a jármű konkáv vágány-ívátmeneten halad, a forgócsapok vagy a végtengelyek közötti részek nem lóghatnak bele a vágány-ívátmenet futófelületébe, melynek függőleges görbületi sugara 500 m; |
| --- | --- |

—

Ha a jármű konkáv vágány-ívátmeneten halad, a forgócsapok vagy a végtengelyek közötti részek nem lóghatnak bele a vágány-ívátmenet futófelületébe, melynek függőleges görbületi sugara 500 m;

| — | Ha a jármű konkáv vágány-ívátmeneten halad, a forgócsapok vagy a végtengelyek feletti részek nem lóghatnak bele a vágány-ívátmenet futófelületébe, melynek függőleges görbületi sugara 500 m. |
| --- | --- |

—

Ha a jármű konkáv vágány-ívátmeneten halad, a forgócsapok vagy a végtengelyek feletti részek nem lóghatnak bele a vágány-ívátmenet futófelületébe, melynek függőleges görbületi sugara 500 m.

A (1) hivatkozásra vonatkozó képletek a magasságnövelés kiszámításához (az értékek méterben vannak megadva:

Formula

Formula

Jelmagyarázat:

| E’as = | a jármű alsó része magasságának növelése a forgócsapok vagy a végtengelyek közötti keresztszelvényekben Az E„as értéket csak akkor kell figyelembe venni, ha pozitív. |
| --- | --- |
| E’au = | a jármű alsó része magasságának növelése a forgócsapok vagy a végtengelyek közötti keresztszelvényekben Az E”au értéket csak akkor kell figyelembe venni, ha pozitív. |
| a = | a forgócsapok vagy a végtengelyek közötti távolság; |
| n = | a keresztszelvény és a legközelebbi forgócsap (vagy a legközelebbi végtengely) távolsága; |
| h = | a jármű alsó részének magassága a futófelület felett (lásd az A. mellékletet). |

E’as =

a jármű alsó része magasságának növelése a forgócsapok vagy a végtengelyek közötti keresztszelvényekben Az E„as értéket csak akkor kell figyelembe venni, ha pozitív.

E’au =

a jármű alsó része magasságának növelése a forgócsapok vagy a végtengelyek közötti keresztszelvényekben Az E”au értéket csak akkor kell figyelembe venni, ha pozitív.

a =

a forgócsapok vagy a végtengelyek közötti távolság;

n =

a keresztszelvény és a legközelebbi forgócsap (vagy a legközelebbi végtengely) távolsága;

h =

a jármű alsó részének magassága a futófelület felett (lásd az A. mellékletet).

---

(1)  A képletek a rendezőpályaudvari gurítódombokon lévő vágányok jármű-nyomtávján alapulnak (lásd a B3. mellékletet).

FIN1 / B3. melléklet

A rendezőpályaudvari gurítódombok vágányfékjeinek és egyéb tolató berendezéseinek elhelyezkedése

W.2. ábra

Image

KITÉRŐVÁGÁNYOK:

A rendezőpályaudvari gurítódombok kitérővágányain Rmin=500 m, az akadály-nyomtáv futófelület feletti magassága pedig h = 0 mm a jármű teljes szelvényszélességén (= 1 700 mm a vágány középvonalától). A hosszanti terület, ahol h = 0, a gurítódomb tetején lévő konvex terület előtti 20 m-es ponttól a gurítódomb völgyében lévő konkáv terület után 20 m-es pontig terjed. A rendezőpályaudvar akadály-nyomtávja ezen a területen kívül is érvényben van (a rendezőpályaudvarok nyomtávjára vonatkozó RAMO 2.9 pont és RAMO 2 2. melléklet, valamint a kereszteződési pontokra vonatkozó RAMO 2 5. melléklet).

FIN1 / C. melléklet

A félszélesség csökkentése a FIN1 járműszerkesztési szelvény szerint (csökkentési képlet)

1.   Általános szabályok

A járművek járműszelvénye alapján kiszámított keresztszelvény-méreteit (A. melléklet) az Es vagy az Eu mennyiségekkel kell csökkenteni úgy, hogy ha a jármű a legkedvezőtlenebb pozícióban van (és nem dől rá a felfüggesztésére), R = 150 m sugarú vágányon halad, a nyomtáv nagysága pedig 1,544 m, a jármű semelyik része sem lóghat túl a FIN1 járműszelvény félszélességén a (36/R + k) értéket meghaladó mértékben, a vágány középvonalától számítva.

A járműszelvény középvonala egybeesik a vágány középvonalával, és elhajlik, ha a vágány döntött.

A csökkentések a 2. fejezetben megadott képlet alapján számíthatók ki.

2.   Csökkentési képlet (méterben)

| 2.1 | A forgócsapok, illetve a végtengelyek közötti szelvények |
| --- | --- |

2.1

A forgócsapok, illetve a végtengelyek közötti szelvények

Formula

Formula

| 2.2 | A forgócsapok, illetve a végtengelyek feletti szelvények (kiugró résszel rendelkező járművek esetén)






  Jelmagyarázat:






  Es és Es∞ = | a forgócsapok vagy a végtengelyek közötti keresztszelvényekhez tartozó szelvény-félszélesség csökkentése Az Es és az Es∞ értéket csak akkor kell figyelembe venni, ha pozitív. |
| --- | --- | --- |
| Eu és Eu∞ = | a forgócsapok vagy a végtengelyek feletti keresztszelvényekhez tartozó szelvény-félszélesség csökkentése Az Eu és az Eu∞ értéket csak akkor kell figyelembe venni, ha pozitív. |
| a = | a forgócsapok vagy a végtengelyek közötti távolság (1) |
| n = | a keresztszelvény és a legközelebbi forgócsap vagy a legközelebbi végtengely vagy egy fiktív forgócsap (ha a jármű nem rendelkezik rögzített forgócsappal) távolsága |
| p = | futókerék-táv |
| q = | a csapágy és a tengely közötti játék értéke, valamint a csapágy és a forgóváz közötti lehetséges játék értéke az utoljára elhasználódott részegységek középső helyzetétől mérve |
| wiR = | a forgócsap, valamint a forgózsámolybölcső forgóvázhoz viszonyított átlós elmozdulása, vagy forgócsap nélküli járművek esetén a forgóváz lehetséges elmozdulása a jármű alvázához képest, a középső helyzettől mérve az ív belső oldala felé (az ívsugártól függően eltérő lehet) |
| waR = | ugyanaz, mint a wiR érték, de az ív külseje felé mérve |
| w∞ = | ugyanaz, mint a wiR érték, de egyenes vágányon, a középső helyzettől mindkét oldal felé mérve |
| l = | maximális nyomtáv egyenes és figyelembe vett íves vágányon = 1,544 m |
| d = | utoljára elhasználódott kerékperemek közötti távolság 10 mm-rel az üzemi körtől kifelé = 1,492 m |
| R = | görbe sugara |

2.2

A forgócsapok, illetve a végtengelyek feletti szelvények (kiugró résszel rendelkező járművek esetén)

Formula

Formula

Jelmagyarázat:

Es és Es∞ =

a forgócsapok vagy a végtengelyek közötti keresztszelvényekhez tartozó szelvény-félszélesség csökkentése Az Es és az Es∞ értéket csak akkor kell figyelembe venni, ha pozitív.

Eu és Eu∞ =

a forgócsapok vagy a végtengelyek feletti keresztszelvényekhez tartozó szelvény-félszélesség csökkentése Az Eu és az Eu∞ értéket csak akkor kell figyelembe venni, ha pozitív.

a =

a forgócsapok vagy a végtengelyek közötti távolság (1)

n =

a keresztszelvény és a legközelebbi forgócsap vagy a legközelebbi végtengely vagy egy fiktív forgócsap (ha a jármű nem rendelkezik rögzített forgócsappal) távolsága

p =

futókerék-táv

q =

a csapágy és a tengely közötti játék értéke, valamint a csapágy és a forgóváz közötti lehetséges játék értéke az utoljára elhasználódott részegységek középső helyzetétől mérve

wiR =

a forgócsap, valamint a forgózsámolybölcső forgóvázhoz viszonyított átlós elmozdulása, vagy forgócsap nélküli járművek esetén a forgóváz lehetséges elmozdulása a jármű alvázához képest, a középső helyzettől mérve az ív belső oldala felé (az ívsugártól függően eltérő lehet)

waR =

ugyanaz, mint a wiR érték, de az ív külseje felé mérve

w∞ =

ugyanaz, mint a wiR érték, de egyenes vágányon, a középső helyzettől mindkét oldal felé mérve

l =

maximális nyomtáv egyenes és figyelembe vett íves vágányon = 1,544 m

d =

utoljára elhasználódott kerékperemek közötti távolság 10 mm-rel az üzemi körtől kifelé = 1,492 m

R =

görbe sugara

Ha a w érték állandó vagy egyenes arányban változik az 1/R értékkel, 150 méteres sugarat kell figyelembe venni.

Kivételes esetekben az R ≥150 m valós értéket kell használni.

| k = | a szelvényből való kinyúlás megengedett értéke (az akadály-nyomtáv 36/R kiszélesítési értékével növelhető) a felfüggesztés rugalmassága miatti elhajlás nélkül; |
| --- | --- |

k =

a szelvényből való kinyúlás megengedett értéke (az akadály-nyomtáv 36/R kiszélesítési értékével növelhető) a felfüggesztés rugalmassága miatti elhajlás nélkül;

= 0 h < 330 mm érték esetén vágányfékeken átengedhető járművek esetén (lásd a B1. mellékletet);

= 0,060 m h < 600 mm érték esetén;

= 0,075 m h ≥ 600 mm érték esetén.

| h = | a futó felület feletti magasság a vizsgált helyen, amikor a jármű a legalacsonyabb helyzetben van |
| --- | --- |

h =

a futó felület feletti magasság a vizsgált helyen, amikor a jármű a legalacsonyabb helyzetben van

3.   Csökkentési értékek

A jármű keresztszelvényeinek félszélessége a következők szerint csökkenthető:

| 3.1 | Forgócsapok közötti szelvények:
  az Es és az Es∞ értékek közül a nagyobbal |
| --- | --- |

3.1

Forgócsapok közötti szelvények:

az Es és az Es∞ értékek közül a nagyobbal

| 3.2 | Forgócsapok feletti szelvények:
  az Eu és az Eu∞ értékek közül a nagyobbal |
| --- | --- |

3.2

Forgócsapok feletti szelvények:

az Eu és az Eu∞ értékek közül a nagyobbal

---

(1)  Ha a jármű nem rendelkezik forgócsappal, az a és az n értéket a forgóváz és az alváz hosszanti középvonalainak metszéspontjában elhelyezkedő fiktív forgócsap alapján kell meghatározni úgy, hogy a jármű középső helyzetben van (0,026 + q + w = 0) egy 150 m sugarú íves vágányon. Ha a forgócsap távolságát ilyen módon számítják ki és a forgóváz középpontja y, a p2 kifejezést p2 - y2 értékkel kell helyettesíteni a csökkentési képletben.

FIN1 / D1. melléklet

A jármű alsó lépcsőjének szelvénye

| 1 | Ez a szabvány a magas (550/1 800) vagy az alacsony platformokhoz (265/1 600) használt lépcsőre vonatkozik.
  A lépcső és a platform széle közötti feleslegesen széles hézag elkerülése érdekében, valamint az alsó járműlépcső és a magas platformok (550/1 800 mm) figyelembevételével az 1,700 – E érték rögzített lépcső esetén a C. mellékletben leírtak szerint túlléphető. Ilyen esetben az alábbi számításokat kell alkalmazni, melyek alapján biztosítható, hogy a kinyúlás ellenére a lépcső ne érje el a platformot. A kocsit a futófelülethez képest legalacsonyabb helyzetben kell megvizsgálni. |
| --- | --- |

1

Ez a szabvány a magas (550/1 800) vagy az alacsony platformokhoz (265/1 600) használt lépcsőre vonatkozik.

A lépcső és a platform széle közötti feleslegesen széles hézag elkerülése érdekében, valamint az alsó járműlépcső és a magas platformok (550/1 800 mm) figyelembevételével az 1,700 – E érték rögzített lépcső esetén a C. mellékletben leírtak szerint túlléphető. Ilyen esetben az alábbi számításokat kell alkalmazni, melyek alapján biztosítható, hogy a kinyúlás ellenére a lépcső ne érje el a platformot. A kocsit a futófelülethez képest legalacsonyabb helyzetben kell megvizsgálni.

| 2 | A szelvény középvonala és a platform közötti távolság: |
| --- | --- |

2

A szelvény középvonala és a platform közötti távolság:

| 3 | A lépcsőhöz szükséges hely: |
| --- | --- |

3

Formula

| 3.1 | Forgócsapok között elhelyezkedő lépcső: |
| --- | --- |

3.1

Formula

| 3.2 | Forgócsapok felett elhelyezkedő lépcső: |
| --- | --- |

3.2

Forgócsapok felett elhelyezkedő lépcső:

Formula

| 4 | Jelmagyarázat (az értékek méterben vannak megadva):






  As és Au = | a szelvény középvonala és a lépcső külső széle közötti távolság |
| --- | --- | --- |
| B = | a jármű középvonala és a lépcső külső széle közötti távolság |
| a = | a forgócsapok vagy a végtengelyek közötti távolság |
| n = | a forgócsaptól legtávolabbi lépcső-keresztszelvény távolsága |
| p = | futókerék-táv |
| q = | a tengely és a csapágy közötti játék miatt esetleg létrejövő átlós elmozdulás, hozzáadva a csapágy és az utoljára elhasználódott részegységek középső helyzetétől mért forgóváz közötti játék |
| wiR = | a forgócsap és a forgózsámolybölcső lehetséges átlós elmozdulása a középső helyzettől mérve az ív belső oldala felé |
| waR = | ugyanaz, mint a wiR érték, de az ív külseje felé mérve |
| wiR/aR = | maximális érték a figyelembe vett íves vágányon (rögzített lépcsők esetén) |

4

Jelmagyarázat (az értékek méterben vannak megadva):

As és Au =

a szelvény középvonala és a lépcső külső széle közötti távolság

B =

a jármű középvonala és a lépcső külső széle közötti távolság

a =

a forgócsapok vagy a végtengelyek közötti távolság

n =

a forgócsaptól legtávolabbi lépcső-keresztszelvény távolsága

p =

futókerék-táv

q =

a tengely és a csapágy közötti játék miatt esetleg létrejövő átlós elmozdulás, hozzáadva a csapágy és az utoljára elhasználódott részegységek középső helyzetétől mért forgóváz közötti játék

wiR =

a forgócsap és a forgózsámolybölcső lehetséges átlós elmozdulása a középső helyzettől mérve az ív belső oldala felé

waR =

ugyanaz, mint a wiR érték, de az ív külseje felé mérve

wiR/aR =

maximális érték a figyelembe vett íves vágányon (rögzített lépcsők esetén)

= 0,005 m (vezérelt lépcsők esetén, melyek v ≤ 5 km/h esetén automatikusan lenyílnak)

| l = | maximális nyomtáv egyenes és figyelembe vett íves vágányon = 1,544 m |
| --- | --- |
| d = | utoljára elhasználódott kerékperemek közötti távolság 10 mm-rel az üzemi körtől kifelé = 1,492 m |
| R = | görbe sugara = 500 m... ∞; |
| t = | a sín platform felé való elmozdulására vonatkozó megengedett tűréshatár (0,020 m) két karbantartási művelet között |

l =

maximális nyomtáv egyenes és figyelembe vett íves vágányon = 1,544 m

d =

utoljára elhasználódott kerékperemek közötti távolság 10 mm-rel az üzemi körtől kifelé = 1,492 m

R =

görbe sugara = 500 m... ∞;

t =

a sín platform felé való elmozdulására vonatkozó megengedett tűréshatár (0,020 m) két karbantartási művelet között

| 5 | A lépcső és a platform közötti átlós távolságra vonatkozó szabályok: |
| --- | --- |

5

A lépcső és a platform közötti átlós távolságra vonatkozó szabályok:

| 5.1 | Az AV = L – As/u távolságnak legalább 0,020 méternek kell lennie. |
| --- | --- |

5.1

Az AV = L – As/u távolságnak legalább 0,020 méternek kell lennie.

| 5.2 | Ha egyenes vágányon a kocsi középső helyzetben, a platform pedig a névleges helyén van, a jármű és a platform közötti 150 mm-es távolság megfelelően kicsinek tekinthető. Egyébként ehhez a távolsághoz a legkisebb értéket kell kiválasztani. Ellenkező esetben az ellenőrzést olyan egyenes és íves vágányon kell elvégezni, ahol az As/u értéke maximális. |
| --- | --- |

5.2

Ha egyenes vágányon a kocsi középső helyzetben, a platform pedig a névleges helyén van, a jármű és a platform közötti 150 mm-es távolság megfelelően kicsinek tekinthető. Egyébként ehhez a távolsághoz a legkisebb értéket kell kiválasztani. Ellenkező esetben az ellenőrzést olyan egyenes és íves vágányon kell elvégezni, ahol az As/u értéke maximális.

| 6 | Szelvény-ellenőrzés
  Az alsóbb lépcsők szelvény-ellenőrzését egyenes vágányon és egy 500 méteres kanyarban kell végrehajtani, ha a w érték állandó vagy egyenes arányban változik az 1/R értékkel. Egyéb esetben az ellenőrzést olyan egyenes vágányon és kanyarban kell elvégezni, ahol az As/u értéke maximális. |
| --- | --- |

6

Szelvény-ellenőrzés

Az alsóbb lépcsők szelvény-ellenőrzését egyenes vágányon és egy 500 méteres kanyarban kell végrehajtani, ha a w érték állandó vagy egyenes arányban változik az 1/R értékkel. Egyéb esetben az ellenőrzést olyan egyenes vágányon és kanyarban kell elvégezni, ahol az As/u értéke maximális.

| 7 | Az eredmények megjelenítése
  A használt képletet, a behelyettesített és az eredményül kapott értékeket könnyen áttekinthető módon kell megjeleníteni. |
| --- | --- |

7

Az eredmények megjelenítése

A használt képletet, a behelyettesített és az eredményül kapott értékeket könnyen áttekinthető módon kell megjeleníteni.

FIN1 / D2. melléklet

Kocsik és többrészes egységek kifelé nyíló ajtóinak és lenyitott lépcsőinek szelvénye

| 1. | A lépcső és a platform széle közötti feleslegesen széles hézag elkerülése érdekében az 1,700 – E értéket (lásd UIC 560 tájékoztató, 1.1.4.2 paragrafus) a C. melléklet előírásainak megfelelően nem lehet túllépni kifelé nyíló ajtó és nyitott vagy zárt helyzetben lévő lépcső tervezésekor, illetve ha az ajtó és a lépcső a nyitott és a zárt helyzet között mozog. Ilyen esetben az alábbi ellenőrzéseket kell végrehajtani többek között annak igazolására, hogy – a további elmozdulás ellenére – sem az ajtó, sem pedig a lépcső nem ütközik bele a rögzített berendezésbe (RAMO, 2.9 pont, 2. melléklet). A számítások elvégzésekor a kocsit a futófelülethez képest legalacsonyabb helyzetben kell megvizsgálni.
  A továbbiakban az „ajtó” szó magában foglalja a lépcsőt is.
  MEGJEGYZÉS: A D2. melléklet alapján is ellenőrizni lehet a mozdony és a sínautóbusz külső visszapillantó tükrét úgy, hogy a tükör nyitott helyzetben van. Normál vasúti forgalom esetén a tükör be van zárva és visszahúzott helyzetben a test szelvényén belül helyezkedik el. |
| --- | --- |

1.

A lépcső és a platform széle közötti feleslegesen széles hézag elkerülése érdekében az 1,700 – E értéket (lásd UIC 560 tájékoztató, 1.1.4.2 paragrafus) a C. melléklet előírásainak megfelelően nem lehet túllépni kifelé nyíló ajtó és nyitott vagy zárt helyzetben lévő lépcső tervezésekor, illetve ha az ajtó és a lépcső a nyitott és a zárt helyzet között mozog. Ilyen esetben az alábbi ellenőrzéseket kell végrehajtani többek között annak igazolására, hogy – a további elmozdulás ellenére – sem az ajtó, sem pedig a lépcső nem ütközik bele a rögzített berendezésbe (RAMO, 2.9 pont, 2. melléklet). A számítások elvégzésekor a kocsit a futófelülethez képest legalacsonyabb helyzetben kell megvizsgálni.

A továbbiakban az „ajtó” szó magában foglalja a lépcsőt is.

MEGJEGYZÉS: A D2. melléklet alapján is ellenőrizni lehet a mozdony és a sínautóbusz külső visszapillantó tükrét úgy, hogy a tükör nyitott helyzetben van. Normál vasúti forgalom esetén a tükör be van zárva és visszahúzott helyzetben a test szelvényén belül helyezkedik el.

| | 2 A szelvény középvonala és a rögzített berendezés közötti távolság:

  ;





  AT = | 1 800 m, ha h < 600 mm |
| --- | --- | --- |
| AT = | 1 920 m, ha 600 < h ≤ 1 300 mm |
| AT = | 2 000 m, ha h > 1 300 mm |

2 A szelvény középvonala és a rögzített berendezés közötti távolság:
  Formula

AT =

1 800 m, ha h < 600 mm

AT =

1 920 m, ha 600 < h ≤ 1 300 mm

AT =

2 000 m, ha h > 1 300 mm

| 3. | Az ajtóhoz szükséges hely: |
| --- | --- |

3.

Az ajtóhoz szükséges hely:

| 3.1 | Forgócsapok között elhelyezkedő ajtó: |
| --- | --- |

3.1

Formula

| 3.2 | Forgócsapok felett elhelyezkedő ajtó: |
| --- | --- |

3.2

Formula

| 4. | Jelmagyarázat (az értékek méterben vannak megadva):






  AT = | a szelvény középvonala és a rögzített berendezés közötti névleges távolság (egyenes vágányon) |
| --- | --- | --- |
| h = | a futó felület feletti magasság a vizsgált helyen, amikor a jármű a legalacsonyabb helyzetben van |
| Os, Ou = | a szelvény középvonala és az ajtó éle közötti megengedett távolság, ha az ajtó a legkiállóbb helyzetben van |
| B = | a jármű középvonala és az ajtó éle közötti megengedett távolság, ha az ajtó a legkiállóbb helyzetben van |
| a = | a forgócsapok vagy a végtengelyek közötti távolság |
| n = | a forgócsaptól legtávolabbi ajtó-keresztszelvény távolsága |
| p = | futókerék-táv |
| q = | a tengely és a csapágy közötti játék miatt esetleg létrejövő átlós elmozdulás, hozzáadva a csapágy és az utoljára elhasználódott részegységek középső helyzetétől mért forgóváz közötti játék |
| wiR = | a forgócsap és a forgózsámolybölcső lehetséges átlós elmozdulása a középső helyzettől mérve az ív belső oldala felé |
| waR = | ugyanaz, mint a wiR érték, de az ív külseje felé mérve |
| wiR/aR = | 0,020 m, a sebesség maximális értéke kevesebb mint 30 km/h (UIC 560) |
| l = | maximális nyomtáv egyenes és figyelembe vett íves vágányon =1,544 m |
| d = | utoljára elhasználódott kerékperemek közötti távolság 10 mm-rel az üzemi körtől kifelé = 1,492 m |
| R = | görbe sugara
  h < 600 mm esetén R = 500 m
  h ≥ 600 mm esetén R = 150 m |
| t = | a sín rögzített berendezés felé való elmozdulására vonatkozó megengedett tűréshatár (0,020 m) két karbantartási művelet között |

4.

Jelmagyarázat (az értékek méterben vannak megadva):

AT =

a szelvény középvonala és a rögzített berendezés közötti névleges távolság (egyenes vágányon)

h =

a futó felület feletti magasság a vizsgált helyen, amikor a jármű a legalacsonyabb helyzetben van

Os, Ou =

a szelvény középvonala és az ajtó éle közötti megengedett távolság, ha az ajtó a legkiállóbb helyzetben van

B =

a jármű középvonala és az ajtó éle közötti megengedett távolság, ha az ajtó a legkiállóbb helyzetben van

a =

a forgócsapok vagy a végtengelyek közötti távolság

n =

a forgócsaptól legtávolabbi ajtó-keresztszelvény távolsága

p =

futókerék-táv

q =

a tengely és a csapágy közötti játék miatt esetleg létrejövő átlós elmozdulás, hozzáadva a csapágy és az utoljára elhasználódott részegységek középső helyzetétől mért forgóváz közötti játék

wiR =

a forgócsap és a forgózsámolybölcső lehetséges átlós elmozdulása a középső helyzettől mérve az ív belső oldala felé

waR =

ugyanaz, mint a wiR érték, de az ív külseje felé mérve

wiR/aR =

0,020 m, a sebesség maximális értéke kevesebb mint 30 km/h (UIC 560)

l =

maximális nyomtáv egyenes és figyelembe vett íves vágányon =1,544 m

d =

utoljára elhasználódott kerékperemek közötti távolság 10 mm-rel az üzemi körtől kifelé = 1,492 m

R =

görbe sugara

h < 600 mm esetén R = 500 m

h ≥ 600 mm esetén R = 150 m

t =

a sín rögzített berendezés felé való elmozdulására vonatkozó megengedett tűréshatár (0,020 m) két karbantartási művelet között

| 5. | Az ajtó és a rögzített berendezés közötti átlós távolságra vonatkozó szabályok:
  Az OV = L - Os/u távolságnak legalább 0,020 méternek kell lennie. |
| --- | --- |

5.

Az ajtó és a rögzített berendezés közötti átlós távolságra vonatkozó szabályok:

Az OV = L - Os/u távolságnak legalább 0,020 méternek kell lennie.

| 6. | Szelvény-ellenőrzés
  Az ajtó szelvény-ellenőrzését egyenes vágányon és egy 500/150 méteres kanyarban kell végrehajtani, ha a w érték egyenes arányban változik az 1/R értékkel. Egyéb esetben az ellenőrzést olyan egyenes vágányon és kanyarban kell elvégezni, ahol az Os/u értéke maximális. |
| --- | --- |

6.

Szelvény-ellenőrzés

Az ajtó szelvény-ellenőrzését egyenes vágányon és egy 500/150 méteres kanyarban kell végrehajtani, ha a w érték egyenes arányban változik az 1/R értékkel. Egyéb esetben az ellenőrzést olyan egyenes vágányon és kanyarban kell elvégezni, ahol az Os/u értéke maximális.

| 7. | Az eredmények megjelenítése
  A használt képletet, a behelyettesített és az eredményül kapott értékeket könnyen áttekinthető módon kell megjeleníteni. |
| --- | --- |

7.

Az eredmények megjelenítése

A használt képletet, a behelyettesített és az eredményül kapott értékeket könnyen áttekinthető módon kell megjeleníteni.

FIN1 / E. melléklet

Pantograf i nieizolowane części pod napięciem

Rysunek W.3

Image

Żadna nieizolowana część pod napięciem (25 kV) nie może znaleźć się w obszarze zakreskowanym.

| 1) | Es lub Eu należy dodać w kierunku poprzecznym zgodnie z załącznikiem C. |
| --- | --- |

1)

Es lub Eu należy dodać w kierunku poprzecznym zgodnie z załącznikiem C.

X. MELLÉKLET

KÜLÖNLEGES ESETEK

TAGÁLLAM: SPANYOLORSZÁG ÉS PORTUGÁLIA

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Y. MELLÉKLET

RÉSZEGYSÉGEK

Forgóváz és futómű

A korábbi UIC/RIV-szabályozás alapján jelenleg jóváhagyott forgóvázak átjárhatósági rendszerelemnek (IC) tekintendők, feltéve, hogy az új alkalmazás során a vonatkozó paraméterek (a jármű vázszerkezeteiét is ideértve) tartománya egy meglévő alkalmazás által már bizonyított tartományban marad.

A korábbi nemzeti szabályozás alapján a meglévő jóváhagyott forgóvázak – amennyiben a nemzeti szabályozás alkalmazta a korábbi UIC-szabályozást – IC-nek tekintendők, feltéve, ha az új alkalmazás során a vonatkozó paraméterek (a jármű vázszerkezeteiét is ideértve) tartománya egy meglévő alkalmazás által már bizonyított tartományban marad.

Az alábbi táblázat felsorolja azokat a forgóvázakat, amelyek úgy tekinthetők, hogy teljesítik a fenti kritériumokat.

Különleges megjegyzés

Az áruszállító teherkocsik legfeljebb Vmax = 120 km/h sebességgel képesek haladni a maximális tervezési terheléssel (még akkor is, ha maximális teljesítmény mellett a fékteljesítmény nem elegendő), amennyiben teljesítik a következő műszaki paramétereket:

| — | Kéttengelyes teherkocsik:






  Önsúly: | ≥ 10 t |
| --- | --- | --- |
| Tengelytáv: | 2a* ≥ 6,0 m
  2a* ≥ 8,0 m a dupla karos felfüggesztéssel rendelkező kocsik esetében |
| A felfüggesztések tervezési követelményei: | a következő Y4 táblázatban szereplő felfüggesztési típusok szerint |

—

Kéttengelyes teherkocsik:

Önsúly:

≥ 10 t

Tengelytáv:

2a* ≥ 6,0 m

2a* ≥ 8,0 m a dupla karos felfüggesztéssel rendelkező kocsik esetében

A felfüggesztések tervezési követelményei:

a következő Y4 táblázatban szereplő felfüggesztési típusok szerint

| — | Forgóvázas kocsik






  Önsúly: | ≥ 16 t |
| --- | --- | --- |
| A forgóvázak tervezési követelményei: | az alábbi Y1 és Y3 táblázatban szereplő fogóváz-típusok szerint |

—

Forgóvázas kocsik

Önsúly:

≥ 16 t

A forgóvázak tervezési követelményei:

az alábbi Y1 és Y3 táblázatban szereplő fogóváz-típusok szerint

Y.1   KÉTTENGELYES FORGÓVÁZAK

Y.1. táblázat: Kéttengelyes forgóvázak 100 km/h sebességig üzemelő teherkocsik esetében

| A forgóváz típusa | A kerékpár legnagyobb terhelése (kN) |
| --- | --- |
| K17, Y25TTV, Y21 Pse, DRRS25 | 245 (25 t) |
| K16, Y25 Lstm, Y25 Lst, Y25 Lsodm, Y25 Lsif, Y25 Lsi, Y25 Ls(s)i1, Y25 Ls(s)i2, Y25 Ls(s)i1f, Y25 Ls(s)i2f, Y25 Lsdm, Y25 Lsd2i, Y25 Lsd2, Y25 Lsd1, Y25 Ls(s)m, Y25 Ls(s), Y21 Lsedm, Y21Lse, K16, FS 46 Lssi, FS 46 Lsi, Y25 L(s)1,DRRS
  DB 628, DB 629, DB 641, DB 642, DB 643, DB 645, DB 646, DB 651, DB 652, DB 653, DB 655, DB 656, DB 665, DB 680, DB 681, DB 682, DB 683, DB 685, DB 868, DB 672 (DRRS), DB 882, DB 885
  DB 094, DB 095, DB 097, DB 556, DB 565, DB 573, DB 574, DB 575, DB 578, DB 579, DB 583, DB 584, DB 585, DB 586, DB 587, DB 588, DB 589, DB 592 | 220 (22,5 t) |
| Y27 E2, Y27 E1m, Y27 E1, Y27 E, Y27 Cm1, Y27 C1, Y25 Rstm, Y25 Rst, Y25 Rsm, Y25 Rsimf, Y25 Rsim, Y25 Rsif, Y25 Rsif, Y25 Rsi, Y25 Rs2m, Y25 Rs2, Y25 Rsa, Y25 Rs, Y25 Lsod1, Y25 Cstm, Y25 Cst, Y25 Csm, Y25 Csimf, Y25 Csim, Y25 Csif, Y25 Csi, Y25 Cs2m, Y25 Cs2, Y25 Cs1m, Y25 Cs1, Y25 Cst1, Y25 Cs, Y25 Cm1, Y25 Cm, Y25 C1, Y25 C, Y21 Csei, Y21 Cse, G56, G66, G66M, G66P, G691, G692, G693, G694, G70, G70M, G70P, G70T, G75, G771, Y25Cssi, Y21 Rse
  DB 621, DB 622, DB 625, DB 640, DB 650, DB 684, DB 839, DB 851, DB 852, DB 853, DB 859, DB 864, DB 866, DB 867, DB 871, DB 872, DB 881, DB 887, DB 931, DB 932
  DB 096, DB 550, DB 551, DB 552, DB 553, DB 554, DB 555, DB 560, DB 561, DB 562, DB 563, DB 566, DB 567, DB 572, DB 576, DB 577, DB 581, DB 590, DB 591 | 196 (20 t) |
| Y33 Am, Y33 A, Y27 D, Y27 Cm, Y27 C, Y25 D, Y23 Cm, Y23 C, Y21 C,
  DB 582, | 176 (18 t) |
| Y31 C1, FS 38i
  DB 631, DB 707 | 157 (16 t) |
| Y 29 | 147 (15 t) |
| DB 741 | 93 (9,5 t) |
| DB 690 | 74 (7,5 t) |

A forgóváz típusa

A kerékpár legnagyobb terhelése (kN)

K17, Y25TTV, Y21 Pse, DRRS25

245 (25 t)

K16, Y25 Lstm, Y25 Lst, Y25 Lsodm, Y25 Lsif, Y25 Lsi, Y25 Ls(s)i1, Y25 Ls(s)i2, Y25 Ls(s)i1f, Y25 Ls(s)i2f, Y25 Lsdm, Y25 Lsd2i, Y25 Lsd2, Y25 Lsd1, Y25 Ls(s)m, Y25 Ls(s), Y21 Lsedm, Y21Lse, K16, FS 46 Lssi, FS 46 Lsi, Y25 L(s)1,DRRS

DB 628, DB 629, DB 641, DB 642, DB 643, DB 645, DB 646, DB 651, DB 652, DB 653, DB 655, DB 656, DB 665, DB 680, DB 681, DB 682, DB 683, DB 685, DB 868, DB 672 (DRRS), DB 882, DB 885

DB 094, DB 095, DB 097, DB 556, DB 565, DB 573, DB 574, DB 575, DB 578, DB 579, DB 583, DB 584, DB 585, DB 586, DB 587, DB 588, DB 589, DB 592

220 (22,5 t)

Y27 E2, Y27 E1m, Y27 E1, Y27 E, Y27 Cm1, Y27 C1, Y25 Rstm, Y25 Rst, Y25 Rsm, Y25 Rsimf, Y25 Rsim, Y25 Rsif, Y25 Rsif, Y25 Rsi, Y25 Rs2m, Y25 Rs2, Y25 Rsa, Y25 Rs, Y25 Lsod1, Y25 Cstm, Y25 Cst, Y25 Csm, Y25 Csimf, Y25 Csim, Y25 Csif, Y25 Csi, Y25 Cs2m, Y25 Cs2, Y25 Cs1m, Y25 Cs1, Y25 Cst1, Y25 Cs, Y25 Cm1, Y25 Cm, Y25 C1, Y25 C, Y21 Csei, Y21 Cse, G56, G66, G66M, G66P, G691, G692, G693, G694, G70, G70M, G70P, G70T, G75, G771, Y25Cssi, Y21 Rse

DB 621, DB 622, DB 625, DB 640, DB 650, DB 684, DB 839, DB 851, DB 852, DB 853, DB 859, DB 864, DB 866, DB 867, DB 871, DB 872, DB 881, DB 887, DB 931, DB 932

DB 096, DB 550, DB 551, DB 552, DB 553, DB 554, DB 555, DB 560, DB 561, DB 562, DB 563, DB 566, DB 567, DB 572, DB 576, DB 577, DB 581, DB 590, DB 591

196 (20 t)

Y33 Am, Y33 A, Y27 D, Y27 Cm, Y27 C, Y25 D, Y23 Cm, Y23 C, Y21 C,

DB 582,

176 (18 t)

Y31 C1, FS 38i

DB 631, DB 707

157 (16 t)

Y 29

147 (15 t)

DB 741

93 (9,5 t)

DB 690

74 (7,5 t)

Y.2. táblázat: Kéttengelyes forgóvázak 120 km/h sebességig üzemelő teherkocsik esetében

| A forgóváz típusa | A kerékpár legnagyobb terhelése (kN) |
| --- | --- |
| K17, Y 25 LD, Y 27 LDm, DRRS, 4RS/N, WU83, Y25Lss, Y21Ls(s)e
  DB 624, DB 626, DB 627, DB 644, DB 654, DB 666
  DB 557 | 220 (22,5 t) |
| K16, Y21 Csse, Y21 Cs(s)e, Y25 Css, Y25 Cssm, Y25 Cssp, Y25 GVrss, Y25 Ls(s), Y25 Ls(s)i1, Y25 Ls(s)i2, Y25 Ls(s)i1f, Y25 Ls(s)i2f, Y25 Ls(s)m, Y25 Rss, Y25 Rssa, Y25 Rssm, Y 25 RSSd1, 1XTamp, 6TNa, 6TNa/1, G884
  DB 672 (DRRS)
  DB 564 | 196 (20 t) |
| Y37 B, FS 46 Lssi | 176 (18 t) |
| Y33 A, Y33Am | 167 (17 t) |
| Y25 D, Y27 D, Y31 A, Y31B, Y31C | 157 (16 t) |
| Y31 C1, FS 38i | 127 (13 t) |
| MEGJEGYZÉS: Az Y25 családba tartozó forgóvázak (Y21, Y27, Y31, Y35 és Y37) esetében csak rugalmas oldalütközővel rendelkező változatok léteznek. |

A forgóváz típusa

A kerékpár legnagyobb terhelése (kN)

K17, Y 25 LD, Y 27 LDm, DRRS, 4RS/N, WU83, Y25Lss, Y21Ls(s)e

DB 624, DB 626, DB 627, DB 644, DB 654, DB 666

DB 557

220 (22,5 t)

K16, Y21 Csse, Y21 Cs(s)e, Y25 Css, Y25 Cssm, Y25 Cssp, Y25 GVrss, Y25 Ls(s), Y25 Ls(s)i1, Y25 Ls(s)i2, Y25 Ls(s)i1f, Y25 Ls(s)i2f, Y25 Ls(s)m, Y25 Rss, Y25 Rssa, Y25 Rssm, Y 25 RSSd1, 1XTamp, 6TNa, 6TNa/1, G884

DB 672 (DRRS)

DB 564

196 (20 t)

Y37 B, FS 46 Lssi

176 (18 t)

Y33 A, Y33Am

167 (17 t)

Y25 D, Y27 D, Y31 A, Y31B, Y31C

157 (16 t)

Y31 C1, FS 38i

127 (13 t)

MEGJEGYZÉS: Az Y25 családba tartozó forgóvázak (Y21, Y27, Y31, Y35 és Y37) esetében csak rugalmas oldalütközővel rendelkező változatok léteznek.

