# Eiropas Savienības L 383/2006

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 383 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 49. sējums2006. gada 28. decembris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 383

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

49. sējums2006. gada 28. decembris

---

| Saturs | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Komisijas Lēmums 2005. gada 21. septembrīs par atbalsta rn. 192/1997 nepareizu piemērošanu, ko veikusi Itālija – Bolcāno autonomā province
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 2723)


   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas lēmums (2005. gada 6. septembris) par valsts atbalstu; Portugāle – piegādes termiņa pagarinājums diviem tankkuģiem ķimikāliju pārvadāšanai, kas būvēti Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A.

  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 3268)


   (
  1
  ) | 16 |
| | * | Komisijas lēmums 2006. gada 7. decembris par valsts atbalstu, ko piešķir Beļģija, atbalstot ABX Logistics (Nr. C 53/2003 (ex NN 62/2003))
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 4447)


   (
  1
  ) | 21 |
| | * | Komisijas lēmums, (2006. gada 4. jūlijs) par valsts atbalstu, kuru Itālija plāno īstenot kuģu būvētavai Cantieri Navali Termoli SpA (Nr. C 48/2004 (ex 595/2003))
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 2972)


   (
  1
  ) | 53 |
| | * | Komsijas Lēmums 2006. gada 19. jūlij par pasākumu, ko Nīderlande ir īstenojusi par labu VAOP

  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 3224)


   (
  1
  ) | 61 |
| | * | Komisijas lēmums 2006. gada 26. septembris par valsts atbalsta pasākumu Nr. C 49/2005 (ex N 233/2005) uzņēmumam Chemobudowy Kraków S.A.

  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 4214)


   (
  1
  ) | 67 |
| | * | Komisijas lēmums 2006. gada 12.oktobris par ārvalstu īpašumam uzliekama nodokļa piemērošanu telekomunikāciju infrastruktūrai Apvienotajā Karalistē C 4/2005 (ex NN 57/2004, ex CP 26/2004)
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 4378)


   (
  1
  ) | 70 |

Saturs

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Lappuse

Komisija

*

Komisijas Lēmums 2005. gada 21. septembrīs par atbalsta rn. 192/1997 nepareizu piemērošanu, ko veikusi Itālija – Bolcāno autonomā province
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 2723)


   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 2723)

(
  1

1

*

Komisijas lēmums (2005. gada 6. septembris) par valsts atbalstu; Portugāle – piegādes termiņa pagarinājums diviem tankkuģiem ķimikāliju pārvadāšanai, kas būvēti Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A.

  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 3268)


   (
  1
  )

Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A.

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 3268)

(
  1

16

*

Komisijas lēmums 2006. gada 7. decembris par valsts atbalstu, ko piešķir Beļģija, atbalstot ABX Logistics (Nr. C 53/2003 (ex NN 62/2003))
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 4447)


   (
  1
  )

ABX Logistics

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 4447)

(
  1

21

*

Komisijas lēmums, (2006. gada 4. jūlijs) par valsts atbalstu, kuru Itālija plāno īstenot kuģu būvētavai Cantieri Navali Termoli SpA (Nr. C 48/2004 (ex 595/2003))
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 2972)


   (
  1
  )

Cantieri Navali Termoli SpA

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 2972)

(
  1

53

*

Komsijas Lēmums 2006. gada 19. jūlij par pasākumu, ko Nīderlande ir īstenojusi par labu VAOP

  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 3224)


   (
  1
  )

VAOP

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 3224)

(
  1

61

*

Komisijas lēmums 2006. gada 26. septembris par valsts atbalsta pasākumu Nr. C 49/2005 (ex N 233/2005) uzņēmumam Chemobudowy Kraków S.A.

  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 4214)


   (
  1
  )

Chemobudowy Kraków S.A.

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 4214)

(
  1

67

*

Komisijas lēmums 2006. gada 12.oktobris par ārvalstu īpašumam uzliekama nodokļa piemērošanu telekomunikāciju infrastruktūrai Apvienotajā Karalistē C 4/2005 (ex NN 57/2004, ex CP 26/2004)
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 4378)


   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 4378)

(
  1

70

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

| 28.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 383/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 383/1

---

KOMISIJAS LĒMUMS

2005. gada 21. septembrīs

par atbalsta nr. 192/1997 nepareizu piemērošanu, ko veikusi Itālija – Bolcāno autonomā province

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 2723)

(autentisks ir tikai teksts itāliešu valodā)

(dokuments attiecas uz EEZ)

(2006/945/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA -

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 88. panta 2. punkta 1. apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā Komisijas Lēmumu C(203)517, galīgā redakcija (1) uzsākt procedūru saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktu par atbalstu C18/2003 (iepr. NN01/2003),

pēc uzaicinājuma ieinteresētajām personām izteikt savus apsvērumus saskaņā ar iepriekš minētajiem pantiem,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Ar 2002. gada 11. februāra vēstuli (CAB(02)A/410) tika saņemta sūdzība par diviem Bolcāno autonomās provinces reģionālajiem likumiem, proti, par 1997. gada 13. februāra likuma Nr. 4 II un III daļu un 1991. gada 15. aprīļa likumu Nr. 9. |
| --- | --- |

(1)

Ar 2002. gada 11. februāra vēstuli (CAB(02)A/410) tika saņemta sūdzība par diviem Bolcāno autonomās provinces reģionālajiem likumiem, proti, par 1997. gada 13. februāra likuma Nr. 4 II un III daļu un 1991. gada 15. aprīļa likumu Nr. 9.

| (2) | 2002. gada 25. februāra vēstulē Nr. D/50813 un 2002. gada 18. jūnija vēstulē Nr. D/53149 Komisija lūdza Itāliju sniegt informāciju. Itālijas iestādes sniedza atbildi 2002. gada 22. aprīļa vēstulē Nr. A/32982 un 2002. gada 18. septembra vēstulē Nr. A/36773. Otrās vēstules pielikumā tika iesniegts likuma Nr. 4/97 jauno piemērošanas kritēriju teksts, ko reģionālā valdība bija apstiprinājusi 2000. gada 11. decembra lēmumā Nr. 4732 un 2001. gada 17. decembra lēmumā Nr. 4607. |
| --- | --- |

(2)

2002. gada 25. februāra vēstulē Nr. D/50813 un 2002. gada 18. jūnija vēstulē Nr. D/53149 Komisija lūdza Itāliju sniegt informāciju. Itālijas iestādes sniedza atbildi 2002. gada 22. aprīļa vēstulē Nr. A/32982 un 2002. gada 18. septembra vēstulē Nr. A/36773. Otrās vēstules pielikumā tika iesniegts likuma Nr. 4/97 jauno piemērošanas kritēriju teksts, ko reģionālā valdība bija apstiprinājusi 2000. gada 11. decembra lēmumā Nr. 4732 un 2001. gada 17. decembra lēmumā Nr. 4607.

| (3) | 2003. gada 21. februāra vēstulē Nr. SG(2003)D/228597 Komisija paziņoja Itālijai par lēmumu iepriekš minētā atbalsta dēļ uzsākt procedūru saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(3)

2003. gada 21. februāra vēstulē Nr. SG(2003)D/228597 Komisija paziņoja Itālijai par lēmumu iepriekš minētā atbalsta dēļ uzsākt procedūru saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktu.

| (4) | Komisijas lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija aicināja ieinteresētās puses izteikties par iepriekš minēto atbalstu. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija aicināja ieinteresētās puses izteikties par iepriekš minēto atbalstu.

| (5) | Komisija nesaņēma nekādus trešo personu apsvērumus. |
| --- | --- |

(5)

Komisija nesaņēma nekādus trešo personu apsvērumus.

| (6) | 2003. gada 9. aprīlī un 5. augustā Briselē notika divas Itālijas iestāžu un Komisijas dienestu apspriedes. |
| --- | --- |

(6)

2003. gada 9. aprīlī un 5. augustā Briselē notika divas Itālijas iestāžu un Komisijas dienestu apspriedes.

| (7) | Komisijai vairākkārt tika iesniegti atbilžu projekti, kam bija pievienoti jauno atbalsta shēmu piemērošanas kritēriji. Pēc tam notika elektroniskā sarakste. 2003. gada 22. oktobrī un 2004. gada 27. februārī Itālija tika uzaicināta izteikt savu galīgo viedokli. |
| --- | --- |

(7)

Komisijai vairākkārt tika iesniegti atbilžu projekti, kam bija pievienoti jauno atbalsta shēmu piemērošanas kritēriji. Pēc tam notika elektroniskā sarakste. 2003. gada 22. oktobrī un 2004. gada 27. februārī Itālija tika uzaicināta izteikt savu galīgo viedokli.

| (8) | Itālija pauda viedokli 2004. gada 22. jūnija vēstulē Nr. 8.000, kas tika saņemta un reģistrēta 2004. gada 25. jūnijā (A/34747). |
| --- | --- |

(8)

Itālija pauda viedokli 2004. gada 22. jūnija vēstulē Nr. 8.000, kas tika saņemta un reģistrēta 2004. gada 25. jūnijā (A/34747).

| (9) | Pēc tikšanās 2005. gada 3. martā Komisija 2005. gada 18. marta vēstulē Nr. D/52114 pieprasīja Itālijas iestādēm papildu informāciju un apliecinājumus. Tās tika sniegtas 2005. gada 2. jūnija vēstulē Nr. A/34426. |
| --- | --- |

(9)

Pēc tikšanās 2005. gada 3. martā Komisija 2005. gada 18. marta vēstulē Nr. D/52114 pieprasīja Itālijas iestādēm papildu informāciju un apliecinājumus. Tās tika sniegtas 2005. gada 2. jūnija vēstulē Nr. A/34426.

II.   DETALIZĒTS ATBALSTA APRAKSTS, BALSTOTIES UZ LĒMUMA NR. 4607/2001 PIEMĒROŠANU

| (10) | Saskaņā ar sūdzības iesniedzēja izteikumiem Bolcāno provincē, balstoties uz iepriekš minētajiem likumiem, uzņēmumiem ir piešķirts ieguldījumu atbalsts subsīdiju vai aizdevumu veidā ar izdevīgām procentu likmēm ar maksimālo atbalsta intensitāti 40 % apmērā, neskatoties uz to, ka province nav atbalstāms reģions saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar sūdzības iesniedzēja izteikumiem Bolcāno provincē, balstoties uz iepriekš minētajiem likumiem, uzņēmumiem ir piešķirts ieguldījumu atbalsts subsīdiju vai aizdevumu veidā ar izdevīgām procentu likmēm ar maksimālo atbalsta intensitāti 40 % apmērā, neskatoties uz to, ka province nav atbalstāms reģions saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktu.

| (11) | Komisija apstiprināja šādus Bolcāno provinces likumus, kas ir sūdzības priekšmets:






  (a) | 1997. gada 13. februāra reģionālais likums Nr. 4 tika pieteikts kā atbalsts Nr. N192/97 un apstiprināts 1997. gada 19. decembra vēstulē Nr. SG (97) D/10781 (3). Šajā likumā iekļauti dažādi pasākumi, jo īpaši pasākumi ražošanas ieguldījumu atbalstam (II daļa), pasākumi ieguldījumu atbalstam vides aizsardzībai (III daļa), pasākumi konsultāciju, tālākizglītības un zināšanu apmaiņas atbalstam (V daļa), pasākumi darba vietu izveidošanai (VI daļa), kā arī uzņēmumu starptautisko sakaru atbalstam (VIII daļa);
  Balstoties uz iepriekš minētā atbalsta N192/97 apstiprinājumu, ikvienam atbalstam, kas tiek sniegts lielajiem uzņēmumiem, kas pārsniedz de minimis robežu, ir nepieciešams atsevišķs pieteikums. Attiecībā uz ieguldījumu atbalstu Itālijas iestādes apņēmās ievērot maksimālo robežu 15 % apmērā vai attiecīgi 7,5 % apmērā maziem un vidējiem uzņēmumiem, ņemot vērā, ka Bolcāno province nav atbalstāms reģions atbilstoši EK Līguma 87. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktam. Maziem uzņēmumiem, kas neveic tirdzniecību starp dalībvalstīm, Komisija apstiprināja atbalsta intensitāti 40 % apmērā; |
| --- | --- | --- |

