----

----

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

----

KOMISJONI OTSUS

22. detsember 2006,

millega lubatakse Saksamaa taotletud erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 7075)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(2006/1013/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest, (1) eriti selle III lisa punkti 2 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Saksamaa 1. veebruari 2006. aasta kirjas taotletud erand, mille eesmärk on lubada direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 teise lõigu esimese lause ja alapunktiga a ette nähtud kogusest suuremat kogust loomasõnnikut, tehakse käesolevas otsuses esitatud tingimuste täitmise korral.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

Artikkel 3

Kohaldamisala

Käesolevat otsust kohaldatakse individuaalsetel alustel ning artiklites 4, 5 ja 6 määratletud tingimustel veisekasvatusettevõtete suhtes ning see piirdub intensiivselt haritavate rohumaadega.

Artikkel 4

Iga-aastane luba ja kohustused

1.   Erandit kohaldada soovivad põllumajandustootjad esitavad pädevatele asutustele igal aastal sellekohase taotluse.

2.   Koos lõikes 1 osutatud aastase taotlusega võtavad nad endale kirjalikult kohustuse täita artiklites 5 ja 6 sätestatud tingimusi.

3.   Pädevad ametiasutused tagavad, et kõik eranditaotlused esitatakse halduskontrolliks. Kui lõikes 1 osutatud taotlustele tehtud riiklike ametiasutuste kontrollist selgub, et artiklites 5 ja 6 sätestatud tingimused ei ole täidetud, teavitatakse sellest taotluse esitajat. Sel juhul loetakse taotlus tagasilükatuks.

Artikkel 5

Sõnniku ja muude väetiste laotamine

1.   Loomasõnniku kogus, mida igal aastal veisekasvatusettevõtetes intensiivselt haritavale rohumaale laotatakse, sealhulgas loomade enda poolt, ei ületa sõnnikukogust, mis sisaldab 230 kg lämmastikku hektari kohta, kui lõigetes 2–9 sätestatud tingimused on täidetud.

2.   Lämmastiku üldkogused vastavad asjaomase põllukultuuri väetisevajadusele ning nende puhul võetakse arvesse maapinnast saadavat lämmastikku.

3.   Iga põllumajandusettevõte koostab väetamiskava, milles on kirjeldatud põllumajandusmaa külvikorda ja sõnniku ning lämmastik- ja fosfaatväetiste kavandatud kasutamist. Kava on põllumajandusettevõttes saadaval hiljemalt iga kalendriaasta 1. veebruaril.

Väetamiskava sisaldab järgmist:

Vastavuse tagamiseks kavade ja põllumajandustegevuse vahel vaadatakse kavad läbi hiljemalt seitsme päeva jooksul pärast põllumajandustegevuse muudatusi.

4.   Iga põllumajandusettevõte peab väetamisarvestust. See esitatakse pädevale asutusele iga kalendriaasta kohta.

5.   Iga üksikut erandit kohaldav põllumajandusettevõte on nõus artikli 4 lõikes 1 osutatud taotluse, väetamiskava ja väetamisarvestuse kontrollimisega.

6.   Igas üksikut erandit kohaldavas põllumajandusettevõttes viiakse kõikidel külvikorra ja pinnase omaduste suhtes samalaadsetel maa-aladel vähemalt üks kord nelja aasta jooksul läbi analüüs lämmastiku ja fosfori sisaldumise kohta pinnases. Iga viie hektari põllumajandusmaa kohta tuleb teha vähemalt üks analüüs.

7.   Põllumajandusettevõtte fosfaadiülejääk eelneval aastal, arvutatuna vastavalt 10. jaanuari 2006. aasta väetisemääruse jaotistes 5 ja 6 kehtestatud menetlusele, ei tohi ületada 20 kg hektari kohta.