Y.2.1. táblázat: Kéttengelyes forgóvázak 140 km/h sebességig üzemelő teherkocsik esetében

| A forgóváz típusa | A kerékpár legnagyobb terhelése (kN) |
| --- | --- |
| DB 627.1 | 196 (20 t) |
| Y 25 LD, Y 27 LDm | 176 (18 t) |
| Y27 D1, Y31B1, Y31B2 | 157 (16 t) |
| Y33 A, Y33 Am, Y 35 B | 137 (14 t) |
| MEGJEGYZÉS: Az Y25 családba tartozó forgóvázak (Y21, Y27, Y31, Y35 és Y37) esetében csak rugalmas oldalütközővel rendelkező változatok léteznek. |

A forgóváz típusa

A kerékpár legnagyobb terhelése (kN)

DB 627.1

196 (20 t)

Y 25 LD, Y 27 LDm

176 (18 t)

Y27 D1, Y31B1, Y31B2

157 (16 t)

Y33 A, Y33 Am, Y 35 B

137 (14 t)

MEGJEGYZÉS: Az Y25 családba tartozó forgóvázak (Y21, Y27, Y31, Y35 és Y37) esetében csak rugalmas oldalütközővel rendelkező változatok léteznek.

Y.2.2. táblázat: Kéttengelyes forgóvázak 160 km/h sebességig üzemelő teherkocsik esetében

| A forgóváz típusa | A kerékpár legnagyobb terhelése (kN) |
| --- | --- |
| Y 37 A
  DB 675 (DRRS) | 176 (18 t) |
| Y25GVr, Y37B | 157 (16 t) |
| Y30 | 98 (10 t) |
| MEGJEGYZÉS: Az Y25 családba tartozó forgóvázak (Y21, Y27, Y31, Y35 és Y37) esetében csak rugalmas oldalütközővel rendelkező változatok léteznek. |

A forgóváz típusa

A kerékpár legnagyobb terhelése (kN)

Y 37 A

DB 675 (DRRS)

176 (18 t)

Y25GVr, Y37B

157 (16 t)

Y30

98 (10 t)

MEGJEGYZÉS: Az Y25 családba tartozó forgóvázak (Y21, Y27, Y31, Y35 és Y37) esetében csak rugalmas oldalütközővel rendelkező változatok léteznek.

Y.3. táblázat: Háromtengelyes forgóvázak 100 km/h sebességig üzemelő teherkocsik esetében

| A forgóváz típusa | A kerékpár legnagyobb terhelése (kN) |
| --- | --- |
| DB 715, DB 716, DB 816, DB 817 | 245 (25 t) |
| DB 713, DB 714 | 220 (22,5 t) |
| DB 710, DB 711 | 196 (20 t) |

A forgóváz típusa

A kerékpár legnagyobb terhelése (kN)

DB 715, DB 716, DB 816, DB 817

245 (25 t)

DB 713, DB 714

220 (22,5 t)

DB 710, DB 711

196 (20 t)

Y.2   FELFÜGGESZTÉS

Y.4. táblázat: A kéttengelyes kocsik felfüggesztése

| A felfüggesztés típusa | Legnagyobb sebesség (km/h) | A kerékpár legnagyobb terhelése (kN) |
| --- | --- | --- |
| Niesky 2 | 100 | 245 (25 t) |
| UIC kétkaros felfüggesztés (1) | 120 | 220 (22,5 t) |
| Niesky 2 | 120 | 220 (22,5 t) |
| S2000 (2) | 120 | 220 (22,5 t) |

A felfüggesztés típusa

Legnagyobb sebesség (km/h)

A kerékpár legnagyobb terhelése (kN)

Niesky 2

100

245 (25 t)

UIC kétkaros felfüggesztés (1)

120

220 (22,5 t)

Niesky 2

120

220 (22,5 t)

S2000 (2)

120

220 (22,5 t)

---

(1)  Ez a felfüggesztés csak 8 méternél nagyobb tengelytávú kocsikon használható.

(2)  A jelen ÁME hatálybalépése előtt az UIC jóváhagyásától függ.

Z. MELLÉKLET

SZERKEZETEK ÉS MECHANIKUS ALKATRÉSZEK

Ütközési próba

Z.1.   ÜTKÖZÉSI PRÓBÁK

Z.1.1.   Követelmény

A vízszintes, egyenes pályán álló fékezetlen teherkocsinak mind üres, mind megrakodott állapotban képesnek kell lennie egy 80 tonnás teljes megrakodott súlyú és ≥ 30 kJ energiatárolási képességű oldalütközővel (1) felszerelt teherkocsi ütközése által keltett ütésnek. Az ütközők magasságkülönbsége (üres és megrakodott állapotban) legfeljebb 50 mm lehet.

Z.1.2.   Ütközési próbák üres teherkocsikkal

A próbákat 12 km/h-ra növelt sebesség mellett végzik el (2). 8 és 12 km/h között Formula gyorsulási görbét regisztrálnak. Az ütközések számát korlátozni lehet.

Z.1.3.   Ütközési próbák megrakodott teherkocsikkal

Ehhez a próbához a teherkocsit a maximális kapacitásáig terhelik. Az ütés irányát minden egyes ütközés után megfordítják a tartálykocsik kivételével. Az ütközési próbát hagyományos pőrekocsikon nem kell elvégezni.

Z.1.4.   Oldalütközőkkel felszerelt teherkocsik

Előzetes próbákat kell végezni az ütközési sebesség növelésével. Ezeket az előzetes próbákat addig folytatják, amíg a két paraméter (sebesség és erő) egyike el nem éri az alábbi táblázatban meghatározott határértékeket.

Ezt követően 40 azonos ütköztetést végeznek el ezzel a maximális erővel.

Az előzetes próbákat és az ütközési próbák sorozatát a következő körülmények között végzik el:

Z1. táblázat

| Határértékek | Előzetes próbák | Próbasorozat |
| --- | --- | --- |
| Ütközőnkénti erő | Ütközési sebesség |
| 1 500 kN (3)
   (4)

  ≤ 12 km/h
  ütközési sebesség mellett | 12 km/h (5) | 10 ütköztetés 12 km/h-ig fokozatosan növekedő sebességgel, amelyből három megközelítőleg 9 km/h sebességű. Ha azonban 12 km/h sebességnél elérik az 1 500 kN ütközőnkénti ütközési erőt, a sebességet nem kell tovább növelni. | 40 ütköztetés az előzetes próbák során meghatározott határsebességen, azaz






  — | vagy 12 km/h-nál, |

Határértékek

Előzetes próbák

Próbasorozat

Ütközőnkénti erő

Ütközési sebesség

1 500 kN (3)
   (4)

≤ 12 km/h

ütközési sebesség mellett

12 km/h (5)

10 ütköztetés 12 km/h-ig fokozatosan növekedő sebességgel, amelyből három megközelítőleg 9 km/h sebességű. Ha azonban 12 km/h sebességnél elérik az 1 500 kN ütközőnkénti ütközési erőt, a sebességet nem kell tovább növelni.

40 ütköztetés az előzetes próbák során meghatározott határsebességen, azaz

—

vagy 12 km/h-nál,

| — | vagy az 1 500 kN ütközési erőnek megfelelő sebességen (5)
   (6)
   (7) |
| --- | --- |

—

vagy az 1 500 kN ütközési erőnek megfelelő sebességen (5)
   (6)
   (7)

Megjegyzések:

Z.1.5.   Automatikus kapcsolókészülékkel felszerelt teherkocsik

Minden esetben el kell érni a 12 km/h ütközési sebességet.

Z.1.6.   Eredmények

A különböző ütközési próbák nem eredményezhetnek látható állandó alakváltozást. Feljegyzik a forgóváz és az alvázkeret, illetve az alvázkeret és a felépítmény közötti egyes kritikus pontokon előforduló igénybevételt.

A kapott eredmények kielégítik a következő feltételeket:

| — | Az előzetes próba és a 40 ütközési próba által keltett összesített maradék igénybevétel kisebb, mint 2 ‰ és a sorozat 30. ütközése előtt stabilizálódik. Ez azonban nem érvényes azokra a szerkezeti elemekre, amelyekre különleges rendelkezések vonatkoznak. |
| --- | --- |

—

Az előzetes próba és a 40 ütközési próba által keltett összesített maradék igénybevétel kisebb, mint 2 ‰ és a sorozat 30. ütközése előtt stabilizálódik. Ez azonban nem érvényes azokra a szerkezeti elemekre, amelyekre különleges rendelkezések vonatkoznak.

| — | A legfontosabb méretek eltérései nem korlátozzák a teherkocsi használati minőségét. |
| --- | --- |

—

A legfontosabb méretek eltérései nem korlátozzák a teherkocsi használati minőségét.

---

(1)  A különböző típusú teherkocsik esetében kiválasztandó ütköző típusával kapcsolatos ajánlások az ERRI műszaki dokumentum DT 85 részének B 3.0 lapján találhatók.

(2)  A normál feltételek vagy a szerződés ellenkező értelmű rendelkezése hiányában az ütközési sebesség 7 km/h-ra korlátozható, különösen olyan meghatározott teherkocsik esetében, amelyek alkalmatlanok a gurítódombról történő gurításra vagy szalasztásra (pl. F-II típus).

(3)  Az ütköző erejének megengedett tűrése ±200 kN a teherkocsi egyik végén, de a két ütköző teljes ereje nem haladja meg a 3 000 kN-t.

(4)  Ha a teherkocsit C kategóriájú ütközővel felszerelve tesztelik, az ütköző ereje az érintett üzemeltető hozzájárulásától függően 1 300 kN-ra korlátozható (< 12 km/h ütközési sebesség mellett). Ez nem vonatkozik a RID előírások szerinti 2. kategóriájú veszélyes anyagok szállítására szánt teherkocsikra. Ezeket A kategóriájú ütközőkkel felszerelve kell tesztelni.

(5)  Ha 9 km/h ütközési sebesség esetében az ütközés ereje már eléri az 1 000 kN-t, a teherkocsit nagyobb kapacitású ütközővel felszerelve kell tesztelni.

(6)  Az üzemeltető kérésére a próbák végén ütközési próbákat lehet végezni 1 500 kN fölötti erővel és legfeljebb 12 km/h sebességgel.

(7)  A hidrodinamikus, nagy lökethosszú lengéscsillapítókkal felszerelt teherkocsik esetén az ütköző legnagyobb erejét 1 000 kN-ra korlátozzák.

AA. MELLÉKLET

VIZSGÁLATI ELJÁRÁSOK

Az alrendszer hitelesítése

Az alrendszerek EK-hitelesítési eljárására szolgáló modulok szerkezete

Az alrendszerek EK-hitelesítésére szolgáló modulok

| — | SB modul: Típusvizsgálat |
| --- | --- |

—

SB modul: Típusvizsgálat

| — | SD modul: Termelési minőségirányítási rendszer |
| --- | --- |

—

SD modul: Termelési minőségirányítási rendszer

| — | SF modul: Termékhitelesítés |
| --- | --- |

—

SF modul: Termékhitelesítés

| — | SH2 modul: Teljes minőségirányítási rendszer a tervezés vizsgálatával |
| --- | --- |

—

SH2 modul: Teljes minőségirányítási rendszer a tervezés vizsgálatával

AZ ALRENDSZEREK EK-HITELESÍTÉSÉRE SZOLGÁLÓ MODULOK

SB modul: Típusvizsgálat

| 1. | Ez a modul az EK-hitelesítési eljárást írja le, amely által a bejelentett szervezetek valamely ajánlatkérő vagy annak hivatalos közösségbeli képviselője kérésére ellenőrzik és tanúsítják, hogy az áruszállító kocsik alrendszere egyik, a tervezett termelést képviselő típusa






  — | megfelel a jelen ÁME-nek és más alkalmazható ÁME-knek, ami azt bizonyítja, hogy teljesülnek a 2001/16/EK irányelv (1) alapvető követelményei (2), |
| --- | --- | --- |

1.

Ez a modul az EK-hitelesítési eljárást írja le, amely által a bejelentett szervezetek valamely ajánlatkérő vagy annak hivatalos közösségbeli képviselője kérésére ellenőrzik és tanúsítják, hogy az áruszállító kocsik alrendszere egyik, a tervezett termelést képviselő típusa

—

megfelel a jelen ÁME-nek és más alkalmazható ÁME-knek, ami azt bizonyítja, hogy teljesülnek a 2001/16/EK irányelv (1) alapvető követelményei (2),

| — | megfelel a Szerződésből származó egyéb rendeleteknek. |
| --- | --- |

—

megfelel a Szerződésből származó egyéb rendeleteknek.

Az e modulban definiált típusvizsgálat tartalmazhat bizonyos értékelési fázisokat: a vonatkozó ÁME-ben meghatározott tervezési felülvizsgálatot, típusvizsgálatot vagy a gyártási folyamat felülvizsgálatát.

| 2. | Az ajánlatkérő (3) köteles kérelmezni az alrendszer EK-hitelesítését (alapos típusvizsgálatát) a választása szerinti bejelentett szervezettől. A kérelemnek tartalmaznia kell a következőket:






  — | az ajánlatkérő vagy hivatalos képviselőjének neve és címe |
| --- | --- | --- |

2.

Az ajánlatkérő (3) köteles kérelmezni az alrendszer EK-hitelesítését (alapos típusvizsgálatát) a választása szerinti bejelentett szervezettől. A kérelemnek tartalmaznia kell a következőket:

—

az ajánlatkérő vagy hivatalos képviselőjének neve és címe

| — | a 3. pontban ismertetett műszaki dokumentáció. |
| --- | --- |

—

a 3. pontban ismertetett műszaki dokumentáció.

| 3. | A kérelmező köteles a bejelentett szervezet rendelkezésére bocsátani az alrendszernek a tervezett termelés szempontjából reprezentatív mintáját (4) (a továbbiakban: minta).
  A típus lefedheti az alrendszer több változatát is, feltéve, ha a változatok közötti különbségek nem érintik az ÁME rendelkezéseit.
  A bejelentett szervezet szükség esetén további mintákat kérhet a vizsgálati program végrehajtásához.
  Ha a konkrét tesztelési vagy vizsgálati módszerek esetében kérik, és az ÁME-ben vagy az ÁME-ben hivatkozott európai előírásban (5) meghatározzák, biztosítani kell valamely részszerkezet vagy szerkezet mintáját vagy mintáit, illetve az alrendszer mintáját előre összeszerelt állapotban.
  A műszaki dokumentációnak és a mintá(k)nak lehetővé kell tenniük az alrendszer tervezésének, gyártásának, telepítésének és karbantartásának megértését, valamint az ÁME rendelkezéseinek való megfelelés értékelését.
  A műszaki dokumentációnak a következőket kell tartalmaznia:






  — | az alrendszer általános leírása, átfogó konstrukciója és struktúrája, |
| --- | --- | --- |

3.

A kérelmező köteles a bejelentett szervezet rendelkezésére bocsátani az alrendszernek a tervezett termelés szempontjából reprezentatív mintáját (4) (a továbbiakban: minta).

A típus lefedheti az alrendszer több változatát is, feltéve, ha a változatok közötti különbségek nem érintik az ÁME rendelkezéseit.

A bejelentett szervezet szükség esetén további mintákat kérhet a vizsgálati program végrehajtásához.

Ha a konkrét tesztelési vagy vizsgálati módszerek esetében kérik, és az ÁME-ben vagy az ÁME-ben hivatkozott európai előírásban (5) meghatározzák, biztosítani kell valamely részszerkezet vagy szerkezet mintáját vagy mintáit, illetve az alrendszer mintáját előre összeszerelt állapotban.

A műszaki dokumentációnak és a mintá(k)nak lehetővé kell tenniük az alrendszer tervezésének, gyártásának, telepítésének és karbantartásának megértését, valamint az ÁME rendelkezéseinek való megfelelés értékelését.

A műszaki dokumentációnak a következőket kell tartalmaznia:

—

az alrendszer általános leírása, átfogó konstrukciója és struktúrája,

| — | az ÁME-ben meghatározott minden információt tartalmazó járműregiszter, |
| --- | --- |

—

az ÁME-ben meghatározott minden információt tartalmazó járműregiszter,

| — | tervrajz és gyártási információk, például rajzok, a részegységek vázlatai, alegységek, szerkezeti egységek, áramkörök stb., |
| --- | --- |

—

tervrajz és gyártási információk, például rajzok, a részegységek vázlatai, alegységek, szerkezeti egységek, áramkörök stb.,

| — | az alrendszer tervezésével és gyártásával kapcsolatos információk, valamint a karbantartásának és működésének megértéséhez szükséges leírások és magyarázatok, |
| --- | --- |

—

az alrendszer tervezésével és gyártásával kapcsolatos információk, valamint a karbantartásának és működésének megértéséhez szükséges leírások és magyarázatok,

| — | műszaki előírások, ideértve az alkalmazott európai műszaki előírásokat, |
| --- | --- |

—

műszaki előírások, ideértve az alkalmazott európai műszaki előírásokat,

| — | a fenti előírások használatát igazoló minden bizonyíték, különösen ott, ahol nem alkalmazzák teljes mértékben az európai előírásokat és a megfelelő rendelkezéseket, |
| --- | --- |

—

a fenti előírások használatát igazoló minden bizonyíték, különösen ott, ahol nem alkalmazzák teljes mértékben az európai előírásokat és a megfelelő rendelkezéseket,

| — | a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő, az alrendszerbe beépítendő rendszerelemek, |
| --- | --- |

—

a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő, az alrendszerbe beépítendő rendszerelemek,

| — | a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfeleléséről vagy használatra való alkalmasságáról szóló EK-nyilatkozatok és az irányelvek VI. mellékletében meghatározott minden szükséges elem, |
| --- | --- |

—

a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfeleléséről vagy használatra való alkalmasságáról szóló EK-nyilatkozatok és az irányelvek VI. mellékletében meghatározott minden szükséges elem,

| — | a szerződésből eredő más rendeleteknek való megfelelés bizonyítéka (a tanúsítványokkal együtt) |
| --- | --- |

—

a szerződésből eredő más rendeleteknek való megfelelés bizonyítéka (a tanúsítványokkal együtt)

| — | az alrendszer gyártásával és összeszerelésével kapcsolatos műszaki dokumentáció, |
| --- | --- |

—

az alrendszer gyártásával és összeszerelésével kapcsolatos műszaki dokumentáció,

| — | az alrendszer tervezésébe, gyártásába, összeszerelésébe és telepítésébe bevont gyártók felsorolása, |
| --- | --- |

—

az alrendszer tervezésébe, gyártásába, összeszerelésébe és telepítésébe bevont gyártók felsorolása,

| — | az alrendszer használati feltételei (a futási idő vagy távolság korlátozásai, kopási határértékek stb.), |
| --- | --- |

—

az alrendszer használati feltételei (a futási idő vagy távolság korlátozásai, kopási határértékek stb.),

| — | az alrendszer karbantartásával kapcsolatos karbantartási feltételek és műszaki dokumentáció, |
| --- | --- |

—

az alrendszer karbantartásával kapcsolatos karbantartási feltételek és műszaki dokumentáció,

| — | az alrendszer gyártásánál, karbantartásánál és üzemeltetésénél figyelembe veendő összes műszaki követelmény, |
| --- | --- |

—

az alrendszer gyártásánál, karbantartásánál és üzemeltetésénél figyelembe veendő összes műszaki követelmény,

| — | az elvégzett tervezési számítások, vizsgálatok stb. eredményei, |
| --- | --- |

—

az elvégzett tervezési számítások, vizsgálatok stb. eredményei,

| — | tesztjelentések. |
| --- | --- |

—

tesztjelentések.

Ha az ÁME további adatokat ír elő a műszaki dokumentáció számára, azokat bele kell foglalni.

| 4. | A bejelentett szervezet köteles elvégezni az alábbiakat: |
| --- | --- |

4.

A bejelentett szervezet köteles elvégezni az alábbiakat:

| 4.1. | Megvizsgálja a műszaki dokumentációt, |
| --- | --- |

4.1.

Megvizsgálja a műszaki dokumentációt,

| 4.2 | Ellenőrzi, hogy az alrendszer, illetve az alrendszer szerkezeteit vagy részszerkezeteinek (egy vagy több) mintáját a műszaki dokumentációnak megfelelően gyártották-e, és típusvizsgálatokat végez vagy végeztet el az ÁME és a megfelelő európai előírások rendelkezéseivel összhangban. Az ilyen gyártás ellenőrzése megfelelő értékelési modulok révén történik. |
| --- | --- |

4.2

Ellenőrzi, hogy az alrendszer, illetve az alrendszer szerkezeteit vagy részszerkezeteinek (egy vagy több) mintáját a műszaki dokumentációnak megfelelően gyártották-e, és típusvizsgálatokat végez vagy végeztet el az ÁME és a megfelelő európai előírások rendelkezéseivel összhangban. Az ilyen gyártás ellenőrzése megfelelő értékelési modulok révén történik.

| 4.3. | Amennyiben az ÁME a terv felülvizsgálatát írja elő, végrehajtja a tervezési módszerek, eszközök és eredmények vizsgálatát annak értékelése érdekében, hogy a tervezési folyamat végén képesek-e eleget tenni az alrendszerre vonatkozó megfelelőségi követelményeknek; |
| --- | --- |

4.3.

Amennyiben az ÁME a terv felülvizsgálatát írja elő, végrehajtja a tervezési módszerek, eszközök és eredmények vizsgálatát annak értékelése érdekében, hogy a tervezési folyamat végén képesek-e eleget tenni az alrendszerre vonatkozó megfelelőségi követelményeknek;

| 4.4. | Azonosítja az ÁME és az európai előírások vonatkozó rendelkezései szerint, illetve azok figyelembe vétele nélkül tervezett elemeket; |
| --- | --- |

4.4.

Azonosítja az ÁME és az európai előírások vonatkozó rendelkezései szerint, illetve azok figyelembe vétele nélkül tervezett elemeket;

| 4. | 5 Elvégzi vagy elvégezteti a megfelelő vizsgálatokat és szükséges teszteket a 4.2. és 4.3. ponttal összhangban annak megállapítása érdekében, hogy valóban alkalmazták-e a vonatkozó európai előírásokat, amennyiben kiválasztották azokat; |
| --- | --- |

4.

5 Elvégzi vagy elvégezteti a megfelelő vizsgálatokat és szükséges teszteket a 4.2. és 4.3. ponttal összhangban annak megállapítása érdekében, hogy valóban alkalmazták-e a vonatkozó európai előírásokat, amennyiben kiválasztották azokat;

| 4.6. | Elvégzi vagy elvégezteti a megfelelő vizsgálatokat és szükséges teszteket a 4.2. és 4.3. ponttal összhangban annak megállapítása érdekében, hogy az alkalmazott megoldások megfelelnek-e az ÁME követelményeinek, ha nem alkalmazták a megfelelő európai előírásokat; |
| --- | --- |

4.6.

Elvégzi vagy elvégezteti a megfelelő vizsgálatokat és szükséges teszteket a 4.2. és 4.3. ponttal összhangban annak megállapítása érdekében, hogy az alkalmazott megoldások megfelelnek-e az ÁME követelményeinek, ha nem alkalmazták a megfelelő európai előírásokat;

| 4.7. | Megállapodik a kérelmezővel arról, hogy hol végzik el a vizsgálatokat és a szükséges teszteket. |
| --- | --- |

4.7.

Megállapodik a kérelmezővel arról, hogy hol végzik el a vizsgálatokat és a szükséges teszteket.

| 5. | Amennyiben a típus megfelel az ÁME-nek, a bejelentett szervezet típusvizsgálati tanúsítványt ad ki a kérelmezőnek. A tanúsítvány tartalmazza az ajánlatkérő, illetve a műszaki dokumentációban feltüntetett gyártó(k) nevét és címét, a vizsgálat végkövetkeztetéseit, az érvényességének feltételeit és a jóváhagyott típus azonosításához szükséges adatokat.
  A műszaki dokumentáció vonatkozó részeinek listáját mellékelni kell a tanúsítványhoz, és a bejelentett szervezetnek meg kell tartania egy példányt.
  Ha az ajánlatkérő elutasít egy típusvizsgálati tanúsítványt, a bejelentett szervezetnek részletesen meg kell indokolnia az ilyen elutasítást. Rendelkezni kell a fellebbezési eljárásról. |
| --- | --- |

5.

Amennyiben a típus megfelel az ÁME-nek, a bejelentett szervezet típusvizsgálati tanúsítványt ad ki a kérelmezőnek. A tanúsítvány tartalmazza az ajánlatkérő, illetve a műszaki dokumentációban feltüntetett gyártó(k) nevét és címét, a vizsgálat végkövetkeztetéseit, az érvényességének feltételeit és a jóváhagyott típus azonosításához szükséges adatokat.

A műszaki dokumentáció vonatkozó részeinek listáját mellékelni kell a tanúsítványhoz, és a bejelentett szervezetnek meg kell tartania egy példányt.

Ha az ajánlatkérő elutasít egy típusvizsgálati tanúsítványt, a bejelentett szervezetnek részletesen meg kell indokolnia az ilyen elutasítást. Rendelkezni kell a fellebbezési eljárásról.

| 6. | Valamennyi bejelentett szervezet köteles közölni a többi bejelentett szervezettel a kiadott, visszavont vagy elutasított típusvizsgálati tanúsítványokkal kapcsolatos információkat. |
| --- | --- |

6.

Valamennyi bejelentett szervezet köteles közölni a többi bejelentett szervezettel a kiadott, visszavont vagy elutasított típusvizsgálati tanúsítványokkal kapcsolatos információkat.

| 7. | A többi bejelentett szervezet kérésre másolatokat kaphat a kiadott típusvizsgálati tanúsítványokról és/vagy azok kiegészítéseiről. A tanúsítványok mellékleteit a többi bejelentett szervezet rendelkezésére kell bocsátani. |
| --- | --- |

7.

A többi bejelentett szervezet kérésre másolatokat kaphat a kiadott típusvizsgálati tanúsítványokról és/vagy azok kiegészítéseiről. A tanúsítványok mellékleteit a többi bejelentett szervezet rendelkezésére kell bocsátani.

| 8. | Az ajánlatkérő az alrendszer teljes élettartama alatt köteles megőrizni a műszaki dokumentációval együtt a típusvizsgálati tanúsítványok és minden kiegészítés példányait. Ezt bármely tagállamnak el kell küldenie, amely azt kéri. |
| --- | --- |

8.

Az ajánlatkérő az alrendszer teljes élettartama alatt köteles megőrizni a műszaki dokumentációval együtt a típusvizsgálati tanúsítványok és minden kiegészítés példányait. Ezt bármely tagállamnak el kell küldenie, amely azt kéri.

| 9. | A kérelmező köteles tájékoztatni a típusvizsgálati tanúsítvánnyal kapcsolatos műszaki dokumentációt megőrző bejelentett szervezetet minden olyan módosításról, amely érintheti az ÁME követelményeinek való megfelelést vagy az alrendszer előírt használati körülményeit. Ilyen esetekben az alrendszerhez további jóváhagyás szükséges. Ez a további jóváhagyás az eredeti típusvizsgálati tanúsítvány kiegészítéseként, illetve a régi tanúsítvány visszavonását követő új tanúsítvány kiadásával adható meg. |
| --- | --- |

9.

A kérelmező köteles tájékoztatni a típusvizsgálati tanúsítvánnyal kapcsolatos műszaki dokumentációt megőrző bejelentett szervezetet minden olyan módosításról, amely érintheti az ÁME követelményeinek való megfelelést vagy az alrendszer előírt használati körülményeit. Ilyen esetekben az alrendszerhez további jóváhagyás szükséges. Ez a további jóváhagyás az eredeti típusvizsgálati tanúsítvány kiegészítéseként, illetve a régi tanúsítvány visszavonását követő új tanúsítvány kiadásával adható meg.

AZ ALRENDSZEREK EK-HITELESÍTÉSÉRE SZOLGÁLÓ MODULOK

SD modul: Termelési minőségirányítási rendszer

| 1. | Ez a modul az EK-hitelesítési eljárást írja le, amely által a bejelentett szervezetek valamely ajánlatkérő vagy annak hivatalos közösségbeli képviselője kérésére ellenőrzik és tanúsítják, hogy az áruszállító kocsik alrendszer, amely számára egy bejelentett szervezet már kiadott típusvizsgálati tanúsítványt,






  — | megfelel a jelen ÁME-nek és más alkalmazható ÁME-knek, ami azt bizonyítja, hogy teljesülnek a 2001/16/EK irányelv (6) alapvető követelményei (7), |
| --- | --- | --- |

1.

Ez a modul az EK-hitelesítési eljárást írja le, amely által a bejelentett szervezetek valamely ajánlatkérő vagy annak hivatalos közösségbeli képviselője kérésére ellenőrzik és tanúsítják, hogy az áruszállító kocsik alrendszer, amely számára egy bejelentett szervezet már kiadott típusvizsgálati tanúsítványt,

—

megfelel a jelen ÁME-nek és más alkalmazható ÁME-knek, ami azt bizonyítja, hogy teljesülnek a 2001/16/EK irányelv (6) alapvető követelményei (7),

| — | megfelel a Szerződésből származó egyéb rendeleteknek |
| --- | --- |

—

megfelel a Szerződésből származó egyéb rendeleteknek

és üzembe helyezhető.

| 2. | A bejelentett szervezet elvégzi az eljárást a következő feltételekkel:






  — | a vizsgálat előtt kiadott típusvizsgálati tanúsítvány érvényben marad a kérelem tárgyát képező alrendszer esetében, |
| --- | --- | --- |

2.

A bejelentett szervezet elvégzi az eljárást a következő feltételekkel:

—

a vizsgálat előtt kiadott típusvizsgálati tanúsítvány érvényben marad a kérelem tárgyát képező alrendszer esetében,

| — | az ajánlatkérő (8) és a bevont fővállalkozók eleget tesznek a 3. pont szerinti kötelezettségeiknek |
| --- | --- |

—

az ajánlatkérő (8) és a bevont fővállalkozók eleget tesznek a 3. pont szerinti kötelezettségeiknek

A „fővállalkozók” kifejezés olyan társaságokra utal, amelyek tevékenysége hozzájárul az ÁME alapvető követelményeinek teljesüléséhez. Ez az alábbiakat érinti:

| — | a teljes alrendszer beruházásáért (különösen az alrendszer integrálásáért) felelős társaság, |
| --- | --- |

—

a teljes alrendszer beruházásáért (különösen az alrendszer integrálásáért) felelős társaság,

| — | az alrendszer beruházásába részlegesen bevont (például az alrendszer összeállítását vagy telepítését végző) más társaságok. |
| --- | --- |

—

az alrendszer beruházásába részlegesen bevont (például az alrendszer összeállítását vagy telepítését végző) más társaságok.

Nem vonatkozik a részegységeket és az átjárhatóság összetevőit szállító gyártói alvállalkozókra.

| 3. | Az EK-hitelesítési eljárás alá vont alrendszer esetében az ajánlatkérő, vagy megbízása esetén a fővállalkozó, jóváhagyott minőségirányítási rendszert működtet az 5. pontban meghatározott gyártás, illetve végtermék-ellenőrzés és vizsgálat esetében, és ez a 6. pontban meghatározott felügyelet alatt áll.
  Ha az ajánlatkérő önállóan felelős az alrendszer teljes beruházásáért (különös tekintettel az alrendszer integrálásával kapcsolatos felelősségre), vagy az ajánlatkérőt közvetlenül bevonják a gyártásba (az összeszerelést és telepítést is ideértve), jóváhagyott minőségirányítási rendszert kell működtetnie e tevékenységekkel kapcsolatban, ami a 6. pontban meghatározott felügyelet alatt áll.
  Ha valamely fővállalkozó felelős az alrendszer teljes beruházásáért (különös tekintettel az alrendszer integrálásával kapcsolatos felelősségre), minden esetben jóváhagyott minőségirányítási rendszert kell működtetnie a gyártással, illetve végtermék-ellenőrzés és vizsgálattal kapcsolatban, ami a 6. pontban meghatározott felügyelet alatt áll. |
| --- | --- |

3.

Az EK-hitelesítési eljárás alá vont alrendszer esetében az ajánlatkérő, vagy megbízása esetén a fővállalkozó, jóváhagyott minőségirányítási rendszert működtet az 5. pontban meghatározott gyártás, illetve végtermék-ellenőrzés és vizsgálat esetében, és ez a 6. pontban meghatározott felügyelet alatt áll.

Ha az ajánlatkérő önállóan felelős az alrendszer teljes beruházásáért (különös tekintettel az alrendszer integrálásával kapcsolatos felelősségre), vagy az ajánlatkérőt közvetlenül bevonják a gyártásba (az összeszerelést és telepítést is ideértve), jóváhagyott minőségirányítási rendszert kell működtetnie e tevékenységekkel kapcsolatban, ami a 6. pontban meghatározott felügyelet alatt áll.

Ha valamely fővállalkozó felelős az alrendszer teljes beruházásáért (különös tekintettel az alrendszer integrálásával kapcsolatos felelősségre), minden esetben jóváhagyott minőségirányítási rendszert kell működtetnie a gyártással, illetve végtermék-ellenőrzés és vizsgálattal kapcsolatban, ami a 6. pontban meghatározott felügyelet alatt áll.

| 4. | EK-hitelesítési eljárás |
| --- | --- |

4.

EK-hitelesítési eljárás

| 4.1 | Az ajánlatkérőnek a választása szerinti bejelentett szervezethez kérelmet kell benyújtania az alrendszer (termelési minőségirányítási rendszeren keresztül történő) EK-hitelesítésére vonatkozóan, ideértve a minőségirányítási rendszerek felügyeletének 5.3. és 6.5. pont szerinti összehangolását. Az ajánlatkérőnek tájékoztatnia kell a bevont gyártókat erről a választásáról és a kérelemről. |
| --- | --- |

4.1

Az ajánlatkérőnek a választása szerinti bejelentett szervezethez kérelmet kell benyújtania az alrendszer (termelési minőségirányítási rendszeren keresztül történő) EK-hitelesítésére vonatkozóan, ideértve a minőségirányítási rendszerek felügyeletének 5.3. és 6.5. pont szerinti összehangolását. Az ajánlatkérőnek tájékoztatnia kell a bevont gyártókat erről a választásáról és a kérelemről.

| 4.2 | A kérelemben ismertetni kell az alrendszer tervezésének, gyártásának, összeszerelésének, telepítésének, karbantartásának és üzemeltetésének folyamatát, és lehetővé kell tennie a típusvizsgálat tanúsítványban leírt típusnak és az értékelendő ÁME követelményeinek való megfelelést.
  A kérelemnek tartalmaznia kell a következőket:






  — | az ajánlatkérő vagy hivatalos képviselőjének neve és címe |
| --- | --- | --- |

4.2

A kérelemben ismertetni kell az alrendszer tervezésének, gyártásának, összeszerelésének, telepítésének, karbantartásának és üzemeltetésének folyamatát, és lehetővé kell tennie a típusvizsgálat tanúsítványban leírt típusnak és az értékelendő ÁME követelményeinek való megfelelést.