(11)

Komisija apstiprināja šādus Bolcāno provinces likumus, kas ir sūdzības priekšmets:

(a)

1997. gada 13. februāra reģionālais likums Nr. 4 tika pieteikts kā atbalsts Nr. N192/97 un apstiprināts 1997. gada 19. decembra vēstulē Nr. SG (97) D/10781 (3). Šajā likumā iekļauti dažādi pasākumi, jo īpaši pasākumi ražošanas ieguldījumu atbalstam (II daļa), pasākumi ieguldījumu atbalstam vides aizsardzībai (III daļa), pasākumi konsultāciju, tālākizglītības un zināšanu apmaiņas atbalstam (V daļa), pasākumi darba vietu izveidošanai (VI daļa), kā arī uzņēmumu starptautisko sakaru atbalstam (VIII daļa);

Balstoties uz iepriekš minētā atbalsta N192/97 apstiprinājumu, ikvienam atbalstam, kas tiek sniegts lielajiem uzņēmumiem, kas pārsniedz de minimis robežu, ir nepieciešams atsevišķs pieteikums. Attiecībā uz ieguldījumu atbalstu Itālijas iestādes apņēmās ievērot maksimālo robežu 15 % apmērā vai attiecīgi 7,5 % apmērā maziem un vidējiem uzņēmumiem, ņemot vērā, ka Bolcāno province nav atbalstāms reģions atbilstoši EK Līguma 87. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktam. Maziem uzņēmumiem, kas neveic tirdzniecību starp dalībvalstīm, Komisija apstiprināja atbalsta intensitāti 40 % apmērā;

| (b) | 1991. gada 15. aprīļa likums Nr. 9, kas kā atbalsts Nr. NN 69/95 tika apstiprināts 1996. gada 22. maija vēstulē Nr. SG(96) D/4842 (4), attiecas uz fonda izveidi saimnieciskās darbības atbalstam. Pārbaudāmais pasākums regulē tikai atbalsta formu (aizdevums ar izdevīgām procentu likmēm) un norāda uz citiem atbalsta veidiem, kas tiktu ieviesti ar vēlāk pieņemtiem likumiem, piem., likumu 4/97. Itālijas iestādes apņēmās piemērot šos noteikumus tikai attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un ievērot visus atbilstīgos Kopienas noteikumus par atbalstu. |
| --- | --- |

(b)

1991. gada 15. aprīļa likums Nr. 9, kas kā atbalsts Nr. NN 69/95 tika apstiprināts 1996. gada 22. maija vēstulē Nr. SG(96) D/4842 (4), attiecas uz fonda izveidi saimnieciskās darbības atbalstam. Pārbaudāmais pasākums regulē tikai atbalsta formu (aizdevums ar izdevīgām procentu likmēm) un norāda uz citiem atbalsta veidiem, kas tiktu ieviesti ar vēlāk pieņemtiem likumiem, piem., likumu 4/97. Itālijas iestādes apņēmās piemērot šos noteikumus tikai attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un ievērot visus atbilstīgos Kopienas noteikumus par atbalstu.

| (12) | Tomēr ar provinces valdības 2001. gada 17. decembra lēmumu Nr. 4607 likumā Nr. 4/97 tika pieņemti jauni atbalsta piešķiršanas kritēriji amatniecībai, tirdzniecībai, tūrismam un pakalpojumu nozarei. Tie iepriekš netika pieteikti Komisijai. |
| --- | --- |

(12)

Tomēr ar provinces valdības 2001. gada 17. decembra lēmumu Nr. 4607 likumā Nr. 4/97 tika pieņemti jauni atbalsta piešķiršanas kritēriji amatniecībai, tirdzniecībai, tūrismam un pakalpojumu nozarei. Tie iepriekš netika pieteikti Komisijai.

| (13) | Ieguldījumu atbalsta jomā šajā lēmumā noteiktā parastā atbalsta intensitāte 13 % apmērā maziem un 6 % apmērā vidējiem un lielajiem amatniecības, tūrisma un tirdzniecības uzņēmumiem (vairumtirdzniecība un mazumtirdzniecība) sistemātiski tiek pārsniegta vairāku piemaksu dēļ. |
| --- | --- |

(13)

Ieguldījumu atbalsta jomā šajā lēmumā noteiktā parastā atbalsta intensitāte 13 % apmērā maziem un 6 % apmērā vidējiem un lielajiem amatniecības, tūrisma un tirdzniecības uzņēmumiem (vairumtirdzniecība un mazumtirdzniecība) sistemātiski tiek pārsniegta vairāku piemaksu dēļ.

| (14) | Ar šīm piemaksām:






  (a) | mikrouzņēmumiem tiek nodrošināta atbalsta intensitāte 40 % apmērā (maksimālais ieguldījumu apmērs ir 2 miljoni euro trīs gadu periodā); |
| --- | --- | --- |

(14)

Ar šīm piemaksām:

(a)

mikrouzņēmumiem tiek nodrošināta atbalsta intensitāte 40 % apmērā (maksimālais ieguldījumu apmērs ir 2 miljoni euro trīs gadu periodā);

| (b) | maziem uzņēmumiem ir paredzēta atbalsta intensitāte 25 % apmērā (maksimālais ieguldījumu lielums ir 3,5 miljoni euro trīs gadu periodā amatniecības uzņēmumiem un 2 miljoni euro, arī trīs gadu periodā, tūrismam un tirdzniecībai); |
| --- | --- |

(b)

maziem uzņēmumiem ir paredzēta atbalsta intensitāte 25 % apmērā (maksimālais ieguldījumu lielums ir 3,5 miljoni euro trīs gadu periodā amatniecības uzņēmumiem un 2 miljoni euro, arī trīs gadu periodā, tūrismam un tirdzniecībai);

| (c) | ir paredzēta atbalsta intensitāte 22,5 % apmērā (20 % tirdzniecības sektorā) vidējiem uzņēmumiem (ieguldījumu atbalsta maksimālā robeža amatniecībā ir 4 miljoni euro trīs gadu periodā un 3 miljoni pārējiem sektoriem). |
| --- | --- |

(c)

ir paredzēta atbalsta intensitāte 22,5 % apmērā (20 % tirdzniecības sektorā) vidējiem uzņēmumiem (ieguldījumu atbalsta maksimālā robeža amatniecībā ir 4 miljoni euro trīs gadu periodā un 3 miljoni pārējiem sektoriem).

Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju visas piemaksas, kas pārsniedz parasto atbalsta intensitāti, tiek piešķirtas saskaņā ar de minimis noteikumiem.

| (15) | Turklāt jebkura lieluma amatniecības mikrouzņēmumiem neatkarīgi no darbības sfēras ir iespējams kļūt par 40 % atbalsta intensitātes saņēmējiem. Jo īpaši mikrouzņēmumi ar ne vairāk kā diviem nodarbinātajiem, ja to pastāvēšana ir apdraudēta un to darbības veids ir minēts attiecīgajā lēmumā, var kļūt par šāda apjoma atbalsta intensitātes saņēmējiem, neskatoties uz to, ka tie neizpilda attiecībā uz citiem mikrouzņēmumiem spēkā esošos priekšnoteikumus. |
| --- | --- |

(15)

Turklāt jebkura lieluma amatniecības mikrouzņēmumiem neatkarīgi no darbības sfēras ir iespējams kļūt par 40 % atbalsta intensitātes saņēmējiem. Jo īpaši mikrouzņēmumi ar ne vairāk kā diviem nodarbinātajiem, ja to pastāvēšana ir apdraudēta un to darbības veids ir minēts attiecīgajā lēmumā, var kļūt par šāda apjoma atbalsta intensitātes saņēmējiem, neskatoties uz to, ka tie neizpilda attiecībā uz citiem mikrouzņēmumiem spēkā esošos priekšnoteikumus.

| (16) | Tāpat, balstoties uz iepriekš minēto lēmumu, arī tūrisma nozares lielie uzņēmumi var saņemt ieguldījumu atbalstu ar parasto atbalsta intensitāti 6 % apmērā, turklāt ir acīmredzams, ka nav nepieciešama iepriekšēja atsevišķa atbalsta pieteikšana.
  Tomēr, balstoties uz de minimis kritēriju, lielajiem uzņēmumiem ir noteikts intensitātes palielinājums līdz 22,5 %. Ieguldījumiem, par kuriem var saņemt atbalstu, ir noteikta maksimālā robeža 3 miljonu euro apmērā trīs gadu laikā. |
| --- | --- |

(16)

Tāpat, balstoties uz iepriekš minēto lēmumu, arī tūrisma nozares lielie uzņēmumi var saņemt ieguldījumu atbalstu ar parasto atbalsta intensitāti 6 % apmērā, turklāt ir acīmredzams, ka nav nepieciešama iepriekšēja atsevišķa atbalsta pieteikšana.

Tomēr, balstoties uz de minimis kritēriju, lielajiem uzņēmumiem ir noteikts intensitātes palielinājums līdz 22,5 %. Ieguldījumiem, par kuriem var saņemt atbalstu, ir noteikta maksimālā robeža 3 miljonu euro apmērā trīs gadu laikā.

| (17) | Iepriekš minētais lēmums paredz arī atbalstu vides aizsardzībai, ko veido trīs pasākumi.
  Pirmkārt, ir paredzēts atbalsts ar 25 % intensitāti visiem tūrisma nozares MVU, kā arī lielajiem uzņēmumiem, lai piemērotos jaunajiem obligātajiem noteikumiem.
  Tālāk ir paredzēts atbalsts ar 40 % intensitāti ieguldījumiem, kas pārsniedz attiecīgos noteikumus.
  Tāpat ar 40 % intensitāti ir paredzēts atbalsts apkārtējās vides audita projektiem.
  Ņemot vērā de minimis noteikumus, ir paredzētas piemaksas ar maksimālo intensitāti līdz 30, 40 un 75 % katrai no trim atšķirīgajām pasākumu daļām. Jo īpaši attiecībā uz atbalstu, kas tiek piešķirts, lai piemērotos jaunajiem obligātajiem ES noteikumiem, maksimālā atbalsta ieguldījumu summa atkarībā no uzņēmuma lieluma ir no 1 līdz 4 miljoniem euro. |
| --- | --- |

(17)

Iepriekš minētais lēmums paredz arī atbalstu vides aizsardzībai, ko veido trīs pasākumi.

Pirmkārt, ir paredzēts atbalsts ar 25 % intensitāti visiem tūrisma nozares MVU, kā arī lielajiem uzņēmumiem, lai piemērotos jaunajiem obligātajiem noteikumiem.

Tālāk ir paredzēts atbalsts ar 40 % intensitāti ieguldījumiem, kas pārsniedz attiecīgos noteikumus.

Tāpat ar 40 % intensitāti ir paredzēts atbalsts apkārtējās vides audita projektiem.