8.   Sõnnikut ei laotata sügisel enne rohumaa harimist.

9.   Sõnniku laotamisel kasutatakse madala heitmetasemega tehnoloogiat.

Artikkel 6

Maaharimine

Intensiivselt haritava rohumaa puhul üksikut erandit kasutavad põllumajandustootjad võtavad järgmised meetmed:

Artikkel 7

Muud meetmed

Saksamaa tagab, et erandi kasutamine ei piira ühenduse teiste keskkonnaalaste õigusaktide järgimiseks vajalike meetmete kohaldamist.

Artikkel 8

Seire

1.   Pädevad asutused koostavad kaardid, millel on esitatud põllumajandusettevõtete protsent, kariloomade protsent ja üksiku erandi alla kuuluva põllumajandusmaa protsent igas ringkonnas, ning ajakohastavad neid igal aastal. Nimetatud kaardid esitatakse igal aastal komisjonile ning esimeseks tähtajaks on 2007. aasta lõpp.

2.   Erandi mõju vee kvaliteedile hinnatakse pinnavee ja madala põhjavee proovide võtmise seirevõrgustiku abil. Sel eesmärgil tugevdatakse põllumajandussaaste seireks loodud põhjavee seirevõrgustikku ja pinnavee seirevõrgustikku piirkondades, kus vähemalt 3 % kõikidest põllumajandusettevõtetest kohaldab üksikut erandit.

3.   Vaatlus ja toitaineanalüüs annavad teavet maade kasutamise kohta kohalikul tasandil ning külvikordade ja põllumajandustegevuse kohta üksikut erandit kohaldavates põllumajandusettevõtetes. Neid andmeid saab kasutada nitraatide leostumise ulatuse ja fosforikadude arvestuseks kindla mudeli põhjal intensiivselt haritavatel rohumaadel, kus kasutatakse 230 kg loomasõnnikupõhist lämmastikku hektari kohta aastas.

4.   Luuakse seirekeskused valgalade juurde, kus toimub peamine põllumajandustegevus, et esitada andmeid lämmastikusisalduse kohta pinnasevees ja vastavate kadude kohta juuretasandilt põhjavette ning pinna- ja põhjavee äravoolust tingitud lämmastikukadude kohta nii erandi kohaldamise korral kui ka tavapärastes tingimustes.

Artikkel 9

Kontroll

1.   Pädev riigiasutus viib läbi halduskontrolle kõikide üksikut erandit kohaldatavate põllumajandusettevõtete suhtes, et hinnata, kas maa harimisel järgitakse loomasõnnikupõhise 230 kg lämmastiku ülempiiri hektari kohta aastas ning kõiki lämmastiku ja fosfori kasutamise norme ning tingimusi.

2.   Kohapealsete kontrollide programmi koostamine põhineb riskianalüüsil, eelnevate aastate kontrollimiste tulemustel ning direktiivi 91/676/EMÜ rakendusaktide üldistel pistelistel kontrollimistel. Vähemalt 3 % üksikut erandit kohaldavates põllumajandusettevõtetes viiakse artiklites 5 ja 6 sätestatud tingimustel läbi kontrolle kohapeal.

Artikkel 10

Aruannete esitamine

1.   Pädev asutus esitab igal aastal komisjonile seire tulemused ning põhjaliku aruande vee kvaliteedi muutumise ja hindamismeetodite kohta. Aruanne sisaldab teavet erandi tingimuste rakendamise hindamise kohta põllumajandusettevõtetes läbi viidava kontrollimise abil ning halduskontrolli ja põldtunnustamise käigus saadud teavet tingimustele mittevastavate põllumajandusettevõtete kohta. Esimene aruanne edastatakse juunis 2008 ning seejärel igal aastal hiljemalt juunikuus.

2.   Komisjon võtab kõnealusel viisil saadud tulemusi arvesse seoses võimaliku uue eranditaotlusega.

Artikkel 11

Kohaldamine

Käesolevat otsust kohaldatakse seoses Saksamaa tegevuskavaga (10. jaanuari 2006. aasta väetisemäärus, mida on muudetud 27. septembri 2006. aasta väetisemäärusega) aastateks 2006–2009.

Artikkel 12

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 22. detsember 2006.

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stavros DIMAS

----

(1)EÜT L 375, 31.12.1991, lk 1.

----