A kérelemnek tartalmaznia kell a következőket:

—

az ajánlatkérő vagy hivatalos képviselőjének neve és címe

| — | a jóváhagyott típussal kapcsolatos műszaki dokumentáció, ideértve az SB modulban meghatározott eljárás végrehajtása után kibocsátott típusvizsgálati tanúsítványt,
  és amennyiben e dokumentáció nem tartalmazza






  — | az alrendszer általános leírása, annak átfogó konstrukciója és struktúrája, |
| --- | --- | --- |

—

a jóváhagyott típussal kapcsolatos műszaki dokumentáció, ideértve az SB modulban meghatározott eljárás végrehajtása után kibocsátott típusvizsgálati tanúsítványt,

és amennyiben e dokumentáció nem tartalmazza

—

az alrendszer általános leírása, annak átfogó konstrukciója és struktúrája,

| — | műszaki előírások, ideértve az alkalmazott európai műszaki előírásokat, |
| --- | --- |

—

műszaki előírások, ideértve az alkalmazott európai műszaki előírásokat,

| — | a fenti előírások használatát igazoló minden bizonyíték, különösen ott, ahol nem alkalmazzák teljes mértékben ezeket az európai előírásokat és a megfelelő rendelkezéseket. Az alátámasztó bizonyítékoknak tartalmazniuk kell a gyártó megfelelő laboratóriumában vagy annak nevében elvégzett vizsgálatok eredményeit. |
| --- | --- |

—

a fenti előírások használatát igazoló minden bizonyíték, különösen ott, ahol nem alkalmazzák teljes mértékben ezeket az európai előírásokat és a megfelelő rendelkezéseket. Az alátámasztó bizonyítékoknak tartalmazniuk kell a gyártó megfelelő laboratóriumában vagy annak nevében elvégzett vizsgálatok eredményeit.

| — | az ÁME-ben meghatározott minden információt tartalmazó járműregiszter, |
| --- | --- |

—

az ÁME-ben meghatározott minden információt tartalmazó járműregiszter,

| — | az alrendszer gyártásával és összeszerelésével kapcsolatos műszaki dokumentáció, |
| --- | --- |

—

az alrendszer gyártásával és összeszerelésével kapcsolatos műszaki dokumentáció,

| — | bizonyíték a termelési fázis szerződésből eredő más rendeleteknek való megfelelésére (a tanúsítványokkal együtt), |
| --- | --- |

—

bizonyíték a termelési fázis szerződésből eredő más rendeleteknek való megfelelésére (a tanúsítványokkal együtt),

| — | a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő, az alrendszerbe beépítendő rendszerelemek, |
| --- | --- |

—

a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő, az alrendszerbe beépítendő rendszerelemek,

| — | a megfelelésről vagy használatra való alkalmasságról szóló EK-nyilatkozatok másolatai, amelyekhez biztosítani kell a rendszerelemeket, és az irányelvek VI. mellékletében meghatározott minden szükséges elem, |
| --- | --- |

—

a megfelelésről vagy használatra való alkalmasságról szóló EK-nyilatkozatok másolatai, amelyekhez biztosítani kell a rendszerelemeket, és az irányelvek VI. mellékletében meghatározott minden szükséges elem,

| — | az alrendszer tervezésébe, gyártásába, összeszerelésébe és telepítésébe bevont gyártók felsorolása, |
| --- | --- |

—

az alrendszer tervezésébe, gyártásába, összeszerelésébe és telepítésébe bevont gyártók felsorolása,

| — | annak bemutatása, hogy bevonása esetén az ajánlatkérő és/vagy a fővállalkozók az 5.2. pontban említett összes fázisra vonatkozóan rendelkeznek minőségirányítási rendszerrel, és bizonyítani kell annak hatékonyságát, |
| --- | --- |

—

annak bemutatása, hogy bevonása esetén az ajánlatkérő és/vagy a fővállalkozók az 5.2. pontban említett összes fázisra vonatkozóan rendelkeznek minőségirányítási rendszerrel, és bizonyítani kell annak hatékonyságát,

| — | a minőségirányítási rendszerek jóváhagyásáért és felülvizsgálatáért felelős bejelentett szervezet. |
| --- | --- |

—

a minőségirányítási rendszerek jóváhagyásáért és felülvizsgálatáért felelős bejelentett szervezet.

| 4.3 | A bejelentett szervezet először megvizsgálja a kérelmet a típusvizsgálat és a típusvizsgálati tanúsítvány érvényessége szempontjából.
  Ha a bejelentett szervezet úgy véli, hogy a típusvizsgálati tanúsítvány már nem érvényes vagy nem megfelelő, és új típusvizsgálati tanúsítványt kell kibocsátani, megindokolja a határozatát. |
| --- | --- |

4.3

A bejelentett szervezet először megvizsgálja a kérelmet a típusvizsgálat és a típusvizsgálati tanúsítvány érvényessége szempontjából.

Ha a bejelentett szervezet úgy véli, hogy a típusvizsgálati tanúsítvány már nem érvényes vagy nem megfelelő, és új típusvizsgálati tanúsítványt kell kibocsátani, megindokolja a határozatát.

| 5. | Minőségirányítási rendszer |
| --- | --- |

5.

Minőségirányítási rendszer

| 5.1 | Bevonása esetén az ajánlatkérőnek és megbízása esetén a fővállalkozónak az általuk kiválasztott bejelentett szervezethez kérelmet kell benyújtania minőségbiztosítási rendszereinek vizsgálatára vonatkozóan.
  A kérelemnek tartalmaznia kell a következőket:






  — | a tervezett alrendszerrel kapcsolatos minden vonatkozó információ, |
| --- | --- | --- |

5.1

Bevonása esetén az ajánlatkérőnek és megbízása esetén a fővállalkozónak az általuk kiválasztott bejelentett szervezethez kérelmet kell benyújtania minőségbiztosítási rendszereinek vizsgálatára vonatkozóan.

A kérelemnek tartalmaznia kell a következőket:

—

a tervezett alrendszerrel kapcsolatos minden vonatkozó információ,

| — | a minőségirányítási rendszer dokumentációja,
  a jóváhagyott típus műszaki dokumentációjának és az SB modul típusvizsgálati eljárásának befejezése után kibocsátott típusvizsgálati tanúsítvány másolata.
  Az alrendszerre irányuló projektnek csak egy részébe bevont személyeknek csak a vonatkozó résszel kapcsolatban kell információt benyújtaniuk. |
| --- | --- |

—

a minőségirányítási rendszer dokumentációja,

a jóváhagyott típus műszaki dokumentációjának és az SB modul típusvizsgálati eljárásának befejezése után kibocsátott típusvizsgálati tanúsítvány másolata.

Az alrendszerre irányuló projektnek csak egy részébe bevont személyeknek csak a vonatkozó résszel kapcsolatban kell információt benyújtaniuk.

| 5.2 | Az ajánlatkérő vagy az alrendszer teljes beruházásáért felelős fővállalkozó esetében a minőségirányítási rendszer biztosítja, hogy az alrendszer általában véve megfelel a típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak és az ÁME követelményeinek. Más fővállalkozó esetében azok minőségirányítási rendszereinek biztosítaniuk kell, hogy az alrendszerhez való megfelelő hozzájárulásuk megfelel a típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak és az ÁME követelményeinek.
  A kérelmező(k) által elfogadott összes elemet, követelményt és rendelkezést szisztematikus és rendezett módon dokumentálni kell írott alapelvek, eljárások és utasítások formájában. A minőségirányítási rendszer dokumentációjának biztosítania kell a minőségügyi alapelvek és eljárások, így például a minőségügyi programok, tervek, kézikönyvek és feljegyzések, általános megértését.Különösen tartalmaznia kell az alábbi tételek megfelelő leírását az összes kérelmező esetében:





  — | minőségügyi célkitűzések és szervezeti felépítés, |
| --- | --- | --- |

5.2

Az ajánlatkérő vagy az alrendszer teljes beruházásáért felelős fővállalkozó esetében a minőségirányítási rendszer biztosítja, hogy az alrendszer általában véve megfelel a típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak és az ÁME követelményeinek. Más fővállalkozó esetében azok minőségirányítási rendszereinek biztosítaniuk kell, hogy az alrendszerhez való megfelelő hozzájárulásuk megfelel a típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak és az ÁME követelményeinek.

A kérelmező(k) által elfogadott összes elemet, követelményt és rendelkezést szisztematikus és rendezett módon dokumentálni kell írott alapelvek, eljárások és utasítások formájában. A minőségirányítási rendszer dokumentációjának biztosítania kell a minőségügyi alapelvek és eljárások, így például a minőségügyi programok, tervek, kézikönyvek és feljegyzések, általános megértését.

—

minőségügyi célkitűzések és szervezeti felépítés,

| — | az alkalmazandó megfelelő gyártási, minőségellenőrzési és minőségirányítási technikák, folyamatok és szisztematikus intézkedések, |
| --- | --- |

—

az alkalmazandó megfelelő gyártási, minőségellenőrzési és minőségirányítási technikák, folyamatok és szisztematikus intézkedések,

| — | a gyártás, összeszerelés és telepítés előtt, közben és után elvégzendő vizsgálatok, ellenőrzések és tesztek, valamint azok elvégzésének gyakorisága, |
| --- | --- |

—

a gyártás, összeszerelés és telepítés előtt, közben és után elvégzendő vizsgálatok, ellenőrzések és tesztek, valamint azok elvégzésének gyakorisága,

| — | minőségügyi feljegyzések, például vizsgálati jelentések és tesztelési, kalibrálási adatok, az érintett személyzet képesítéséről szóló jelentések stb.,
  továbbá az ajánlatkérő vagy az alrendszer egész beruházásáért felelős fővállalkozó esetében: |
| --- | --- |

—

minőségügyi feljegyzések, például vizsgálati jelentések és tesztelési, kalibrálási adatok, az érintett személyzet képesítéséről szóló jelentések stb.,

továbbá az ajánlatkérő vagy az alrendszer egész beruházásáért felelős fővállalkozó esetében:

| — | a vezetés felelősségei és hatáskörei az alrendszer általános minőségével, különösen az alrendszer integrációjának kezelésével, kapcsolatban.
  A vizsgálatok, tesztek és ellenőrzések az alábbi fázisokra terjednek ki: |
| --- | --- |

—

a vezetés felelősségei és hatáskörei az alrendszer általános minőségével, különösen az alrendszer integrációjának kezelésével, kapcsolatban.

A vizsgálatok, tesztek és ellenőrzések az alábbi fázisokra terjednek ki:

| — | az alrendszer felépítése, ezen belül különösen az építőmérnöki tevékenységek, a rendszerelemek összeszerelése és végső beállítások, |
| --- | --- |

—

az alrendszer felépítése, ezen belül különösen az építőmérnöki tevékenységek, a rendszerelemek összeszerelése és végső beállítások,

| — | az alrendszer végleges tesztelése, |
| --- | --- |

—

az alrendszer végleges tesztelése,

| — | és amennyiben az ÁME meghatározza, a teljes üzemi körülmények közötti érvényesítés. |
| --- | --- |

—

és amennyiben az ÁME meghatározza, a teljes üzemi körülmények közötti érvényesítés.

| 5.3 | Az ajánlatkérő által választott bejelentett szervezetnek meg kell vizsgálnia, hogy az alrendszer összes 5.2. pontban említett fázisát kellő mértékben és megfelelően lefedi-e a kérelmezők minőségirányítási rendszereinek jóváhagyása és felügyelete (9).
  Ha egynél több minőségirányítási rendszerre alapozzák, hogy az alrendszer megfelel-e a típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak és az ÁME követelményeinek, a bejelentett szervezetnek különösen meg kell vizsgálnia, hogy






  — | egyértelműen dokumentálják-e a minőségirányítási rendszerek közötti kapcsolatokat és interfészeket, |
| --- | --- | --- |

5.3

Az ajánlatkérő által választott bejelentett szervezetnek meg kell vizsgálnia, hogy az alrendszer összes 5.2. pontban említett fázisát kellő mértékben és megfelelően lefedi-e a kérelmezők minőségirányítási rendszereinek jóváhagyása és felügyelete (9).

Ha egynél több minőségirányítási rendszerre alapozzák, hogy az alrendszer megfelel-e a típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak és az ÁME követelményeinek, a bejelentett szervezetnek különösen meg kell vizsgálnia, hogy

—

egyértelműen dokumentálják-e a minőségirányítási rendszerek közötti kapcsolatokat és interfészeket,

| — | és hogy a fővállalkozók esetében kellően és megfelelően dokumentálják-e a teljes alrendszer megfelelőségének kezelésével kapcsolatos általános felelősségeket és hatásköröket. |
| --- | --- |

—

és hogy a fővállalkozók esetében kellően és megfelelően dokumentálják-e a teljes alrendszer megfelelőségének kezelésével kapcsolatos általános felelősségeket és hatásköröket.

| 5.4 | Az 5.1. pontban említett bejelentett szervezetnek értékelnie kell a minőségirányítási rendszert annak meghatározása érdekében, hogy az eleget tesz-e az 5.2. pontban említett követelményeknek. Feltételezi a követelményeknek való megfelelést, ha a gyártó olyan EN/ISO 9001-2000 minőségbiztosítási rendszert valósít meg a termelés, a végtermék-ellenőrzés és a tesztelés területén, amely figyelembe veszi annak a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemnek a konkrét jellemzőit, amelyre vonatkozóan a minőségbiztosítási rendszert megvalósították.
  Ha valamely kérelmező tanúsított minőségirányítási rendszert működtet, a bejelentett szervezet ezt figyelembe veszi a vizsgálat során.
  Az ellenőrzésnek kifejezetten az érintett alrendszerre kell irányulnia, figyelembe véve a kérelmezőnek az alrendszerben való konkrét közreműködését. Az ellenőrzést végző csoport legalább egy tagjának szakértői tapasztalatokkal kell rendelkeznie az érintett alrendszer technológiai vizsgálatában. Az értékelési eljárás tartalmazza a kérelmező létesítményeinek vizsgálati célú bejárását.
  A határozatról értesíteni kell a kérelmezőt. Az értesítésnek tartalmaznia kell a vizsgálat végkövetkeztetéseit és az indoklással ellátott vizsgálati határozatot. |
| --- | --- |

5.4

Az 5.1. pontban említett bejelentett szervezetnek értékelnie kell a minőségirányítási rendszert annak meghatározása érdekében, hogy az eleget tesz-e az 5.2. pontban említett követelményeknek. Feltételezi a követelményeknek való megfelelést, ha a gyártó olyan EN/ISO 9001-2000 minőségbiztosítási rendszert valósít meg a termelés, a végtermék-ellenőrzés és a tesztelés területén, amely figyelembe veszi annak a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemnek a konkrét jellemzőit, amelyre vonatkozóan a minőségbiztosítási rendszert megvalósították.

Ha valamely kérelmező tanúsított minőségirányítási rendszert működtet, a bejelentett szervezet ezt figyelembe veszi a vizsgálat során.

Az ellenőrzésnek kifejezetten az érintett alrendszerre kell irányulnia, figyelembe véve a kérelmezőnek az alrendszerben való konkrét közreműködését. Az ellenőrzést végző csoport legalább egy tagjának szakértői tapasztalatokkal kell rendelkeznie az érintett alrendszer technológiai vizsgálatában. Az értékelési eljárás tartalmazza a kérelmező létesítményeinek vizsgálati célú bejárását.

A határozatról értesíteni kell a kérelmezőt. Az értesítésnek tartalmaznia kell a vizsgálat végkövetkeztetéseit és az indoklással ellátott vizsgálati határozatot.

| 5.5 | Bevonása esetén az ajánlatkérő és a fővállalkozók vállalják, hogy teljesítik a jóváhagyott minőségellenőrzési rendszerből fakadó kötelezettségeiket, és fenntartják azt oly módon, hogy megőrizzék megfelelő és hatékony voltát.
  Folyamatosan tájékoztatniuk kell a minőségirányítási rendszert jóváhagyó bejelentett szervezetet minden olyan jelentős változásról, amely érinti az ÁME követelményeinek az alrendszer általi teljesítését.
  A bejelentett szervezetnek értékelnie kell a javasolt módosításokat, és el kell döntenie, hogy a módosított minőségirányítási rendszer továbbra is eleget tesz-e az 5.2. pontban említett követelményeknek, vagy újbóli értékelésre van szükség.
  A határozatáról értesítenie kell a kérelmezőt. Az értesítés tartalmazza a vizsgálat végkövetkeztetéseit és az indoklással ellátott vizsgálati határozatot. |
| --- | --- |

5.5

Bevonása esetén az ajánlatkérő és a fővállalkozók vállalják, hogy teljesítik a jóváhagyott minőségellenőrzési rendszerből fakadó kötelezettségeiket, és fenntartják azt oly módon, hogy megőrizzék megfelelő és hatékony voltát.

Folyamatosan tájékoztatniuk kell a minőségirányítási rendszert jóváhagyó bejelentett szervezetet minden olyan jelentős változásról, amely érinti az ÁME követelményeinek az alrendszer általi teljesítését.

A bejelentett szervezetnek értékelnie kell a javasolt módosításokat, és el kell döntenie, hogy a módosított minőségirányítási rendszer továbbra is eleget tesz-e az 5.2. pontban említett követelményeknek, vagy újbóli értékelésre van szükség.

A határozatáról értesítenie kell a kérelmezőt. Az értesítés tartalmazza a vizsgálat végkövetkeztetéseit és az indoklással ellátott vizsgálati határozatot.

| 6. | A minőségirányítási rendszer(ek) felügyelete a bejelentett szervezet felelőssége alatt |
| --- | --- |

6.

A minőségirányítási rendszer(ek) felügyelete a bejelentett szervezet felelőssége alatt

| 6.1 | A felügyelet célja annak ellenőrzése, hogy bevonása esetén az ajánlatkérő és a fővállalkozó kellően eleget tesz-e a jóváhagyott minőségirányítási rendszer(ek)ből eredő kötelezettségeinek. |
| --- | --- |

6.1

A felügyelet célja annak ellenőrzése, hogy bevonása esetén az ajánlatkérő és a fővállalkozó kellően eleget tesz-e a jóváhagyott minőségirányítási rendszer(ek)ből eredő kötelezettségeinek.

| 6.2 | Bevonása esetén az ajánlatkérő és a fővállalkozók kötelesek megküldeni (vagy megküldetni) az 5.1. pontban említett bejelentett szervezetnek az ehhez szükséges összes dokumentumot, ideértve az alrendszerrel kapcsolatos megvalósítási terveket és műszaki feljegyzéseket (amennyiben azok a kérelmezőknek az alrendszerben való közreműködésére vonatkoznak), különösen az alábbiakat:






  — | a minőségirányítási rendszer dokumentációja, ideértve az alábbiak biztosítása érdekében végrehajtott konkrét intézkedéseket:






  — | az ajánlatkérő vagy az alrendszer teljes beruházásáért felelős fővállalkozó esetében a teljes alrendszer megfelelőségének kezelésével kapcsolatos felelősségek és hatáskörök kellő és megfelelő meghatározása, |
| --- | --- | --- | --- |

6.2

Bevonása esetén az ajánlatkérő és a fővállalkozók kötelesek megküldeni (vagy megküldetni) az 5.1. pontban említett bejelentett szervezetnek az ehhez szükséges összes dokumentumot, ideértve az alrendszerrel kapcsolatos megvalósítási terveket és műszaki feljegyzéseket (amennyiben azok a kérelmezőknek az alrendszerben való közreműködésére vonatkoznak), különösen az alábbiakat:

—

a minőségirányítási rendszer dokumentációja, ideértve az alábbiak biztosítása érdekében végrehajtott konkrét intézkedéseket:

—

az ajánlatkérő vagy az alrendszer teljes beruházásáért felelős fővállalkozó esetében a teljes alrendszer megfelelőségének kezelésével kapcsolatos felelősségek és hatáskörök kellő és megfelelő meghatározása,

| — | minden egyes kérelmező esetében a minőségbiztosítási rendszer megfelelő kezelése az alrendszer szintű integráció elérése érdekében, |
| --- | --- |

—

minden egyes kérelmező esetében a minőségbiztosítási rendszer megfelelő kezelése az alrendszer szintű integráció elérése érdekében,

| — | a minőségirányítási rendszer (összeszerelésre és telepítésre is kiterjedő) gyártási részében előírt minőségügyi feljegyzések, köztük vizsgálati jelentések és tesztelési adatok, kalibrálási adatok, az érintett személyzet képesítési jelentése stb. |
| --- | --- |

—

a minőségirányítási rendszer (összeszerelésre és telepítésre is kiterjedő) gyártási részében előírt minőségügyi feljegyzések, köztük vizsgálati jelentések és tesztelési adatok, kalibrálási adatok, az érintett személyzet képesítési jelentése stb.

| 6.3 | A bejelentett szervezet köteles rendszeres időközönként felülvizsgálni, hogy bevonása esetén az ajánlatkérő és a fővállalkozó fenntartja és alkalmazza-e a minőségirányítási rendszert, és felülvizsgálati jelentést kell számukra benyújtania. Ha az ajánlatkérő és a fővállalkozó tanúsított minőségirányítási rendszert működtetnek, a bejelentett szervezet ezt figyelembe veszi a felülvizsgálat során.
  A felülvizsgálatokat évente legalább egyszer kell elvégezni, legalább egy felülvizsgálatnak pedig a 8. pontban említett EK-hitelesítési eljárás tárgyát képező alrendszerrel kapcsolatos tevékenységek (gyártás, összeszerelés és telepítés) elvégzésekor kell megtörténnie. |
| --- | --- |

6.3

A bejelentett szervezet köteles rendszeres időközönként felülvizsgálni, hogy bevonása esetén az ajánlatkérő és a fővállalkozó fenntartja és alkalmazza-e a minőségirányítási rendszert, és felülvizsgálati jelentést kell számukra benyújtania. Ha az ajánlatkérő és a fővállalkozó tanúsított minőségirányítási rendszert működtetnek, a bejelentett szervezet ezt figyelembe veszi a felülvizsgálat során.

A felülvizsgálatokat évente legalább egyszer kell elvégezni, legalább egy felülvizsgálatnak pedig a 8. pontban említett EK-hitelesítési eljárás tárgyát képező alrendszerrel kapcsolatos tevékenységek (gyártás, összeszerelés és telepítés) elvégzésekor kell megtörténnie.

| 6.4 | Emellett a bejelentett szervezet szúrópróbaszerű bejárásokat tehet a kérelmező(k) megfelelő telephelyein. E bejárások alkalmával a bejelentett szervezet teljes vagy részleges felülvizsgálatot és ellenőrzéseket végezhet vagy végeztethet el annak ellenőrzése érdekében, hogy a minőségirányítási rendszer megfelelően működik-e a szükséges helyeken. Vizsgálati és – indokolt esetben – felülvizsgálati és/vagy ellenőrzési jelentést kell készítenie a kérelmező(k) számára. |
| --- | --- |

6.4

Emellett a bejelentett szervezet szúrópróbaszerű bejárásokat tehet a kérelmező(k) megfelelő telephelyein. E bejárások alkalmával a bejelentett szervezet teljes vagy részleges felülvizsgálatot és ellenőrzéseket végezhet vagy végeztethet el annak ellenőrzése érdekében, hogy a minőségirányítási rendszer megfelelően működik-e a szükséges helyeken. Vizsgálati és – indokolt esetben – felülvizsgálati és/vagy ellenőrzési jelentést kell készítenie a kérelmező(k) számára.

| 6.5 | Az ajánlatkérő által kiválasztott és az EK-tanúsításért felelős bejelentett szervezetnek, ha nem végzi el az érintett minőségirányítási rendszer(ek) egészének felülvizsgálatát, össze kell hangolnia a feladat elvégzéséért felelős bármely más bejelentett szervezet felügyeleti tevékenységét az alábbiak érdekében:






  — | biztosítania kell, hogy megfelelően végrehajtsák az alrendszerek integrálásával kapcsolatos különböző minőségirányítási rendszerek közötti interfészek kezelését, |
| --- | --- | --- |

6.5

Az ajánlatkérő által kiválasztott és az EK-tanúsításért felelős bejelentett szervezetnek, ha nem végzi el az érintett minőségirányítási rendszer(ek) egészének felülvizsgálatát, össze kell hangolnia a feladat elvégzéséért felelős bármely más bejelentett szervezet felügyeleti tevékenységét az alábbiak érdekében:

—

biztosítania kell, hogy megfelelően végrehajtsák az alrendszerek integrálásával kapcsolatos különböző minőségirányítási rendszerek közötti interfészek kezelését,

| — | össze kell gyűjtenie, az ajánlatkérővel közösen, a vizsgálat azon elemeit, amelyek a különböző minőségirányítási rendszerek következetességének és átfogó felülvizsgálatának szavatolásához szükségesek. |
| --- | --- |

—

össze kell gyűjtenie, az ajánlatkérővel közösen, a vizsgálat azon elemeit, amelyek a különböző minőségirányítási rendszerek következetességének és átfogó felülvizsgálatának szavatolásához szükségesek.

Ez az összehangolás kiterjed a bejelentett szervezet alábbiakkal kapcsolatos jogaira:

| — | a más bejelentett szervezetek által kibocsátott összes (jóváhagyási és felügyeleti) dokumentáció kézhezvétele, |
| --- | --- |

—

a más bejelentett szervezetek által kibocsátott összes (jóváhagyási és felügyeleti) dokumentáció kézhezvétele,

| — | jelenlét a 6.3. pontban említett felügyeleti vizsgálatoknál, |
| --- | --- |

—

jelenlét a 6.3. pontban említett felügyeleti vizsgálatoknál,

| — | a 6.4. pontban említett további vizsgálatok kezdeményezése a saját felelőssége alatt és a többi bejelentett szervezettel együtt. |
| --- | --- |

—

a 6.4. pontban említett további vizsgálatok kezdeményezése a saját felelőssége alatt és a többi bejelentett szervezettel együtt.

| 7. | Az 5.1. pontban említett bejelentett szervezetnek ellenőrzési, felülvizsgálati és felügyeleti célokból bejárási joggal kell rendelkeznie az építkezési helyekre, gyártó üzemekbe, összeszerelési és telepítési helyekre, raktárhelyiségekbe és indokolt esetben az előgyártási és tesztelési létesítményekbe, általánosabban pedig minden olyan létesítménybe, amelyet szükségesnek tart a feladatai elvégzése érdekében, a kérelmezőnek az alrendszer projektjében való konkrét közreműködésének megfelelően. |
| --- | --- |

7.

Az 5.1. pontban említett bejelentett szervezetnek ellenőrzési, felülvizsgálati és felügyeleti célokból bejárási joggal kell rendelkeznie az építkezési helyekre, gyártó üzemekbe, összeszerelési és telepítési helyekre, raktárhelyiségekbe és indokolt esetben az előgyártási és tesztelési létesítményekbe, általánosabban pedig minden olyan létesítménybe, amelyet szükségesnek tart a feladatai elvégzése érdekében, a kérelmezőnek az alrendszer projektjében való konkrét közreműködésének megfelelően.

| 8. | Bevonása esetén az ajánlatkérő és a fővállalkozók kötelesek az utolsó alrendszer legyártásától számított 10 évig a nemzeti hatóságok számára elérhetővé tenni az alábbiakat:






  — | a 5.1 pont második albekezdésének második francia bekezdésében említett dokumentáció, |
| --- | --- | --- |

8.

Bevonása esetén az ajánlatkérő és a fővállalkozók kötelesek az utolsó alrendszer legyártásától számított 10 évig a nemzeti hatóságok számára elérhetővé tenni az alábbiakat:

—

a 5.1 pont második albekezdésének második francia bekezdésében említett dokumentáció,

| — | a 5.5 pont második albekezdésében hivatkozott módosítás, |
| --- | --- |

—

a 5.5 pont második albekezdésében hivatkozott módosítás,

| — | a bejelentett szervezet 5.4., 5.5. és 6.4. pontban említett határozatai és jelentései. |
| --- | --- |

—

a bejelentett szervezet 5.4., 5.5. és 6.4. pontban említett határozatai és jelentései.

| 9. | Amennyiben az alrendszer megfelel az ÁME követelményeinek, a bejelentett szervezet a típusvizsgálat, valamint a minőségirányítási rendszer(ek) jóváhagyása és felülvizsgálata alapján kiállítja a megfelelőségi tanúsítványt az ajánlatkérő számára, aki ezt követően kiállítja az EK-hitelesítési nyilatkozatot azon tagállambeli felügyeleti hatóság számára, amelyben az alrendszer található és/vagy üzemel.
  Az EK-hitelesítési nyilatkozatot és az azt kísérő dokumentumokat dátummal és aláírással kell ellátni. A nyilatkozatot ugyanazon a nyelven kell megírni, mint a műszaki dokumentációt, és legalább az irányelv V. mellékletében szereplő információt kell tartalmaznia. |
| --- | --- |

9.

Amennyiben az alrendszer megfelel az ÁME követelményeinek, a bejelentett szervezet a típusvizsgálat, valamint a minőségirányítási rendszer(ek) jóváhagyása és felülvizsgálata alapján kiállítja a megfelelőségi tanúsítványt az ajánlatkérő számára, aki ezt követően kiállítja az EK-hitelesítési nyilatkozatot azon tagállambeli felügyeleti hatóság számára, amelyben az alrendszer található és/vagy üzemel.

Az EK-hitelesítési nyilatkozatot és az azt kísérő dokumentumokat dátummal és aláírással kell ellátni. A nyilatkozatot ugyanazon a nyelven kell megírni, mint a műszaki dokumentációt, és legalább az irányelv V. mellékletében szereplő információt kell tartalmaznia.

| 10. | Az ajánlatkérő által választott bejelentett szervezet felelős az EK-hitelesítési nyilatkozatot kötelezően kísérő műszaki dokumentáció összeállításáért. A műszaki dokumentáció tartalmazza legalább az irányelv 18. cikkének (3) bekezdésében található információt, és különösen az alábbiakat:






  — | az alrendszer jellemzőivel kapcsolatos minden szükséges dokumentum, |
| --- | --- | --- |

10.

Az ajánlatkérő által választott bejelentett szervezet felelős az EK-hitelesítési nyilatkozatot kötelezően kísérő műszaki dokumentáció összeállításáért. A műszaki dokumentáció tartalmazza legalább az irányelv 18. cikkének (3) bekezdésében található információt, és különösen az alábbiakat:

—

az alrendszer jellemzőivel kapcsolatos minden szükséges dokumentum,

| — | az alrendszerbe beépített átjárhatósági összetevők felsorolása, |
| --- | --- |

—

az alrendszerbe beépített átjárhatósági összetevők felsorolása,

| — | az megfelelőségi és indokolt esetben a használatra való alkalmassági EK-nyilatkozatok másolatai, amelyeket az említett összetevőknek biztosítaniuk kell az irányelv 13. cikkével összhangban, indokolt esetben a bejelentett szervezet által kiadott megfelelő dokumentumokkal (tanúsítványokkal, minőségirányítási rendszer jóváhagyásaival és felügyeleti dokumentumokkal) kísérve, |
| --- | --- |

—

az megfelelőségi és indokolt esetben a használatra való alkalmassági EK-nyilatkozatok másolatai, amelyeket az említett összetevőknek biztosítaniuk kell az irányelv 13. cikkével összhangban, indokolt esetben a bejelentett szervezet által kiadott megfelelő dokumentumokkal (tanúsítványokkal, minőségirányítási rendszer jóváhagyásaival és felügyeleti dokumentumokkal) kísérve,

| — | az alrendszer karbantartásával, feltételeivel és határértékeivel kapcsolatos minden elem, |
| --- | --- |

—

az alrendszer karbantartásával, feltételeivel és határértékeivel kapcsolatos minden elem,

| — | a szervizeléssel, állandó vagy rutinjellegű megfigyeléssel, beállítással és karbantartással kapcsolatos minden elem, |
| --- | --- |

—

a szervizeléssel, állandó vagy rutinjellegű megfigyeléssel, beállítással és karbantartással kapcsolatos minden elem,

| — | az alrendszer típusvizsgálati tanúsítványa és az SB modulban meghatározott kísérő műszaki dokumentáció, |
| --- | --- |

—

az alrendszer típusvizsgálati tanúsítványa és az SB modulban meghatározott kísérő műszaki dokumentáció,

| — | a szerződésből eredő más rendeleteknek való megfelelés bizonyítéka (a tanúsítványokkal együtt) |
| --- | --- |

—

a szerződésből eredő más rendeleteknek való megfelelés bizonyítéka (a tanúsítványokkal együtt)

| — | a bejelentett szervezet 9. pontban említett, számítási jegyzetekkel kísért és általa aláírt megfelelőségi igazolása, amely megállapítja, hogy a projekt megfelel az irányelvnek és az ÁME-nek, és indokolt esetben megemlíti a tevékenységek végrehajtása során rögzített és vissza nem vont fenntartásokat. A tanúsítványhoz mellékelni kell a hitelesítéssel kapcsolatban kiállított a 6.3. és 6.4. pontokban említett vizsgálati és ellenőrzési jelentéseket, különösen a következőket: |
| --- | --- |

—

a bejelentett szervezet 9. pontban említett, számítási jegyzetekkel kísért és általa aláírt megfelelőségi igazolása, amely megállapítja, hogy a projekt megfelel az irányelvnek és az ÁME-nek, és indokolt esetben megemlíti a tevékenységek végrehajtása során rögzített és vissza nem vont fenntartásokat. A tanúsítványhoz mellékelni kell a hitelesítéssel kapcsolatban kiállított a 6.3. és 6.4. pontokban említett vizsgálati és ellenőrzési jelentéseket, különösen a következőket:

| — | az ÁME-ben meghatározott minden információt tartalmazó járműregiszter, |
| --- | --- |

—

az ÁME-ben meghatározott minden információt tartalmazó járműregiszter,

| 11. | Valamennyi bejelentett szervezet köteles közölni a többi bejelentett szervezettel a minőségirányítási rendszerre vonatkozóan kiadott, visszavont vagy elutasított jóváhagyásokkal kapcsolatos adatokat.
  A többi bejelentett szervezet kérésre másolatokat kaphat a minőségirányítási rendszerhez kiadott jóváhagyásokról. |
| --- | --- |

11.

Valamennyi bejelentett szervezet köteles közölni a többi bejelentett szervezettel a minőségirányítási rendszerre vonatkozóan kiadott, visszavont vagy elutasított jóváhagyásokkal kapcsolatos adatokat.

A többi bejelentett szervezet kérésre másolatokat kaphat a minőségirányítási rendszerhez kiadott jóváhagyásokról.

| 12. | A megfelelőségi igazolást kísérő feljegyzéseket be kell nyújtani az ajánlatkérőnek.
  A közösségbeli ajánlatkérőnek az alrendszer teljes élettartama alatt meg kell őriznie a műszaki dokumentációt, és azt kérésre meg kell küldenie bármely más tagállamnak. |
| --- | --- |

12.

A megfelelőségi igazolást kísérő feljegyzéseket be kell nyújtani az ajánlatkérőnek.

A közösségbeli ajánlatkérőnek az alrendszer teljes élettartama alatt meg kell őriznie a műszaki dokumentációt, és azt kérésre meg kell küldenie bármely más tagállamnak.

AZ ALRENDSZEREK EK-HITELESÍTÉSÉRE SZOLGÁLÓ MODULOK

SF modul: Termékhitelesítés

| 1. | Ez a modul az EK-hitelesítési eljárást írja le, amely által a bejelentett szervezetek valamely ajánlatkérő vagy annak hivatalos közösségbeli képviselője kérésére ellenőrzik és tanúsítják, hogy az áruszállító kocsik alrendszer, amely számára egy bejelentett szervezet már kiadott típusvizsgálati tanúsítványt,






  — | megfelel a jelen ÁME-nek és más alkalmazható ÁME-knek, ami azt bizonyítja, hogy teljesülnek a 2001/16/EK irányelv (10) alapvető követelményei (11), |
| --- | --- | --- |

1.