Ņemot vērā de minimis noteikumus, ir paredzētas piemaksas ar maksimālo intensitāti līdz 30, 40 un 75 % katrai no trim atšķirīgajām pasākumu daļām. Jo īpaši attiecībā uz atbalstu, kas tiek piešķirts, lai piemērotos jaunajiem obligātajiem ES noteikumiem, maksimālā atbalsta ieguldījumu summa atkarībā no uzņēmuma lieluma ir no 1 līdz 4 miljoniem euro.

| (18) | Attiecībā uz atbalstu nodarbinātības veicināšanai saskaņā ar lēmumu Nr. 4607/2001 par atbilstošiem atbalsta saņemšanai atzīstami izdevumi par juridiskajām un nodokļu konsultācijām, izdevumi, kas saistīti ar jaunu uzņēmumu dibināšanu vai uzņēmumu nodošanu citām personām, kā arī jaundibināto uzņēmumu mācību izdevumi pirmajos divos gados pēc uzņēmuma dibināšanas.
  Uz atbalstu var pretendēt arī pētniecības izdevumi par pastāvošām firmas zīmēm un patentiem, kā arī preču zīmju patentēšanas izdevumi. Paredzētā atbalsta likme ir 50 %. Uz atbalstu var pretendēt arī lielie tūrisma nozares uzņēmumi. |
| --- | --- |

(18)

Attiecībā uz atbalstu nodarbinātības veicināšanai saskaņā ar lēmumu Nr. 4607/2001 par atbilstošiem atbalsta saņemšanai atzīstami izdevumi par juridiskajām un nodokļu konsultācijām, izdevumi, kas saistīti ar jaunu uzņēmumu dibināšanu vai uzņēmumu nodošanu citām personām, kā arī jaundibināto uzņēmumu mācību izdevumi pirmajos divos gados pēc uzņēmuma dibināšanas.

Uz atbalstu var pretendēt arī pētniecības izdevumi par pastāvošām firmas zīmēm un patentiem, kā arī preču zīmju patentēšanas izdevumi. Paredzētā atbalsta likme ir 50 %. Uz atbalstu var pretendēt arī lielie tūrisma nozares uzņēmumi.

| (19) | Par atbalstu uzņēmumu starptautiskās sadarbības attīstībai var uzskatīt atbalstu izdevumiem par mazo un vidējo uzņēmumu dalību gadatirgos un izstādēs (atbalsta intensitāte 25 % apmērā ES teritorijā un 40 % apmērā ārpus ES), atbalstu studijām, pētījumiem un konsultācijām (ar atbalsta intensitāti līdz 50 %) un citus pasākumus gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās (ko acīmredzot veido uzņēmumu reklāma internetā) ar atbalsta apjomu 50 % apmērā.
  Tāpat MVU var pretendēt uz atbalstu 50 % apmērā, lai segtu izdevumus par eksporta kredītu apdrošināšanu un valūtas maiņas kursa risku apdrošināšanu. Turklāt lielajiem uzņēmumiem saskaņā ar de minimis noteikumiem ir paredzēts atbalsts 50 % apmērā eksporta kredītiem uz visām valstīm ārpus ES. |
| --- | --- |

(19)

Par atbalstu uzņēmumu starptautiskās sadarbības attīstībai var uzskatīt atbalstu izdevumiem par mazo un vidējo uzņēmumu dalību gadatirgos un izstādēs (atbalsta intensitāte 25 % apmērā ES teritorijā un 40 % apmērā ārpus ES), atbalstu studijām, pētījumiem un konsultācijām (ar atbalsta intensitāti līdz 50 %) un citus pasākumus gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās (ko acīmredzot veido uzņēmumu reklāma internetā) ar atbalsta apjomu 50 % apmērā.

Tāpat MVU var pretendēt uz atbalstu 50 % apmērā, lai segtu izdevumus par eksporta kredītu apdrošināšanu un valūtas maiņas kursa risku apdrošināšanu. Turklāt lielajiem uzņēmumiem saskaņā ar de minimis noteikumiem ir paredzēts atbalsts 50 % apmērā eksporta kredītiem uz visām valstīm ārpus ES.

| (20) | Ir paredzēts atbalsts tālākizglītībai un zināšanu apmaiņai, kā arī konsultācijām ar atbalsta likmi 50 % apmērā no izdevumiem, kam ir tiesības uz atbalstu. Ir paredzēta piemaksa pie de minimis likmes 30 procentu punktu apmērā par pirmajām četrām konsultāciju dienām, ko rīko atbilstošās tirdzniecības kameras struktūras vai “Uzņēmējdarbības inovāciju centri” (UIC) [“Business Innovation Centers”, BIC]. Šie noteikumi attiecas arī uz tūrisma sektora lielajiem uzņēmumiem; pārbaudītajā gadījumā vēl ir paredzēts atbalsts ar 35 % intensitāti tīmekļa vietņu izveidošanai. Tikai atbalsts ar intensitāti, kas tālākizglītībai un zināšanu apmaiņai pārsniedz 35 % un konsultācijām – 50 %, vajadzības gadījumā tiek piešķirts saskaņā ar de minimis noteikumiem. |
| --- | --- |

(20)

Ir paredzēts atbalsts tālākizglītībai un zināšanu apmaiņai, kā arī konsultācijām ar atbalsta likmi 50 % apmērā no izdevumiem, kam ir tiesības uz atbalstu. Ir paredzēta piemaksa pie de minimis likmes 30 procentu punktu apmērā par pirmajām četrām konsultāciju dienām, ko rīko atbilstošās tirdzniecības kameras struktūras vai “Uzņēmējdarbības inovāciju centri” (UIC) [“Business Innovation Centers”, BIC]. Šie noteikumi attiecas arī uz tūrisma sektora lielajiem uzņēmumiem; pārbaudītajā gadījumā vēl ir paredzēts atbalsts ar 35 % intensitāti tīmekļa vietņu izveidošanai. Tikai atbalsts ar intensitāti, kas tālākizglītībai un zināšanu apmaiņai pārsniedz 35 % un konsultācijām – 50 %, vajadzības gadījumā tiek piešķirts saskaņā ar de minimis noteikumiem.

| (21) | Kopienas programmu LEADER un INTERREG ietvaros kopīgiem projektiem tiek piešķirts arī atbalsts ar 80 % maksimālo intensitāti (tomēr izņēmums ir atsevišķs atbalsts konkrētiem uzņēmumiem). |
| --- | --- |

(21)

Kopienas programmu LEADER un INTERREG ietvaros kopīgiem projektiem tiek piešķirts arī atbalsts ar 80 % maksimālo intensitāti (tomēr izņēmums ir atsevišķs atbalsts konkrētiem uzņēmumiem).

III.   PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS IEMESLI

| (22) | Komisija apstiprināja atbalsta shēmas Nr. 192/97 un Nr. NN 69/95, balstoties uz reģionālajiem likumiem Nr. 4/97 un 9/91 (skat. 11. punkta a) un b) apakšpunktu). |
| --- | --- |

(22)

Komisija apstiprināja atbalsta shēmas Nr. 192/97 un Nr. NN 69/95, balstoties uz reģionālajiem likumiem Nr. 4/97 un 9/91 (skat. 11. punkta a) un b) apakšpunktu).

| (23) | Lēmuma Nr. 4607/2001 pārbaudes rezultātā tika noskaidrots, ka likumā Nr. 4/97 noteiktie jaunie atbalsta piešķiršanas kritēriji amatniecības, tirdzniecības, tūrisma un pakalpojumu nozarē (arī aizdevumu veidā ar zemām procentu likmēm, kā tas paredzēts likumā Nr. 9/91) acīmredzot neatbilst Komisijas lēmumiem par apstiprināšanu un, šķiet, neatbilst arī spēkā esošajām jaunajām regulām un Kopienas pamatnostādnēm šādu iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(23)

Lēmuma Nr. 4607/2001 pārbaudes rezultātā tika noskaidrots, ka likumā Nr. 4/97 noteiktie jaunie atbalsta piešķiršanas kritēriji amatniecības, tirdzniecības, tūrisma un pakalpojumu nozarē (arī aizdevumu veidā ar zemām procentu likmēm, kā tas paredzēts likumā Nr. 9/91) acīmredzot neatbilst Komisijas lēmumiem par apstiprināšanu un, šķiet, neatbilst arī spēkā esošajām jaunajām regulām un Kopienas pamatnostādnēm šādu iemeslu dēļ.

| (24) | Šīs procedūras ietvaros Itālijas iestādes vēstulē Nr. A/32982 vispirms paziņoja, ka gan vidējie, gan lielie tirdzniecības un tūrisma nozares uzņēmumi, balstoties uz lēmumu Nr. 4607/2001, varētu pretendēt uz atbalstu aizdevumu ar zemu procentu likmi veidā ieguldījumiem, par kuriem ir atļauts saņemt atbalstu, 1 līdz 3 miljonu euro apmērā. |
| --- | --- |

(24)

Šīs procedūras ietvaros Itālijas iestādes vēstulē Nr. A/32982 vispirms paziņoja, ka gan vidējie, gan lielie tirdzniecības un tūrisma nozares uzņēmumi, balstoties uz lēmumu Nr. 4607/2001, varētu pretendēt uz atbalstu aizdevumu ar zemu procentu likmi veidā ieguldījumiem, par kuriem ir atļauts saņemt atbalstu, 1 līdz 3 miljonu euro apmērā.

| (25) | Lēmuma Nr. 4607/2001 tabulās redzams, ka tūrisma nozarē lielajiem uzņēmumiem var tikt nodrošināta parastā atbalsta intensitāte 6 % apmērā, kas vajadzības gadījumā var tikt palielināta līdz 22,5 % (piemaksa tiek piešķirta saskaņā ar de minimis noteikumiem), kā arī lielajiem tirdzniecības uzņēmumiem var tikt piešķirts atbalsts ar intensitāti no 6 līdz 20 %.
  Tikai attiecībā uz tirdzniecību iepriekš minētajā lēmumā tiek precizēts: “ar iepriekšēju paziņojumu Komisijai “pieļaujamos gadījumos” atbalsts lielajiem uzņēmumiem var tikt piešķirts, tikai ievērojot de minimis noteikumus”. Tomēr acīmredzot nav paredzēti nekādi ierobežojumi tūrisma nozares lielajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(25)

Lēmuma Nr. 4607/2001 tabulās redzams, ka tūrisma nozarē lielajiem uzņēmumiem var tikt nodrošināta parastā atbalsta intensitāte 6 % apmērā, kas vajadzības gadījumā var tikt palielināta līdz 22,5 % (piemaksa tiek piešķirta saskaņā ar de minimis noteikumiem), kā arī lielajiem tirdzniecības uzņēmumiem var tikt piešķirts atbalsts ar intensitāti no 6 līdz 20 %.

Tikai attiecībā uz tirdzniecību iepriekš minētajā lēmumā tiek precizēts: “ar iepriekšēju paziņojumu Komisijai “pieļaujamos gadījumos” atbalsts lielajiem uzņēmumiem var tikt piešķirts, tikai ievērojot de minimis noteikumus”. Tomēr acīmredzot nav paredzēti nekādi ierobežojumi tūrisma nozares lielajiem uzņēmumiem.

| (26) | Lielie uzņēmumi, kas atrodas ārpus atbalstāmiem reģioniem saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktu, nav tiesīgi saņemt ieguldījumu atbalstu. Bolcāno province atbalsta shēmu N 192/97 un NN 69/95 apstiprināšanas laikā nebija ar reģionālo atbalstu atbalstāms reģions un nav tāds arī pašlaik.
  Šai sakarā jāpiemin, ka Komisijas lēmumā par N 192/97 lielie uzņēmumi jau nepārprotami bija izslēgti no iespējas izmantot atbalsta shēmu, izņemot, ja tas notiktu saskaņā ar de minimis noteikumiem. |
| --- | --- |

(26)

Lielie uzņēmumi, kas atrodas ārpus atbalstāmiem reģioniem saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktu, nav tiesīgi saņemt ieguldījumu atbalstu. Bolcāno province atbalsta shēmu N 192/97 un NN 69/95 apstiprināšanas laikā nebija ar reģionālo atbalstu atbalstāms reģions un nav tāds arī pašlaik.