Ez a modul az EK-hitelesítési eljárást írja le, amely által a bejelentett szervezetek valamely ajánlatkérő vagy annak hivatalos közösségbeli képviselője kérésére ellenőrzik és tanúsítják, hogy az áruszállító kocsik alrendszer, amely számára egy bejelentett szervezet már kiadott típusvizsgálati tanúsítványt,

—

megfelel a jelen ÁME-nek és más alkalmazható ÁME-knek, ami azt bizonyítja, hogy teljesülnek a 2001/16/EK irányelv (10) alapvető követelményei (11),

| — | megfelel a Szerződésből származó egyéb rendeleteknek, |
| --- | --- |

—

megfelel a Szerződésből származó egyéb rendeleteknek,

és üzembe helyezhető.

| 2. | Az ajánlatkérő (12) köteles kérelmezni az alrendszer EK-hitelesítését (termékhitelesítés útján) a választása szerinti bejelentett szervezettől. A kérelemnek tartalmaznia kell:






  — | az ajánlatkérő vagy hivatalos képviselőjének neve és címe |
| --- | --- | --- |

2.

Az ajánlatkérő (12) köteles kérelmezni az alrendszer EK-hitelesítését (termékhitelesítés útján) a választása szerinti bejelentett szervezettől. A kérelemnek tartalmaznia kell:

—

az ajánlatkérő vagy hivatalos képviselőjének neve és címe

| — | a műszaki dokumentáció. |
| --- | --- |

—

a műszaki dokumentáció.

| 3. | Az eljárás említett részén belül az ajánlatkérő ellenőrzi és tanúsítja, hogy az érintett alrendszer összhangban van a típusvizsgálati tanúsítványban leírt típussal, és eleget tesz a rá vonatkozó ÁME-nek.
  A bejelentett szervezet elvégzi az eljárást azzal a feltétellel, hogy az értékelés előtt kibocsátott típusvizsgálati tanúsítvány érvényben marad a kérelem tárgyát képező alrendszer esetében. |
| --- | --- |

3.

Az eljárás említett részén belül az ajánlatkérő ellenőrzi és tanúsítja, hogy az érintett alrendszer összhangban van a típusvizsgálati tanúsítványban leírt típussal, és eleget tesz a rá vonatkozó ÁME-nek.

A bejelentett szervezet elvégzi az eljárást azzal a feltétellel, hogy az értékelés előtt kibocsátott típusvizsgálati tanúsítvány érvényben marad a kérelem tárgyát képező alrendszer esetében.

| 4. | Az ajánlatkérőnek meg kell tennie minden ahhoz szükséges intézkedést, hogy a gyártási folyamat (ideértve az átjárhatóságot biztosító rendszerelemek fővállalkozók (13) általi összeszerelését és integrálását azok megbízása esetén) biztosítsa az alrendszer a típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak és a rá vonatkozó ÁME követelményeinek való megfelelését. |
| --- | --- |

4.

Az ajánlatkérőnek meg kell tennie minden ahhoz szükséges intézkedést, hogy a gyártási folyamat (ideértve az átjárhatóságot biztosító rendszerelemek fővállalkozók (13) általi összeszerelését és integrálását azok megbízása esetén) biztosítsa az alrendszer a típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak és a rá vonatkozó ÁME követelményeinek való megfelelését.

| 5. | A kérelemnek lehetővé kell tennie az alrendszer tervezésének, gyártásának, telepítésének, karbantartásának és üzemeltetésének megértését, és lehetővé kell tennie a típusvizsgálat tanúsítványban leírt típusnak és az értékelendő ÁME követelményeinek való megfelelést.
  A kérelemnek tartalmaznia kell a következőket:






  — | a jóváhagyott típussal kapcsolatos műszaki dokumentáció, ideértve az SB modulban meghatározott eljárás végrehajtása után kibocsátott típusvizsgálati tanúsítványt, |
| --- | --- | --- |

5.

A kérelemnek lehetővé kell tennie az alrendszer tervezésének, gyártásának, telepítésének, karbantartásának és üzemeltetésének megértését, és lehetővé kell tennie a típusvizsgálat tanúsítványban leírt típusnak és az értékelendő ÁME követelményeinek való megfelelést.

A kérelemnek tartalmaznia kell a következőket:

—

a jóváhagyott típussal kapcsolatos műszaki dokumentáció, ideértve az SB modulban meghatározott eljárás végrehajtása után kibocsátott típusvizsgálati tanúsítványt,

és amennyiben e dokumentáció nem tartalmazza

| — | az alrendszer általános leírása, átfogó konstrukciója és struktúrája, |
| --- | --- |

—

az alrendszer általános leírása, átfogó konstrukciója és struktúrája,

| — | az ÁME-ben meghatározott minden információt tartalmazó járműregiszter, |
| --- | --- |

—

az ÁME-ben meghatározott minden információt tartalmazó járműregiszter,

| — | tervrajz és gyártási információk, például rajzok, a részegységek vázlatai, alegységek, szerkezeti egységek, áramkörök stb., |
| --- | --- |

—

tervrajz és gyártási információk, például rajzok, a részegységek vázlatai, alegységek, szerkezeti egységek, áramkörök stb.,

| — | az alrendszer gyártásával és összeszerelésével kapcsolatos műszaki dokumentáció, |
| --- | --- |

—

az alrendszer gyártásával és összeszerelésével kapcsolatos műszaki dokumentáció,

| — | műszaki előírások, ideértve az alkalmazott európai műszaki előírásokat, |
| --- | --- |

—

műszaki előírások, ideértve az alkalmazott európai műszaki előírásokat,

| — | a fenti előírások használatát igazoló minden bizonyíték, különösen ott, ahol nem alkalmazzák teljes mértékben ezeket az európai előírásokat és a megfelelő rendelkezéseket. |
| --- | --- |

—

a fenti előírások használatát igazoló minden bizonyíték, különösen ott, ahol nem alkalmazzák teljes mértékben ezeket az európai előírásokat és a megfelelő rendelkezéseket.

| — | bizonyíték a termelési fázis szerződésből eredő más rendeleteknek való megfelelésére (a tanúsítványokkal együtt), |
| --- | --- |

—

bizonyíték a termelési fázis szerződésből eredő más rendeleteknek való megfelelésére (a tanúsítványokkal együtt),

| — | a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő, az alrendszerbe beépítendő rendszerelemek, |
| --- | --- |

—

a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő, az alrendszerbe beépítendő rendszerelemek,

| — | a megfelelésről vagy használatra való alkalmasságról szóló EK-nyilatkozatok másolatai, amelyekhez biztosítani kell az említett rendszerelemeket, és az irányelvek VI. mellékletében meghatározott minden szükséges elem, |
| --- | --- |

—

a megfelelésről vagy használatra való alkalmasságról szóló EK-nyilatkozatok másolatai, amelyekhez biztosítani kell az említett rendszerelemeket, és az irányelvek VI. mellékletében meghatározott minden szükséges elem,

| — | az alrendszer tervezésébe, gyártásába, összeszerelésébe és telepítésébe bevont gyártók felsorolása, |
| --- | --- |

—

az alrendszer tervezésébe, gyártásába, összeszerelésébe és telepítésébe bevont gyártók felsorolása,

Ha az ÁME további adatokat ír elő a műszaki dokumentáció számára, azokat bele kell foglalni.

| 6. | A bejelentett szervezet először megvizsgálja a kérelmet a típusvizsgálat érvényessége és a típusvizsgálati tanúsítvány szempontjából.
  Ha a bejelentett szervezet úgy véli, hogy a típusvizsgálati tanúsítvány már nem érvényes vagy nem megfelelő, és új típusvizsgálati tanúsítványt kell kibocsátani, megindokolja a határozatát.
  A bejelentett szervezetnek el kell végeznie a megfelelő vizsgálatokat és teszteket annak ellenőrzése érdekében, hogy az alrendszer megfelel-e a típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak és az ÁME követelményeinek. A bejelentett szervezet megvizsgálja a sorozattermékként gyártott alrendszerek 4. pontban meghatározott tesztelését. |
| --- | --- |

6.

A bejelentett szervezet először megvizsgálja a kérelmet a típusvizsgálat érvényessége és a típusvizsgálati tanúsítvány szempontjából.

Ha a bejelentett szervezet úgy véli, hogy a típusvizsgálati tanúsítvány már nem érvényes vagy nem megfelelő, és új típusvizsgálati tanúsítványt kell kibocsátani, megindokolja a határozatát.

A bejelentett szervezetnek el kell végeznie a megfelelő vizsgálatokat és teszteket annak ellenőrzése érdekében, hogy az alrendszer megfelel-e a típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak és az ÁME követelményeinek. A bejelentett szervezet megvizsgálja a sorozattermékként gyártott alrendszerek 4. pontban meghatározott tesztelését.

| 7. | Minden (sorozattermékként gyártott) alrendszer vizsgálattal és teszteléssel való ellenőrzése |
| --- | --- |

7.

Minden (sorozattermékként gyártott) alrendszer vizsgálattal és teszteléssel való ellenőrzése

| 7.1. | A bejelentett szervezetnek el kell végeznie a teszteket, ellenőrzéseket és hitelesítési vizsgálatokat az ÁME előírásai szerint sorozatban gyártott alrendszerek megfelelőségének biztosítása érdekében. A vizsgálatok, tesztek és ellenőrzések kiterjednek az ÁME által előírt fázisokra is. |
| --- | --- |

7.1.

A bejelentett szervezetnek el kell végeznie a teszteket, ellenőrzéseket és hitelesítési vizsgálatokat az ÁME előírásai szerint sorozatban gyártott alrendszerek megfelelőségének biztosítása érdekében. A vizsgálatok, tesztek és ellenőrzések kiterjednek az ÁME által előírt fázisokra is.

| 7.2 | Minden egyes (sorozatban gyártott) alrendszert egyedileg meg kell vizsgálni, tesztelni és hitelesíteni kell (14) a típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak és a rá vonatkozó ÁME követelményeinek való megfelelés igazolása érdekében. Ha az ÁME (vagy az ÁME-ben idézett európai szabvány) nem írja elő valamelyik tesztet, a vonatkozó európai előírások vagy megfelelő tesztek alkalmazandók. |
| --- | --- |

7.2

Minden egyes (sorozatban gyártott) alrendszert egyedileg meg kell vizsgálni, tesztelni és hitelesíteni kell (14) a típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak és a rá vonatkozó ÁME követelményeinek való megfelelés igazolása érdekében. Ha az ÁME (vagy az ÁME-ben idézett európai szabvány) nem írja elő valamelyik tesztet, a vonatkozó európai előírások vagy megfelelő tesztek alkalmazandók.

| 8. | A bejelentett szervezet megállapodhat az ajánlatkérővel (és a fővállalkozókkal), hogy mely helyeken végzik el a teszteket, és megállapodhatnak arról, hogy az alrendszer végső vizsgálatát és – ha azt az ÁME előírja – a teljes üzemi körülmények melletti teszteket és érvényesítéseket az ajánlatkérő végzi el a bejelentett szervezet közvetlen felügyelete és jelenléte mellett.
  A bejelentett szervezet ellenőrzési és hitelesítési célokból bejárási joggal rendelkezik a gyártó üzemekbe, összeszerelési és telepítési helyekre, és indokolt esetben az előgyártási és tesztelési létesítményekbe, az ÁME által előírt feladatok elvégzése érdekében. |
| --- | --- |

8.

A bejelentett szervezet megállapodhat az ajánlatkérővel (és a fővállalkozókkal), hogy mely helyeken végzik el a teszteket, és megállapodhatnak arról, hogy az alrendszer végső vizsgálatát és – ha azt az ÁME előírja – a teljes üzemi körülmények melletti teszteket és érvényesítéseket az ajánlatkérő végzi el a bejelentett szervezet közvetlen felügyelete és jelenléte mellett.

A bejelentett szervezet ellenőrzési és hitelesítési célokból bejárási joggal rendelkezik a gyártó üzemekbe, összeszerelési és telepítési helyekre, és indokolt esetben az előgyártási és tesztelési létesítményekbe, az ÁME által előírt feladatok elvégzése érdekében.

| 9. | Amennyiben az alrendszer megfelel az ÁME követelményeinek, a bejelentett szervezetnek ki kell állítania a megfelelőségi nyilatkozatot az ajánlatkérő számára, aki ezt követően kiállítja az EK-hitelesítési nyilatkozatot az alrendszer helye vagy működése szerinti tagállam felügyeleti hatósága számára.
  A bejelentett szervezet tevékenységeit a típusvizsgálat és a sorozatban gyártott termékeken a 7. pont, valamint az ÁME és/vagy a vonatkozó európai előírások rendelkezései szerint elvégzett tesztek, hitelesítési eljárások és ellenőrzések alapján hajtja végre.
  Az EK-hitelesítési nyilatkozatot és az azt kísérő dokumentumokat dátummal és aláírással kell ellátni.
  A nyilatkozatot ugyanazon a nyelven kell megírni, mint a műszaki dokumentációt, és legalább az irányelv V. mellékletében szereplő információt kell tartalmaznia. |
| --- | --- |

9.

Amennyiben az alrendszer megfelel az ÁME követelményeinek, a bejelentett szervezetnek ki kell állítania a megfelelőségi nyilatkozatot az ajánlatkérő számára, aki ezt követően kiállítja az EK-hitelesítési nyilatkozatot az alrendszer helye vagy működése szerinti tagállam felügyeleti hatósága számára.

A bejelentett szervezet tevékenységeit a típusvizsgálat és a sorozatban gyártott termékeken a 7. pont, valamint az ÁME és/vagy a vonatkozó európai előírások rendelkezései szerint elvégzett tesztek, hitelesítési eljárások és ellenőrzések alapján hajtja végre.

Az EK-hitelesítési nyilatkozatot és az azt kísérő dokumentumokat dátummal és aláírással kell ellátni.

A nyilatkozatot ugyanazon a nyelven kell megírni, mint a műszaki dokumentációt, és legalább az irányelv V. mellékletében szereplő információt kell tartalmaznia.

| 10. | A bejelentett szervezet felelős az EK-hitelesítési nyilatkozatot kísérő műszaki dokumentáció összeállításáért. A műszaki dokumentáció tartalmazza legalább az irányelv 18. cikkének (3) bekezdésében található információt, és különösen az alábbiakat:






  — | az alrendszer jellemzőivel kapcsolatos minden szükséges dokumentum, |
| --- | --- | --- |

10.

A bejelentett szervezet felelős az EK-hitelesítési nyilatkozatot kísérő műszaki dokumentáció összeállításáért. A műszaki dokumentáció tartalmazza legalább az irányelv 18. cikkének (3) bekezdésében található információt, és különösen az alábbiakat:

—

az alrendszer jellemzőivel kapcsolatos minden szükséges dokumentum,

| — | az ÁME-ben meghatározott minden információt tartalmazó járműregiszter, |
| --- | --- |

—

az ÁME-ben meghatározott minden információt tartalmazó járműregiszter,

| — | az alrendszerbe beépített átjárhatósági összetevők felsorolása, |
| --- | --- |

—

az alrendszerbe beépített átjárhatósági összetevők felsorolása,

| — | a megfelelőségi és indokolt esetben a használatra való alkalmassági EK-nyilatkozatok másolatai, amelyeket az említett összetevőknek biztosítaniuk kell az irányelv 13. cikkével összhangban, indokolt esetben a bejelentett szervezet által kiadott megfelelő dokumentumokkal (tanúsítványokkal, minőségirányítási rendszer jóváhagyásaival és felügyeleti dokumentumokkal) kísérve, |
| --- | --- |

—

a megfelelőségi és indokolt esetben a használatra való alkalmassági EK-nyilatkozatok másolatai, amelyeket az említett összetevőknek biztosítaniuk kell az irányelv 13. cikkével összhangban, indokolt esetben a bejelentett szervezet által kiadott megfelelő dokumentumokkal (tanúsítványokkal, minőségirányítási rendszer jóváhagyásaival és felügyeleti dokumentumokkal) kísérve,

| — | az alrendszer karbantartásával, feltételeivel és határértékeivel kapcsolatos minden elem, |
| --- | --- |

—

az alrendszer karbantartásával, feltételeivel és határértékeivel kapcsolatos minden elem,

| — | a szervizeléssel, állandó vagy rutinjellegű megfigyeléssel, beállítással és karbantartással kapcsolatos minden elem, |
| --- | --- |

—

a szervizeléssel, állandó vagy rutinjellegű megfigyeléssel, beállítással és karbantartással kapcsolatos minden elem,

| — | az alrendszer típusvizsgálati tanúsítványa és az SB modulban meghatározott kísérő műszaki dokumentáció, |
| --- | --- |

—

az alrendszer típusvizsgálati tanúsítványa és az SB modulban meghatározott kísérő műszaki dokumentáció,

| — | a bejelentett szervezet 9. pontban említett, számítási jegyzetekkel kísért és általa aláírt megfelelőségi igazolása, amely megállapítja, hogy a projekt megfelel az irányelvnek és az ÁME-nek, és indokolt esetben megemlíti a tevékenységek végrehajtása során rögzített és vissza nem vont fenntartásokat. Amennyiben indokolt, a tanúsítványt a hitelesítéssel kapcsolatban kiállított vizsgálati és ellenőrzési jelentéseknek kell kísérniük. |
| --- | --- |

—

a bejelentett szervezet 9. pontban említett, számítási jegyzetekkel kísért és általa aláírt megfelelőségi igazolása, amely megállapítja, hogy a projekt megfelel az irányelvnek és az ÁME-nek, és indokolt esetben megemlíti a tevékenységek végrehajtása során rögzített és vissza nem vont fenntartásokat. Amennyiben indokolt, a tanúsítványt a hitelesítéssel kapcsolatban kiállított vizsgálati és ellenőrzési jelentéseknek kell kísérniük.

| 11. | A megfelelőségi igazolást kísérő feljegyzéseket be kell nyújtani az ajánlatkérőnek.
  Az ajánlatkérőnek az alrendszer teljes élettartama alatt meg kell őriznie a műszaki dokumentációt, és azt kérésre meg kell küldenie bármely más tagállamnak. |
| --- | --- |

11.

A megfelelőségi igazolást kísérő feljegyzéseket be kell nyújtani az ajánlatkérőnek.

Az ajánlatkérőnek az alrendszer teljes élettartama alatt meg kell őriznie a műszaki dokumentációt, és azt kérésre meg kell küldenie bármely más tagállamnak.

AZ ALRENDSZEREK EK-HITELESÍTÉSÉRE SZOLGÁLÓ MODULOK

SH2 modul: Teljes minőségirányítási rendszer a terv vizsgálatával

| 1. | Ez a modul az EK-hitelesítési eljárást írja le, amely által a bejelentett szervezetek valamely ajánlatkérő vagy annak hivatalos közösségbeli képviselője kérésére ellenőrzik és tanúsítják, hogy az áruszállító kocsik alrendszer






  — | megfelel a jelen ÁME-nek és más alkalmazható ÁME-knek, ami azt bizonyítja, hogy teljesülnek a 2001/16/EK irányelv (15) alapvető követelményei (16), |
| --- | --- | --- |

1.

Ez a modul az EK-hitelesítési eljárást írja le, amely által a bejelentett szervezetek valamely ajánlatkérő vagy annak hivatalos közösségbeli képviselője kérésére ellenőrzik és tanúsítják, hogy az áruszállító kocsik alrendszer

—

megfelel a jelen ÁME-nek és más alkalmazható ÁME-knek, ami azt bizonyítja, hogy teljesülnek a 2001/16/EK irányelv (15) alapvető követelményei (16),

| — | megfelel a Szerződésből származó egyéb rendeleteknek. |
| --- | --- |

—

megfelel a Szerződésből származó egyéb rendeleteknek.

és üzembe helyezhető.

| 2. | A bejelentett szervezet elvégzi az eljárást, ideértve az alrendszer tervének vizsgálatát, azzal a feltétellel, hogy az ajánlatkérő (17) és a bevont fővállalkozók eleget tesznek a pont által előírt kötelezettségeknek. 3
  A „fővállalkozók” kifejezés olyan társaságokra utal, amelyek tevékenysége hozzájárul az ÁME alapvető követelményeinek teljesüléséhez. Ez azt a társaságot érinti, amely






  — | felelős a teljes alrendszer beruházásáért (különösen az alrendszer integrálásáért), |
| --- | --- | --- |

2.

A bejelentett szervezet elvégzi az eljárást, ideértve az alrendszer tervének vizsgálatát, azzal a feltétellel, hogy az ajánlatkérő (17) és a bevont fővállalkozók eleget tesznek a pont által előírt kötelezettségeknek. 3

A „fővállalkozók” kifejezés olyan társaságokra utal, amelyek tevékenysége hozzájárul az ÁME alapvető követelményeinek teljesüléséhez. Ez azt a társaságot érinti, amely

—

felelős a teljes alrendszer beruházásáért (különösen az alrendszer integrálásáért),

| — | részlegesen be van vonva az alrendszer beruházásába (például az alrendszer összeállításába vagy telepítésébe). |
| --- | --- |

—

részlegesen be van vonva az alrendszer beruházásába (például az alrendszer összeállításába vagy telepítésébe).

Nem vonatkozik a részegységeket és az átjárhatóság összetevőit szállító gyártói alvállalkozókra.

| 3. | Az EK-hitelesítési eljárás alá vont alrendszer esetében az ajánlatkérő, vagy megbízása esetén a fővállalkozó, jóváhagyott minőségirányítási rendszert működtet az 5. pontban meghatározott tervezés, gyártás, illetve végtermék-ellenőrzés és vizsgálat esetében, és ez a 6. pontban meghatározott felügyelet alatt áll.
  Az alrendszer teljes beruházásáért (különösen az alrendszer integrálásáért) felelős fővállalkozónak minden esetben jóváhagyott minőségirányítási rendszert kell működtetnie a tervezés, gyártás és a végtermék-ellenőrzés és –tesztelés területén, amely a 6.
  pontban meghatározott felügyelet alá tartozik. Amennyiben a fővállalkozó felelős az alrendszer teljes beruházásáért (különösen az alrendszer integrálásáért), vagy az ajánlatkérőt közvetlenül bevonják a tervezésbe és/vagy a gyártásba (az összeszerelést és telepítést is ideértve), jóváhagyott minőségirányítási rendszert kell működtetnie e tevékenységekkel kapcsolatban, amely a 6.
  pontban meghatározott felügyelet alatt áll. A csak az összeszerelésbe és telepítésbe bevont kérelmezők csak jóváhagyott minőségirányítási rendszert működtethetnek a gyártás, valamint a végtermék-ellenőrzés és -vizsgálat területén. |
| --- | --- |

3.

Az EK-hitelesítési eljárás alá vont alrendszer esetében az ajánlatkérő, vagy megbízása esetén a fővállalkozó, jóváhagyott minőségirányítási rendszert működtet az 5. pontban meghatározott tervezés, gyártás, illetve végtermék-ellenőrzés és vizsgálat esetében, és ez a 6. pontban meghatározott felügyelet alatt áll.

Az alrendszer teljes beruházásáért (különösen az alrendszer integrálásáért) felelős fővállalkozónak minden esetben jóváhagyott minőségirányítási rendszert kell működtetnie a tervezés, gyártás és a végtermék-ellenőrzés és –tesztelés területén, amely a 6.

pontban meghatározott felügyelet alá tartozik. Amennyiben a fővállalkozó felelős az alrendszer teljes beruházásáért (különösen az alrendszer integrálásáért), vagy az ajánlatkérőt közvetlenül bevonják a tervezésbe és/vagy a gyártásba (az összeszerelést és telepítést is ideértve), jóváhagyott minőségirányítási rendszert kell működtetnie e tevékenységekkel kapcsolatban, amely a 6.

pontban meghatározott felügyelet alatt áll. A csak az összeszerelésbe és telepítésbe bevont kérelmezők csak jóváhagyott minőségirányítási rendszert működtethetnek a gyártás, valamint a végtermék-ellenőrzés és -vizsgálat területén.

| 4. | EK-hitelesítési eljárás |
| --- | --- |

4.

EK-hitelesítési eljárás

| 4.1 | Az ajánlatkérőnek a választása szerinti bejelentett szervezethez kérelmet kell benyújtania az alrendszer (a tervvizsgálatot tartalmazó teljes minőségirányítási rendszeren keresztül történő) EK-hitelesítésére vonatkozóan, ideértve a minőségirányítási rendszerek felügyeletének 5.4. és 6.6. pont szerinti összehangolását. Az ajánlatkérőnek tájékoztatnia kell a bevont gyártókat erről a választásáról és a kérelemről. |
| --- | --- |

4.1

Az ajánlatkérőnek a választása szerinti bejelentett szervezethez kérelmet kell benyújtania az alrendszer (a tervvizsgálatot tartalmazó teljes minőségirányítási rendszeren keresztül történő) EK-hitelesítésére vonatkozóan, ideértve a minőségirányítási rendszerek felügyeletének 5.4. és 6.6. pont szerinti összehangolását. Az ajánlatkérőnek tájékoztatnia kell a bevont gyártókat erről a választásáról és a kérelemről.

| | A kérelemnek lehetővé kell tennie az alrendszer tervezésének, gyártásának, telepítésének, karbantartásának és üzemeltetésének megértését, és az ÁME rendelkezéseinek való megfelelés értékelését.
  A kérelemnek tartalmaznia kell a következőket:






  — | az ajánlatkérő vagy hivatalos képviselőjének neve és címe, |
| --- | --- | --- |

A kérelemnek lehetővé kell tennie az alrendszer tervezésének, gyártásának, telepítésének, karbantartásának és üzemeltetésének megértését, és az ÁME rendelkezéseinek való megfelelés értékelését.

A kérelemnek tartalmaznia kell a következőket:

—

az ajánlatkérő vagy hivatalos képviselőjének neve és címe,

| — | a műszaki dokumentáció, ideértve:






  — | az alrendszer általános leírása, átfogó konstrukciója és struktúrája, |
| --- | --- | --- |

—

a műszaki dokumentáció, ideértve:

—

az alrendszer általános leírása, átfogó konstrukciója és struktúrája,

| — | műszaki tervezési előírások, ideértve az alkalmazott európai műszaki előírásokat, |
| --- | --- |

—

műszaki tervezési előírások, ideértve az alkalmazott európai műszaki előírásokat,

| — | a fenti előírások használatát igazoló minden bizonyíték, különösen ott, ahol nem alkalmazzák teljes mértékben az európai előírásokat és a megfelelő rendelkezéseket, |
| --- | --- |

—

a fenti előírások használatát igazoló minden bizonyíték, különösen ott, ahol nem alkalmazzák teljes mértékben az európai előírásokat és a megfelelő rendelkezéseket,

| — | a tesztprogram, |
| --- | --- |

—

a tesztprogram,

| — | az ÁME-ben meghatározott minden információt tartalmazó járműregiszter, |
| --- | --- |

—

az ÁME-ben meghatározott minden információt tartalmazó járműregiszter,

| — | az alrendszer gyártásával és összeszerelésével kapcsolatos műszaki dokumentáció, |
| --- | --- |

—

az alrendszer gyártásával és összeszerelésével kapcsolatos műszaki dokumentáció,

| — | a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő, az alrendszerbe beépítendő rendszerelemek, |
| --- | --- |

—

a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő, az alrendszerbe beépítendő rendszerelemek,

| — | a megfelelésről vagy használatra való alkalmasságról szóló EK-nyilatkozatok másolatai, amelyekhez biztosítani kell a rendszerelemeket, és az irányelvek VI. mellékletében meghatározott minden szükséges elem, |
| --- | --- |

—

a megfelelésről vagy használatra való alkalmasságról szóló EK-nyilatkozatok másolatai, amelyekhez biztosítani kell a rendszerelemeket, és az irányelvek VI. mellékletében meghatározott minden szükséges elem,

| — | a szerződésből eredő más rendeleteknek való megfelelés bizonyítéka (a tanúsítványokkal együtt) |
| --- | --- |

—

a szerződésből eredő más rendeleteknek való megfelelés bizonyítéka (a tanúsítványokkal együtt)

| — | az alrendszer tervezésébe, gyártásába, összeszerelésébe és telepítésébe bevont összes gyártó felsorolása, |
| --- | --- |

—

az alrendszer tervezésébe, gyártásába, összeszerelésébe és telepítésébe bevont összes gyártó felsorolása,

| — | az alrendszer használati feltételei (a futási idő vagy távolság korlátozásai, kopási határértékek stb.), |
| --- | --- |

—

az alrendszer használati feltételei (a futási idő vagy távolság korlátozásai, kopási határértékek stb.),

| — | az alrendszer karbantartásával kapcsolatos karbantartási feltételek és műszaki dokumentáció, |
| --- | --- |

—

az alrendszer karbantartásával kapcsolatos karbantartási feltételek és műszaki dokumentáció,

| — | az alrendszer gyártásánál, karbantartásánál és üzemeltetésénél figyelembe veendő összes műszaki követelmény, |
| --- | --- |

—

az alrendszer gyártásánál, karbantartásánál és üzemeltetésénél figyelembe veendő összes műszaki követelmény,

| — | annak ismertetése, hogy bevonása esetén az ajánlatkérő és/vagy a fővállalkozók milyen minőségirányítási rendszerrel rendelkeznek az 5.2. pontban említett összes fázisra vonatkozóan, és bizonyítani kell annak hatékonyságát, |
| --- | --- |

—

annak ismertetése, hogy bevonása esetén az ajánlatkérő és/vagy a fővállalkozók milyen minőségirányítási rendszerrel rendelkeznek az 5.2. pontban említett összes fázisra vonatkozóan, és bizonyítani kell annak hatékonyságát,

| — | a minőségirányítási rendszerek jóváhagyásáért és felülvizsgálatáért felelős bejelentett szervezet. |
| --- | --- |

—

a minőségirányítási rendszerek jóváhagyásáért és felülvizsgálatáért felelős bejelentett szervezet.

| 4. | 3 Az ajánlatkérő bemutatja a megfelelő laboratórium által számára elvégzett vizsgálatok, ellenőrzések és tesztek (18), köztük a kötelező típusvizsgálatok, eredményeit. |
| --- | --- |

4.

3 Az ajánlatkérő bemutatja a megfelelő laboratórium által számára elvégzett vizsgálatok, ellenőrzések és tesztek (18), köztük a kötelező típusvizsgálatok, eredményeit.

| 4.4 | A bejelentett szervezetnek meg kell vizsgálnia a tervvizsgálattal kapcsolatos kérelmet, és értékelnie kell a tesztek eredményeit. Amennyiben a terv megfelel az irányelv és a rá vonatkozó ÁME előírásainak, tervvizsgálati jelentést kell kibocsátania a kérelmező részére. A jelentés tartalmazza a tervvizsgálat végkövetkeztetéseit, érvényességének feltételeit, a vizsgált terv azonosításához szükséges adatokat és – ha szükséges – az alrendszer működésének ismertetését.
  Ha a bejelentett szervezet elutasítja az ajánlatkérő tervvizsgálati jelentését, részletesen meg kell indokolnia azt. Rendelkezni kell a fellebbezési eljárásról. |
| --- | --- |

4.4

A bejelentett szervezetnek meg kell vizsgálnia a tervvizsgálattal kapcsolatos kérelmet, és értékelnie kell a tesztek eredményeit. Amennyiben a terv megfelel az irányelv és a rá vonatkozó ÁME előírásainak, tervvizsgálati jelentést kell kibocsátania a kérelmező részére. A jelentés tartalmazza a tervvizsgálat végkövetkeztetéseit, érvényességének feltételeit, a vizsgált terv azonosításához szükséges adatokat és – ha szükséges – az alrendszer működésének ismertetését.

Ha a bejelentett szervezet elutasítja az ajánlatkérő tervvizsgálati jelentését, részletesen meg kell indokolnia azt. Rendelkezni kell a fellebbezési eljárásról.

| 5. | Minőségirányítási rendszer |
| --- | --- |

5.

Minőségirányítási rendszer

| 5.1 | Bevonása esetén az ajánlatkérőnek és megbízása esetén a fővállalkozónak az általuk kiválasztott bejelentett szervezethez kérelmet kell benyújtania minőségirányítási rendszereinek vizsgálatára vonatkozóan.
  A kérelemnek tartalmaznia kell a következőket:






  — | a tervezett alrendszerrel kapcsolatos minden vonatkozó információ, |
| --- | --- | --- |

5.1

Bevonása esetén az ajánlatkérőnek és megbízása esetén a fővállalkozónak az általuk kiválasztott bejelentett szervezethez kérelmet kell benyújtania minőségirányítási rendszereinek vizsgálatára vonatkozóan.

A kérelemnek tartalmaznia kell a következőket:

—

a tervezett alrendszerrel kapcsolatos minden vonatkozó információ,

| — | a minőségirányítási rendszer dokumentációja, |
| --- | --- |

—

a minőségirányítási rendszer dokumentációja,

Az alrendszerre irányuló projektnek csak egy részébe bevont személyeknek csak a vonatkozó résszel kapcsolatban kell információt benyújtaniuk.

| 5.2 | Az ajánlatkérő vagy az alrendszer teljes beruházásáért felelős fővállalkozó minőségirányítási rendszerének biztosítania kell, hogy az alrendszer általánosságban megfeleljen az ÁME előírásainak. Az egyéb fővállalkozó(k) minőségirányítási rendszere(i) biztosítják, hogy az alrendszerhez való hozzájárulásuk megfeleljen az ÁME követelményeinek.
  A kérelmezők által elfogadott összes elemet, követelményt és rendelkezést szisztematikus és rendezett módon dokumentálni kell írott alapelvek, eljárások és utasítások formájában. A minőségirányítási rendszer dokumentációjának biztosítania kell a minőségügyi alapelvek és eljárások, így például a minőségügyi programok, tervek, kézikönyvek és feljegyzések, általános megértését.
  A rendszernek különösen az alábbi tételek megfelelő leírását kell tartalmaznia:






  — | az összes kérelmező esetében:






  — | minőségügyi célkitűzések és szervezeti felépítés, |
| --- | --- | --- | --- |

5.2

Az ajánlatkérő vagy az alrendszer teljes beruházásáért felelős fővállalkozó minőségirányítási rendszerének biztosítania kell, hogy az alrendszer általánosságban megfeleljen az ÁME előírásainak. Az egyéb fővállalkozó(k) minőségirányítási rendszere(i) biztosítják, hogy az alrendszerhez való hozzájárulásuk megfeleljen az ÁME követelményeinek.

A kérelmezők által elfogadott összes elemet, követelményt és rendelkezést szisztematikus és rendezett módon dokumentálni kell írott alapelvek, eljárások és utasítások formájában. A minőségirányítási rendszer dokumentációjának biztosítania kell a minőségügyi alapelvek és eljárások, így például a minőségügyi programok, tervek, kézikönyvek és feljegyzések, általános megértését.

A rendszernek különösen az alábbi tételek megfelelő leírását kell tartalmaznia:

—

az összes kérelmező esetében:

—

minőségügyi célkitűzések és szervezeti felépítés,

| — | az alkalmazandó megfelelő gyártási, minőségellenőrzési és minőségirányítási technikák, folyamatok és szisztematikus intézkedések, |
| --- | --- |

—

az alkalmazandó megfelelő gyártási, minőségellenőrzési és minőségirányítási technikák, folyamatok és szisztematikus intézkedések,

| — | a tervezés, gyártás, összeszerelés és telepítés előtt, közben és után elvégzendő vizsgálatok, ellenőrzések és tesztek, valamint azok elvégzésének gyakorisága, |
| --- | --- |

—

a tervezés, gyártás, összeszerelés és telepítés előtt, közben és után elvégzendő vizsgálatok, ellenőrzések és tesztek, valamint azok elvégzésének gyakorisága,

| — | minőségügyi feljegyzések, például vizsgálati jelentések és tesztelési, kalibrálási adatok, az érintett személyzet képesítéséről szóló jelentések stb., |
| --- | --- |

—

minőségügyi feljegyzések, például vizsgálati jelentések és tesztelési, kalibrálási adatok, az érintett személyzet képesítéséről szóló jelentések stb.,

| — | a fővállalkozók esetében, amennyiben az vonatkozik az alrendszer tervezéséhez való hozzájárulásukra:






  — | az alkalmazásra kerülő műszaki tervezési előírások, ideértve az európai előírásokat (19), és amennyiben az európai előírásokat nem alkalmazzák teljes egészében, akkor azok az eszközök, melyek biztosítják az ÁME alrendszerre vonatkozó előírásainak betartását, |
| --- | --- | --- |

—

a fővállalkozók esetében, amennyiben az vonatkozik az alrendszer tervezéséhez való hozzájárulásukra:

—

az alkalmazásra kerülő műszaki tervezési előírások, ideértve az európai előírásokat (19), és amennyiben az európai előírásokat nem alkalmazzák teljes egészében, akkor azok az eszközök, melyek biztosítják az ÁME alrendszerre vonatkozó előírásainak betartását,

| — | a tervezésre vonatkozó ellenőrzési és hitelesítési technikák, folyamatok és módszeres intézkedések, amelyeket az alrendszer tervezésénél használnak fel, |
| --- | --- |

—

a tervezésre vonatkozó ellenőrzési és hitelesítési technikák, folyamatok és módszeres intézkedések, amelyeket az alrendszer tervezésénél használnak fel,

| — | a terv és az alrendszer előírt minőségének elérését és a minőségirányítási rendszernek az összes fázisban (a gyártást is ideértve) való hatékony működését figyelemmel kísérő eszközök. |
| --- | --- |

—

a terv és az alrendszer előírt minőségének elérését és a minőségirányítási rendszernek az összes fázisban (a gyártást is ideértve) való hatékony működését figyelemmel kísérő eszközök.

| — | továbbá az ajánlatkérő vagy az alrendszer egész beruházásáért felelős fővállalkozó esetében:






  — | a vezetés felelősségei és hatáskörei az alrendszer általános minőségével, különösen az alrendszer integrációjának kezelésével, kapcsolatban. |
| --- | --- | --- |

—

továbbá az ajánlatkérő vagy az alrendszer egész beruházásáért felelős fővállalkozó esetében:

—

a vezetés felelősségei és hatáskörei az alrendszer általános minőségével, különösen az alrendszer integrációjának kezelésével, kapcsolatban.

A vizsgálatok, tesztek és ellenőrzések az alábbi fázisokra terjednek ki:

| — | általános terv, |
| --- | --- |

—

általános terv,

| — | az alrendszer felépítése, ezen belül különösen az építőmérnöki tevékenységek, a rendszerelemek összeszerelése és végső beállítások, |
| --- | --- |

—

az alrendszer felépítése, ezen belül különösen az építőmérnöki tevékenységek, a rendszerelemek összeszerelése és végső beállítások,

| — | az alrendszer végleges tesztelése, |
| --- | --- |

—

az alrendszer végleges tesztelése,

| — | és amennyiben az ÁME meghatározza, a teljes üzemi körülmények közötti érvényesítés. |
| --- | --- |

—

és amennyiben az ÁME meghatározza, a teljes üzemi körülmények közötti érvényesítés.

| 5.3 | Az ajánlatkérő által választott bejelentett szervezetnek meg kell vizsgálnia, hogy az alrendszer összes 5.2. pontban említett fázisát kellő mértékben és megfelelően lefedi-e a kérelmezők minőségirányítási rendszereinek jóváhagyása és felügyelete (20).
  Ha egynél több minőségirányítási rendszerre alapozzák, hogy az alrendszer megfelel-e az ÁME követelményeinek, a bejelentett szervezetnek különösen meg kell vizsgálnia, hogy






  — | egyértelműen dokumentálják-e a minőségirányítási rendszerek közötti kapcsolatokat és interfészeket,
  és hogy a fővállalkozó esetében kellően és megfelelően dokumentálják-e a teljes alrendszer megfelelőségének kezelésével kapcsolatos általános felelősségeket és hatásköröket. |
| --- | --- | --- |

5.3

Az ajánlatkérő által választott bejelentett szervezetnek meg kell vizsgálnia, hogy az alrendszer összes 5.2. pontban említett fázisát kellő mértékben és megfelelően lefedi-e a kérelmezők minőségirányítási rendszereinek jóváhagyása és felügyelete (20).

Ha egynél több minőségirányítási rendszerre alapozzák, hogy az alrendszer megfelel-e az ÁME követelményeinek, a bejelentett szervezetnek különösen meg kell vizsgálnia, hogy

—

egyértelműen dokumentálják-e a minőségirányítási rendszerek közötti kapcsolatokat és interfészeket,

és hogy a fővállalkozó esetében kellően és megfelelően dokumentálják-e a teljes alrendszer megfelelőségének kezelésével kapcsolatos általános felelősségeket és hatásköröket.

| 5.4 | Az 5.1. pontban említett bejelentett szervezetnek értékelnie kell a minőségirányítási rendszert annak meghatározása érdekében, hogy az eleget tesz-e az 5.2. pont követelményeinek. Feltételezi a követelményeknek való megfelelést, ha a gyártó olyan EN/ISO 9001-2000 minőségbiztosítási rendszert valósít meg a tervezés, a termelés, a végtermék-ellenőrzés és a tesztelés területén, amely figyelembe veszi annak a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemnek a konkrét jellemzőit, amelyre vonatkozóan a minőségbiztosítási rendszert megvalósították.
  Ha valamely kérelmező tanúsított minőségirányítási rendszert működtet, a bejelentett szervezet ezt figyelembe veszi a vizsgálat során.
  Az ellenőrzésnek kifejezetten az érintett alrendszerre kell irányulnia, figyelembe véve a kérelmezőnek az alrendszerben való konkrét közreműködését. Az ellenőrzést végző csoport legalább egy tagjának szakértői tapasztalatokkal kell rendelkeznie az érintett alrendszer technológiai vizsgálatában. Az értékelési eljárás tartalmazza a kérelmező létesítményeinek vizsgálati célú bejárását.
  A határozatról értesíteni kell a kérelmezőt. Az értesítésnek tartalmaznia kell a vizsgálat végkövetkeztetéseit és az indoklással ellátott vizsgálati határozatot. |
| --- | --- |

5.4

Az 5.1. pontban említett bejelentett szervezetnek értékelnie kell a minőségirányítási rendszert annak meghatározása érdekében, hogy az eleget tesz-e az 5.2. pont követelményeinek. Feltételezi a követelményeknek való megfelelést, ha a gyártó olyan EN/ISO 9001-2000 minőségbiztosítási rendszert valósít meg a tervezés, a termelés, a végtermék-ellenőrzés és a tesztelés területén, amely figyelembe veszi annak a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemnek a konkrét jellemzőit, amelyre vonatkozóan a minőségbiztosítási rendszert megvalósították.

Ha valamely kérelmező tanúsított minőségirányítási rendszert működtet, a bejelentett szervezet ezt figyelembe veszi a vizsgálat során.

Az ellenőrzésnek kifejezetten az érintett alrendszerre kell irányulnia, figyelembe véve a kérelmezőnek az alrendszerben való konkrét közreműködését. Az ellenőrzést végző csoport legalább egy tagjának szakértői tapasztalatokkal kell rendelkeznie az érintett alrendszer technológiai vizsgálatában. Az értékelési eljárás tartalmazza a kérelmező létesítményeinek vizsgálati célú bejárását.

A határozatról értesíteni kell a kérelmezőt. Az értesítésnek tartalmaznia kell a vizsgálat végkövetkeztetéseit és az indoklással ellátott vizsgálati határozatot.

| 5.5 | Bevonása esetén az ajánlatkérő és a fővállalkozók vállalják, hogy teljesítik a jóváhagyott minőségellenőrzési rendszerből fakadó kötelezettségeiket, és fenntartják azt oly módon, hogy megőrizzék megfelelő és hatékony voltát.
  Folyamatosan tájékoztatnia kell a minőségirányítási rendszert jóváhagyó bejelentett szervezetet minden olyan jelentős változásról, amely érinti a követelmények alrendszer általi teljesítését.
  A bejelentett szervezetnek értékelnie kell a javasolt módosításokat, és el kell döntenie, hogy a módosított minőségirányítási rendszer továbbra is eleget tesz-e az 5.2. pont követelményeinek, vagy újbóli értékelés szükséges.
  A határozatáról értesíti a kérelmezőt. Az értesítés tartalmazza a vizsgálat végkövetkeztetéseit és az indoklással ellátott vizsgálati határozatot. |
| --- | --- |

5.5

Bevonása esetén az ajánlatkérő és a fővállalkozók vállalják, hogy teljesítik a jóváhagyott minőségellenőrzési rendszerből fakadó kötelezettségeiket, és fenntartják azt oly módon, hogy megőrizzék megfelelő és hatékony voltát.

Folyamatosan tájékoztatnia kell a minőségirányítási rendszert jóváhagyó bejelentett szervezetet minden olyan jelentős változásról, amely érinti a követelmények alrendszer általi teljesítését.

A bejelentett szervezetnek értékelnie kell a javasolt módosításokat, és el kell döntenie, hogy a módosított minőségirányítási rendszer továbbra is eleget tesz-e az 5.2. pont követelményeinek, vagy újbóli értékelés szükséges.

A határozatáról értesíti a kérelmezőt. Az értesítés tartalmazza a vizsgálat végkövetkeztetéseit és az indoklással ellátott vizsgálati határozatot.

| 6. | A minőségirányítási rendszer(ek) felügyelete a bejelentett szervezet felelőssége alatt |
| --- | --- |

6.

A minőségirányítási rendszer(ek) felügyelete a bejelentett szervezet felelőssége alatt

| 6.1 | A felügyelet célja annak ellenőrzése, hogy bevonása esetén az ajánlatkérő és a fővállalkozó kellően eleget tesz-e a jóváhagyott minőségirányítási rendszer(ek)ből eredő kötelezettségeinek. |
| --- | --- |

6.1

A felügyelet célja annak ellenőrzése, hogy bevonása esetén az ajánlatkérő és a fővállalkozó kellően eleget tesz-e a jóváhagyott minőségirányítási rendszer(ek)ből eredő kötelezettségeinek.

| 6.2 | Az ajánlatkérőnek és a bevont fővállalkozónak el kell küldenie (vagy el kell küldetnie) az 5.1 pontban hivatkozott bejelentett szervezetnek a cél eléréséhez szükséges összes dokumentumot, különösen az alrendszerrel kapcsolatos megvalósítási terveket és műszaki feljegyzéseket (amennyiben azok a kérelmező alrendszerben való közreműködésére vonatkoznak), ideértve az alábbiakat:






  — | a minőségirányítási rendszer dokumentációja, ideértve az alábbiak biztosítása érdekében végrehajtott konkrét intézkedéseket:






  — | az ajánlatkérő vagy az alrendszer teljes beruházásáért felelős fővállalkozó esetében a teljes alrendszer megfelelőségének kezelésével kapcsolatos felelősségek és hatáskörök kellő és megfelelő meghatározása, |
| --- | --- | --- | --- |

6.2

Az ajánlatkérőnek és a bevont fővállalkozónak el kell küldenie (vagy el kell küldetnie) az 5.1 pontban hivatkozott bejelentett szervezetnek a cél eléréséhez szükséges összes dokumentumot, különösen az alrendszerrel kapcsolatos megvalósítási terveket és műszaki feljegyzéseket (amennyiben azok a kérelmező alrendszerben való közreműködésére vonatkoznak), ideértve az alábbiakat:

—

a minőségirányítási rendszer dokumentációja, ideértve az alábbiak biztosítása érdekében végrehajtott konkrét intézkedéseket:

—

az ajánlatkérő vagy az alrendszer teljes beruházásáért felelős fővállalkozó esetében a teljes alrendszer megfelelőségének kezelésével kapcsolatos felelősségek és hatáskörök kellő és megfelelő meghatározása,

| — | minden egyes kérelmező esetében a minőségbiztosítási rendszer megfelelő kezelése az alrendszer szintű integráció elérése érdekében, |
| --- | --- |

—

minden egyes kérelmező esetében a minőségbiztosítási rendszer megfelelő kezelése az alrendszer szintű integráció elérése érdekében,

| — | a minőségirányítási rendszer tervezési részében előírt minőségügyi feljegyzések, például elemzések, számítások, tesztek stb. eredményei, |
| --- | --- |

—

a minőségirányítási rendszer tervezési részében előírt minőségügyi feljegyzések, például elemzések, számítások, tesztek stb. eredményei,

| — | a minőségirányítási rendszer (összeszerelésre és telepítésre is kiterjedő) gyártási részében előírt minőségügyi feljegyzések, köztük vizsgálati jelentések és tesztelési adatok, kalibrálási adatok, az érintett személyzet képesítési jelentése stb. |
| --- | --- |

—

a minőségirányítási rendszer (összeszerelésre és telepítésre is kiterjedő) gyártási részében előírt minőségügyi feljegyzések, köztük vizsgálati jelentések és tesztelési adatok, kalibrálási adatok, az érintett személyzet képesítési jelentése stb.

| 6.3 | A bejelentett szervezet köteles rendszeres időközönként felülvizsgálni, hogy bevonása esetén az ajánlatkérő és a fővállalkozó fenntartja és alkalmazza-e a minőségirányítási rendszert, és felülvizsgálati jelentést nyújt be számukra. Ha az ajánlatkérő és a fővállalkozó tanúsított minőségirányítási rendszert működtetnek, a bejelentett szervezet ezt figyelembe veszi a felülvizsgálat során.
  A felülvizsgálatokat évente legalább egyszer kell elvégezni, legalább egy felülvizsgálatnak pedig a 4. pontban említett EK-hitelesítési eljárás tárgyát képező alrendszerrel kapcsolatos tevékenységek (tervezés, gyártás, összeszerelés és telepítés) elvégzésekor kell megtörténnie. |
| --- | --- |

6.3

A bejelentett szervezet köteles rendszeres időközönként felülvizsgálni, hogy bevonása esetén az ajánlatkérő és a fővállalkozó fenntartja és alkalmazza-e a minőségirányítási rendszert, és felülvizsgálati jelentést nyújt be számukra. Ha az ajánlatkérő és a fővállalkozó tanúsított minőségirányítási rendszert működtetnek, a bejelentett szervezet ezt figyelembe veszi a felülvizsgálat során.

A felülvizsgálatokat évente legalább egyszer kell elvégezni, legalább egy felülvizsgálatnak pedig a 4. pontban említett EK-hitelesítési eljárás tárgyát képező alrendszerrel kapcsolatos tevékenységek (tervezés, gyártás, összeszerelés és telepítés) elvégzésekor kell megtörténnie.

| 6.4. | Emellett a bejelentett szervezet szúrópróbaszerű bejárásokat tehet a kérelmező(k) 5.2. pontban említett telephelyein. E bejárások alkalmával a bejelentett szervezet teljes vagy részleges felülvizsgálatot és ellenőrzést végezhet, vagy végeztethet el annak ellenőrzése érdekében, hogy a minőségirányítási rendszer megfelelően működik-e a szükséges helyeken. Vizsgálati és – indokolt esetben – felülvizsgálati és/vagy ellenőrzési jelentést kell készítenie a kérelmező(k) számára. |
| --- | --- |

6.4.

Emellett a bejelentett szervezet szúrópróbaszerű bejárásokat tehet a kérelmező(k) 5.2. pontban említett telephelyein. E bejárások alkalmával a bejelentett szervezet teljes vagy részleges felülvizsgálatot és ellenőrzést végezhet, vagy végeztethet el annak ellenőrzése érdekében, hogy a minőségirányítási rendszer megfelelően működik-e a szükséges helyeken. Vizsgálati és – indokolt esetben – felülvizsgálati és/vagy ellenőrzési jelentést kell készítenie a kérelmező(k) számára.

| 6.5. | Ha az ajánlatkérő által kiválasztott és az EK-tanúsításért felelős bejelentett szervezet nem végzi el az érintett minőségirányítási rendszer(ek) egészének 5. pont szerint felülvizsgálatát, össze kell hangolnia a feladat elvégzéséért felelős bármely más bejelentett szervezet felügyeleti tevékenységét az alábbiak érdekében:






  — | biztosítania kell, hogy megfelelően végrehajtsák az alrendszerek integrálásával kapcsolatos különböző minőségirányítási rendszerek közötti interfészek kezelését, |
| --- | --- | --- |

6.5.

Ha az ajánlatkérő által kiválasztott és az EK-tanúsításért felelős bejelentett szervezet nem végzi el az érintett minőségirányítási rendszer(ek) egészének 5. pont szerint felülvizsgálatát, össze kell hangolnia a feladat elvégzéséért felelős bármely más bejelentett szervezet felügyeleti tevékenységét az alábbiak érdekében:

—

biztosítania kell, hogy megfelelően végrehajtsák az alrendszerek integrálásával kapcsolatos különböző minőségirányítási rendszerek közötti interfészek kezelését,

| — | össze kell gyűjtenie, az ajánlatkérővel közösen, a vizsgálat azon elemeit, amelyek a különböző minőségirányítási rendszerek következetességének és átfogó felülvizsgálatának szavatolásához szükségesek. |
| --- | --- |

—

össze kell gyűjtenie, az ajánlatkérővel közösen, a vizsgálat azon elemeit, amelyek a különböző minőségirányítási rendszerek következetességének és átfogó felülvizsgálatának szavatolásához szükségesek.

Ez az összehangolás kiterjed a bejelentett szervezet alábbiakkal kapcsolatos jogaira:

| — | a más bejelentett szervezetek által kibocsátott összes (jóváhagyási és felügyeleti) dokumentáció kézhezvétele, |
| --- | --- |

—

a más bejelentett szervezetek által kibocsátott összes (jóváhagyási és felügyeleti) dokumentáció kézhezvétele,

| — | jelenlét az 5.4. pontban említett felügyeleti vizsgálatoknál, |
| --- | --- |

—

jelenlét az 5.4. pontban említett felügyeleti vizsgálatoknál,

| — | az 5.5. pontban említett további vizsgálatok kezdeményezése a saját felelőssége alatt és a többi bejelentett szervezettel együtt. |
| --- | --- |

—

az 5.5. pontban említett további vizsgálatok kezdeményezése a saját felelőssége alatt és a többi bejelentett szervezettel együtt.

| 7. | Az 5.1. pontban említett bejelentett szervezetnek ellenőrzési, felülvizsgálati és felügyeleti célokból bejárási joggal kell rendelkeznie az építkezési helyekre, tervezési és gyártó üzemekbe, összeszerelési és telepítési helyekre, raktárhelyiségekbe és indokolt esetben az előgyártási és tesztelési létesítményekbe, általánosabban pedig minden olyan létesítménybe, amelyet szükségesnek tart a feladatai elvégzése érdekében, a kérelmezőnek az alrendszer projektjéhez való konkrét hozzájárulásával összhangban. |
| --- | --- |

7.

Az 5.1. pontban említett bejelentett szervezetnek ellenőrzési, felülvizsgálati és felügyeleti célokból bejárási joggal kell rendelkeznie az építkezési helyekre, tervezési és gyártó üzemekbe, összeszerelési és telepítési helyekre, raktárhelyiségekbe és indokolt esetben az előgyártási és tesztelési létesítményekbe, általánosabban pedig minden olyan létesítménybe, amelyet szükségesnek tart a feladatai elvégzése érdekében, a kérelmezőnek az alrendszer projektjéhez való konkrét hozzájárulásával összhangban.

| 8. | Bevonása esetén az ajánlatkérő és a fővállalkozók kötelesek az utolsó alrendszer legyártásától számított 10 évig a nemzeti hatóságok számára elérhetővé tenni az alábbiakat:






  — | az 5.1 pont második albekezdésének második francia bekezdésében említett dokumentáció, |
| --- | --- | --- |

8.

Bevonása esetén az ajánlatkérő és a fővállalkozók kötelesek az utolsó alrendszer legyártásától számított 10 évig a nemzeti hatóságok számára elérhetővé tenni az alábbiakat:

—

az 5.1 pont második albekezdésének második francia bekezdésében említett dokumentáció,

| — | a 5.5 pont második albekezdésében hivatkozott módosítás, |
| --- | --- |

—

a 5.5 pont második albekezdésében hivatkozott módosítás,

| — | a bejelentett szervezet 5.4., 5.5. és 6.4. pontban említett határozatai és jelentései. |
| --- | --- |

—

a bejelentett szervezet 5.4., 5.5. és 6.4. pontban említett határozatai és jelentései.

| 9. | Amennyiben az alrendszer megfelel az ÁME követelményeinek, a bejelentett szervezet a tervvizsgálat, valamint a minőségirányítási rendszer(ek) jóváhagyása és felülvizsgálata alapján kiállítja a megfelelőségi tanúsítványt az ajánlatkérő számára, aki ezt követően kiállítja az EK-hitelesítési nyilatkozatot azon tagállambeli felügyeleti hatóság számára, amelyben az alrendszer található és/vagy üzemel.
  Az EK-hitelesítési nyilatkozatot és az azt kísérő dokumentumokat dátummal és aláírással kell ellátni. A nyilatkozatot ugyanazon a nyelven kell megírni, mint a műszaki dokumentációt, és legalább az irányelv V. mellékletében szereplő információt kell tartalmaznia. |
| --- | --- |

9.

Amennyiben az alrendszer megfelel az ÁME követelményeinek, a bejelentett szervezet a tervvizsgálat, valamint a minőségirányítási rendszer(ek) jóváhagyása és felülvizsgálata alapján kiállítja a megfelelőségi tanúsítványt az ajánlatkérő számára, aki ezt követően kiállítja az EK-hitelesítési nyilatkozatot azon tagállambeli felügyeleti hatóság számára, amelyben az alrendszer található és/vagy üzemel.

Az EK-hitelesítési nyilatkozatot és az azt kísérő dokumentumokat dátummal és aláírással kell ellátni. A nyilatkozatot ugyanazon a nyelven kell megírni, mint a műszaki dokumentációt, és legalább az irányelv V. mellékletében szereplő információt kell tartalmaznia.

| 10. | Az ajánlatkérő által választott bejelentett szervezet felelős az EK-hitelesítési nyilatkozatot kötelezően kísérő műszaki dokumentáció összeállításáért. A műszaki dokumentáció tartalmazza legalább az irányelv 18. cikkének (3) bekezdésében található információt, és különösen az alábbiakat:






  — | az alrendszer jellemzőivel kapcsolatos minden szükséges dokumentum, |
| --- | --- | --- |

10.

Az ajánlatkérő által választott bejelentett szervezet felelős az EK-hitelesítési nyilatkozatot kötelezően kísérő műszaki dokumentáció összeállításáért. A műszaki dokumentáció tartalmazza legalább az irányelv 18. cikkének (3) bekezdésében található információt, és különösen az alábbiakat:

—

az alrendszer jellemzőivel kapcsolatos minden szükséges dokumentum,

| — | az alrendszerbe beépített átjárhatósági összetevők felsorolása, |
| --- | --- |

—

az alrendszerbe beépített átjárhatósági összetevők felsorolása,

| — | a megfelelőségi és indokolt esetben a használatra való alkalmassági EK-nyilatkozatok másolatai, amelyeket az említett összetevőknek biztosítaniuk kell az irányelv 13. cikkével összhangban, indokolt esetben a bejelentett szervezet által kiadott megfelelő dokumentumokkal (tanúsítványokkal, minőségirányítási rendszer jóváhagyásaival és felügyeleti dokumentumokkal) kísérve, |
| --- | --- |

—

a megfelelőségi és indokolt esetben a használatra való alkalmassági EK-nyilatkozatok másolatai, amelyeket az említett összetevőknek biztosítaniuk kell az irányelv 13. cikkével összhangban, indokolt esetben a bejelentett szervezet által kiadott megfelelő dokumentumokkal (tanúsítványokkal, minőségirányítási rendszer jóváhagyásaival és felügyeleti dokumentumokkal) kísérve,

| — | a szerződésből eredő más rendeleteknek való megfelelés bizonyítéka (a tanúsítványokkal együtt) |
| --- | --- |

—

a szerződésből eredő más rendeleteknek való megfelelés bizonyítéka (a tanúsítványokkal együtt)

| — | az alrendszer karbantartásával, feltételeivel és határértékeivel kapcsolatos minden elem, |
| --- | --- |

—

az alrendszer karbantartásával, feltételeivel és határértékeivel kapcsolatos minden elem,

| — | a szervizeléssel, állandó vagy rutinjellegű megfigyeléssel, beállítással és karbantartással kapcsolatos minden elem, |
| --- | --- |

—

a szervizeléssel, állandó vagy rutinjellegű megfigyeléssel, beállítással és karbantartással kapcsolatos minden elem,

| — | a bejelentett szervezet 9. pontban említett, számítási jegyzetekkel kísért és általa aláírt megfelelőségi igazolása, amely megállapítja, hogy a projekt megfelel az irányelvnek és az ÁME-nek, és indokolt esetben megemlíti a tevékenységek végrehajtása során rögzített és vissza nem vont fenntartásokat. Indokolt esetben a tanúsítványt a hitelesítéssel kapcsolatban kiállított és a 6.4. és 6.5. pontokban említett vizsgálati és ellenőrzési jelentéseknek kell kísérniük: |
| --- | --- |

—

a bejelentett szervezet 9. pontban említett, számítási jegyzetekkel kísért és általa aláírt megfelelőségi igazolása, amely megállapítja, hogy a projekt megfelel az irányelvnek és az ÁME-nek, és indokolt esetben megemlíti a tevékenységek végrehajtása során rögzített és vissza nem vont fenntartásokat. Indokolt esetben a tanúsítványt a hitelesítéssel kapcsolatban kiállított és a 6.4. és 6.5. pontokban említett vizsgálati és ellenőrzési jelentéseknek kell kísérniük:

| — | az ÁME-ben meghatározott minden információt tartalmazó járműregiszter, |
| --- | --- |

—

az ÁME-ben meghatározott minden információt tartalmazó járműregiszter,

| 11. | Valamennyi bejelentett szervezet köteles közölni a többi bejelentett szervezettel a kiadott, visszavont vagy elutasított minőségbiztosítási rendszerjóváhagyásokkal és az EK tervvizsgálati jelentésekkel kapcsolatos adatokat.
  A többi bejelentett szervezet kérésre másolatot kaphat az alábbiakról:






  — | a minőségirányítási rendszer jóváhagyásai és a kiadott további jóváhagyások, valamint |
| --- | --- | --- |

11.

Valamennyi bejelentett szervezet köteles közölni a többi bejelentett szervezettel a kiadott, visszavont vagy elutasított minőségbiztosítási rendszerjóváhagyásokkal és az EK tervvizsgálati jelentésekkel kapcsolatos adatokat.

A többi bejelentett szervezet kérésre másolatot kaphat az alábbiakról:

—

a minőségirányítási rendszer jóváhagyásai és a kiadott további jóváhagyások, valamint

| — | a kiadott EK tervvizsgálati jelentések és azok kiegészítései. |
| --- | --- |

—

a kiadott EK tervvizsgálati jelentések és azok kiegészítései.

| 12. | A megfelelőségi igazolást kísérő feljegyzéseket be kell nyújtani az ajánlatkérőnek.
  Az ajánlatkérőnek az alrendszer teljes élettartama alatt meg kell őriznie a műszaki dokumentációt, és azt kérésre meg kell küldenie bármely más tagállamnak. |
| --- | --- |

12.

A megfelelőségi igazolást kísérő feljegyzéseket be kell nyújtani az ajánlatkérőnek.

Az ajánlatkérőnek az alrendszer teljes élettartama alatt meg kell őriznie a műszaki dokumentációt, és azt kérésre meg kell küldenie bármely más tagállamnak.

---

(1)  Az alapvető követelmények tükröződnek a műszaki paraméterekben, a kapcsolódási pontokban és a teljesítményre vonatkozó előírásokban, melyeket az ÁME 4. fejezete rögzít.

(2)  Ez a modul használható a jövőben, amikor a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságáról szóló 96/48/EK irányelvet aktualizálják.

(3)  „az alrendszer irányelvben definiált ajánlatkérője vagy annak hivatalos közösségbeli képviselője”.

(4)  Az ÁME vonatkozó szakasza konkrét követelményeket írhat elő e tekintetben.

(5)  Az európai előírás meghatározását az 1996/48/EK és a 2001/16/EK irányelv tartalmazza. Az európai előírások használati módját a nagysebességű ÁME-ok alkalmazási útmutatója ismerteti.

(6)  Az alapvető követelmények tükröződnek a műszaki paraméterekben, a kapcsolódási pontokban és a teljesítményre vonatkozó előírásokban, melyeket az ÁME 4. fejezete rögzít.

(7)  Ez a modul használható a jövőben, amikor a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszerek kölcsönös átjárhatóságáról szóló 96/48/EK irányelvet aktualizálják.

(8)  A modulban „az ajánlatkérő”„az alrendszer irányelvben definiált ajánlatkérője vagy annak hivatalos közösségbeli képviselője”.

(9)  A járművek ÁME esetében a bejelentett szervezet részt vehet az ÁME megfelelő fejezetében meghatározott feltételek szerint beállított mozdonyok vagy vonatszerelvények végső, üzem közbeni tesztelésében.

(10)  Az alapvető követelmények tükröződnek a műszaki paraméterekben, a kapcsolódási pontokban és a teljesítményre vonatkozó előírásokban, melyeket az ÁME 4. fejezete rögzít.

(11)  Ez a modul használható a jövőben, amikor a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszerek kölcsönös átjárhatóságáról szóló 96/48/EK irányelvet aktualizálják.

(12)  A modulban „az ajánlatkérő”„az alrendszer irányelvben definiált ajánlatkérője vagy annak hivatalos közösségbeli képviselője”.

(13)  A „fővállalkozók” kifejezés olyan társaságokra utal, amelyek tevékenysége hozzájárul az ÁME alapvető követelményeinek teljesüléséhez. Vonatkozhat az alrendszer teljes beruházásáért felelős társaságra vagy az alrendszer beruházásának csak egy részébe bevont (például az alrendszer összeszerelését vagy telepítését végző) más társaságokra.

(14)  Különösen a Jármű ÁME esetében a bejelentett szervezet részt vesz a jármű vagy vonatszerelvény végső üzemi tesztelésében. Ezt előírja az ÁME megfelelő fejezete is.

(15)  Az alapvető követelmények tükröződnek a műszaki paraméterekben, a kapcsolódási pontokban és a teljesítményre vonatkozó előírásokban, melyeket az ÁME 4. fejezete rögzít.

(16)  Ez a modul használható a jövőben, amikor a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszerek kölcsönös átjárhatóságáról szóló 96/48/EK irányelvet aktualizálják.

(17)  A modulban „az ajánlatkérő”„az alrendszer irányelvben definiált ajánlatkérője vagy annak hivatalos közösségbeli képviselője”.

(18)  A tesztek eredményeinek bemutatása történhet a kérelemmel egy időben vagy később is.

(19)  Az európai előírás meghatározását a 96/48/EK és a 2001/16/EK irányelvek és a nagysebességű ÁME-k alkalmazási iránymutatásai tartalmazzák.

(20)  A járművek ÁME esetében a bejelentett szervezet részt vehet az ÁME megfelelő fejezetében meghatározott feltételek szerint beállított járművek vagy vonatszerelvények üzem közbeni tesztelésében.

BB. MELLÉKLET

SZERKEZETEK ÉS MECHANIKUS RÉSZEK

A zárjelzők felszerelése

BB.1.   A ZÁRJELZŐ LÁMPA TARTÓELEMEI

BB1. ábra:

A zárjelző lámpa tartóeleme

Image

BB.2.   ZÁRJELZŐ LÁMPÁK: A BURKOLAT SZÁMÁRA SZÜKSÉGES HELY

BB2. ábra:

a burkolat számára szükséges hely

Image

CC. MELLÉKLET

SZERKEZETEK ÉS MECHANIKUS ALKATRÉSZEK

A kifáradást okozó terhelés forrásai

CC.1   A HASZNOS TERHELÉS SPEKTRUMA

CC.1.1   Általános

A hasznos terhelés változásai hajlamosak jelentős kifáradást okozó terhelési ciklusokat okozni. Ha a hasznos terhelés jelentősen változik, meg kell határozni az egyes terhelési szinteken eltöltött időt. A berakodási/kirakodási ciklusokat is meg kell határozni az üzembentartó meghatározott feladatai alapján, és az elemzési céloknak megfelelő módon be kell azokat mutatni. Adott esetben figyelembe kell venni a hasznos teher és a helyi nyomásteher eloszlásának azon változásait, amelyeket a teherkocsi padlóján mozgó kerekes járművek okoznak.

CC.1.2   A vágány által keltett terhelés

Figyelembe kell venni a vágány függőleges, oldalirányú és csavarodási egyenetlenségei által okozott terhelési ciklusokat. E terhelési ciklusok a következőkből határozhatók meg:

| a) | dinamikus modellezés, |
| --- | --- |

a)

dinamikus modellezés,

| b) | mért adatok, |
| --- | --- |

b)

mért adatok,

| c) | empirikus adatok. |
| --- | --- |

c)

empirikus adatok.

Megengedett a fáradási tervezést a terhelési esetek adataira és az alkalmazás során bevált értékelési módszerekre is alapozni, ha vannak ilyenek. Az EN12663 szabvány 15. és 16. táblázata olyan empirikus adatokat ad meg a teherkocsik vázszerkezetének normál európai üzemmel összhangban lévő gyorsulása formájában, amelyek alkalmasak a fáradási tervezés kifáradási határ alapú megközelítésére, amennyiben normál elfogadott adatok állnak rendelkezésre.

CC.1.3   Vontatás és fékezés

A vontatás és fékezés miatti terhelési ciklusok az elindulások és a megállások tervezett üzemeltetési módra jellemző számát tükrözik (a be nem ütemezetteket is ideértve).

CC.1.4   Aerodinamikus terhelés

Jelentős aerodinamikus terhelés a következők miatt keletkezhet:

| a) | a vonat menetsebessége, |
| --- | --- |

a)

a vonat menetsebessége,

| b) | alagútban való haladás, |
| --- | --- |

b)

alagútban való haladás,

| c) | oldalszelek. |
| --- | --- |

c)

oldalszelek.

Ha az ilyen terhelés jelentős ciklikus igénybevételt kelt a szerkezetben, azt figyelembe veszik a kifáradás értékelésekor.

CC.1.5   Kifáradást okozó terhelések az interfészeknél

A terhelésnél felhasznált dinamikus terhelés a függőleges statikus terhelés ±30 %-ának tartományában van.

Ha nem ezt a feltételezést választják ki, a következő módszert kell követni:

A vázszerkezet és a forgóváz csatlakozásánál a kifáradást okozó fő terhelések okai:

| a) | berakodási/kirakodási ciklusok; |
| --- | --- |

a)

berakodási/kirakodási ciklusok;

| b) | a vágány input, |
| --- | --- |

b)

a vágány input,

| c) | vontatás és fékezés. |
| --- | --- |

c)

vontatás és fékezés.

Az interfészt úgy tervezték, hogy elviselje az ilyen inputok miatti ciklikus terheléseket.

A berendezések tartozékai ellenállnak a teherkocsi mozgása miatti ciklikus terheléseknek és a berendezés mozgása által keltett terheléseknek. A gyorsulások a fent leírtak szerint határozhatók meg. Normál európai működés esetén a teherkocsi szerkezetének mozgását követő berendezési tárgyak empirikusan származtatott gyorsulásai az EN12663 szabvány 17., 18. és 19. táblázatában találhatók, amennyiben nem állnak rendelkezésre megfelelőbb adatok.

A kapcsoló berendezések ciklikus terheléseit figyelembe kell venni, ha az üzembentartó vagy a tervező tapasztalata szerint azok jelentősek.

DD MELLÉKLET

A KARBANTARTÁSI ELŐÍRÁSOK VIZSGÁLATA

Nyitott kérdés, ld. 6.2.2.3

EE. MELLÉKLET

SZERKEZETEK ÉS MECHANIKUS RÉSZEK

Hágcsók és kapaszkodók

EE.1   ÁLTALÁNOS

Megfelelő hágcsókkal ellátott kapaszkodókat biztosítanak minden olyan helyen, ahol üzem közben a személyzet tartózkodhat, és ahol az a teherkocsi egyes részeinek üzem közbeni eléréséhez szükséges.

EE.2   MINIMÁLIS KÖVETELMÉNYEK

EE.2.1   Kapaszkodók

A kapaszkodók 20 mm átmérőjű acélrudak, kivéve az EE 2 ábrán legalább 30 mm átmérőjűként meghatározott kapaszkodókat. A tolatómunkások kapaszkodóit az EE3 határozza meg.

A kapaszkodók és a legközelebbi tárgyak közötti távolság legalább 120 mm.