Šai sakarā jāpiemin, ka Komisijas lēmumā par N 192/97 lielie uzņēmumi jau nepārprotami bija izslēgti no iespējas izmantot atbalsta shēmu, izņemot, ja tas notiktu saskaņā ar de minimis noteikumiem.

| (27) | Uz atbalstu aizdevumu veidā ar zemām procentu likmēm saskaņā ar likumu Nr. 9/91 jautājumā par atbalsta formu arī attiecas shēma NN 69/95. Komisija šo shēmu apstiprināja ar nosacījumu, ka tā attiecināms tikai uz MVU, un pēc tam, kad Itālijas iestādes apņēmās ievērot visas tajā laikā spēkā esošās Kopienas pamatnostādnes par MVU un paziņot ar apkārtrakstu provinču valdību iestādēm šos Kopienu pamatnostādņu piemērošanas kritērijus, lai līdz ar to nodrošinātu to pareizu piemērošanu. |
| --- | --- |

(27)

Uz atbalstu aizdevumu veidā ar zemām procentu likmēm saskaņā ar likumu Nr. 9/91 jautājumā par atbalsta formu arī attiecas shēma NN 69/95. Komisija šo shēmu apstiprināja ar nosacījumu, ka tā attiecināms tikai uz MVU, un pēc tam, kad Itālijas iestādes apņēmās ievērot visas tajā laikā spēkā esošās Kopienas pamatnostādnes par MVU un paziņot ar apkārtrakstu provinču valdību iestādēm šos Kopienu pamatnostādņu piemērošanas kritērijus, lai līdz ar to nodrošinātu to pareizu piemērošanu.

| (28) | Tomēr lēmums Nr. 4607/2001 par atbalsta shēmas N 192/97 (un atbalsta shēmas Nr. NN69/95, ja atbalsts saskaņā ar likumu Nr. 9/91 tiek piešķirts aizdevumu ar zemu procentu likmi veidā) piemērošanas kritēriju noteikšanu ietver ieguldījumu atbalsta piešķiršanu arī lielajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(28)

Tomēr lēmums Nr. 4607/2001 par atbalsta shēmas N 192/97 (un atbalsta shēmas Nr. NN69/95, ja atbalsts saskaņā ar likumu Nr. 9/91 tiek piešķirts aizdevumu ar zemu procentu likmi veidā) piemērošanas kritēriju noteikšanu ietver ieguldījumu atbalsta piešķiršanu arī lielajiem uzņēmumiem.

| (29) | Tādēļ Komisija uzskatīja, ka lēmums 4607/2001 ir ļaunprātīga atbalsta Nr. N 192/97 un NN 69/95 izmantošana atbilstoši Padomes Regulas (EK) Nr. 659/99 16. pantam (5), un apšaubīja, ka uz šī lēmuma pamata piešķirtais un uz de minimis gadījumiem neattiecināmais ieguldījumu atbalsts lielajiem uzņēmumiem var tikt atbrīvots no aizlieguma, ko paredz EK Līguma 87. panta 1. punkts. |
| --- | --- |

(29)

Tādēļ Komisija uzskatīja, ka lēmums 4607/2001 ir ļaunprātīga atbalsta Nr. N 192/97 un NN 69/95 izmantošana atbilstoši Padomes Regulas (EK) Nr. 659/99 16. pantam (5), un apšaubīja, ka uz šī lēmuma pamata piešķirtais un uz de minimis gadījumiem neattiecināmais ieguldījumu atbalsts lielajiem uzņēmumiem var tikt atbrīvots no aizlieguma, ko paredz EK Līguma 87. panta 1. punkts.

| (30) | Jo īpaši saistībā ar Komisijas veikto NN 65/95 pasākuma pārbaudi Itālijas iestādes apņēmās ievērot visas Kopienas tiesību aktos paredzētos nosacījumus par valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem. Piesakot atbalstu N 192/97, tās papildus apņēmās nepiešķirt MVU kārtējo izdevumu finansēšanas atbalstu. |
| --- | --- |

(30)

Jo īpaši saistībā ar Komisijas veikto NN 65/95 pasākuma pārbaudi Itālijas iestādes apņēmās ievērot visas Kopienas tiesību aktos paredzētos nosacījumus par valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem. Piesakot atbalstu N 192/97, tās papildus apņēmās nepiešķirt MVU kārtējo izdevumu finansēšanas atbalstu.

| (31) | Tomēr jāpiemin, ka lēmumā Nr. 4607/2001 minētie ieguldījumi, par kuriem var saņemt atbalstu, neatbilst sākotnējo ieguldījumu definīcijai atbilstoši Regulai (EK) Nr. 70/2001 (6), jo acīmredzot nav izslēgti aizvietošanas ieguldījumi. |
| --- | --- |

(31)

Tomēr jāpiemin, ka lēmumā Nr. 4607/2001 minētie ieguldījumi, par kuriem var saņemt atbalstu, neatbilst sākotnējo ieguldījumu definīcijai atbilstoši Regulai (EK) Nr. 70/2001 (6), jo acīmredzot nav izslēgti aizvietošanas ieguldījumi.

| (32) | Turklāt ir konstatēts fakts, ka tikai MVU ar juridisko adresi Bolcāno provincē ir tiesīgs saņemt atbalstu, kas ir uzņēmuma brīvības veikt uzņēmējdarbību Eiropas Savienībā pamatprincipa pārkāpums. |
| --- | --- |

(32)

Turklāt ir konstatēts fakts, ka tikai MVU ar juridisko adresi Bolcāno provincē ir tiesīgs saņemt atbalstu, kas ir uzņēmuma brīvības veikt uzņēmējdarbību Eiropas Savienībā pamatprincipa pārkāpums.

| (33) | Tāpat nav nodrošināts atbalsta nepieciešamības princips, jo atbalsta pieprasījumi parasti jāiesniedz sešu mēnešu laikā pēc darbu sākuma vai arī no pirmā rēķina izrakstīšanas dienas par šiem darbiem. |
| --- | --- |

(33)

Tāpat nav nodrošināts atbalsta nepieciešamības princips, jo atbalsta pieprasījumi parasti jāiesniedz sešu mēnešu laikā pēc darbu sākuma vai arī no pirmā rēķina izrakstīšanas dienas par šiem darbiem.

| (34) | Līdz ar to Komisija apšaubīja šī atbalsta pieļaujamību. |
| --- | --- |

(34)

Līdz ar to Komisija apšaubīja šī atbalsta pieļaujamību.

| (35) | Itālijas iestādes uzskata, ka uz atbalstu ar 40 % intensitāti var pretendēt tikai precīzi noteiktu darbības veidu saraksta (7) ietvaros strādājoši amatniecības mikrouzņēmumi, kuru pastāvēšana ir apdraudēta un kuros strādā ne vairāk kā divi darbinieki (darbības veidu saraksts iesniegts 2002. gada 18. septembra vēstulē Nr. A/36773), kā arī atsevišķi tirdzniecības nozares mikrouzņēmumi. |
| --- | --- |

(35)

Itālijas iestādes uzskata, ka uz atbalstu ar 40 % intensitāti var pretendēt tikai precīzi noteiktu darbības veidu saraksta (7) ietvaros strādājoši amatniecības mikrouzņēmumi, kuru pastāvēšana ir apdraudēta un kuros strādā ne vairāk kā divi darbinieki (darbības veidu saraksts iesniegts 2002. gada 18. septembra vēstulē Nr. A/36773), kā arī atsevišķi tirdzniecības nozares mikrouzņēmumi.

| (36) | Lēmuma Nr. 4607/2001 pārbaude parādīja, ka iepriekš minētie amatniecības mikrouzņēmumi ar šo atbalsta intensitāti ir tiesīgi saņemt atbalstu arī gadījumā, ja tie neizpilda šādas atbalsta intensitātes palielināšanas priekšnoteikumus salīdzinājumā ar citiem mikrouzņēmumiem, kā arī to, ka šī atbalsta intensitāte var tikt attiecināta uz visiem amatniecības mikrouzņēmumiem neatkarīgi no to lieluma un saimnieciskā stāvokļa. Tā kā atbalstāmo ieguldījumu apjoms trīs gadu periodam ir 2 miljoni euro (1 miljons euro mikrouzņēmumiem ar ne vairāk kā diviem nodarbinātajiem), acīmredzot atbalsta lielums varēja sasniegt 800 000 euro (400 000 euro mikrouzņēmumiem ar diviem nodarbinātajiem). |
| --- | --- |

(36)

Lēmuma Nr. 4607/2001 pārbaude parādīja, ka iepriekš minētie amatniecības mikrouzņēmumi ar šo atbalsta intensitāti ir tiesīgi saņemt atbalstu arī gadījumā, ja tie neizpilda šādas atbalsta intensitātes palielināšanas priekšnoteikumus salīdzinājumā ar citiem mikrouzņēmumiem, kā arī to, ka šī atbalsta intensitāte var tikt attiecināta uz visiem amatniecības mikrouzņēmumiem neatkarīgi no to lieluma un saimnieciskā stāvokļa. Tā kā atbalstāmo ieguldījumu apjoms trīs gadu periodam ir 2 miljoni euro (1 miljons euro mikrouzņēmumiem ar ne vairāk kā diviem nodarbinātajiem), acīmredzot atbalsta lielums varēja sasniegt 800 000 euro (400 000 euro mikrouzņēmumiem ar diviem nodarbinātajiem).

| (37) | Lēmumā Nr. 4607/2001 (8) ietvertā mikrouzņēmuma definīcija, kas pieņem, ka šo uzņēmumu darbība neietekmē Kopienas iekšējo tirdzniecību un tāpēc ir pieļaujams, ka tie var pretendēt uz atbalsta intensitāti 40 % apmērā, acīmredzot akcentē to, ka atbalstīto atsevišķo personu darbības rezultātā nevar rasties ekonomiskas saiknes ar citu dalībvalstu uzņēmumiem, lai gan pareizāk būtu akcentēt Kopienas iekšējo ekonomisko sakaru nepietiekamību attiecīgo uzņēmumu darbības nozarē. |
| --- | --- |

(37)

Lēmumā Nr. 4607/2001 (8) ietvertā mikrouzņēmuma definīcija, kas pieņem, ka šo uzņēmumu darbība neietekmē Kopienas iekšējo tirdzniecību un tāpēc ir pieļaujams, ka tie var pretendēt uz atbalsta intensitāti 40 % apmērā, acīmredzot akcentē to, ka atbalstīto atsevišķo personu darbības rezultātā nevar rasties ekonomiskas saiknes ar citu dalībvalstu uzņēmumiem, lai gan pareizāk būtu akcentēt Kopienas iekšējo ekonomisko sakaru nepietiekamību attiecīgo uzņēmumu darbības nozarē.

| (38) | Ņemot vērā šos apsvērumus un faktu, ka mikrouzņēmumi, kas pēc savām īpašībām ir MVU saskaņā ar Ieteikumu Nr. 96/280/EK (9), automātiski nav izņēmums, lai uz tiem neattiektos EK Līguma 87. panta 1. pants, Komisija izsaka aizdomas, ka viss tiem ar pārbaudāmajiem pasākumiem piešķirtais atbalsts neietilpst valsts atbalsta definīcijā. |
| --- | --- |

(38)

Ņemot vērā šos apsvērumus un faktu, ka mikrouzņēmumi, kas pēc savām īpašībām ir MVU saskaņā ar Ieteikumu Nr. 96/280/EK (9), automātiski nav izņēmums, lai uz tiem neattiektos EK Līguma 87. panta 1. pants, Komisija izsaka aizdomas, ka viss tiem ar pārbaudāmajiem pasākumiem piešķirtais atbalsts neietilpst valsts atbalsta definīcijā.

| (39) | Balstoties uz agrākajām Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu vides aizsardzībai (10), kas pēc tam tika aizstātas ar 2001. gada 3. februārī publicētajām jaunajām Kopienas pamatnostādnēm (OV C 37, 3. lpp.), Komisija apstiprināja reģionālajā likumā Nr. 4/97 paredzēto atbalstu vides aizsardzībai.
  Stājoties spēkā jaunajām Kopienas pamatnostādnēm, dalībvalstīm tika ieteikts pieņemt piedāvātos pasākumus. Tā kā Itālija tos pieņēma, to piemērošana bija jāievēro. Iepriekš minēto pasākumu izvērtēšanā (veicot novērtējumu) Komisija balstījās uz tajā laikā spēkā esošajām Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu vides aizsardzībai. |
| --- | --- |

(39)

Balstoties uz agrākajām Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu vides aizsardzībai (10), kas pēc tam tika aizstātas ar 2001. gada 3. februārī publicētajām jaunajām Kopienas pamatnostādnēm (OV C 37, 3. lpp.), Komisija apstiprināja reģionālajā likumā Nr. 4/97 paredzēto atbalstu vides aizsardzībai.

Stājoties spēkā jaunajām Kopienas pamatnostādnēm, dalībvalstīm tika ieteikts pieņemt piedāvātos pasākumus. Tā kā Itālija tos pieņēma, to piemērošana bija jāievēro. Iepriekš minēto pasākumu izvērtēšanā (veicot novērtējumu) Komisija balstījās uz tajā laikā spēkā esošajām Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu vides aizsardzībai.

| (40) | Saskaņā ar Kopienas pamatnostādņu 28. punktu par valsts atbalstu vides aizsardzībai (11) (turpmāk tekstā – “Kopienas pamatnostādnes”) var tikt akceptēts īslaicīgs ieguldījumu atbalsts ne vairāk kā 15 % bruto apmērā no atbalstāmajām izmaksām, ko maziem un vidējiem uzņēmumiem piešķir, lai piemērotos jaunajām Kopienas normām trīs gadu laikā pēc jauno saistošo Kopienas normu pieņemšanas. |
| --- | --- |

(40)

Saskaņā ar Kopienas pamatnostādņu 28. punktu par valsts atbalstu vides aizsardzībai (11) (turpmāk tekstā – “Kopienas pamatnostādnes”) var tikt akceptēts īslaicīgs ieguldījumu atbalsts ne vairāk kā 15 % bruto apmērā no atbalstāmajām izmaksām, ko maziem un vidējiem uzņēmumiem piešķir, lai piemērotos jaunajām Kopienas normām trīs gadu laikā pēc jauno saistošo Kopienas normu pieņemšanas.

| (41) | Līdz ar to Komisija uzskatīja, ka likumā Nr. 4/97 paredzētā un lēmumā Nr. 4607/2001 apstiprinātā atbalsta intensitāte 25 % apmērā MVU, lai nodrošinātu to atbilstību jaunajām Kopienas normām, neatbilst Kopienas pamatnostādnēm un ka uz atbalstu lielajiem uzņēmumiem, lai nodrošinātu to atbilstību jaunajiem obligātajiem noteikumiem par apkārtējo vidi, nevar attiecināt izņēmuma nosacījumus. |
| --- | --- |

(41)

Līdz ar to Komisija uzskatīja, ka likumā Nr. 4/97 paredzētā un lēmumā Nr. 4607/2001 apstiprinātā atbalsta intensitāte 25 % apmērā MVU, lai nodrošinātu to atbilstību jaunajām Kopienas normām, neatbilst Kopienas pamatnostādnēm un ka uz atbalstu lielajiem uzņēmumiem, lai nodrošinātu to atbilstību jaunajiem obligātajiem noteikumiem par apkārtējo vidi, nevar attiecināt izņēmuma nosacījumus.

| (42) | Turklāt saskaņā ar Kopienas pamatnostādņu 29. punktu ir pieļaujama parastā atbalsta intensitāte 30 % apmērā pasākumiem, kuros tiek pārsniegtas Kopienas normas, kā arī ieguldījumu atbalstam gadījumos, kad saistošu Kopienas normu nav. |
| --- | --- |

(42)

Turklāt saskaņā ar Kopienas pamatnostādņu 29. punktu ir pieļaujama parastā atbalsta intensitāte 30 % apmērā pasākumiem, kuros tiek pārsniegtas Kopienas normas, kā arī ieguldījumu atbalstam gadījumos, kad saistošu Kopienas normu nav.

| (43) | Tādēļ Komisija uzskatīja, ka jo īpaši tūrisma sektora lielajiem uzņēmumiem paredzētā 40 % atbalsta intensitāte ieguldījumiem, kas pārsniedz Kopienas normas, nevar tikt uzskatīta par atbilstošu Kopienas pamatnostādņu 29. punktam. |
| --- | --- |

(43)

Tādēļ Komisija uzskatīja, ka jo īpaši tūrisma sektora lielajiem uzņēmumiem paredzētā 40 % atbalsta intensitāte ieguldījumiem, kas pārsniedz Kopienas normas, nevar tikt uzskatīta par atbilstošu Kopienas pamatnostādņu 29. punktam.

| (44) | Saskaņā ar Kopienas pamatnostādņu 41. punktu atbalsts MVU konsultāciju darbībai vides aizsardzības jomā var tikt piešķirts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 70/2001 (12). |
| --- | --- |

(44)

Saskaņā ar Kopienas pamatnostādņu 41. punktu atbalsts MVU konsultāciju darbībai vides aizsardzības jomā var tikt piešķirts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 70/2001 (12).

| (45) | Līdz ar to iepriekš minētajā lēmumā paredzētajiem vides audita projektiem atbalsts varēja tikt piešķirts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 70/2001, ja tas attiecas tikai uz MVU un ja ir izpildīti šīs regulas 5. panta a) punkta nosacījumi. |
| --- | --- |

(45)

Līdz ar to iepriekš minētajā lēmumā paredzētajiem vides audita projektiem atbalsts varēja tikt piešķirts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 70/2001, ja tas attiecas tikai uz MVU un ja ir izpildīti šīs regulas 5. panta a) punkta nosacījumi.

| (46) | Turklāt Komisija, ņemot vērā abus šī pamatojuma 41. un 43. punktā norādītos regulā paredzēto apkārtējās vides pasākumu pirmos elementus, izteica šaubas par to, vai ir ievērots Kopienu pamatnostādņu 36. un 37. punkts, kas attiecas uz kritērijiem atbilstošiem ieguldījumiem un uz metodi, ar kuru tiek aprēķināti atbalstāmie izdevumi, kas radušies saistībā ar ieguldījumiem vides aizsardzībai. |
| --- | --- |

(46)

Turklāt Komisija, ņemot vērā abus šī pamatojuma 41. un 43. punktā norādītos regulā paredzēto apkārtējās vides pasākumu pirmos elementus, izteica šaubas par to, vai ir ievērots Kopienu pamatnostādņu 36. un 37. punkts, kas attiecas uz kritērijiem atbilstošiem ieguldījumiem un uz metodi, ar kuru tiek aprēķināti atbalstāmie izdevumi, kas radušies saistībā ar ieguldījumiem vides aizsardzībai.

| (47) | Atbalsta N 192/97 ietvaros Komisija apstiprināja atbalstu nodarbinātības veicināšanai MVU līdz 25 % apmērā no darba algas izmaksām. |
| --- | --- |

(47)

Atbalsta N 192/97 ietvaros Komisija apstiprināja atbalstu nodarbinātības veicināšanai MVU līdz 25 % apmērā no darba algas izmaksām.

| (48) | Tā kā lēmumā Nr. 4607 šim mērķim paredzētais atbalsts neattiecas ne uz darba vietu radīšanas, ne darba vietu saglabāšanas pasākumiem, Komisija norādīja, ka to nevar atzīt par atbalstu nodarbinātības veicināšanai; daži atbalsta pasākumi (atbalsts konsultāciju pakalpojumiem), iespējams, varētu tikt apstiprināti, ja ir izpildīti Regulas (EK) Nr. 70/2001 5. panta nosacījumi un atbalsta saņēmēji ir tikai MVU. |
| --- | --- |

(48)

Tā kā lēmumā Nr. 4607 šim mērķim paredzētais atbalsts neattiecas ne uz darba vietu radīšanas, ne darba vietu saglabāšanas pasākumiem, Komisija norādīja, ka to nevar atzīt par atbalstu nodarbinātības veicināšanai; daži atbalsta pasākumi (atbalsts konsultāciju pakalpojumiem), iespējams, varētu tikt apstiprināti, ja ir izpildīti Regulas (EK) Nr. 70/2001 5. panta nosacījumi un atbalsta saņēmēji ir tikai MVU.

| (49) | Turklāt Komisija uzskatīja, ka atbalsta nodarbinātības veicināšanai īpašo pasākumu ietvaros paredzētais atbalsts pastāvošo firmas zīmju un patentu izpētei un atbalsts preču zīmju un uzņēmuma produktu patentēšanai nevar tikt atļauts lielajiem uzņēmumiem, jo šķiet, ka šīm darbībām nav saistības ar izpētes un attīstības darbu. |
| --- | --- |

(49)

Turklāt Komisija uzskatīja, ka atbalsta nodarbinātības veicināšanai īpašo pasākumu ietvaros paredzētais atbalsts pastāvošo firmas zīmju un patentu izpētei un atbalsts preču zīmju un uzņēmuma produktu patentēšanai nevar tikt atļauts lielajiem uzņēmumiem, jo šķiet, ka šīm darbībām nav saistības ar izpētes un attīstības darbu.

| (50) | Uzsākot procedūru, tika atgādināts, ka atbalsts dalībai gadatirgos vai izstādēs var tikt uzskatīts par pieļaujamu saskaņā ar Regulas Nr. 70/2001 5. panta b) punktu, ja izdevumus, uz kuriem attiecas maksimālā atbalsta intensitāte 50 % apmērā, veido stenda īre, iekārtošana un uzturēšana. Šī atļauja attiecas tikai uz konkrētā uzņēmuma pirmo dalības reizi kādā konkrētā gadatirgū vai izstādē.
  Neatkarīgu konsultantu sniegtie konsultāciju pakalpojumi nedrīkst būt pastāvīga vai regulāra darbība, un tie nevar būt saistīti ar normāliem uzņēmuma ražošanas izdevumiem, piemēram, reklāmu.
  Atbalsts darbībām, kas saistītas ar eksportu (13), neatbilst ne Regulai Nr. 70/2001, ne Regulai Nr. 69/2001 (14), kā arī neatbilst Komisijas 1996. gada paziņojumam par de minimis atbalstu (15). |
| --- | --- |

(50)

Uzsākot procedūru, tika atgādināts, ka atbalsts dalībai gadatirgos vai izstādēs var tikt uzskatīts par pieļaujamu saskaņā ar Regulas Nr. 70/2001 5. panta b) punktu, ja izdevumus, uz kuriem attiecas maksimālā atbalsta intensitāte 50 % apmērā, veido stenda īre, iekārtošana un uzturēšana. Šī atļauja attiecas tikai uz konkrētā uzņēmuma pirmo dalības reizi kādā konkrētā gadatirgū vai izstādē.