EE.2.2 A   hágcsók méretei

A kocsik végén lévő hágcsók, ahová a személyzet állhat, 350 mm szélesek és 350 mm hosszúak, és az EE1. ábrán jelzettek szerint kell elhelyezni őket. A hágcsókat csúszásmentes felülettel látják el. A hágcsókat oly módon rögzítik, amely lehetővé teszi a hágcsók eltávolítását (például szegecsekkel biztosító anyával ellátott csavarokkal).Espace libre selon

EE1. ábra

Disposition des Marchepieds et des mains courantes aux extrémités des wagons avec haussettes de bout

Image

EE2. ábra:

Espace libre, Távolság, Freiraum

Image

EE3. ábra:

Kapaszkodók a tolatómunkások számára

Image

FF MELLÉKLET

FÉKEZÉS

A jóváhagyott fékalkatrészek listája

FF1   KERÉKCSÚSZÁSGÁTLÓ ESZKÖZÖK

FF1.1   Kerékcsúszásgátló eszközök új, meglévő, korszerűsített és felújított járműveken

| Gyártó | Típus | Megjegyzések |
| --- | --- | --- |
| FAIVELEY | AEF 82 C | Tárcsafékeken tesztelve |
| OERLIKON | GSE 201 | Tárcsafékeken tesztelve |
| OERLIKON | GSE 202 | Tárcsafékeken tesztelve |
| FAIVELEY | AEF 83 P.1 | Tárcsafékeken tesztelve |
| FAIVELEY | AEF 83 P.2 | Pofás fékeken tesztelve |
| OERLIKON | OMG 202 | Tárcsafékeken tesztelve |
| PARIZZI | WUPAR 83 | Tárcsafékeken tesztelve |
| WABCO-WESTINGHOUSE | WGMC 19/1 | Tárcsafékeken tesztelve |
| FAIVELEY | AEF 91 P1
  AEF 91 P2 (1) | Tárcsafékeken tesztelve |
| MANNESMANN
  REXROTH PNEUMATIK GmbH | MRP-GMC 29 | Tárcsafékeken tesztelve |
| SAB WABCO
  KP GmbH | SWKP AS 20R | Tárcsafékeken tesztelve |
| SAB WABCO KP GmbH | SWKP AS 20C | 1998. januári megerősítés: A típusjellemzők azonosak az AS 20R-rel |
| Knorr-Bremse | MGS 2 | |
| DAKO | PE 94 MSV | |

Gyártó

Típus

Megjegyzések

FAIVELEY

AEF 82 C

Tárcsafékeken tesztelve

OERLIKON

GSE 201

Tárcsafékeken tesztelve

OERLIKON

GSE 202

Tárcsafékeken tesztelve

FAIVELEY

AEF 83 P.1

Tárcsafékeken tesztelve

FAIVELEY

AEF 83 P.2

Pofás fékeken tesztelve

OERLIKON

OMG 202

Tárcsafékeken tesztelve

PARIZZI

WUPAR 83

Tárcsafékeken tesztelve

WABCO-WESTINGHOUSE

WGMC 19/1

Tárcsafékeken tesztelve

FAIVELEY

AEF 91 P1

AEF 91 P2 (1)

Tárcsafékeken tesztelve

MANNESMANN

REXROTH PNEUMATIK GmbH

MRP-GMC 29

Tárcsafékeken tesztelve

SAB WABCO

KP GmbH

SWKP AS 20R

Tárcsafékeken tesztelve

SAB WABCO KP GmbH

SWKP AS 20C

1998. januári megerősítés: A típusjellemzők azonosak az AS 20R-rel

Knorr-Bremse

MGS 2

DAKO

PE 94 MSV

FF1.2   Meglévő járműveken használt kerékcsúszásgátló eszközök

Az alább felsorolt kerékcsúszásgátló eszközöket fogadták el a meglévő kocsikon történő használatra, amennyiben a fékrendszert nem korszerűsítették, és nem újították fel. A kocsi más korszerűsítései vagy felújításai nem teszik szükségessé a kerékcsúszásgátló rendszer cseréjét

| Gyártó | Típus | Megjegyzések |
| --- | --- | --- |
| Mechanikus típusok
  160 km/h sebességig |
| OERLIKON | inertia 4 GS1 & GSA | Pofás fékeken tesztelve | lehetőleg csak saját elektromos ellátás nélküli szabadonfutó kocsik esetében |
| KNORR | MW | (2) |
| KNORR | MWX | (2) |
| Elektronikus típusok |
| WESTINGHOUSE | D1 | (2) |
| WESTINGHOUSE | WG | Tárcsafékeken tesztelve |
| WESTINGHOUSE | WGK | Pofás fékeken tesztelve |
| GIRLING | SP | Tárcsafékeken tesztelve |
| OERLIKON | GSE 100 | (2) |
| PARIZZI | 289 | Pofás fékeken tesztelve |
| PARIZZI | 447 | Tárcsafékeken tesztelve |
| KNORR | GR | (2) |
| KOVOLIS | DAKO | (2) |
| KRAUSS-MAFFEI | K Micro | (2) |
| OERLIKON | GSE 200 | (2) |
| KNORR | MGS 1 | Tárcsafékeken tesztelve |
| WABCO-WESTINGHOUSE | WGMC 19 | Tárcsafékeken tesztelve |

Gyártó

Típus

Megjegyzések

Mechanikus típusok

160 km/h sebességig

OERLIKON

inertia 4 GS1 & GSA

Pofás fékeken tesztelve

lehetőleg csak saját elektromos ellátás nélküli szabadonfutó kocsik esetében

KNORR

MW

(2)

KNORR

MWX

(2)

Elektronikus típusok

WESTINGHOUSE

D1

(2)

WESTINGHOUSE

WG

Tárcsafékeken tesztelve

WESTINGHOUSE

WGK

Pofás fékeken tesztelve

GIRLING

SP

Tárcsafékeken tesztelve

OERLIKON

GSE 100

(2)

PARIZZI

289

Pofás fékeken tesztelve

PARIZZI

447

Tárcsafékeken tesztelve

KNORR

GR

(2)

KOVOLIS

DAKO

(2)

KRAUSS-MAFFEI

K Micro

(2)

OERLIKON

GSE 200

(2)

KNORR

MGS 1

Tárcsafékeken tesztelve

WABCO-WESTINGHOUSE

WGMC 19

Tárcsafékeken tesztelve

FF 2   SŰRÍTETT LEVEGŐS FÉKEK AZ „ÁRUSZÁLLÍTÓ KOCSIK” ÉS A „SZEMÉLYSZÁLLÍTÓ KOCSIK” ESETÉBEN

FF 2.1   Elosztó szelepek új, korszerűsített és felújított járműveken

| A fék típusa | Rövidített megnevezés | Rövidített név | Sűrített levegős fék |
| --- | --- | --- | --- |
| Áruszállító vonat (G)
  Személyszállító vonat (P) |
| Knorr fék | KE 1d (3)
   (5)

  KE 2d (5),
  KERd (5)
   (4) | KE | G/P fék |
| Oerlikon fék | ESG 121 (6)
   (7) | 0 | G/P fék |
| Oerlikon fék | ESG 121-1 (6)
   (7) | 0 | G/P fék |
| Knorr fék | KE 1 a/3,8 (3)
   (5)
   (8) | KE | G/P fék |
| Oerlikon fék | ESH 100 (9) | 0 | G/P fék |
| Oerlikon fék | ESH 200 (10) | 0 | G/P fék |
| Knorr fék | KE 1ad (3)
   (4)

  KE 2ad (4) | KE | G/P fék |
| SAB-WABCO | SW 4 (11) | SW | G/P fék |
| SAB-WABCO | SW 4C (12) | SW | G/P fék |
| SAB-WABCO | SW 4/3 (13) | SW | G/P fék |
| DAKO fék | CV1 nD (14) | OK | G/P fék |
| SAB-WABCO fék | C3WR (6)
   (7) | Ch | G/P fék |
| SAB-WABCO fék | C3W with AC3D (5) | Ch | G/P fék |
| SAB-WABCO fék | WU-C (6)
   (7) | WU | G/P fék |
| Oerlikon fék | Est3f 1 HBG 300 (6)
   (15)
   (16) | 0 | G/P fék |
| MZT HEPOS fék | MH3f/HBG310/100 (6)

  MH3f/HBG310/200 (6)

  MH3f/HBG310/3xx (4)
   (6) | MH | G/P fék |
| Knorr-Bremse | KE1dv
  KE2dv
  KERdv (5) | KE | G/P fék |

A fék típusa

Rövidített megnevezés

Rövidített név

Sűrített levegős fék

Áruszállító vonat (G)

Személyszállító vonat (P)

Knorr fék

KE 1d (3)
   (5)

KE 2d (5),

KERd (5)
   (4)

KE

G/P fék

Oerlikon fék

ESG 121 (6)
   (7)

0

G/P fék

Oerlikon fék

ESG 121-1 (6)
   (7)

0

G/P fék

Knorr fék

KE 1 a/3,8 (3)
   (5)
   (8)

KE

G/P fék

Oerlikon fék

ESH 100 (9)

0

G/P fék

Oerlikon fék

ESH 200 (10)

0

G/P fék

Knorr fék

KE 1ad (3)
   (4)

KE 2ad (4)

KE

G/P fék

SAB-WABCO

SW 4 (11)

SW

G/P fék

SAB-WABCO

SW 4C (12)

SW

G/P fék

SAB-WABCO

SW 4/3 (13)

SW

G/P fék

DAKO fék

CV1 nD (14)

OK

G/P fék

SAB-WABCO fék

C3WR (6)
   (7)

Ch

G/P fék

SAB-WABCO fék

C3W with AC3D (5)

Ch

G/P fék

SAB-WABCO fék

WU-C (6)
   (7)

WU

G/P fék

Oerlikon fék

Est3f 1 HBG 300 (6)
   (15)
   (16)

0

G/P fék

MZT HEPOS fék

MH3f/HBG310/100 (6)

MH3f/HBG310/200 (6)

MH3f/HBG310/3xx (4)
   (6)

MH

G/P fék

Knorr-Bremse

KE1dv

KE2dv

KERdv (5)

KE

G/P fék

FF 2.2   2005 előtt már meglévő, de korszerűsített vagy felújított járművek szelepei

| A fék típusa | Rövidített megnevezés | Rövidített név | Sűrített levegős fék |
| --- | --- | --- | --- |
| Áruszállító vonat (G)
  Személyszállító vonat (P) |
| Knorr | KEs
  KE 2c AL | KE | G/P fék |
| Dako | CV
  CV1 | DK | G/P fék |
| Westinghouse | U | WU | G/P fék |
| Charmilles fék | C 3 A | Ch | G/P fék |
| Oerlikon fék | Est 3f with HBG 300 | 0 | G/P fék |
| Charmilles fék | C 3 W | Ch | G/P fék |
| Knorr fék | KE Od
  KE 1d
  KE 2d | KE | G/P fék |
| Westinghouse fék | C3 W2 | WE | G/P fék |
| Oerlikon fék | ESG 101 | 0 | P fék |
| Oerlikon fék | ESG 121 | 0 | G/P fék |
| Oerlikon fék | ESG 131 | 0 | P fék |
| Oerlikon fék | ESG 141 | 0 | G/P fék |
| Oerlikon fék | ESG 101-1 | 0 | P fék |
| Oerlikon fék | ESG 121-1 | 0 | G/P fék |
| Oerlikon fék | ESG 131-1 | 0 | P fék |
| Oerlikon fék | ESG 141-1 | 0 | G/P fék |
| Knorr fék | KE 1 a/3,8 | KE | G/P fék |
| Knorr fék | KE Oa/3,8 | KE | G/P fék |
| Oerlikon | ESH 100 | O | G/P fék
  nem univerzális működéssel, ahol a kapcsolt fékhenger vagy az előre beállított térfogat legfeljebb 14 I |
| Oerlikon | ESH 200 | O | univerzális működésű G/P fék |
| Knorr fék | KE 1 ad | KE | G/P fék |
| Knorr fék | KE 0 ad | KE | G/P fék |
| Knorr fék | KE 2 ad | KE | G/P fék |
| SAB-WABCO | SW 4 (17) | SW | G/P fék |
| SAB-WABCO | SW 4C (18) | SW | G/P fék |
| SAB-WABCO | SW 4/3 (19) | SW | G/P fék |
| DAKO fék | CV1 nD (20) | DK | G/P fék |

A fék típusa

Rövidített megnevezés

Rövidített név

Sűrített levegős fék

Áruszállító vonat (G)

Személyszállító vonat (P)

Knorr

KEs

KE 2c AL

KE

G/P fék

Dako

CV

CV1

DK

G/P fék

Westinghouse

U

WU

G/P fék

Charmilles fék

C 3 A

Ch

G/P fék

Oerlikon fék

Est 3f with HBG 300

0

G/P fék

Charmilles fék

C 3 W

Ch

G/P fék

Knorr fék

KE Od

KE 1d

KE 2d

KE

G/P fék

Westinghouse fék

C3 W2

WE

G/P fék

Oerlikon fék

ESG 101

0

P fék

Oerlikon fék

ESG 121

0

G/P fék

Oerlikon fék

ESG 131

0

P fék

Oerlikon fék

ESG 141

0

G/P fék

Oerlikon fék

ESG 101-1

0

P fék

Oerlikon fék

ESG 121-1

0

G/P fék

Oerlikon fék

ESG 131-1

0

P fék

Oerlikon fék

ESG 141-1

0

G/P fék

Knorr fék

KE 1 a/3,8

KE

G/P fék

Knorr fék

KE Oa/3,8

KE

G/P fék

Oerlikon

ESH 100

O

G/P fék

nem univerzális működéssel, ahol a kapcsolt fékhenger vagy az előre beállított térfogat legfeljebb 14 I

Oerlikon

ESH 200

O

univerzális működésű G/P fék

Knorr fék

KE 1 ad

KE

G/P fék

Knorr fék

KE 0 ad

KE

G/P fék

Knorr fék

KE 2 ad

KE

G/P fék

SAB-WABCO

SW 4 (17)

SW

G/P fék

SAB-WABCO

SW 4C (18)

SW

G/P fék

SAB-WABCO

SW 4/3 (19)

SW

G/P fék

DAKO fék

CV1 nD (20)

DK

G/P fék

FF 3   NEMZETKÖZI KÖZLEKEDÉSRE JÓVÁHAGYOTT ÖNBEÁLLÓ TERHELÉSFÜGGŐ FÉKEZŐ ESZKÖZÖK

| Gyártó | Típus | Rövidített megnevezés |
| --- | --- | --- |
| SAB | I – | Mechanikus jellemzők |

Gyártó

Típus

Rövidített megnevezés

SAB

I –

AC 3 D

Terhelésfüggő szelep és automatikus terhelésfüggő elosztó

| II – | Pneumatikus jellemzők |
| --- | --- |

II –

WESTINGHOUSE

Terhelésfüggő szelep és differenciálfék-henger

WDC 14 és WDC 16

KNORR

Terhelésfüggő szelep és kettős fékhenger

RLV 12/10 DGB 10"/12"

OERLIKON

Terhelésfüggő szelep és kettős fékhenger

ALM-ALT

OERLIKON

Mechanikus hajtórendszer és kettős fékhenger

ALS-ALT

WESTINGHOUSE

16” fékhenger

WDR

OERLIKON

Az önbeálló terhelésfüggő fékek relészelepe egy fékhengerrel

ALM/ALR 150

KNORR

Az önbeálló terhelésfüggő fékek relészelepe egy fékhengerrel

RLV 11d

METALSKI ZAVOD-TITO

Az önbeálló terhelésfüggő fékek relészelepe egy fékhengerrel nagysebességű intercity közlekedésre.

AKR SS/10

METALSKI ZAVOD-TITO

Az önbeálló terhelésfüggő fékek relészelepe egy fékhengerrel nagysebességű intercity közlekedésre.

AKR S/01

KNORR

Az önbeálló terhelésfüggő fékek relészelepe egy fékhengerrel

RLV 11d

DAKO

DSS önbeálló terhelésfüggő fékek relészelepe SL1 terhelésfüggő szeleppel nagysebességű intercity közlekedésre.

DAKO-DSS

DAKO

Ds önbeálló terhelésfüggő fékek relészelepe SL1 terhelésfüggő szeleppel nagysebességű intercity közlekedésre.

DAKO-DS

DAKO

Terhelésfüggő szelep

DAKO-DSS SL1 vagy SL2

DAKO

Terhelésfüggő szelep

DAKO-DS SL1 vagy SL2

SAB-WABCO

Terhelésfüggő szelep és kettős fékhenger

SWDR-2

SAB-WABCO

Relészelep SW4, SW4-C vagy SW4/3 elosztóval és DP1 vagy F87 terhelésfüggő szeleppel rendelkező, önbeálló VCAV esetében

GF4 SS1

GF4 SS2

GF6 SS1

GF6 SS2

SAB WABCO

Relészelep SW4, SW4-C vagy SW4/3 elosztóval és DP1 vagy F87 terhelésfüggő szeleppel rendelkező, integrált önbeálló VCAV esetében

GFSW4-D-AV

GFSW4-S-AV

FF 4   NEMZETKÖZI KÖZLEKEDÉSRE ELFOGADOTT FÉKCSŐÜRÍTÉS-GYORSÍTÓK

| Gyártó | Típus | Megjegyzések |
| --- | --- | --- |
| Dako-Kovalis | Dako-Z | A CV1-R típusú fékkel való használatra elfogadva |
| Knorr-Bremse | EB3 | A KEs típusú fékkel való használatra elfogadva |
| EB3-S | NBÜ-vel (~ SAFI) való használatra alkalmas |
| EB3-S/L | NBÜ-vel (~ SAFI) való használatra alkalmas |
| Oerlikon-Buhrle | SB 3 | Az Est 3e típusú fékkel való használatra elfogadva |
| SBS 100 | |
| Davies and Metcalfe | BPA 1 | NBÜ-vel (~ SAFI) való használatra alkalmas |
| MZT HEPOS | VBK 100 | NBÜ-vel (~ SAFI) való használatra alkalmas |

Gyártó

Típus

Megjegyzések

Dako-Kovalis

Dako-Z

A CV1-R típusú fékkel való használatra elfogadva

Knorr-Bremse

EB3

A KEs típusú fékkel való használatra elfogadva

EB3-S

NBÜ-vel (~ SAFI) való használatra alkalmas

EB3-S/L

NBÜ-vel (~ SAFI) való használatra alkalmas

Oerlikon-Buhrle

SB 3

Az Est 3e típusú fékkel való használatra elfogadva

SBS 100

Davies and Metcalfe

BPA 1

NBÜ-vel (~ SAFI) való használatra alkalmas

MZT HEPOS

VBK 100

NBÜ-vel (~ SAFI) való használatra alkalmas

FF5   A NEMZETKÖZI FORGALOMBAN ELFOGADOTT GYORSKIOLDÓ SZELEPEK

1. táblázat:

Modern fékek (21) gyorskioldó szelepei

| Gyártó | Típus |
| --- | --- |
| Az elosztóba szerelve |
| OERLIKON | LV3:LV3F |
| OERLIKON | LV7 |
| CHARM ILLES | C3P1 |
| CHARM ILLES | C3P2 |
| KNORR | ALV3a, ALV7, ALV9, ALV9a |
| WESTINGHOUSE (Olaszország) | SA1 |
| WESTINGHOUSE (Olaszország) | SA1V |
| KNORR | AL V11 |
| WESTINGHOUSE (Nagy-Britannia) | A1 és A2 |
| A meglévő elosztókra vonatkozóan, amikor a köreik csak az ellenőrző tartály ürítését biztosítják |
| OERLIKON | LV3 |
| OERLIKON | LV4F |
| WESTINGHOUSE (Franciaország) | W 104, W 204 |
| WESTINGHOUSE (Olaszország) | SA1 |
| WESTINGHOUSE (Olaszország) | SA1V |

Gyártó

Típus

Az elosztóba szerelve

OERLIKON

LV3:LV3F

OERLIKON

LV7

CHARM ILLES

C3P1

CHARM ILLES

C3P2

KNORR

ALV3a, ALV7, ALV9, ALV9a

WESTINGHOUSE (Olaszország)

SA1

WESTINGHOUSE (Olaszország)

SA1V

KNORR

AL V11

WESTINGHOUSE (Nagy-Britannia)

A1 és A2

A meglévő elosztókra vonatkozóan, amikor a köreik csak az ellenőrző tartály ürítését biztosítják

OERLIKON

LV3

OERLIKON

LV4F

WESTINGHOUSE (Franciaország)

W 104, W 204

WESTINGHOUSE (Olaszország)

SA1

WESTINGHOUSE (Olaszország)

SA1V

2. táblázat:

A régi típusú fékek gyorskioldó szelepei

| Gyártó | Típus |
| --- | --- |
| KNORR | AL V 4 (22) |
| OERLIKON | LV3 |
| OERLIKON | LV4F |
| WESTINGHOUSE (Franciaország) | W 104, W 204 |
| WESTINGHOUSE (Olaszország) | SA/CG, SA/RA |
| WESTINGHOUSE (Olaszország) | SA1 |
| KNORR | L2 (23) |
| WESTINGHOUSE (Olaszország) | SARAV |
| HARDY | L3 (23) |

Gyártó

Típus

KNORR

AL V 4 (22)

OERLIKON

LV3

OERLIKON

LV4F

WESTINGHOUSE (Franciaország)

W 104, W 204

WESTINGHOUSE (Olaszország)

SA/CG, SA/RA

WESTINGHOUSE (Olaszország)

SA1

KNORR

L2 (23)

WESTINGHOUSE (Olaszország)

SARAV

HARDY

L3 (23)

3. táblázat:

Modern (24) vagy régi típusú fékek gyorskioldó szelepei

| Gyártó | Típus |
| --- | --- |
| WESTINGHOUSE (Franciaország) | W3,W4 |
| DAKO | 0S1 |
| KNORR | ALV4b |
| BDZ | BRV (25) |

Gyártó

Típus

WESTINGHOUSE (Franciaország)

W3,W4

DAKO

0S1

KNORR

ALV4b

BDZ

BRV (25)

FF6   TÁRCSAFÉKKEL FELSZERELT JÁRMŰVEK NEMZETKÖZI FORGALOMBAN VALÓ HASZNÁLATRA ELFOGADOTT FÉKBETÉTEI

| Gyártó / Termék neve | Típus | Megjegyzések | Kérő vasút |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 4 | 5 |
| Jurid | Jurid 869 | 200 km/h-ig | SNCF |
| Becorit | Becorit 918 (26) | 200 km/h-ig | DB |
| Ferodo | ID 425 L (27) | 200 km/h-ig | FS |
| Bremskerl | 5818 (27) | 200 km/h-ig | FS |
| Bremskerl | 6792 (26) | 200 km/h-ig | DB |
| Jurid | 877 (26) | 200 km/h-ig | DB |
| Bremskerl | 7240 (26) | 200 km/h-ig | DB |
| Frendo | 2126 (27) | 200 km/h-ig | FS |
| Faist Licence Textar | T 543 (27) | 200 km/h-ig | FS |
| ICER | ICER 918 (27) | 200 km/h-ig | RENFE |
| Flertex | Flertex 664 HD (28) | 200 km/h-ig | SNCF |
| Róna (Magyarország) Licence Becorit | Rona 918 (27) | 200 km/h-ig | MAV |
| Textar | T 550 (27) | 200 km/h-ig | DB |
| Frenoplast x. | FR20H.2 (27) | 200 km/h-ig | PKP |
| Textar | T550 (27) | 200 km/h-ig | DB |
| Becorit | V30 (27) | 200 km/h-ig | DB |
| Bremskerl | Bremskerl 2000 (27) | 200 km/h-ig | DB |
| Bremskerl | 7 699 | 200 km/h-ig | FS |
| Olasz fékek | FS 5M1 (26) | 200 km/h-ig | FS |

Gyártó / Termék neve

Típus

Megjegyzések

Kérő vasút

1

2

4

5

Jurid

Jurid 869

200 km/h-ig

SNCF

Becorit

Becorit 918 (26)

200 km/h-ig

DB

Ferodo

ID 425 L (27)

200 km/h-ig

FS

Bremskerl

5818 (27)

200 km/h-ig

FS

Bremskerl

6792 (26)

200 km/h-ig

DB

Jurid

877 (26)

200 km/h-ig

DB

Bremskerl

7240 (26)

200 km/h-ig

DB

Frendo

2126 (27)

200 km/h-ig

FS

Faist Licence Textar

T 543 (27)

200 km/h-ig

FS

ICER

ICER 918 (27)

200 km/h-ig

RENFE

Flertex

Flertex 664 HD (28)

200 km/h-ig

SNCF

Róna (Magyarország) Licence Becorit

Rona 918 (27)

200 km/h-ig

MAV

Textar

T 550 (27)

200 km/h-ig

DB

Frenoplast x.

FR20H.2 (27)

200 km/h-ig

PKP

Textar

T550 (27)

200 km/h-ig

DB

Becorit

V30 (27)

200 km/h-ig

DB

Bremskerl

Bremskerl 2000 (27)

200 km/h-ig

DB

Bremskerl

7 699

200 km/h-ig

FS

Olasz fékek

FS 5M1 (26)

200 km/h-ig

FS

FF7   NEMZETKÖZI FORGALOMBAN VALÓ HASZNÁLATRA ELFOGADOTT AUTOMATIKUS „MEGRAKODOTT-TERHELT” ELLENŐRZŐ MECHANIZMUSOK

| Gyártó | Típus |
| --- | --- |
| a) | többcélú használat |

Gyártó

Típus

a)

többcélú használat

Westinghouse

WAD

SAB

VA 2

SAB

DP 2

KNORR

Du-111 WM

OERLIKON

ALM/ALR 140

| b) | csak megrakodott vagy üres kocsikon való használat |
| --- | --- |

b)

csak megrakodott vagy üres kocsikon való használat

Westinghouse

WAN

SAB

VTA

FF8   2004 JÚNIUSÁIG A FÉKBETÉTEK ELFOGADHATÓSÁGI VIZSGÁLATÁNAK ELVÉGZÉSÉRE BEVIZSGÁLT PRÓBAPADOK

| Társaság | Hely |
| --- | --- |
| DB | Minden |
| FS | Firenze |
| SNCF | Vitry MF1
  Vitry MF3 |
| CFR | Bukarest |
| CD | Prága |
| PKP | Poznan |
| ZSR | Zsolna |

Társaság

Hely

DB

Minden

FS

Firenze

SNCF

Vitry MF1

Vitry MF3

CFR

Bukarest

CD

Prága

PKP

Poznan

ZSR

Zsolna

---

(1)  Kombinált tárcsa- és pofás fékkel rendelkező személyszállító kocsik

(2)  Kombinált tárcsa- és pofás fékkel rendelkező személyszállító kocsik

(3)  .Más relészelepek utólagos beszerelése nem megengedett.

(4)  . Új járműveken 2007.1.1-ig való használatra.

(5)  . Az FF3 szakasz alapján jóváhagyott terhelésfüggő fékrendszerrel összekapcsolt fékegység.

(6)  . Külön nyomáscsökkentő szelep szükséges, ha a visszatáplálás a fő levegőellátó csövön keresztül történik.

(7)  . Elosztóból, reléből és tartóelemekből álló fékegység.

(8)  . További karbantartási intézkedések a MÁV esetében a 3,8 baros maximális fékhengernyomás elérésének biztosítása érdekében.

(9)  . Nincs standard funkció, ha kapcsolt fékhenger vagy előzetes ellenőrző térfogat legfeljebb 14 I.

(10)  . Standard funkció.

(11)  . SW 4 – a kiegészítő tartály ellenőrzött feltöltése.

(12)  . SW 4C – az ellenőrzött tartály ellenőrzött feltöltése a fék kioldásakor túlterhelés elleni védelemmel.

(13)  . SW 4/3 – a C3W elzáró szeleppel (az ellenőrző és kiegészítő tartályok feltöltése majdnem azonos időben történik).

(14)  . Az elosztó fojtószelep csak fokozatosan alkalmazható a jármű kiegészítő tartályának térfogatai esetén.

(15)  . Csak hozzáadott szeleppel használható.

(16)  . Az azonsoítási teszt sikertelen egyes pontokon, így az ilyen elosztók PKP és ŐBB esetében történő újbóli felhasználásának korlátozott időtartama csak 2010.1.1-ig tart.

(17)  SW 4 – a kiegészítő tartály ellenőrzött feltöltése.

(18)  SW 4C – a kiegészítő tartály ellenőrzött feltöltése a fék kioldásakor az ellenőrző tartály túlterhelése elleni védelemmel.

(19)  SW 4/3 – a C3W elzáró szeleppel (az A és R tartályok feltöltése majdnem azonos időben történik).

(20)  Az elosztó fojtószelep csak fokozatosan alkalmazható a jármű R tartályának térfogatai esetén.

(21)  Modern fékek azok, amelyeket 1948.1.1. után hagytak jóvá nemzetközi forgalomban való használatra.

(22)  A KNORR ALV4 gyorskioldó szelepek alkalmazhatók a modern KNORR KE elosztók esetében, mivel az utóbbi gyorskioldó szelepei csak az ellenőrző tartályt ürítik (a kiegészítő tartály ürítése más módon, egy elzárócsappal történik).

(23)  Csak a HIK elosztókra vonatkozik.

(24)  Modern fékek azok, amelyeket 1948.1.1. után hagytak jóvá nemzetközi forgalomban való használatra.

(25)  Csak a HIK elosztókra vonatkozik.

(26)  öntött vas és öntött acél tárcsafékeken tesztelve

(27)  öntött vas tárcsafékeken tesztelve

(28)  öntött acél tárcsafékeken tesztelve

GG. MELLÉKLET

Különleges esetek Írországi rakszelvények

Image

Image

Image

Image

HH. MELLÉKLET

KÜLÖNLEGES ESETEK

Ír Köztársaság és Észak-Írország

Járművek kapcsolódása

Image

II. MELLÉKLET

A VASÚTI PÁLYA ÉS JÁRMŰ KAPCSOLATA, SZERKESZTÉSI SZELVÉNY

Vizsgálati eljárás: Az áruszállító kocsik új jóváhagyást nem igénylő módosításainak határértékei

Nem kötelező új megfelelőségi vizsgálat az olyan teherkocsik esetében, amelyek műszaki paraméterei az e melléklet által megállapított határértékeken belül változnak a jóváhagyott kocsi eredeti konstrukciójához képest.

| A forgóvázak középpontjai közötti távolság
  (forgóvázas teherkocsik) | 2a* ≥ 9 m | -15 % – +∞ |
| --- | --- | --- |
| 2a* < 9 m | -5 % – +∞ |
| A jármű tengelytávja
  (kéttengelyes teherkocsik) | 2a* ≥ 8 m | -15 % – +∞ |
| 2a* < 8m | -5 % – +∞ |
| A tömegközéppont magassága | Üres jármű | -100 % – + 20 % |
| Megrakodott jármű | -100 % – + 50 % |
| Torziós merevség
  Ct * (1010 kN/mm2/rad) | Ct* ≤ 3 | -66 % – + 200 % |
| Ct* > 3 | -50 % – +∞ |
| A jármű önsúlya | ≥ 16 t
  (forgóvázas teherkocsik) | -15 % – +∞ |
| ≥ 12 t
  (kéttengelyes teherkocsik) |
| A kerékpár legnagyobb terhelésének módosítása | | +1,5 t |
| A jármű felépítményének tehetetlenségi nyomatéka (a z tengely körül – csak a kéttengelyes teherkocsik esetében) | | -100 % – + 10 % |
| elsődleges vagy másodlagos
  függőleges felfüggesztés | Merevség | 0 – + 25 % |
| Átmeneti terhelések | -5 % – 0 |
| A forgóváz forgási nyomatéka | | -20 % – + 20 % |
| A teljes forgóváz tehetetlenségi nyomatéka (a z tengely körül) | | -100 % – + 10 % |
| A kerék névleges átmérője | | -10 % – + 15 % |

A forgóvázak középpontjai közötti távolság

(forgóvázas teherkocsik)

2a* ≥ 9 m

-15 % – +∞

2a* < 9 m

-5 % – +∞

A jármű tengelytávja

(kéttengelyes teherkocsik)

2a* ≥ 8 m

-15 % – +∞

2a* < 8m

-5 % – +∞

A tömegközéppont magassága

Üres jármű

-100 % – + 20 %

Megrakodott jármű

-100 % – + 50 %

Torziós merevség

Ct * (1010 kN/mm2/rad)

Ct* ≤ 3

-66 % – + 200 %

Ct* > 3

-50 % – +∞

A jármű önsúlya

≥ 16 t

(forgóvázas teherkocsik)

-15 % – +∞

≥ 12 t

(kéttengelyes teherkocsik)

A kerékpár legnagyobb terhelésének módosítása

+1,5 t

A jármű felépítményének tehetetlenségi nyomatéka (a z tengely körül – csak a kéttengelyes teherkocsik esetében)

-100 % – + 10 %

elsődleges vagy másodlagos

függőleges felfüggesztés

Merevség

0 – + 25 %

Átmeneti terhelések

-5 % – 0

A forgóváz forgási nyomatéka

-20 % – + 20 %

A teljes forgóváz tehetetlenségi nyomatéka (a z tengely körül)

-100 % – + 10 %

A kerék névleges átmérője

-10 % – + 15 %

A fent említett, valamint a hozzá tartozó kritériumok, például a szilárdság, a fékteljesítmény, a kinematikus járműszerkesztési szelvény stb. bizonyítása a gyártó vagy az ajánlatkérő feladata.

JJ. MELLÉKLET

NYITOTT KÉRDÉSEK

1.   TSI CR RST, VERZIÓ: 040913

1.1.   4.2.3.3.2 A tengelyágy túlhevülésének érzékelése

1.2.   4.2.6.2 Aerodinamikai hatások

1.3.   4.2.6.3 Oldalszelek

1.4.   4.3.3 Forgalmi műveletek és forgalomirányítás alrendszer

Figyelembe veszik a forgalmi szolgálat és forgalomirányítás alrendszerével való kapcsolódási pontokat (az ezen ÁME-ra való hivatkozások nyitott kérdések).

1.5.   6.1.2.2

A hegesztési csatlakozások értékelését a nemzeti szabályokkal összhangban kell kialakítani.

1.6.   6.2.2.1

A hegesztési csatlakozások értékelését a nemzeti szabályokkal összhangban kell kialakítani.

1.7.   6.2.2.3 A karbantartás értékelése

A DD. melléklet nyitott kérdés marad. Ez a melléklet azt az eljárást írja le, amellyel az egyes tagállamok meggyőződnek arról, hogy a karbantartási intézkedések az alrendszer élettartama alatt megfelelnek a jelen ÁME követelményeinek és az alapvető követelményeknek.

1.8.   6.2.3.4.2 Aerodinamikai hatások

1.9.   6.2.3.4.3 Oldalszelek

2.   MELLÉKLETEK

2.1.   B. melléklet

B.3 A jármű rakodási táblázata

4) Az azonos terheléssel, például S közlekedésben 120 km/h sebességgel továbbítható kocsikon „* *” jelzést helyeznek el a legnagyobb terhelés jelzése mellé jobbra; ez csak a meglévő kocsik esetében érvényes. A ** alkalmazási területe (csak „korszerűsített / felújított kocsik” vagy „új és korszerűsített / felújított kocsik”) még mindig nyitott kérdés

2.2.   B.32. melléklet: A (GA, GB vagy GC) szelvényekre épített áru- és személyszállító kocsik jelölése

Nyitott kérdés marad

2.3.   C.4. melléklet: GA, GB és GC járműszelvények

Nyitott kérdés marad, mivel ez a szakasz a B.32. mellékletre épül

2.4.   E. melléklet

A nyomtáv nyitott kérdés marad az EN szabvány kiadásáig.

2.5.   L. melléklet

Az öntött acélkerekek műszaki jellemzői nyitott kérdés. Új EN szabványt kértek.

2.6.   P. melléklet

| P.1.1. | Elosztó |
| --- | --- |

P.1.1.

Elosztó

| P.1.2. | Állítható terhelésű és automatikusan üres/terhelés fokozatba váltható relészelep |
| --- | --- |

P.1.2.

Állítható terhelésű és automatikusan üres/terhelés fokozatba váltható relészelep

| P.1.3. | Kerékcsúszásgátló eszköz |
| --- | --- |

P.1.3.

Kerékcsúszásgátló eszköz

| P.1.7. | Végcsapok |
| --- | --- |

P.1.7.

Végcsapok

| P.1.10. | Féktuskók
  A kölcsönösen átjárható fékpofákra vonatkozó tervezési vizsgálat teszteljárását az I. melléklet I.10.2 szakaszában leírt műszaki adatoknak megfelelően kell elvégezni. Ezek a műszaki adatok az ÁME kompozit féktuskókra vonatkozó részében még nyitott kérdésként szerepelnek.
  Már használatban lévő kompozit féktuskók, melyek sikeresen megfeleltek a P.2.10 szerint végrehajtott vizsgálaton:
  A jóváhagyott kompozit féktuskók listáját az UIC kezeli (ideértve a P.1.10 és a P.2.10 szerint a használatra vonatkozó földrajzi korlátozásokat, illetve a használati feltételeket). |
| --- | --- |

P.1.10.

Féktuskók

A kölcsönösen átjárható fékpofákra vonatkozó tervezési vizsgálat teszteljárását az I. melléklet I.10.2 szakaszában leírt műszaki adatoknak megfelelően kell elvégezni. Ezek a műszaki adatok az ÁME kompozit féktuskókra vonatkozó részében még nyitott kérdésként szerepelnek.

Már használatban lévő kompozit féktuskók, melyek sikeresen megfeleltek a P.2.10 szerint végrehajtott vizsgálaton:

A jóváhagyott kompozit féktuskók listáját az UIC kezeli (ideértve a P.1.10 és a P.2.10 szerint a használatra vonatkozó földrajzi korlátozásokat, illetve a használati feltételeket).

| P.1.11. | Gyorsítószelep |
| --- | --- |

P.1.11.