Neatkarīgu konsultantu sniegtie konsultāciju pakalpojumi nedrīkst būt pastāvīga vai regulāra darbība, un tie nevar būt saistīti ar normāliem uzņēmuma ražošanas izdevumiem, piemēram, reklāmu.

Atbalsts darbībām, kas saistītas ar eksportu (13), neatbilst ne Regulai Nr. 70/2001, ne Regulai Nr. 69/2001 (14), kā arī neatbilst Komisijas 1996. gada paziņojumam par de minimis atbalstu (15).

| (51) | Pēc Komisijas domām, lēmumā Nr. 4607/2001 minētais atbalsts uzņēmumu starptautiskās sadarbības veicināšanai nav pieļaujams, arī pieņemot, ka uz to varētu pretendēt tikai MVU, izņemot atbalstu dalībai gadatirgos vai izstādēs, kā arī ievērojot Regulas 70/2001 5. panta priekšnoteikumus. |
| --- | --- |

(51)

Pēc Komisijas domām, lēmumā Nr. 4607/2001 minētais atbalsts uzņēmumu starptautiskās sadarbības veicināšanai nav pieļaujams, arī pieņemot, ka uz to varētu pretendēt tikai MVU, izņemot atbalstu dalībai gadatirgos vai izstādēs, kā arī ievērojot Regulas 70/2001 5. panta priekšnoteikumus.

| (52) | Tālāk Komisija uzskatīja, ka eksporta kredīti, jo īpaši, ja tie tiek piešķirti lielajiem uzņēmumiem, kas nepārprotami nebija minēts likuma Nr. 4/97 pieteikumā, nevar tikt akceptēti, arī balstoties uz Regulu Nr. 69/2001. |
| --- | --- |

(52)

Tālāk Komisija uzskatīja, ka eksporta kredīti, jo īpaši, ja tie tiek piešķirti lielajiem uzņēmumiem, kas nepārprotami nebija minēts likuma Nr. 4/97 pieteikumā, nevar tikt akceptēti, arī balstoties uz Regulu Nr. 69/2001.

| (53) | Šie ieguldījumi, kas nav paredzēti atbalsta shēmā N 192/97, lēmumā Nr. 4607 netiek uzskatīti par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(53)

Šie ieguldījumi, kas nav paredzēti atbalsta shēmā N 192/97, lēmumā Nr. 4607 netiek uzskatīti par valsts atbalstu.

| (54) | Tomēr Komisija izteica šaubas, ka uzņēmumi negūst konkurences priekšrocības no līdzdalības Kopienas programmu Leader un Interreg kopīgajos projektos, kuriem paredzētā atbalsta intensitāte ir 80 %. |
| --- | --- |

(54)

Tomēr Komisija izteica šaubas, ka uzņēmumi negūst konkurences priekšrocības no līdzdalības Kopienas programmu Leader un Interreg kopīgajos projektos, kuriem paredzētā atbalsta intensitāte ir 80 %.

| (55) | Ir ieteicams konsultāciju pakalpojumu jēdziena izskaidrojums. Balstoties uz pašreizējo definīciju, Komisija uzskata, ka atbalstu par konsultāciju pakalpojumiem nav iespējams piešķirt lielajiem uzņēmumiem, izņemot gadījumus, kad šīs konsultācijas tiek sniegtas kā atbalstāmi izdevumi izglītības mērķiem saskaņā ar Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulas Nr. 68/2001 4. nodaļas 7. punkta e) apakšpunktu par atbalstu izglītībai. |
| --- | --- |

(55)

Ir ieteicams konsultāciju pakalpojumu jēdziena izskaidrojums. Balstoties uz pašreizējo definīciju, Komisija uzskata, ka atbalstu par konsultāciju pakalpojumiem nav iespējams piešķirt lielajiem uzņēmumiem, izņemot gadījumus, kad šīs konsultācijas tiek sniegtas kā atbalstāmi izdevumi izglītības mērķiem saskaņā ar Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulas Nr. 68/2001 4. nodaļas 7. punkta e) apakšpunktu par atbalstu izglītībai.

| (56) | Itālijas iestādes uzskatīja, ka ieguldījumu atbalsta gadījumos maziem un vidējiem uzņēmumiem jebkurš atbalsta intensitātes palielinājums salīdzinājumā ar parastajām atbalsta likmēm 13 un 6 % apmērā ir piešķirams saskaņā ar de minimis noteikumiem. |
| --- | --- |

(56)

Itālijas iestādes uzskatīja, ka ieguldījumu atbalsta gadījumos maziem un vidējiem uzņēmumiem jebkurš atbalsta intensitātes palielinājums salīdzinājumā ar parastajām atbalsta likmēm 13 un 6 % apmērā ir piešķirams saskaņā ar de minimis noteikumiem.

| (57) | Te jāpiezīmē, ka ne likums Nr. 4/1997, ne 2001. gada 17. decembrī, tātad pēc Regulas Nr. 69/2001 stāšanās spēkā, pieņemtā lēmuma Nr. 4607 tekstā norāžu par metodi, kādā veicama sliekšņa un citu nosacījumu pārbaude, kā to paredz de minimis noteikumi (16) vai iepriekšējais 1996. gada paziņojums par šo pašu jautājumu (17). |
| --- | --- |

(57)

Te jāpiezīmē, ka ne likums Nr. 4/1997, ne 2001. gada 17. decembrī, tātad pēc Regulas Nr. 69/2001 stāšanās spēkā, pieņemtā lēmuma Nr. 4607 tekstā norāžu par metodi, kādā veicama sliekšņa un citu nosacījumu pārbaude, kā to paredz de minimis noteikumi (16) vai iepriekšējais 1996. gada paziņojums par šo pašu jautājumu (17).

| (58) | Ņemot vērā atbalstāmo ieguldījumu apjomu (3,5 miljoni un 4 miljoni euro trīs gadu periodā attiecīgi maziem un vidējiem uzņēmumiem) un lēmumā Nr. 4607 paredzēto maksimālo atbalsta intensitāti (attiecīgi 25 % un 22,5 %, no tiem 12 un 16,5 procentu punkti saskaņā ar de-minimis noteikumiem maziem un vidējiem uzņēmumiem), Komisija izteica šaubas par de minimis noteikumos noteiktās robežvērtības – 100 000 euro trīs gadu periodā – faktisko ievērošanu. |
| --- | --- |

(58)

Ņemot vērā atbalstāmo ieguldījumu apjomu (3,5 miljoni un 4 miljoni euro trīs gadu periodā attiecīgi maziem un vidējiem uzņēmumiem) un lēmumā Nr. 4607 paredzēto maksimālo atbalsta intensitāti (attiecīgi 25 % un 22,5 %, no tiem 12 un 16,5 procentu punkti saskaņā ar de-minimis noteikumiem maziem un vidējiem uzņēmumiem), Komisija izteica šaubas par de minimis noteikumos noteiktās robežvērtības – 100 000 euro trīs gadu periodā – faktisko ievērošanu.

| (59) | Komisija izteica šaubas par ārkārtīgi biežo de minimis noteikumu piemērošanu saskaņā ar lēmumu Nr. 4607/2001, kas arī attiecībā uz atbalstāmo ieguldījumu apmēru sistemātiski pārsniedz maziem un vidējiem uzņēmumiem atļauto maksimālo atbalsta intensitāti un nodrošina atbalstu ar maksimālo intensitāti 22,5 % apmērā lieliem uzņēmumiem, kas atrodas ārpus atbalstāmiem reģioniem. |
| --- | --- |

(59)

Komisija izteica šaubas par ārkārtīgi biežo de minimis noteikumu piemērošanu saskaņā ar lēmumu Nr. 4607/2001, kas arī attiecībā uz atbalstāmo ieguldījumu apmēru sistemātiski pārsniedz maziem un vidējiem uzņēmumiem atļauto maksimālo atbalsta intensitāti un nodrošina atbalstu ar maksimālo intensitāti 22,5 % apmērā lieliem uzņēmumiem, kas atrodas ārpus atbalstāmiem reģioniem.

IV.   IEINTERESĒTO TREŠO PERSONU VIEDOKĻI

| (60) | Nav saņemti viedokļi ne no ieinteresētajām trešajām personām, ne no sūdzības iesniedzēja, kuram 2003. gada 24. marta vēstulē Nr. D/51908 tika paziņots par procedūras uzsākšanu un iespēju iesniegt piezīmes, kas atšķiras no sākotnējā sūdzībā ietvertajām piezīmēm. |
| --- | --- |

(60)

Nav saņemti viedokļi ne no ieinteresētajām trešajām personām, ne no sūdzības iesniedzēja, kuram 2003. gada 24. marta vēstulē Nr. D/51908 tika paziņots par procedūras uzsākšanu un iespēju iesniegt piezīmes, kas atšķiras no sākotnējā sūdzībā ietvertajām piezīmēm.

V.   DALĪBVALSTS ITĀLIJAS PIEBILDES

| (61) | Pēc divām Bolcāno provinces pārstāvju un Konkurences ģenerāldirektorāta iestāžu pārstāvju tikšanās reizēm 2004. gada 25. jūnija vēstulē Nr. A/34747 tika iesniegtas Itālijas piebildes.
  Šajā vēstulē Itālijas iestādes sniedz šādu informāciju: |
| --- | --- |

(61)

Pēc divām Bolcāno provinces pārstāvju un Konkurences ģenerāldirektorāta iestāžu pārstāvju tikšanās reizēm 2004. gada 25. jūnija vēstulē Nr. A/34747 tika iesniegtas Itālijas piebildes.

Šajā vēstulē Itālijas iestādes sniedz šādu informāciju:

V.1.   Par ieguldījumu atbalstu lielajiem uzņēmumiem

| (62) | Lēmums Nr. 4607/2001 satura kļūdas dēļ neparedzēja tūrisma nozarē darbojošos lielo uzņēmumu nepārprotamu izslēgšanu, atšķirībā no tirdzniecības uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(62)

Lēmums Nr. 4607/2001 satura kļūdas dēļ neparedzēja tūrisma nozarē darbojošos lielo uzņēmumu nepārprotamu izslēgšanu, atšķirībā no tirdzniecības uzņēmumiem.

| (63) | Neskatoties uz to, neviens tūrisma nozares lielais uzņēmums nesaņēma šo atbalstu ne saskaņā ar atbalsta shēmu Nr. N 192/1997 (reģionālais likums Nr. 4/97), ne saskaņā ar atbalsta shēmu Nr. NN 69/1995 (reģionālais likums Nr. 9/91). Savukārt tirdzniecības nozares lielie uzņēmumi no šīs privilēģijas jau bija izslēgti saskaņā ar lēmumu Nr. 4607/01, izņemot de minimis noteikumus. |
| --- | --- |

(63)

Neskatoties uz to, neviens tūrisma nozares lielais uzņēmums nesaņēma šo atbalstu ne saskaņā ar atbalsta shēmu Nr. N 192/1997 (reģionālais likums Nr. 4/97), ne saskaņā ar atbalsta shēmu Nr. NN 69/1995 (reģionālais likums Nr. 9/91). Savukārt tirdzniecības nozares lielie uzņēmumi no šīs privilēģijas jau bija izslēgti saskaņā ar lēmumu Nr. 4607/01, izņemot de minimis noteikumus.

| (64) | Attiecībā uz atbalstu aizdevumu ar zemām procentu likmēm veidā saskaņā ar atbalsta shēmu Nr. NN 69/95 Itālijas iestādes vēl noteiktāk apņēmās veikt lielo uzņēmumu izslēgšanu, neskatoties uz to, ka neviens no tiem, izņemot de minimis noteikumus, nebija izmantojis šo privilēģiju. |
| --- | --- |

(64)

Attiecībā uz atbalstu aizdevumu ar zemām procentu likmēm veidā saskaņā ar atbalsta shēmu Nr. NN 69/95 Itālijas iestādes vēl noteiktāk apņēmās veikt lielo uzņēmumu izslēgšanu, neskatoties uz to, ka neviens no tiem, izņemot de minimis noteikumus, nebija izmantojis šo privilēģiju.

| (65) | Atbildot uz Komisijas konkrētajiem jautājumiem, 2005. gada 2. jūnija vēstulē tika paskaidrots, ka neviens jebkuras nozares lielais uzņēmums atbalstu nav saņēmis un ka uzņēmumi, kuru pamatdarbība ir transporta nozare, bijuši izslēgti no iespējas saņemt šīs privilēģijas. |
| --- | --- |

(65)

Atbildot uz Komisijas konkrētajiem jautājumiem, 2005. gada 2. jūnija vēstulē tika paskaidrots, ka neviens jebkuras nozares lielais uzņēmums atbalstu nav saņēmis un ka uzņēmumi, kuru pamatdarbība ir transporta nozare, bijuši izslēgti no iespējas saņemt šīs privilēģijas.

| (66) | Turklāt jauno piemērošanas kritēriju projektā, saglabājot visus Regulas Nr. 69/2001 nosacījumus, visi lielie uzņēmumi, izņemot de minimis noteikumus, ir nepārprotami izslēgti. |
| --- | --- |

(66)

Turklāt jauno piemērošanas kritēriju projektā, saglabājot visus Regulas Nr. 69/2001 nosacījumus, visi lielie uzņēmumi, izņemot de minimis noteikumus, ir nepārprotami izslēgti.

V.2.   Par atbalstu MVU

V.2.1.   Tīru aizvietojošo ieguldījumu neizslēgšana no atbalstāmiem izdevumiem

| (67) | Lai gan no piemērošanas kritērijiem tas nav nepārprotami izslēgts, saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju nav piešķirts atbalsts tīriem aizvietojošiem ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(67)

Lai gan no piemērošanas kritērijiem tas nav nepārprotami izslēgts, saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju nav piešķirts atbalsts tīriem aizvietojošiem ieguldījumiem.

| (68) | Atsevišķos gadījumos atbilstoši Regulas Nr. 70/2001 2. panta c) punkta definīcijai veiktie ieguldījumi pamatlīdzekļos ir tiesīgi saņemt atbalstu, jo īpaši ieguldījumi jaunu uzņēmumu izveidošanai, kā arī ieguldījumi modernizācijai vai diversifikācijai, kas ietver esoša uzņēmuma ražojuma vai ražošanas procesa maiņu. Šajos gadījumos noteiktas relatīvi augstas minimālo ieguldījumu robežas, ņemot vērā attiecīgo uzņēmumu vidējo lielumu. |
| --- | --- |

(68)

Atsevišķos gadījumos atbilstoši Regulas Nr. 70/2001 2. panta c) punkta definīcijai veiktie ieguldījumi pamatlīdzekļos ir tiesīgi saņemt atbalstu, jo īpaši ieguldījumi jaunu uzņēmumu izveidošanai, kā arī ieguldījumi modernizācijai vai diversifikācijai, kas ietver esoša uzņēmuma ražojuma vai ražošanas procesa maiņu. Šajos gadījumos noteiktas relatīvi augstas minimālo ieguldījumu robežas, ņemot vērā attiecīgo uzņēmumu vidējo lielumu.

| (69) | Iesniegtajā jauno kritēriju tekstā nepārprotami izslēgti gan aizvietojošie ieguldījumi, gan uzturēšanas ieguldījumi, un atbalstāmo ieguldījumu apraksts pilnībā atbilst Regulas Nr. 70/2001 noteikumiem. |
| --- | --- |

(69)

Iesniegtajā jauno kritēriju tekstā nepārprotami izslēgti gan aizvietojošie ieguldījumi, gan uzturēšanas ieguldījumi, un atbalstāmo ieguldījumu apraksts pilnībā atbilst Regulas Nr. 70/2001 noteikumiem.

V.2.2.   Par brīvību veikt uzņēmējdarbību

| (70) | Iepriekšējos kritērijos ietvertais atbalsta saņemšanas nosacījums, saskaņā ar kuru uzņēmuma juridiskajai adresei bija jābūt Bolcāno provincē, arī pagātnē nav ticis stingri piemērots. Kā šīs tēzes apstiprinājums tika iesniegts saraksts ar 16 iepriekš minētajiem noteikumiem atbilstošiem ieguldījumu atbalsta saņēmējiem, kuru juridiskā atrašanās vieta ir ārpus Bolcāno provinces (turklāt vienā gadījumā pat ārpus Itālijas teritorijas). Šis atbalsts vairākos gadījumos (konkrēti – 6 no 16) ir piešķirts līdz 1998. gadam, tas ir, ilgi pirms Komisijas pārbaudes uzsākšanas šajā lietā. Turklāt tagad arī uzņēmumi, kam ir tikai viena ražotne Bolcāno provincē, var pretendēt saņemt privilēģijas saskaņā ar šiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(70)

Iepriekšējos kritērijos ietvertais atbalsta saņemšanas nosacījums, saskaņā ar kuru uzņēmuma juridiskajai adresei bija jābūt Bolcāno provincē, arī pagātnē nav ticis stingri piemērots. Kā šīs tēzes apstiprinājums tika iesniegts saraksts ar 16 iepriekš minētajiem noteikumiem atbilstošiem ieguldījumu atbalsta saņēmējiem, kuru juridiskā atrašanās vieta ir ārpus Bolcāno provinces (turklāt vienā gadījumā pat ārpus Itālijas teritorijas). Šis atbalsts vairākos gadījumos (konkrēti – 6 no 16) ir piešķirts līdz 1998. gadam, tas ir, ilgi pirms Komisijas pārbaudes uzsākšanas šajā lietā. Turklāt tagad arī uzņēmumi, kam ir tikai viena ražotne Bolcāno provincē, var pretendēt saņemt privilēģijas saskaņā ar šiem noteikumiem.

V.2.3.   Par atbalsta nepieciešamības pamatprincipa ievērošanu

| (71) | Šis pamatprincips jau tika ievērots atbilstoši Regulas Nr. 70/2001 7. panta 2. nosacījumam, jo atbalsta piešķiršanas nosacījumi bija tik objektīvi, ka pilnībā bija izslēgta iespēja, ka province varētu piemērot atšķirīgus apsvērumus nepieciešamības izvērtēšanā. |
| --- | --- |

(71)

Šis pamatprincips jau tika ievērots atbilstoši Regulas Nr. 70/2001 7. panta 2. nosacījumam, jo atbalsta piešķiršanas nosacījumi bija tik objektīvi, ka pilnībā bija izslēgta iespēja, ka province varētu piemērot atšķirīgus apsvērumus nepieciešamības izvērtēšanā.

| (72) | Tomēr Itālijas iestādes apņēmās noteikt, ka pieprasījums noteikti iesniedzams pirms projekta, kuram tiek pieprasīts atbalsts, īstenošanas uzsākšanas. |
| --- | --- |

(72)

Tomēr Itālijas iestādes apņēmās noteikt, ka pieprasījums noteikti iesniedzams pirms projekta, kuram tiek pieprasīts atbalsts, īstenošanas uzsākšanas.

V.2.4.   Par atbalstu mikrouzņēmumiem

| (73) | Vispārīgi jebkurš par labu mikrouzņēmumiem veikts ieguldījumu atbalsta intensitātes palielinājums, kas pārsniedz 15 % atbalsta likmi, tagad ir paredzēts tikai saskaņā ar de minimis noteikumiem. |
| --- | --- |

(73)

Vispārīgi jebkurš par labu mikrouzņēmumiem veikts ieguldījumu atbalsta intensitātes palielinājums, kas pārsniedz 15 % atbalsta likmi, tagad ir paredzēts tikai saskaņā ar de minimis noteikumiem.

| (74) | Atbalsts ar intensitāti 40 % apmērā, kas neattiecas uz EK Līguma 87. panta 1. punkta piemērošanas jomu un ko nevar uzskatīt arī par de minimis atbalstu, tagad ir rezervēts tikai atsevišķām darbībām primārās apgādes jomā, jo īpaši tipiskiem darbības veidiem amatniecībā, ja tiem draud izzušana, kā arī mazajiem tirgotājiem, kas ir izsmeļoši uzskaitītas jaunajos kritērijos. |
| --- | --- |

(74)

Atbalsts ar intensitāti 40 % apmērā, kas neattiecas uz EK Līguma 87. panta 1. punkta piemērošanas jomu un ko nevar uzskatīt arī par de minimis atbalstu, tagad ir rezervēts tikai atsevišķām darbībām primārās apgādes jomā, jo īpaši tipiskiem darbības veidiem amatniecībā, ja tiem draud izzušana, kā arī mazajiem tirgotājiem, kas ir izsmeļoši uzskaitītas jaunajos kritērijos.

| (75) | Katrā ziņā, iztaujājot Itālijas iestādes, tika noskaidrots, ka līdz šim nav piešķirts atbalsts, kas vienlaikus pārsniegtu 15 % atbalsta intensitāti un de minimis slieksni. |
| --- | --- |

(75)

Katrā ziņā, iztaujājot Itālijas iestādes, tika noskaidrots, ka līdz šim nav piešķirts atbalsts, kas vienlaikus pārsniegtu 15 % atbalsta intensitāti un de minimis slieksni.

V.2.5.   Par atbalstu apkārtējās vides aizsardzībai

| (76) | Pašlaik ir paredzēts tikai atbalsts ar 15 % un 30 % intensitāti – attiecīgi īslaicīgam ieguldījumu atbalstam MVU, lai piemērotos jaunajām Kopienas normām, un atbalstam pasākumu veikšanai, kas pārsniedz Kopienas normas, vai ieguldījumu atbalstam, ja Kopienas normu nav. |
| --- | --- |

(76)

Pašlaik ir paredzēts tikai atbalsts ar 15 % un 30 % intensitāti – attiecīgi īslaicīgam ieguldījumu atbalstam MVU, lai piemērotos jaunajām Kopienas normām, un atbalstam pasākumu veikšanai, kas pārsniedz Kopienas normas, vai ieguldījumu atbalstam, ja Kopienas normu nav.

| (77) | Vides audita jomā pašlaik ir spēkā ierobežojums attiecībā uz MVU saskaņā ar Regulas Nr. 70/2001 5. panta a) punktu, savukārt lielie uzņēmumi joprojām var pretendēt uz atbalstu, tikai ievērojot de minimis noteikumus. Likuma Nr. 4/97 12. panta 4. apakšpunkta noteikumi, saskaņā ar kuriem arī lielie uzņēmumi par attiecīgo pasākumu ir tiesīgi saņemt atbalstu, tiks atcelti iespējami ātri; tāpat Itālijas iestādes ir apņēmušās līdz brīdim, kad minētie noteikumi zaudēs spēku, tos nepiemērot. |
| --- | --- |

(77)

Vides audita jomā pašlaik ir spēkā ierobežojums attiecībā uz MVU saskaņā ar Regulas Nr. 70/2001 5. panta a) punktu, savukārt lielie uzņēmumi joprojām var pretendēt uz atbalstu, tikai ievērojot de minimis noteikumus. Likuma Nr. 4/97 12. panta 4. apakšpunkta noteikumi, saskaņā ar kuriem arī lielie uzņēmumi par attiecīgo pasākumu ir tiesīgi saņemt atbalstu, tiks atcelti iespējami ātri; tāpat Itālijas iestādes ir apņēmušās līdz brīdim, kad minētie noteikumi zaudēs spēku, tos nepiemērot.

| (78) | Nobeigumā Itālijas iestādes ir apņēmušās ievērot Kopienu pamatnostādņu 36. un 37. punktā noteiktos priekšnoteikumus par atbalstāmiem ieguldījumiem, un atbalstāmo izmaksu aprēķina metodi. |
| --- | --- |

(78)

Nobeigumā Itālijas iestādes ir apņēmušās ievērot Kopienu pamatnostādņu 36. un 37. punktā noteiktos priekšnoteikumus par atbalstāmiem ieguldījumiem, un atbalstāmo izmaksu aprēķina metodi.

| (79) | Šajā pasākumā ir ticis pieņemts tikai viens uz iepriekšējiem kritērijiem balstīts pieteikums amatniecībā. Atbalsta summa bija 14 719,02 euro un līdz ar to pārsniedza atļauto atbalsta intensitāti 7 359,51 euro apmērā. Tāpēc šī summa tika iegrāmatota saskaņā ar de minimis noteikumiem. |
| --- | --- |

(79)

Šajā pasākumā ir ticis pieņemts tikai viens uz iepriekšējiem kritērijiem balstīts pieteikums amatniecībā. Atbalsta summa bija 14 719,02 euro un līdz ar to pārsniedza atļauto atbalsta intensitāti 7 359,51 euro apmērā. Tāpēc šī summa tika iegrāmatota saskaņā ar de minimis noteikumiem.