Gyorsítószelep

| P.1.12. | Automatikusan állítható terhelésérzékelő és üres/terhelés fokozatba váltó eszköz |
| --- | --- |

P.1.12.

Automatikusan állítható terhelésérzékelő és üres/terhelés fokozatba váltó eszköz

| P.1.10. | Féktuskók






  — | Geometriai vizsgálat
  A féktuskótételekből vett minták méreteit ellenőrizni kell. |
| --- | --- | --- |

P.1.10.

Féktuskók

—

Geometriai vizsgálat

A féktuskótételekből vett minták méreteit ellenőrizni kell.

| — | Kompozit féktuskókra vonatkozó vizsgálati eljárás
  A teszteljárás még nyitott kérdés

  Az átmeneti időszak során az UIC által végrehajtott vizsgálati tesztnek legalább a következőket kell magában foglalnia:






  — | Fékpadon végrehajtott tesztelés és elemzés


  A kompozit féktuskókat szabványos teszteljárás és szabványos fékpad segítségével kell ellenőrizni (ERRI B126 / RP 18, 2. verzió, 2001. március). A következő feltételeket kell megvizsgálni:






  — | Féktuskó-teljesítmény száraz, nedves és súrlódó fékezés esetén |
| --- | --- | --- | --- |

—

Kompozit féktuskókra vonatkozó vizsgálati eljárás

A teszteljárás még nyitott kérdés

Az átmeneti időszak során az UIC által végrehajtott vizsgálati tesztnek legalább a következőket kell magában foglalnia:

—

Fékpadon végrehajtott tesztelés és elemzés

A kompozit féktuskókat szabványos teszteljárás és szabványos fékpad segítségével kell ellenőrizni (ERRI B126 / RP 18, 2. verzió, 2001. március). A következő feltételeket kell megvizsgálni:

—

Féktuskó-teljesítmény száraz, nedves és súrlódó fékezés esetén

| — | Fémrészecske kerékről való felszedésének valószínűsége |
| --- | --- |

—

Fémrészecske kerékről való felszedésének valószínűsége

| — | Teljesítmény kedvezőtlen téli időjárási körülmények között (pl. hó, jég, alacsony hőmérséklet) |
| --- | --- |

—

Teljesítmény kedvezőtlen téli időjárási körülmények között (pl. hó, jég, alacsony hőmérséklet)

| — | Teljesítmény fékhiba esetén (a fékek elreteszelődnek) |
| --- | --- |

—

Teljesítmény fékhiba esetén (a fékek elreteszelődnek)

| — | A kerékpár elektromos ellenállását érintő hatások vizsgálata (magában foglalja a sínáramkörnek való megfelelőség specifikus vizsgálatát azokban az országokban, ahol a járművet üzemeltetni kívánják) |
| --- | --- |

—

A kerékpár elektromos ellenállását érintő hatások vizsgálata (magában foglalja a sínáramkörnek való megfelelőség specifikus vizsgálatát azokban az országokban, ahol a járművet üzemeltetni kívánják)

Megfelelő klímájú vizsgálókamrában végzett vizsgálat

A fékteljesítmény-tesztek járművön való folytatása előtt a kompozit féktuskón sikeresen végre kell hajtani a fent leírt fékpadi próbát.

| — | A fékteljesítmény vizsgálata az alrendszeren:


  A kompozit féktuskókat a következő vizsgálatoknak kell alávetni:






  — | Az ÁME S. melléklete szerinti vizsgálat |
| --- | --- | --- |

—

A fékteljesítmény vizsgálata az alrendszeren:

A kompozit féktuskókat a következő vizsgálatoknak kell alávetni:

—

Az ÁME S. melléklete szerinti vizsgálat

| — | Próbaüzem Észak-Európában egy teljes téli időszakon keresztül |
| --- | --- |

—

Próbaüzem Észak-Európában egy teljes téli időszakon keresztül

| — | A kerékpár elektromos ellenállását érintő hatások vizsgálata |
| --- | --- |

—

A kerékpár elektromos ellenállását érintő hatások vizsgálata

Az innovatív termékek üzemi értékelését a 6. szakasz szerint végzik el.

KK. MELLÉKLET

INFRASTRUKTÚRA- ÉS JÁRMŰNYILVÁNTARTÁS

Infrastruktúra-nyilvántartás

Az Infrastruktúra-nyilvántartás követelményei

| Adatelem | Az átjárhatóság szempontjából kritikus | A biztonság szempontjából kritikus |
| --- | --- | --- |
| Alapadatok | | |
| A forgalom típusa (vegyes, utas, áru stb.) | ✓ | |
| A vonal típusa (HS, CR) | ✓ | |
| Műszaki adatok | | |
| Teljesítményszintek: a vonal legnagyobb sebessége a legnagyobb tengelyterhelés és más elemek függvényében | ✓ | ✓ |
| Szerkezeti szelvény | ✓ | ✓ |
| Nyomtáv | ✓ | ✓ |
| Folyóméterenkénti legnagyobb terhelés | ✓ | ✓ |
| Legnagyobb vágányterhelés






  — | Dinamikus terhelés (a kerekek által a sínre gyakorolt legnagyobb függőleges terhelés) |

Adatelem

Az átjárhatóság szempontjából kritikus

A biztonság szempontjából kritikus

Alapadatok

A forgalom típusa (vegyes, utas, áru stb.)

✓

A vonal típusa (HS, CR)

✓

Műszaki adatok

Teljesítményszintek: a vonal legnagyobb sebessége a legnagyobb tengelyterhelés és más elemek függvényében

✓

✓

Szerkezeti szelvény

✓

✓

Nyomtáv

✓

✓

Folyóméterenkénti legnagyobb terhelés

✓

✓

Legnagyobb vágányterhelés

—

Dinamikus terhelés (a kerekek által a sínre gyakorolt legnagyobb függőleges terhelés)

| — | Oldalirányú vágányerők |
| --- | --- |

—

Oldalirányú vágányerők

| — | Hosszanti irányú vágányerők |
| --- | --- |

—

Hosszanti irányú vágányerők

✓

✓

A kerék átmérője és a tengelyterhelés közötti kapcsolat

✓

✓

Legkisebb görbületi sugár: vízszintes

✓

✓

Legkisebb görbületi sugár: függőleges

✓

✓

Legnagyobb síndőlés

✓

✓

Legnagyobb síndőlési hiba

✓

✓

Síndőlési hiba a váltókban és a kereszteződésekben

✓

✓

A CCS ÁME A1. mellékletének való megfelelés

Menetszél: FENNTARTVA

✓

✓

Oldalszél: FENNTARTVA

✓

✓

Minimális távolság a vágányok középpontjai között

✓

✓

A vágány geometriai jellemzői:

| — | a vágány geometriai minősége (EN 13848-1) |
| --- | --- |

—

a vágány geometriai minősége (EN 13848-1)

| — | a vágány csavarodása |
| --- | --- |

—

a vágány csavarodása

| — | a szabad kerékút legnagyobb értéke váltókban |
| --- | --- |

—

a szabad kerékút legnagyobb értéke váltókban

| — | A rögzített csúcspont védelemének legkisebb értéke a normál kereszteződésekben |
| --- | --- |

—

A rögzített csúcspont védelemének legkisebb értéke a normál kereszteződésekben

| — | A szabad kerékút legnagyobb értéke a keresztezési csúcspontban |
| --- | --- |

—

A szabad kerékút legnagyobb értéke a keresztezési csúcspontban

| — | A szabad kerékút legnagyobb értéke az ellenőrző/könyöksín belépési pontjában |
| --- | --- |

—

A szabad kerékút legnagyobb értéke az ellenőrző/könyöksín belépési pontjában

| — | A nyomcsatorna minimális szélessége |
| --- | --- |

—

A nyomcsatorna minimális szélessége

| — | Megengedett legnagyobb vezetetlen hossz |
| --- | --- |

—

Megengedett legnagyobb vezetetlen hossz

| — | A nyomcsatorna minimális mélysége |
| --- | --- |

—

A nyomcsatorna minimális mélysége

| — | Az ellenőrző sín legnagyobb fennmaradó magassága |
| --- | --- |

—

Az ellenőrző sín legnagyobb fennmaradó magassága

✓

✓

Korlátozások

Környezeti korlátozások:

Hőmérsékleti tartomány

| — | T(n) (-40 oC – + 35 oC), |
| --- | --- |

—

T(n) (-40 oC – + 35 oC),

| — | T(s) (-25 oC – + 45 oC), |
| --- | --- |

—

T(s) (-25 oC – + 45 oC),

✓

✓

Időbeli korlátozások:

TN vonalak esetében

Az év azon időszaka, amikor a hőmérséklet - 25 oC alá csökken

nap.hónap

✓

✓

TS vonalak esetében

Az év azon időszaka, amikor a hőmérséklet + 35 oC fölé emelkedik

nap.hónap

✓

✓

YY. MELLÉKLET

Szerkezetek és mechanikus részek

Bizonyos típusú teherkocsi-részegységek szilárdsági követelményei

| YY.1 | BEVEZETÉS 2 |
| --- | --- |

YY.1

| YY.2 | TEHERKOCSI VÁZSZERKEZETEK SZILÁRDSÁGA 2 |
| --- | --- |

YY.2

| YY.2.1 | Függőleges terhelés következtében fellépő igénybevétel 2 |
| --- | --- |

YY.2.1

| YY.2.2 | Kombinált igénybevétel 2 |
| --- | --- |

YY.2.2

| YY.2.3 | Az ipari teherautók és közúti járművek megtartására szolgáló teherkocsipadló szilárdsága(1).1). 2 |
| --- | --- |

YY.2.3

| YY.3 | RÖGZÍTETT TETŐVEL ÉS RÖGZÍTETT VAGY MOZGÓ OLDALFALLAL RENDELKEZŐ FEDETT TEHERKOCSIK, VALAMINT TOLÓTETŐVEL FEDETT TEHERKOCSIK 3 |
| --- | --- |

YY.3

| YY.3.1 | Rögzített oldalak és homlokfalak szilárdsága 3 |
| --- | --- |

YY.3.1

| YY.3.2 | Oldalajtók szilárdsága 3 |
| --- | --- |

YY.3.2

| YY.3.3 | Eltolható falak szilárdsága 4 |
| --- | --- |

YY.3.3

| YY.3.4 | A vonatok áthaladásából származó erők 5 |
| --- | --- |

YY.3.4

| YY.3.5 | Az eltolható falú teherkocsik zárható válaszfalainak szilárdsága 6 |
| --- | --- |

YY.3.5

| YY.3.6 | Tető szilárdsága 6 |
| --- | --- |

YY.3.6

| YY.4 | TELJESEN KINYITHATÓ TETŐVEL RENDELKEZŐ TEHERKOCSIK (GÖRGŐS ÉS CSUKLÓS TETŐ) 6 |
| --- | --- |

YY.4

| YY.4.1 | Nehéz darabáruk szállítására szolgáló teherkocsik 6 |
| --- | --- |

YY.4.1

| YY.4.2 | Nehéz tömegáruk szállítására szolgáló teherkocsik 7 |
| --- | --- |

YY.4.2

| YY.5 | MAGAS FALÚ NYITOTT TEHERKOCSIK 7 |
| --- | --- |

YY.5

| YY.5.1 | Oldalfalak ellenállása átlósan ható erőkre, valamint az oldalsó és a homlokfali tetőkeret széleinek ütésállósága 7 |
| --- | --- |

YY.5.1

| YY.5.2 | Oldalajtók szilárdsága 8 |
| --- | --- |

YY.5.2

| YY.6 | PŐREKOCSIK ÉS KOMPOZIT PŐRE/MAGAS OLDALFALÚ TEHERKOCSIK 9 |
| --- | --- |

YY.6

| YY.6.1 | Oldalfali és homlokfali csappantyúk szilárdsága 9 |
| --- | --- |

YY.6.1

| YY.6.2 | Rögzített oldalfali csappantyúk szilárdsága 11 |
| --- | --- |

YY.6.2

| YY.6.3 | Oldalsó rakoncák szilárdsága 11 |
| --- | --- |

YY.6.3

| YY.6.4 | Homlokfali rakoncák szilárdsága 11 |
| --- | --- |

YY.6.4

| YY.7 | ÖNÜRÍTŐ TEHERKOCSIK 11 |
| --- | --- |

YY.7

| YY.7.1 | Falak szilárdsága 11 |
| --- | --- |

YY.7.1

| YY.8 | ISO TARTÁLYOK ÉS/VAGY CSERESZEKRÉNYVÁZAK SZÁLLÍTÁSÁRA SZOLGÁLÓ TEHERKOCSIK 11 |
| --- | --- |

YY.8

| YY.8.1 | Tartályok és csereszekrényvázak felerősítése 11 |
| --- | --- |

YY.8.1

| YY.8.2 | Tartályok/csereszekrényvázak tartószerkezeteinek szilárdsági követelményei 11 |
| --- | --- |

YY.8.2

| YY.8.3 | Tartályok/csereszekrényvázak tartószerkezeteinek elhelyezése 12 |
| --- | --- |

YY.8.3

| YY.9 | EGYÉB RAKOMÁNYBIZTOSÍTÓ BERENDEZÉSEKRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK 15 |
| --- | --- |

YY.9

| YY.10 | MOZDONYSZÍNI VONÓHORGOK 24 |
| --- | --- |

YY.10

YY.1   BEVEZETÉS

A jelen melléklet a teherkocsi-részegységek tervezésére és az általában használt teherkocsi-típusokra vonatkozó terheléskorlátozó rendszerekre érvényes követelményeket írja le. Az előírásokat csak akkor kell alkalmazni, ha azok a tervezett felhasználási területre vonatkoznak.

YY.2   TEHERKOCSI VÁZSZERKEZETEK SZILÁRDSÁGA

YY.2.1   Függőleges terhelés következtében fellépő igénybevétel

Függőleges terhelés esetén a járműre ható terheléseket meg kell osztani:

| — | 2 m-es szélességben, |
| --- | --- |

—

2 m-es szélességben,

| — | nyitott forgóvázas teherkocsik és nyitott forgóvázas pőrekocsik esetén 1,2 m-es szélességben, |
| --- | --- |

—

nyitott forgóvázas teherkocsik és nyitott forgóvázas pőrekocsik esetén 1,2 m-es szélességben,

| — | a padló teljes szélességében, |
| --- | --- |

—

a padló teljes szélességében,

attól függően, hogy melyik változat esetén a legkedvezőtlenebb az alvázi igénybevétel.

Az alkalmazott terhelés során az alváz maximális elhajlása nem haladhatja meg a tengelytáv vagy a forgócsap dőlésszögének 3 ‰-ét a kiindulási helyzettől számítva (figyelembe véve az ellenkező elhajlás hatásait is).

YY.2.2   Kombinált terhelések

Bizonyos típusú teherkocsik esetén, így például az eltolt/süllyesztett tetejű teherkocsik, különösen fontos a vízszintes és függőleges terhelés következtében fellépő kombinált erők figyelembe vétele.

A túlnyomásos termékek szállítására tervezett tartálykocsikat úgy kell megtervezni, hogy azok – maradó károsodás nélkül – ellenálljanak a megengedett maximális terheléskapacitásnak megfelelő terhelésnek és a maximális üzemi nyomásból származó terhelésnek is (a RID előírásai szerint), amelyekre a tartályt tervezték.

YY.2.3   Az ipari teherautók és közúti járművek megtartására szolgáló teherkocsipadló szilárdsága (1)

A teherkocsi padlójának maradó alakváltozás nélkül ellen kell állnia a következő terheléseknek:

| — | Ipari teherautók esetén:






  — | A teherautó két első kerekének egyidejű terhelése egyenként 30 kN erővel; |
| --- | --- | --- |

—

Ipari teherautók esetén:

—

A teherautó két első kerekének egyidejű terhelése egyenként 30 kN erővel;

| — | Kerék 220 cm2-es teherhordó felülete kb. 150 mm szélességben; |
| --- | --- |

—

Kerék 220 cm2-es teherhordó felülete kb. 150 mm szélességben;

| — | Átlagos középtávolság az ipari teherautó első kerekei között 650 mm. |
| --- | --- |

—

Átlagos középtávolság az ipari teherautó első kerekei között 650 mm.

| — | Közúti járművek esetén (csak pőrekocsik és vegyes nyitott teherkocsik/pőrekocsik):






  — | 65 kN terhelés iker-futókerekenként, |
| --- | --- | --- |

—

Közúti járművek esetén (csak pőrekocsik és vegyes nyitott teherkocsik/pőrekocsik):

—

65 kN terhelés iker-futókerekenként,

| — | Iker-futókerék 700 cm2-es teherhordó felülete kb. 200 mm szélességű kerékhez; |
| --- | --- |

—

Iker-futókerék 700 cm2-es teherhordó felülete kb. 200 mm szélességű kerékhez;

Megjegyzés: Az ilyen típusú ismétlődő terheléseket kifáradást okozó terhelésnek kell minősíteni.

YY.3   RÖGZÍTETT TETŐVEL ÉS RÖGZÍTETT VAGY MOZGÓ OLDALFALLAL RENDELKEZŐ FEDETT TEHERKOCSIK, VALAMINT TOLÓTETŐVEL FEDETT TEHERKOCSIK

YY.3.1   Rögzített oldalak és homlokfalak szilárdsága

A padló feletti 1 m magasságban a falakra az alábbiakban leírt erők hatnak (belülről kifelé). Hűtőkocsik esetében a belső burkolat és a szigetelés anyagának jellemzőit kell figyelembe venni. Négy terhelési eset lehetséges:

| a) | minden függőleges oldalra ható átlós erő; |
| --- | --- |

a)

minden függőleges oldalra ható átlós erő;

| b) | az összes homlokfali oszlopra ható hosszanti erő; |
| --- | --- |

b)

az összes homlokfali oszlopra ható hosszanti erő;

| c) | fémfalak esetén az oldalfal egy pontjára ható átlós erő a szellőzőnyílásnál és az oldal középvonala mentén; |
| --- | --- |

c)

fémfalak esetén az oldalfal egy pontjára ható átlós erő a szellőzőnyílásnál és az oldal középvonala mentén;

| d) | fémfalak esetén a homlokfal középvonala mentén ható hosszanti erő. |
| --- | --- |

d)

fémfalak esetén a homlokfal középvonala mentén ható hosszanti erő.

| Terhelési eset | Minimális tervezett terhelés (kN) | Megengedett tartós alakváltozás (mm) |
| --- | --- | --- |
| a | 8 | 2 |
| b | 40 | 1 |
| c | 10 | 3 |
| d | 18 | 2 |

Terhelési eset

Minimális tervezett terhelés (kN)

Megengedett tartós alakváltozás (mm)

a

8

2

b

40

1

c

10

3

d

18

2

A fenti c) és d) terhelési eseteknél 100 x 100 mm-es terhelt területet kell figyelembe venni.

Megjegyzés: A fatáblákból készített falakra ugyanazok a terhelések hatnak, mint a fémfalakra, és a fatáblákat olyan gyártási eljárással kell elkészíteni, amely állandó minőséget és jellemzőket biztosít.

YY.3.2   Oldalajtók szilárdsága

Tolóajtók (egy- és kétszárnyú)

Átlós terhelés

Az ajtókra csukott és lezárt állapotban a teherkocsi belsejéből kifelé irányuló vízszintes normál erő hat. Ilyen erők keletkeznek, ha a teher elmozdul, vagy amikor az utasszállító vonatok nagy sebességgel áthaladnak az alagúton, és ennek hatására nyomáskülönbségek alakulnak ki. Ez az erő az alábbi feltételek között lép fel:

| a) | az ajtó középpontjában 8 kN erő hat egy 1 x 1 m-es területre; |
| --- | --- |

a)

az ajtó középpontjában 8 kN erő hat egy 1 x 1 m-es területre;

| b) | minden egyes csatlakozási/felerősítési pontban 5 kN erő hat egy 300 x 300 mm-es területre. |
| --- | --- |

b)

minden egyes csatlakozási/felerősítési pontban 5 kN erő hat egy 300 x 300 mm-es területre.

A terhelések hatására nem történhet tartós alakváltozás vagy működésképtelenség sem az ajtóban (fal és váz), sem pedig a reteszelő, tolható vagy csúsztatható részegységekben.

YY.3.3   Eltolható falak szilárdsága

Az eltolható falaknak, csukott és lezárt állapotban, ellen kell állnia a teherkocsi belsejéből kifelé ható vízszintes keresztirányú erőnek. Ilyen erő lép fel a teher elmozdulásakor, illetve amikor az utasszállító vonatok nagy sebességgel áthaladnak az alagúton, és ennek hatására nyomáskülönbségek alakulnak ki. A következő terhelési eseteket kell megvizsgálni:

| a) | A 2,5 méternél rövidebb eltolható falaknak ugyanazoknak a terhelési eseteknek kell megfelelniük, mint a tolóajtóknak; |
| --- | --- |

a)

A 2,5 méternél rövidebb eltolható falaknak ugyanazoknak a terhelési eseteknek kell megfelelniük, mint a tolóajtóknak;

| b) | A 2,5-5 m hosszú eltolható falaknak 20 kN nagyságú, a fal közepére vagy egy 1 x 1 m-es területre ható terhelést kell kibírniuk. |
| --- | --- |

b)

A 2,5-5 m hosszú eltolható falaknak 20 kN nagyságú, a fal közepére vagy egy 1 x 1 m-es területre ható terhelést kell kibírniuk.

| c) | Az 5-7 m hosszúságú eltolható falaknak az eltolható fal végétől számítva a fal hosszának 1/4-ére és egy 1 x 1 m-es területen 1 m magasságban ható, 15 kN nagyságú terhelésnek kell ellenállnia. |
| --- | --- |

c)

Az 5-7 m hosszúságú eltolható falaknak az eltolható fal végétől számítva a fal hosszának 1/4-ére és egy 1 x 1 m-es területen 1 m magasságban ható, 15 kN nagyságú terhelésnek kell ellenállnia.

| c) | A 7 m feletti hosszúságú eltolható falaknak az eltolható fal végétől számítva a fal hosszának 1/4-ére és egy 1 x 1 m-es területen 1 m magasságban ható, 20 kN nagyságú terhelésnek kell ellenállnia. |
| --- | --- |

c)

A 7 m feletti hosszúságú eltolható falaknak az eltolható fal végétől számítva a fal hosszának 1/4-ére és egy 1 x 1 m-es területen 1 m magasságban ható, 20 kN nagyságú terhelésnek kell ellenállnia.

Ezenkívül 10 kN terhelés hat az eltolható fal alsó peremére a közvetlenül a padlószint feletti két csatlakozási/felerősítési pont között, egy 200 mm magas és 300 mm széles területen.

Image

YY.3.4   A vonatok áthaladásából származó erők

Specifikus szilárdsági követelmények érvényesek az eltolható fal külső csatlakozási/felerősítési pontjaira (az elülső felület 200 mm magas és 300 mm széles területén):

| a) | oldalanként két eltolható fallal felszerelt kéttengelyes és forgóvázas teherkocsik esetén: erő = 11,5 kN |
| --- | --- |

a)

oldalanként két eltolható fallal felszerelt kéttengelyes és forgóvázas teherkocsik esetén: erő = 11,5 kN

| b) | oldalanként két eltolható fallal rendelkező forgóvázas teherkocsik: erő = 14 kN |
| --- | --- |

b)

oldalanként két eltolható fallal rendelkező forgóvázas teherkocsik: erő = 14 kN

Az erő támadáspontjának közvetlenül a padló felett, a tető területében pedig a lehető legközelebb a felső csatlakozási/felerősítési ponthoz kell lennie. A felső terhelés az eltolható fal függőleges szelvényére is alkalmazható.

A fenti terhelések alkalmazása nem okozhat tartós, észrevehető alakváltozást vagy károsodást a fal bezárására, gördítésére és csúsztatására szolgáló elemekben. Lehetővé kell tenni a panelek akadálytalan mozgatását. A kinyitott fal belső felülete és a bezárt fal maximális vetítési pontja közötti távolságnak legfeljebb a felével megegyező tartós alakváltozás megengedett.

YY.3.5   Az eltolható falú teherkocsik zárható válaszfalainak szilárdsága

Amikor a válaszfal le van zárva, 13 km/h sebességnél fellépő 5 t súrlódó ütközésnek megfelelő erő hat rá, amely ugyanúgy működik, mint egy 1 x 1 m-es négyzet alakú területen, a padló felett 600 és 1 100 m-re, paletták terhelése által kialakuló feszültség. A válaszfalra ható erőket és alakváltozást meg kell mérni. Az alakváltozás következtében a válaszfal nem válhat le, illetve a reteszelő mechanizmus nem sérülhet meg.

50 kN erőt kell alkalmazni az alsó zár illesztési felületére, egy 100 x 100 mm-es területen. A terhelés következtében nem történhet sérülés és tartós alakváltozás.

YY.3.6   Tető szilárdsága

A tetőnek 1 kN kívülről belülre irányuló, 200 cm2 nagyságú felületre ható erőnek kell ellenállnia jelentős alakváltozás nélkül.

Továbbá a tolótetőknek ki kell bírniuk egy belülről kifelé irányuló, csatlakozási/felerősítési pontonként egy 300 x 300 mm2 területre ható 4,5 kN nagyságú függőleges erőt. A terhelés alkalmazása nem okozhat károsodást vagy tartós alakváltozást a tolótetők bezárására, gördítésére és csúsztatására szolgáló elemekben.

YY.4   TELJESEN KINYITHATÓ TETŐVEL RENDELKEZŐ TEHERKOCSIK (GÖRGŐS ÉS CSUKLÓS TETŐ)

YY.4.1   Nehéz darabáruk szállítására szolgáló teherkocsik

Oldalfalak szilárdsága

Az oldalfalaknak a négy ajtóoszlopra, a padló felett 1,5 m magasságban alkalmazott összesen 30 kN nagyságú erőt kell kibírniuk. Indokolt esetben a felső falelem elasztikus alakváltozására előírt érték kisebb lehet, mint a tető kisiklasztási tűréshatára. A terhelés megszüntetése után a tetőnek üzemkész állapotban kell lennie.

Oldalfali ajtó szilárdsága

A 3.2 pontban leírt normál ajtóra vonatkozó előírásokat kell betartani.

Tető szilárdsága

Ha előreláthatóan szükséges lehet, hogy a tetőn arra jogosult személy járkáljon, a tetőnek ki kell bírnia egy ember súlyát. A legkedvezőtlenebb pontban egy 300 x 300 mm-nyi területen ellen kell állnia 1 kN erőnek.

YY.4.2   Nehéz tömegáruk szállítására szolgáló teherkocsik

Oldalfalak szilárdsága

A 4.1 pont szerint.

Oldalfali ajtó szilárdsága

A 3.2 pont szerint.

Tető szilárdsága

A 3.6 pont szerint.

YY.5   MAGAS FALÚ NYITOTT TEHERKOCSIK

YY.5.1   Oldalfalak ellenállása átlósan ható erőkre, valamint az oldalsó és a homlokfali tetőkeret széleinek ütésállósága

A következő terhelési eseteket kell alkalmazni úgy, hogy az erő vízszintes irányban kifelé, a padló feletti 1,5 m-es szinten hasson:

| a) | 100 kN erő az oldalfal négy középoszlopára, az alábbiakban leírtak szerint. |
| --- | --- |

a)

100 kN erő az oldalfal négy középoszlopára, az alábbiakban leírtak szerint.

| b) | 40 kN erő a lecsapható homlokfallal felszerelt teherkocsik sarokoszlopaiban; |
| --- | --- |

b)

40 kN erő a lecsapható homlokfallal felszerelt teherkocsik sarokoszlopaiban;

| c) | 25 kN a felső oldalfali keret közepén; |
| --- | --- |

c)

25 kN a felső oldalfali keret közepén;

| d) | 60 kN a homlokfali lengőajtók felső keretének közepén, ilyen ajtókkal felszerelt teherkocsik esetén. |
| --- | --- |

d)

60 kN a homlokfali lengőajtók felső keretének közepén, ilyen ajtókkal felszerelt teherkocsik esetén.

Megjegyzés: Az a) és a b) tesztek végrehajtásához előírt erőt kétszer egymás után kell alkalmazni, és csak a második terhelés során mért alakváltozásokat kell figyelembe venni.

Az erő alkalmazási pontjában bekövetkező tartós alakváltozás nem haladhatja meg az 1 mm-t. Továbbá az elasztikus alakváltozás nem okozhatja a rakszelvény túllépését.

Helyi alakváltozási tesztek

Az oldalfalak felső keretén horpadási teszteket kell végrehajtani 40 kN függőlegesen ható erővel, az alábbiakban leírtak szerint. Az erő alkalmazási pontjában bekövetkező tartós alakváltozás nem haladhatja meg a 2 mm-t.

Image

YY.5.2   Oldalajtók szilárdsága

20 kN vízszintesen ható erőt kell alkalmazni az ajtóreteszelő rúd magasságában vagy 1 m-re a padló felett, a nyílás középvonalában. Az ajtón létrejövő tartós alakváltozás nem haladhatja meg az 1 mm-t, és a bilincsek vagy zárószerkezetek nem károsodhatnak, illetve nem szenvedhetnek tartós alakváltozást.

YY.6   PŐREKOCSIK ÉS KOMPOZIT PŐRE/MAGAS OLDALFALÚ TEHERKOCSIK

YY.6.1   Oldalfali és homlokfali csappantyúk szilárdsága

Az előírás értelmében az ütközőkre, homlokfali csappantyúk esetén az ütközőoszlophoz rögzített támasztékokra, illetve oldalfali csappantyúk esetén a magas platformra leengedett csappantyúknak el kell bírniuk egy iker-futókerekenként 65 kN terhelésű teherautót, amely egy összesen 700 cm2 nagyságú területre nehezedik (a kerék szélessége kb. 200 mm).

A terhelési eset alkalmazása következtében nem léphet fel észrevehető, tartós alakváltozás.

Alumíniumötvözetből készült homlokfali csappantyúk esetén további dinamikus teszteket kell végrehajtani.

A fentieken kívül az alábbiakban bemutatott terhelési eseteket és statikus teszteket is el kell végezni.

Homlokfali csappantyú

Image

Oldalfali csappantyú

Image

YY.6.2   Rögzített oldalfali csappantyúk szilárdsága

A rögzített oldalfali csappantyúk szélén, egy kb. 350 x 200 mm-es területen 30 kN erőt kell alkalmazni úgy, hogy az erő vízszintesen hasson a teherkocsi belsejéből kifelé az oldalfal közepére.

YY.6.3   Oldalsó rakoncák szilárdsága

A forgócsapos vagy eltávolítható oldalsó rakoncákra a következő terheléseket kell alkalmazni:

| — | 35 kN vízszintes irányban kifelé ható terhelés, melyet a furat közepétől 500 mm-re alkalmaznak (forgócsapos rakonca esetén) |
| --- | --- |

—

35 kN vízszintes irányban kifelé ható terhelés, melyet a furat közepétől 500 mm-re alkalmaznak (forgócsapos rakonca esetén)

| — | 35 kN vízszintes irányban kifelé ható terhelés, melyet a felső csatlakozóperemtől 500 mm-re alkalmaznak (eltávolítható rakonca esetén) |
| --- | --- |

—

35 kN vízszintes irányban kifelé ható terhelés, melyet a felső csatlakozóperemtől 500 mm-re alkalmaznak (eltávolítható rakonca esetén)

YY.6.4   Homlokfali rakoncák szilárdsága

Minden egyes homlokfali rakoncának 80 kN vízszintesen kifelé ható terhelést kell kibírnia, melyet a padló felső rétege felett 350 mm-re alkalmaznak.

YY.7   ÖNÜRÍTŐ TEHERKOCSIK

YY.7.1   Falak szilárdsága

A falaknak a maximálisan engedélyezett terhelést kell kibírniuk a teherkocsikban szállítandó áruk miatt.

YY.8   ISO TARTÁLYOK ÉS/VAGY CSERESZEKRÉNYVÁZAK SZÁLLÍTÁSÁRA SZOLGÁLÓ TEHERKOCSIK

YY.8.1   Tartályok és csereszekrényvázak felerősítése

Az ISO tartályokat és csereszekrényvázakat olyan eszközök segítségével kell felerősíteni a vasúti járművekre, amelyek bele tudnak akaszkodni a rakodóeszközök ISO szabvány szerinti saroköntvényébe vagy saroklemezébe. Erre a célra jelenleg csapokat és szorítókampókat alkalmaznak.

YY.8.2   Tartályok/csereszekrényvázak tartószerkezeteinek szilárdsági követelményei

A tartályok/csereszekrényvázak tartószerkezeteinek, azok kapcsolódó szerelvényeinek és a járműhöz való hozzáerősítésének a következő, a tartály vagy csereszekrényváz maximális, bruttó tömegére alkalmazott gyorsulási értékeknek kell ellenállniuk. A létrejövő erőt a tartály/csereszekrényváz fenéklemezére kell alkalmazni, és a táblázatban megadott számú eszközökre vonatkozóan a vizsgálat feltételezi a terhelés egyenlő eloszlását. A kifáradást okozó terhelések, a vizsgálat feltételezése szerint, a 107 ciklus fázisában hatnak, vagy a ciklusok száma megfelel a kifáradástervezési kódlapon szereplő kifáradási határértéknek (ha az kisebb).

| | Irány | Gyorsulás | Korlátozási helyek száma |
| --- | --- | --- | --- |
| Próbaterhelés | Hosszanti | 2g | 2 helyre korlátozva |
| Átlós | 1 g | 2 helyre korlátozva |
| Függőlegesen lefelé | 2 g | 4 helyre korlátozva |
| Függőlegesen felfelé | 1 g | 2 helyre korlátozva |
| Kifáradást okozó terhelés | Hosszanti | ± 0,2 g | 4 helyre korlátozva |
| Átlós | ± 0,25 g | 4 helyre korlátozva |
| Függőleges | ± 0,6 g | 4 helyre korlátozva |

Irány

Gyorsulás

Korlátozási helyek száma

Próbaterhelés

Hosszanti

2g

2 helyre korlátozva

Átlós

1 g

2 helyre korlátozva

Függőlegesen lefelé

2 g

4 helyre korlátozva

Függőlegesen felfelé

1 g

2 helyre korlátozva

Kifáradást okozó terhelés

Hosszanti

± 0,2 g

4 helyre korlátozva

Átlós

± 0,25 g

4 helyre korlátozva

Függőleges

± 0,6 g

4 helyre korlátozva

A csapnak ellen kell állnia 150 kN függőlegesen felfelé ható erőnek, amelyet a csap középvonalára alkalmaznak, olyan alakváltozás nélkül, amely használhatatlanná tenné.

YY.8.3   Tartályok/csereszekrényvázak tartószerkezeteinek elhelyezése

Hosszanti elhelyezés

A tartószerkezeteket úgy kell elhelyezni, hogy azok megfeleljenek a teherkocsi által előírás szerint szállítható tartályok/csereszekrényvázak hosszának. A következő táblázat a különböző hosszúságú tartályokhoz és csereszekrényvázakhoz használható tartószerkezetek közötti hosszanti távolságokat tartalmazza:

| Tartály/csereszekrényváz méretkódja | Tartály/csereszekrényváz hossza | Hosszanti távolság a tartószerkezetek között (mm) |
| --- | --- | --- |
| mm | láb/hüvelyk |
| 1 | 2 991 | 10’ | 2 787 ± 2 |
| 2 | 6 058 | 20’ | 5 853 ± 3 |
| 3 | 9 125 | 30’ | 8 918 ± 4 |
| 4 | 12 192 | 40’ | 11 985 ± 5 |
| A | 7 150 | | 5 853 ± 3 |
| B | 7 315 | 24’ | 5 853 ± 3 |
| C | 7 420 | | 5 853 ± 3 |
| D | 7 430 | 24’6” | 5 853 ± 3 |
| E | 7 800 | | 5 853 ± 3 |
| F | 8 100 | | 5 853 ± 3 |
| G | 12 500 | 41” | 11 985 ± 5 |
| H | 13 106 | 43” | 11 985 ± 5 |
| K | 13 600 | | 11 985 ± 5 |
| L | 13 716 | 45” | 11 985 ± 5 |
| M | 14 630 | 48” | 11 985 ± 5 |
| N | 14 935 | 49” | 11 985 ± 5 |
| P | 16 154 | | 11 985 ± 5 |

Tartály/csereszekrényváz méretkódja

Tartály/csereszekrényváz hossza

Hosszanti távolság a tartószerkezetek között (mm)

mm

láb/hüvelyk

1

2 991

10’

2 787 ± 2

2

6 058

20’

5 853 ± 3

3

9 125

30’

8 918 ± 4

4

12 192

40’

11 985 ± 5

A

7 150

5 853 ± 3

B

7 315

24’

5 853 ± 3

C

7 420

5 853 ± 3

D

7 430

24’6”

5 853 ± 3

E

7 800

5 853 ± 3

F

8 100

5 853 ± 3

G

12 500

41”

11 985 ± 5

H

13 106

43”

11 985 ± 5

K

13 600

11 985 ± 5

L

13 716

45”

11 985 ± 5

M

14 630

48”

11 985 ± 5

N

14 935

49”

11 985 ± 5

P

16 154

11 985 ± 5

Oldalirányú elhelyezés

Rögzített tartószerkezet

A rögzített tartószerkezeteket oldalirányban, a teherkocsi falától 2 259 ± 2 mm-re kell elhelyezni.

Lehajtható csapok

A csappárok funkcionális méreteit (a1, a2 és C) az irány szerinti hézag eltávolítása után a nyilak jelzik. Ezeket a funkcionális méreteket a csap szerkezeti felépítésétől függetlenül (rögzített vagy lehajtható) üzem közben be kell tartani:

Image

Csapok méretei

A csap megengedett üzemi méretei a következők:

| Gyári méret | Üzem közbeni méretkorlátozás |
| --- | --- |
| R3 | Maximum R15 |
| 45o | Maximum 65o |
| 4 +0,5/0 | Minimum 3,5 mm |
| 90o
  0/+1,5 | Maximum 90o
  0/+2,0 (lásd a megjegyzést) |

Gyári méret

Üzem közbeni méretkorlátozás

R3

Maximum R15

45o

Maximum 65o

4 +0,5/0

Minimum 3,5 mm

90o
  0/+1,5

Maximum 90o
  0/+2,0 (lásd a megjegyzést)

Megjegyzés: Amikor a csap fejére a teherkocsi közepe felé irányuló oldalerőt alkalmaznak (vagyis az összes hézag eltávolítása után), meg kell mérni a csaptest és a szemben lévő csapok talpgerendájára merőlegesen elhelyezett acélmérték közötti szöget.

A csapok gyári méreteit a következőképpen kell meghatározni:

Image

YY.9   EGYÉB RAKOMÁNYBIZTOSÍTÓ BERENDEZÉSEKRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

A csörlőkre, hevederekre és rakománybiztosító gyűrűkre érvényes minimális próbaterhelési követelmények a következők:

A tehertartó hevederekkel együtt használt rakományrögzítő csörlőknek 76 kN terhelést kell kibírniuk.

A rakományrögzítő hevedereknek legalább a 45 kN szilárdsági osztályba kell tartozniuk.

Az alábbi táblázat felsorolja a jelenleg az európai vasútvonalakon használt áruszállító kocsikra vonatkozó egyéb követelményeket.

| Teherkocsi típusa és ütközők feletti hossza | Alfakód | A szükséges teherbiztosító eszközök típusa, száma és elhelyezkedése | A teherbiztosító eszközökre vonatkozó terhelési eset (vagy méretek) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.és 3. típus – kéttengelyes fedett teherkocsik
  14,02 m | Gbs | 18 felfüggesztett gyűrűvel vagy fix rögzítő rúddal ellátott biztosító eszköz mindegyik oldalfalon, 8 db a felső sorban (1,1 m-re a padlótól) és 10 db az alsó sorban (0,35 m-re a padlótól) | A biztosító gyűrűket legalább 14 mm átmérőjű köracélból kell készíteni. |
| Ha a teherkocsik padlón elhelyezett biztosító eszközökkel vannak felszerelve, akkor 6 db eszközt kell egyenletesen elosztva felszerelni az oldalfalakra (összesen 12 darabot). | Ellen kell állniuk a padló felületére 45o-os szögben, a teherkocsi hosszanti középvonalára pedig 30o-os szögben alkalmazott 85 kN húzóerőnek. |
| 2. típus – kéttengelyes fedett teherkocsik
  10,58 m | Gs | 14 felfüggesztett gyűrűvel vagy fix rögzítő rúddal ellátott biztosító eszköz mindegyik oldalfalon, 6 db a felső sorban, 8 db pedig az alsó sorban. | A biztosító gyűrűket legalább 14 mm átmérőjű köracélból kell készíteni. |
| Ha a teherkocsik padlón elhelyezett biztosító eszközökkel vannak felszerelve, akkor 4 db eszközt kell egyenletesen elosztva felszerelni az oldalfalakra (összesen 8 darabot). | Ellen kell állniuk a padló felületére 45o-os szögben, a teherkocsi hosszanti középvonalára pedig 30o-os szögben alkalmazott 85 kN húzóerőnek. |
| 3. típus – kéttengelyes fedett teherkocsik
  14,02 m | Hbfs | 18 felfüggesztett gyűrűvel vagy fix rögzítő rúddal ellátott biztosító eszköz mindegyik oldalfalon, 8 db a felső sorban (1,1 m-re a padlótól) és 10 db az alsó sorban (0,35 m-re a padlótól) | A biztosító gyűrűket legalább 14 mm átmérőjű köracélból kell készíteni. |
| Ha a teherkocsik padlón elhelyezett biztosító eszközökkel vannak felszerelve, akkor 4 db eszközt kell egyenletesen elosztva felszerelni az oldalfalakra (összesen 8 darabot). | Ellen kell állniuk a padló felületére 45o-os szögben, a teherkocsi hosszanti középvonalára pedig 30o-os szögben alkalmazott 85 kN húzóerőnek. |
| Kéttengelyes nyitott, magas falú teherkocsik 10,0 m | Es | A teher zsaluzása vagy biztosítása érdekében a biztosító eszközöket nyolcasával a járműtest külső oldalfalára kell felszerelni. | Legalább 16 mm átmérőjű köracélból kell készíteni. |
| Kéttengelyes pőrekocsik
  13,86 m | Ks | Rögzítő rudak vagy gyűrűk zsaluzás céljából 24 a lecsapható oldalfalak külsején, 8 pedig a lecsapható homlokfalak külsején | Legalább 16 mm átmérőjű köracélból kell készíteni. |
| 8 gyűrű vagy rögzítő rúd (oldalfalanként 4) a lecsapható oldalfalak belső oldalával egy szintben | Legalább 16 mm átmérőjű köracélból kell készíteni. |
| 12 rögzítő eszköz a padlóba ágyazva, egyenletesen elosztva az oldalfalak mentén | Ellen kell állniuk a padló felületére 45o-os szögben, a teherkocsi hosszanti középvonalára pedig 30o-os szögben alkalmazott 170 kN húzóerőnek. |
| Kéttengelyes nyitott, magas falú/rakoncás kompozit teherkocsik
  13,86 m | Os | 12 zsaluzó gyűrű az oldalfalak mentén a padló külső éléhez erősítve, 4 db pedig a homlokfalak mentén | Legalább 16 mm átmérőjű köracélból kell készíteni. |
| 4 biztosító gyűrűt az oldalfalak mentén ugyanahhoz az élhez kell rögzíteni. | Legalább 16 mm átmérőjű köracélból kell készíteni. |
| 1. típus – forgóvázas fedett teherkocsik
  16,52 m | Gas/Gass | 16 felfüggesztett gyűrű vagy fix rögzítő rúd, vagyis 8 db mindegyik oldalfalon Az eszközöket 0,35 m-re a padlószint felett kell rögzíteni, és nem szabad kiemelkedniük padló szintjéből. | Nincs megadva szilárdsági követelmény. |
| 2. típus – forgóvázas fedett teherkocsik
  21,7 m | Gabs/ Gabss | 14 biztosító eszközt kell elhelyezni az oldalfalak mentén, vagyis az oldalfalak mindegyik végére egyet, egyet az ajtórakoncákra, egyet pedig az oldalfalak közepére. Az eszközöket kb. 1,5 m-re a padlószint felett kell felszerelni, és a fallal egy szintben kell lenniük. | Ellen kell állniuk a teherkocsi hosszanti középvonalával párhuzamos irányban kifejtett 40 kN húzóerőnek. |
| 1. típus – magas falú nyitott forgóvázas teherkocsik
  14,04 m | Eas/Eaos | Mindegyik oldalfalon 13 biztosító gyűrű a járműtest külső oldalára felszerelve.
  Mindegyik homlokfalon 2 biztosító gyűrű a járműtest külső oldalára felszerelve. | Legalább 16 mm átmérőjű köracélból kell készíteni. |
| 2. típus – magas falú nyitott forgóvázas teherkocsik
  15,74 m | Eanos | Mindegyik oldalfalon 6 biztosító gyűrű a járműtest belső oldalára felszerelve.
  Mindegyik homlokfalon 2 biztosító gyűrű a járműtest belső oldalára felszerelve. Az eszközöket egymástól a lehető legkisebb távolságra kell felszerelni a padlószint felett kb. 0,2 m magasságban, és használaton kívül a falakkal egy szintben kell lenniük. | Ellen kell állniuk a padló felületére 45o-os szögben, a teherkocsi hosszanti középvonalára pedig 30o-os szögben alkalmazott 40 kN húzóerőnek. |
| Mindegyik oldalfalon 14 biztosító gyűrű a járműtest külső oldalára felszerelve.
  Mindegyik homlokfalon 2 biztosító gyűrű a járműtest külső oldalára felszerelve. | Legalább 16 mm átmérőjű köracélból kell készíteni. |
| 1. típus – forgóvázas pőrekocsik (lecsapható oldalfalak nélkül)
  19,9 m | Rs/Res | 36 gyűrű az oldalsó talpgerendákon | Legalább 16 mm átmérőjű köracélból kell készíteni. |
| 8 gyűrű a lecsapható homlokfalak külsején | Legalább 16 mm átmérőjű köracélból kell készíteni. |
| 18 kampó az oldalsó talpgerendákon | A horgoknak legalább 40 mm átmérőnek megfelelő keresztszelvénnyel kell rendelkezniük. |
| 1. típus – forgóvázas pőrekocsik (lecsapható oldalfallal)
  19,9 m | Rns/Rens | 36 gyűrű az oldalsó talpgerendákon | Legalább 16 mm átmérőjű köracélból kell készíteni. |
| 8 gyűrű a lecsapható homlokfalak külsején | Legalább 16 mm átmérőjű köracélból kell készíteni. |
| 18 rögzítő rúd a lecsapható oldalfalak/homlokfalak belső oldalán | Legalább 16 mm átmérőjű köracélból kell készíteni. |
| 18 biztosító eszköz a padlóba szerelve, a hosszanti oldala mentén egyenletesen elosztva; használaton kívül nem szabad kiemelkedniük a padló szintjéből. | Ellen kell állniuk a padló felületére 45o-os szögben, a teherkocsi hosszanti középvonalára pedig 30o-os szögben alkalmazott 170 kN húzóerőnek. |
| 2. típus – forgóvázas pőrekocsik (lecsapható oldalfalak nélkül)
  14,04 m | Rmms/ Rmmns | 24 gyűrű az oldalsó talpgerendákon | Legalább 16 mm átmérőjű köracélból kell készíteni. |
| 8 gyűrű a lecsapható homlokfalak külsején | Legalább 16 mm átmérőjű köracélból kell készíteni. |
| 14 kampó az oldalsó talpgerendákon | A horgoknak legalább 40 mm átmérőnek megfelelő keresztszelvénnyel kell rendelkezniük. |
| 2. típus forgóvázas pőrekocsik (lecsapható oldalfalak nélkül)
  19,9 m | Remms/ Remmns | 24 gyűrű az oldalsó talpgerendákon | Legalább 16 mm átmérőjű köracélból kell készíteni. |
| 8 gyűrű a lecsapható homlokfalak külsején | Legalább 16 mm átmérőjű köracélból kell készíteni. |
| 12 rögzítő rúd a lecsapható oldalfalak/homlokfalak belső oldalán | Legalább 16 mm átmérőjű köracélból kell készíteni. |
| 12 biztosító eszköz a padlóba szerelve, a hosszanti oldala mentén egyenletesen elosztva; használaton kívül nem szabad kiemelkedniük a padló szintjéből. | Ellen kell állniuk a padló felületére 45o-os szögben, a teherkocsi hosszanti középvonalára pedig 30o-os szögben alkalmazott 170 kN húzóerőnek. |
| Forgóvázas teherkocsi nyitott tetővel
  14,04 m -14,29 m | Taems | A teherkocsi padlójára 6 biztosító eszközt kell felszerelni, egyenletesen elosztva a teherkocsi oldalai mentén (összesen 12). A felszerelt eszközöknek használaton kívül egy szintben kell lenniük a padlóval, és meg kell felelniük a következő oszlopban megadott szilárdsági követelményeknek. | Ellen kell állniuk a padló felületére 45o-os szögben, a teherkocsi hosszanti középvonalára pedig 30o-os szögben alkalmazott 170 kN húzóerőnek. |
| Type 1 Covered bogie wagons with sliding walls
  21,7 m | Habiss | 16 biztosító eszközt célszerű felerősíteni a teherkocsi padlójára. Az eszközöket hosszanti irányban, egymástól 4 370 mm/600 mm/4 200 mm/1 000 mm/4 200 mm/600 mm/4 370 mm távolságra kell elhelyezni. Oldalirányban az eszközöket a teherkocsi hosszanti középvonalától 970 mm távolságban kell felszerelni. Használaton kívül nem emelkedhetnek ki a padló szintjéből. | Ellen kell állniuk a padló felületére 45o-os szögben, a teherkocsi hosszanti középvonalára pedig 30o-os szögben alkalmazott 85 kN húzóerőnek. |
| 2A. típus – fedett forgóvázas teherkocsik eltolható falakkal
  24,13 m | Habbins | A teherkocsi padlójába 16 biztosító eszközt kell felszerelni. A szerelvényeket egymástól egyenlő távolságban kell elhelyezni az oldalfalak mentén. Használaton kívül nem emelkedhetnek ki a padló szintjéből. | Ellen kell állniuk a padló felületére 45o-os szögben, a teherkocsi hosszanti középvonalára pedig 30o-os szögben alkalmazott 85 kN húzóerőnek. |
| A teherkocsi homlokfalára 4 biztosító szerelvényt kell elhelyezni kettes csoportokba rendezve, a teherkocsi belsejében lévő sarokrakoncák mellett, a padlótól 0,75 és 1,5 m magasságban. | Bármelyik irányban ellen kell állniuk 30 kN húzóerőnek, ha ezt az erőt ugyanabban a magasságban levő két szerelvényre egy időben alkalmazzák. |
| Kéttengelyes fedett teherkocsik eltolható falakkal – 1A. és 2A. típus
  14,2 m és 15,5 m | Hbins/ Hbbins | A teherkocsi padlójába 12 teherbiztosító szerelvényt kell felerősíteni. A szerelvényeket egymástól egyenlő távolságban kell elhelyezni az oldalfalak mentén. Használaton kívül nem emelkedhetnek ki a padló szintjéből. | Ellen kell állniuk a padló felületére 45o-os szögben, a teherkocsi hosszanti középvonalára pedig 30o-os szögben alkalmazott 85 kN húzóerőnek. |
| A teherkocsi homlokfalára 4 biztosító szerelvényt kell elhelyezni kettes csoportokba rendezve, a teherkocsi belsejében lévő sarokrakoncák mellett, a padlótól 0,75 és 1,5 m magasságban. A szerelvények használaton kívül nem emelkedhetnek ki a falból. | Bármelyik irányban ellen kell állniuk 30 kN húzóerőnek, ha ezt az erőt ugyanabban a magasságban levő két szerelvényre egy időben alkalmazzák. |
| Forgóvázas rakoncás teherkocsik mechanikus zsaluzó rendszerrel – 19,9 m és 20,09 m | Rils/Rilns | 10 visszahúzható biztosító gyűrű felszerelése javasolt. A biztosító gyűrűket hosszanti irányban egyenletesen elosztva kell elhelyezni, és használaton kívül egy szintben kell lenniük a padlóval. | Ellen kell állniuk a padló felületére 45o-os szögben, a teherkocsi hosszanti tengelyének függőleges síkjával pedig 30o-os szögben alkalmazott 170 kN húzóerőnek. |
| Célszerű 4 biztosító gyűrűt a homlokfalak belső oldalára felszerelni. | Nincs megadva szilárdsági követelmény. |
| Rakoncás teherkocsik 2 db háromtengelyes forgóvázzal
  16,4 m | Sammns | 26 kerek acélgyűrűt kell a talpgerendákra rögzíteni. | Legalább 16 mm átmérőjű köracélból kell készíteni. |
| 12 biztosító gyűrűt kell felerősíteni a padlóra a teherkocsi oldalai mentén egyenletesen elosztva, melyeknek használaton kívül egy szintben kell lenniük a padlóval. | Ellen kell állniuk a padló felületére 45o-os szögben, a teherkocsi hosszanti tengelyének függőleges síkjával pedig 30o-os szögben alkalmazott 170 kN húzóerőnek. |

Teherkocsi típusa és ütközők feletti hossza

Alfakód

A szükséges teherbiztosító eszközök típusa, száma és elhelyezkedése

A teherbiztosító eszközökre vonatkozó terhelési eset (vagy méretek)

1.és 3. típus – kéttengelyes fedett teherkocsik

14,02 m

Gbs

18 felfüggesztett gyűrűvel vagy fix rögzítő rúddal ellátott biztosító eszköz mindegyik oldalfalon, 8 db a felső sorban (1,1 m-re a padlótól) és 10 db az alsó sorban (0,35 m-re a padlótól)

A biztosító gyűrűket legalább 14 mm átmérőjű köracélból kell készíteni.

Ha a teherkocsik padlón elhelyezett biztosító eszközökkel vannak felszerelve, akkor 6 db eszközt kell egyenletesen elosztva felszerelni az oldalfalakra (összesen 12 darabot).

Ellen kell állniuk a padló felületére 45o-os szögben, a teherkocsi hosszanti középvonalára pedig 30o-os szögben alkalmazott 85 kN húzóerőnek.

2. típus – kéttengelyes fedett teherkocsik

10,58 m

Gs

14 felfüggesztett gyűrűvel vagy fix rögzítő rúddal ellátott biztosító eszköz mindegyik oldalfalon, 6 db a felső sorban, 8 db pedig az alsó sorban.

A biztosító gyűrűket legalább 14 mm átmérőjű köracélból kell készíteni.

Ha a teherkocsik padlón elhelyezett biztosító eszközökkel vannak felszerelve, akkor 4 db eszközt kell egyenletesen elosztva felszerelni az oldalfalakra (összesen 8 darabot).

Ellen kell állniuk a padló felületére 45o-os szögben, a teherkocsi hosszanti középvonalára pedig 30o-os szögben alkalmazott 85 kN húzóerőnek.

3. típus – kéttengelyes fedett teherkocsik

14,02 m

Hbfs

18 felfüggesztett gyűrűvel vagy fix rögzítő rúddal ellátott biztosító eszköz mindegyik oldalfalon, 8 db a felső sorban (1,1 m-re a padlótól) és 10 db az alsó sorban (0,35 m-re a padlótól)

A biztosító gyűrűket legalább 14 mm átmérőjű köracélból kell készíteni.

Ha a teherkocsik padlón elhelyezett biztosító eszközökkel vannak felszerelve, akkor 4 db eszközt kell egyenletesen elosztva felszerelni az oldalfalakra (összesen 8 darabot).

Ellen kell állniuk a padló felületére 45o-os szögben, a teherkocsi hosszanti középvonalára pedig 30o-os szögben alkalmazott 85 kN húzóerőnek.

Kéttengelyes nyitott, magas falú teherkocsik 10,0 m

Es

A teher zsaluzása vagy biztosítása érdekében a biztosító eszközöket nyolcasával a járműtest külső oldalfalára kell felszerelni.

Legalább 16 mm átmérőjű köracélból kell készíteni.

Kéttengelyes pőrekocsik

13,86 m

Ks

Rögzítő rudak vagy gyűrűk zsaluzás céljából 24 a lecsapható oldalfalak külsején, 8 pedig a lecsapható homlokfalak külsején

Legalább 16 mm átmérőjű köracélból kell készíteni.

8 gyűrű vagy rögzítő rúd (oldalfalanként 4) a lecsapható oldalfalak belső oldalával egy szintben

Legalább 16 mm átmérőjű köracélból kell készíteni.

12 rögzítő eszköz a padlóba ágyazva, egyenletesen elosztva az oldalfalak mentén

Ellen kell állniuk a padló felületére 45o-os szögben, a teherkocsi hosszanti középvonalára pedig 30o-os szögben alkalmazott 170 kN húzóerőnek.

Kéttengelyes nyitott, magas falú/rakoncás kompozit teherkocsik

13,86 m

Os

12 zsaluzó gyűrű az oldalfalak mentén a padló külső éléhez erősítve, 4 db pedig a homlokfalak mentén

Legalább 16 mm átmérőjű köracélból kell készíteni.

4 biztosító gyűrűt az oldalfalak mentén ugyanahhoz az élhez kell rögzíteni.

Legalább 16 mm átmérőjű köracélból kell készíteni.

1. típus – forgóvázas fedett teherkocsik

16,52 m

Gas/Gass

16 felfüggesztett gyűrű vagy fix rögzítő rúd, vagyis 8 db mindegyik oldalfalon Az eszközöket 0,35 m-re a padlószint felett kell rögzíteni, és nem szabad kiemelkedniük padló szintjéből.

Nincs megadva szilárdsági követelmény.

2. típus – forgóvázas fedett teherkocsik

21,7 m

Gabs/ Gabss

14 biztosító eszközt kell elhelyezni az oldalfalak mentén, vagyis az oldalfalak mindegyik végére egyet, egyet az ajtórakoncákra, egyet pedig az oldalfalak közepére. Az eszközöket kb. 1,5 m-re a padlószint felett kell felszerelni, és a fallal egy szintben kell lenniük.

Ellen kell állniuk a teherkocsi hosszanti középvonalával párhuzamos irányban kifejtett 40 kN húzóerőnek.

1. típus – magas falú nyitott forgóvázas teherkocsik

14,04 m

Eas/Eaos

Mindegyik oldalfalon 13 biztosító gyűrű a járműtest külső oldalára felszerelve.

Mindegyik homlokfalon 2 biztosító gyűrű a járműtest külső oldalára felszerelve.

Legalább 16 mm átmérőjű köracélból kell készíteni.

2. típus – magas falú nyitott forgóvázas teherkocsik

15,74 m

Eanos

Mindegyik oldalfalon 6 biztosító gyűrű a járműtest belső oldalára felszerelve.

Mindegyik homlokfalon 2 biztosító gyűrű a járműtest belső oldalára felszerelve. Az eszközöket egymástól a lehető legkisebb távolságra kell felszerelni a padlószint felett kb. 0,2 m magasságban, és használaton kívül a falakkal egy szintben kell lenniük.

Ellen kell állniuk a padló felületére 45o-os szögben, a teherkocsi hosszanti középvonalára pedig 30o-os szögben alkalmazott 40 kN húzóerőnek.

Mindegyik oldalfalon 14 biztosító gyűrű a járműtest külső oldalára felszerelve.

Mindegyik homlokfalon 2 biztosító gyűrű a járműtest külső oldalára felszerelve.

Legalább 16 mm átmérőjű köracélból kell készíteni.

1. típus – forgóvázas pőrekocsik (lecsapható oldalfalak nélkül)

19,9 m

Rs/Res

36 gyűrű az oldalsó talpgerendákon

Legalább 16 mm átmérőjű köracélból kell készíteni.

8 gyűrű a lecsapható homlokfalak külsején

Legalább 16 mm átmérőjű köracélból kell készíteni.

18 kampó az oldalsó talpgerendákon

A horgoknak legalább 40 mm átmérőnek megfelelő keresztszelvénnyel kell rendelkezniük.

1. típus – forgóvázas pőrekocsik (lecsapható oldalfallal)

19,9 m

Rns/Rens

36 gyűrű az oldalsó talpgerendákon

Legalább 16 mm átmérőjű köracélból kell készíteni.

8 gyűrű a lecsapható homlokfalak külsején

Legalább 16 mm átmérőjű köracélból kell készíteni.

18 rögzítő rúd a lecsapható oldalfalak/homlokfalak belső oldalán

Legalább 16 mm átmérőjű köracélból kell készíteni.

18 biztosító eszköz a padlóba szerelve, a hosszanti oldala mentén egyenletesen elosztva; használaton kívül nem szabad kiemelkedniük a padló szintjéből.

Ellen kell állniuk a padló felületére 45o-os szögben, a teherkocsi hosszanti középvonalára pedig 30o-os szögben alkalmazott 170 kN húzóerőnek.

2. típus – forgóvázas pőrekocsik (lecsapható oldalfalak nélkül)

14,04 m

Rmms/ Rmmns

24 gyűrű az oldalsó talpgerendákon

Legalább 16 mm átmérőjű köracélból kell készíteni.

8 gyűrű a lecsapható homlokfalak külsején

Legalább 16 mm átmérőjű köracélból kell készíteni.

14 kampó az oldalsó talpgerendákon

A horgoknak legalább 40 mm átmérőnek megfelelő keresztszelvénnyel kell rendelkezniük.

2. típus forgóvázas pőrekocsik (lecsapható oldalfalak nélkül)

19,9 m

Remms/ Remmns

24 gyűrű az oldalsó talpgerendákon

Legalább 16 mm átmérőjű köracélból kell készíteni.

8 gyűrű a lecsapható homlokfalak külsején

Legalább 16 mm átmérőjű köracélból kell készíteni.

12 rögzítő rúd a lecsapható oldalfalak/homlokfalak belső oldalán

Legalább 16 mm átmérőjű köracélból kell készíteni.

12 biztosító eszköz a padlóba szerelve, a hosszanti oldala mentén egyenletesen elosztva; használaton kívül nem szabad kiemelkedniük a padló szintjéből.

Ellen kell állniuk a padló felületére 45o-os szögben, a teherkocsi hosszanti középvonalára pedig 30o-os szögben alkalmazott 170 kN húzóerőnek.

Forgóvázas teherkocsi nyitott tetővel

14,04 m -14,29 m

Taems

A teherkocsi padlójára 6 biztosító eszközt kell felszerelni, egyenletesen elosztva a teherkocsi oldalai mentén (összesen 12). A felszerelt eszközöknek használaton kívül egy szintben kell lenniük a padlóval, és meg kell felelniük a következő oszlopban megadott szilárdsági követelményeknek.

Ellen kell állniuk a padló felületére 45o-os szögben, a teherkocsi hosszanti középvonalára pedig 30o-os szögben alkalmazott 170 kN húzóerőnek.

Type 1 Covered bogie wagons with sliding walls

21,7 m

Habiss

16 biztosító eszközt célszerű felerősíteni a teherkocsi padlójára. Az eszközöket hosszanti irányban, egymástól 4 370 mm/600 mm/4 200 mm/1 000 mm/4 200 mm/600 mm/4 370 mm távolságra kell elhelyezni. Oldalirányban az eszközöket a teherkocsi hosszanti középvonalától 970 mm távolságban kell felszerelni. Használaton kívül nem emelkedhetnek ki a padló szintjéből.

Ellen kell állniuk a padló felületére 45o-os szögben, a teherkocsi hosszanti középvonalára pedig 30o-os szögben alkalmazott 85 kN húzóerőnek.

2A. típus – fedett forgóvázas teherkocsik eltolható falakkal

24,13 m

Habbins

A teherkocsi padlójába 16 biztosító eszközt kell felszerelni. A szerelvényeket egymástól egyenlő távolságban kell elhelyezni az oldalfalak mentén. Használaton kívül nem emelkedhetnek ki a padló szintjéből.

Ellen kell állniuk a padló felületére 45o-os szögben, a teherkocsi hosszanti középvonalára pedig 30o-os szögben alkalmazott 85 kN húzóerőnek.

A teherkocsi homlokfalára 4 biztosító szerelvényt kell elhelyezni kettes csoportokba rendezve, a teherkocsi belsejében lévő sarokrakoncák mellett, a padlótól 0,75 és 1,5 m magasságban.

Bármelyik irányban ellen kell állniuk 30 kN húzóerőnek, ha ezt az erőt ugyanabban a magasságban levő két szerelvényre egy időben alkalmazzák.

Kéttengelyes fedett teherkocsik eltolható falakkal – 1A. és 2A. típus

14,2 m és 15,5 m

Hbins/ Hbbins

A teherkocsi padlójába 12 teherbiztosító szerelvényt kell felerősíteni. A szerelvényeket egymástól egyenlő távolságban kell elhelyezni az oldalfalak mentén. Használaton kívül nem emelkedhetnek ki a padló szintjéből.

Ellen kell állniuk a padló felületére 45o-os szögben, a teherkocsi hosszanti középvonalára pedig 30o-os szögben alkalmazott 85 kN húzóerőnek.

A teherkocsi homlokfalára 4 biztosító szerelvényt kell elhelyezni kettes csoportokba rendezve, a teherkocsi belsejében lévő sarokrakoncák mellett, a padlótól 0,75 és 1,5 m magasságban. A szerelvények használaton kívül nem emelkedhetnek ki a falból.

Bármelyik irányban ellen kell állniuk 30 kN húzóerőnek, ha ezt az erőt ugyanabban a magasságban levő két szerelvényre egy időben alkalmazzák.

Forgóvázas rakoncás teherkocsik mechanikus zsaluzó rendszerrel – 19,9 m és 20,09 m

Rils/Rilns

10 visszahúzható biztosító gyűrű felszerelése javasolt. A biztosító gyűrűket hosszanti irányban egyenletesen elosztva kell elhelyezni, és használaton kívül egy szintben kell lenniük a padlóval.

Ellen kell állniuk a padló felületére 45o-os szögben, a teherkocsi hosszanti tengelyének függőleges síkjával pedig 30o-os szögben alkalmazott 170 kN húzóerőnek.

Célszerű 4 biztosító gyűrűt a homlokfalak belső oldalára felszerelni.

Nincs megadva szilárdsági követelmény.

Rakoncás teherkocsik 2 db háromtengelyes forgóvázzal

16,4 m

Sammns

26 kerek acélgyűrűt kell a talpgerendákra rögzíteni.

Legalább 16 mm átmérőjű köracélból kell készíteni.

12 biztosító gyűrűt kell felerősíteni a padlóra a teherkocsi oldalai mentén egyenletesen elosztva, melyeknek használaton kívül egy szintben kell lenniük a padlóval.

Ellen kell állniuk a padló felületére 45o-os szögben, a teherkocsi hosszanti tengelyének függőleges síkjával pedig 30o-os szögben alkalmazott 170 kN húzóerőnek.

YY.10   MOZDONYSZÍNI VONÓHORGOK

A felszerelt vonóhorgoknak az alábbi követelményeknek kell megfelelniük:

| Teherkocsi jellemzői | Horgok száma | Horgok helye |
| --- | --- | --- |
| Egy vagy két átjáró, ill. hátsó rakodótér; alváz szélessége: 2 500 mm | Mindegyik oldalon egy | Tetszés szerinti |
| Általános használatú teherkocsi | Mindegyik oldalon egy | A teherkocsi közepén |
| A konstrukció nem teszi lehetővé, hogy a horgot a teherkocsi közepére szereljék | Mindegyik oldalon kettő | A sarkok közelében |

Teherkocsi jellemzői

Horgok száma

Horgok helye

Egy vagy két átjáró, ill. hátsó rakodótér; alváz szélessége: 2 500 mm

Mindegyik oldalon egy

Tetszés szerinti

Általános használatú teherkocsi

Mindegyik oldalon egy

A teherkocsi közepén

A konstrukció nem teszi lehetővé, hogy a horgot a teherkocsi közepére szereljék

Mindegyik oldalon kettő

A sarkok közelében

A horognak, illetve az alvázhoz való felerősítésének elég erősnek kell lennie ahhoz, hogy 240 t teljes tömeg egy horoggal történő vontatása és a vágány középvonalához képest 30 fokos szögben kifelé ható húzóerő esetén. A követelmény teljesítéséhez a horgot 50 kN vonóerővel való terhelésre kell tervezni.

Megjegyzések

| 1. | A vonóhorgot úgy kell elhelyezni, hogy a vonókábel ne okozhasson károsodást a lépcsőkben, a kocsikapcsolók állítókarjában és a fékvezérlő karokban. |
| --- | --- |

1.

A vonóhorgot úgy kell elhelyezni, hogy a vonókábel ne okozhasson károsodást a lépcsőkben, a kocsikapcsolók állítókarjában és a fékvezérlő karokban.

| 2. | A vonóhorog elhelyezésénél ügyelni kell arra, hogy a lépcsőre fel- vagy lelépő tolatómunkás ruházata (különösen a nadrágszára) ne akadhasson bele. |
| --- | --- |

2.

A vonóhorog elhelyezésénél ügyelni kell arra, hogy a lépcsőre fel- vagy lelépő tolatómunkás ruházata (különösen a nadrágszára) ne akadhasson bele.

| 3. | A vonat oldalában dolgozó személyzetet fenyegető potenciális veszély csökkentése érdekében a vonóhorgok egyik része sem nyúlhat ki 250 mm-nél messzebbre a teherkocsi alvázából vagy a teherkocsi vázból. Amennyiben a horogrészek 150-250 mm közötti távolságra nyúlnak ki a teherkocsi alvázából vagy a teherkocsi vázból, a horgot és alátámasztását sárgára kell festeni. |
| --- | --- |

3.

A vonat oldalában dolgozó személyzetet fenyegető potenciális veszély csökkentése érdekében a vonóhorgok egyik része sem nyúlhat ki 250 mm-nél messzebbre a teherkocsi alvázából vagy a teherkocsi vázból. Amennyiben a horogrészek 150-250 mm közötti távolságra nyúlnak ki a teherkocsi alvázából vagy a teherkocsi vázból, a horgot és alátámasztását sárgára kell festeni.

---

(1)  Az áruszállító kocsik deszkapadlója szilárdságának meghatározását az ERRI B 12/DT 135 jelentés 3A. „Allgemein anwendbare Berechnungsmethoden für die Entwicklung neuer Güterwagenbauarten oder Güterwagendrehgestelle” (Általánosan alkalmazható számítási módszerek új típusú áruszállító kocsik vagy áruszállítókocsi-forgóvázak kifejlesztéséhez) című fejezete tartalmazza. Ez a műszaki dokumentum az új teherkocsik padlótervezésére vonatkozó adatokat tartalmazza. Tesztek végrehajtása nem szükséges, amennyiben a padlók megfelelnek az ERRI B 12/DT 135 rendelkezéseinek.

ZZ. MELLÉKLET

SZERKEZETEK ÉS MECHANIKUS RÉSZEK

Megengedett igénybevétel a nyúlási kritériumok alapján

ZZ.1.   SZERKEZETI ACÉLOK

A szerkezeti acélok esetében az EN 12663:2000 szabvány 3.4.3. szakaszában említett tényező által képviselt S2 biztonsági tartalék az anyag meghibásodás esetén történő nyúlásából határozható meg. Az alábbi táblázat megadja az S2 csökkentett értékét és az elfogadható kritériumot ezen üzem közben bevált megközelítés alkalmazásával.

| | Anyagtulajdonság | Megengedett igénybevétel |
| --- | --- | --- |
| | S2 tényező |
| Alapfém | R < 0,8 Rm | S2 ≥ 1,25 | σc ≤ R |
| R > 0,8 Rm; A > 10 % | S2 < 1,25 | σc ≤ R |
| R > 0,8 Rm; A < 10 % | S2 ≥ 1,25 | |
| Hegesztőfém | R < 0,8 Rm | S2 ≥ 1,25 | |
| R > 0,8 Rm; A > 10 % | S2 < 1,25 | |
| R > 0,8 Rm; A < 10 % | S2 ≥ 1,25 | |

Anyagtulajdonság

Megengedett igénybevétel

S2 tényező

Alapfém

R < 0,8 Rm

S2 ≥ 1,25

σc ≤ R

R > 0,8 Rm; A > 10 %

S2 < 1,25

σc ≤ R

R > 0,8 Rm; A < 10 %

S2 ≥ 1,25

Formula

Hegesztőfém

R < 0,8 Rm

S2 ≥ 1,25

Formula

R > 0,8 Rm; A > 10 %

S2 < 1,25

Formula

R > 0,8 Rm; A < 10 %

S2 ≥ 1,25

Formula

Megjegyzés: A megjegyzések ugyanazok, mint az EN 12663:2000 szabványban; A = az anyag nyúlása meghibásodás esetén

ZZ.2.   MÁS SZERKEZETI FÉMEK

Más szerkezeti fémek esetén a megengedett igénybevétel az anyagfáradás (vagy bizonyítási igénybevétel) és az anyag határ-igénybevétele és az S2 tényező hányadosa közül az alacsonyabb érték az EN 12663 szabvány 3.4.3. szakaszában meghatározottak szerint. Az S2 értéke 1,5 kivéve, ha az Euronormban megadott kritériumok alacsonyabb értéket tesznek lehetővé.

---