V.2.6.   Par summām, kas uzskatītas par atbalstu nodarbinātības veicināšanai

| (80) | Tā kā šis atbalsts ir saistīts ar jaunu uzņēmumu dibināšanas fāzi (pirmie 24 mēneši pēc dibināšanas), pēc Itālijas iestāžu domām, tas ir paredzēts jaunu darba vietu radīšanai un tāpēc ir pieļaujams, neskatoties uz to, ka tā forma ir izdevumi konsultācijām, izpētei un/vai preču zīmju un uzņēmuma ražojumu patentēšanai. Jebkurā gadījumā šī atbalsta privilēģijas nav piešķirtas nevienam lielajam uzņēmumam. |
| --- | --- |

(80)

Tā kā šis atbalsts ir saistīts ar jaunu uzņēmumu dibināšanas fāzi (pirmie 24 mēneši pēc dibināšanas), pēc Itālijas iestāžu domām, tas ir paredzēts jaunu darba vietu radīšanai un tāpēc ir pieļaujams, neskatoties uz to, ka tā forma ir izdevumi konsultācijām, izpētei un/vai preču zīmju un uzņēmuma ražojumu patentēšanai. Jebkurā gadījumā šī atbalsta privilēģijas nav piešķirtas nevienam lielajam uzņēmumam.

| (81) | Tomēr saskaņā ar likuma Nr. 4/97 V daļu tagad tas ir paredzēts tikai aizdevumu ar zemu procentu likmi veidā saskaņā ar minētā likuma VI daļu, lai paaugstinātu likviditāti, balstoties uz de minimis kritēriju un tā ietvaros. |
| --- | --- |

(81)

Tomēr saskaņā ar likuma Nr. 4/97 V daļu tagad tas ir paredzēts tikai aizdevumu ar zemu procentu likmi veidā saskaņā ar minētā likuma VI daļu, lai paaugstinātu likviditāti, balstoties uz de minimis kritēriju un tā ietvaros.

V.2.7.   Par atbalstu uzņēmumu starptautiskās sadarbības veicināšanai

| (82) | Līdz šim saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirti tikai daži nenozīmīga apmēra atbalsti. Dažiem MVU dalībai gadatirgos un izstādēs piešķirts atbalsts ar 25 % intensitāti, nevis ar atļauto atbalsta intensitāti 50 % apmērā, pirms tam neveicot pārbaudi, vai ir bijusi runa par pirmo dalību kādā konkrētā sarīkojumā; savukārt divi atbalsti piešķirti finansējuma formā (50 %) eksporta kredīta apdrošināšanai eksportam uz valstīm ārpus ES, to apmērs bija 3 500 euro un 7 miljoni liru. |
| --- | --- |

(82)

Līdz šim saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirti tikai daži nenozīmīga apmēra atbalsti. Dažiem MVU dalībai gadatirgos un izstādēs piešķirts atbalsts ar 25 % intensitāti, nevis ar atļauto atbalsta intensitāti 50 % apmērā, pirms tam neveicot pārbaudi, vai ir bijusi runa par pirmo dalību kādā konkrētā sarīkojumā; savukārt divi atbalsti piešķirti finansējuma formā (50 %) eksporta kredīta apdrošināšanai eksportam uz valstīm ārpus ES, to apmērs bija 3 500 euro un 7 miljoni liru.

| (83) | Jaunie piemērošanas kritēriji atbalstu ar atbalsta intensitāti 50 % apmērā izdevumiem par neatkarīgu konsultantu sniegtām konsultācijām, kā arī izdevumiem pirmreizējai dalībai kādā gadatirgū vai izstādē Kopienas teritorijā vai ārpus tās paredz tikai MVU. |
| --- | --- |

(83)

Jaunie piemērošanas kritēriji atbalstu ar atbalsta intensitāti 50 % apmērā izdevumiem par neatkarīgu konsultantu sniegtām konsultācijām, kā arī izdevumiem pirmreizējai dalībai kādā gadatirgū vai izstādē Kopienas teritorijā vai ārpus tās paredz tikai MVU.

| (84) | Attiecībā uz atbalstu eksporta kredītu apdrošināšanai tagad atbalstāma var būt tikai prēmiju par tirgū neapdrošināmiem riskiem darījumos ar trešajām valstīm, savukārt izslēgtas ir vairākas OECD (Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija) valstis, kurās riski var tikt apdrošināti tirgū (tas ir, ar tā sauktajām “marketable countries”; pašlaik tās ir Austrālija, Kanāda, Islande, Japāna, Jaunzēlande, Norvēģija, Šveice un ASV). |
| --- | --- |

(84)

Attiecībā uz atbalstu eksporta kredītu apdrošināšanai tagad atbalstāma var būt tikai prēmiju par tirgū neapdrošināmiem riskiem darījumos ar trešajām valstīm, savukārt izslēgtas ir vairākas OECD (Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija) valstis, kurās riski var tikt apdrošināti tirgū (tas ir, ar tā sauktajām “marketable countries”; pašlaik tās ir Austrālija, Kanāda, Islande, Japāna, Jaunzēlande, Norvēģija, Šveice un ASV).

V.2.8.   Par atbalstu Kopienas programmu ietvaros

| (85) | Iepriekš saistībā ar atsevišķiem Kopienas pasākumiem Kopienas programmu LEADER un INTERREG ietvaros paredzētais atbalsts ar 80 % intensitāti vairs netiek piešķirts. |
| --- | --- |

(85)

Iepriekš saistībā ar atsevišķiem Kopienas pasākumiem Kopienas programmu LEADER un INTERREG ietvaros paredzētais atbalsts ar 80 % intensitāti vairs netiek piešķirts.

V.2.9.   Par de minimis piemērošanu

| (86) | Itālijas iestādes uzskata, ka ir nodrošināta de minimis noteikumu ievērošana. Lai to panāktu, Bolcāno provinces atbildīgās iestādes ir saistītas ar iekštīkla sistēmu. Līdz brīdim, kad pieteikuma iesniedzēji var saņemt jebkādu atbalstu, balstoties uz šiem noteikumiem, viņiem papildus jāiesniedz deklarācija par jebkuru citu atbalstu, ko tie attiecīgajā trīs gadu periodā ir saņēmuši saskaņā ar šiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(86)

Itālijas iestādes uzskata, ka ir nodrošināta de minimis noteikumu ievērošana. Lai to panāktu, Bolcāno provinces atbildīgās iestādes ir saistītas ar iekštīkla sistēmu. Līdz brīdim, kad pieteikuma iesniedzēji var saņemt jebkādu atbalstu, balstoties uz šiem noteikumiem, viņiem papildus jāiesniedz deklarācija par jebkuru citu atbalstu, ko tie attiecīgajā trīs gadu periodā ir saņēmuši saskaņā ar šiem noteikumiem.

| (87) | Pašlaik tiek ieviesta vēl viena automātiska datu apstrādes sistēma visu, ne tikai Bolcāno provinces piešķirto atbalstu kontrolēšanai, kas savukārt tiks savienota ar pašlaik izveides stadijā esošo valsts tīklu. |
| --- | --- |

(87)

Pašlaik tiek ieviesta vēl viena automātiska datu apstrādes sistēma visu, ne tikai Bolcāno provinces piešķirto atbalstu kontrolēšanai, kas savukārt tiks savienota ar pašlaik izveides stadijā esošo valsts tīklu.

VI.   PASĀKUMA NOVĒRTĒJUMS

VI.1.   Pasākuma atbalsta rakstura novērtējums

| (88) | Saskaņā ar EK Līguma 87. panta 1. punktu pasākumu var uzskatīt par atbalstu tikai gadījumā, ja tas atbilst četriem nosacījumiem: valsts līdzekļu piešķiršana, noteiktu uzņēmumu atbalstīšana, konkurences traucējumu risks, tirdzniecības ietekmēšana starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(88)

Saskaņā ar EK Līguma 87. panta 1. punktu pasākumu var uzskatīt par atbalstu tikai gadījumā, ja tas atbilst četriem nosacījumiem: valsts līdzekļu piešķiršana, noteiktu uzņēmumu atbalstīšana, konkurences traucējumu risks, tirdzniecības ietekmēšana starp dalībvalstīm.

| (89) | Šajā gadījumā pirmais nosacījums tiek izpildīts, jo pasākums tiek finansēts no Bolcāno autonomās provinces budžeta, t.i., valsts līdzekļiem. Pasākums atbilst atbalsta otrajam nosacījumam, jo atbalstu var saņemt tikai uzņēmumi, kas darbojas Bolcāno provinces apkaimē. Pasākums atbilst trešajam nosacījumam, balstoties uz faktu, ka ar tā palīdzību tiek uzlabots izvēlētā uzņēmuma finansiālais stāvoklis. Tas atbilst arī atbalsta ceturtajam kritērijam, jo starp iesaistītajām pusēm faktiski ir iespējamas starptautiskas tirdzniecības attiecības, jo tās atrodas ļoti aktīvā tūrisma nozares robežreģionā. Ievērojot šos iemeslus, iepriekš minētie pasākumi var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, neņemot vērā pasākumu novērtējumu par jauno kritēriju par labu noteiktiem mazajiem uzņēmumiem piemērošanu, kas atrunāts šī lēmuma 116. punktā. |
| --- | --- |

(89)

Šajā gadījumā pirmais nosacījums tiek izpildīts, jo pasākums tiek finansēts no Bolcāno autonomās provinces budžeta, t.i., valsts līdzekļiem. Pasākums atbilst atbalsta otrajam nosacījumam, jo atbalstu var saņemt tikai uzņēmumi, kas darbojas Bolcāno provinces apkaimē. Pasākums atbilst trešajam nosacījumam, balstoties uz faktu, ka ar tā palīdzību tiek uzlabots izvēlētā uzņēmuma finansiālais stāvoklis. Tas atbilst arī atbalsta ceturtajam kritērijam, jo starp iesaistītajām pusēm faktiski ir iespējamas starptautiskas tirdzniecības attiecības, jo tās atrodas ļoti aktīvā tūrisma nozares robežreģionā. Ievērojot šos iemeslus, iepriekš minētie pasākumi var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, neņemot vērā pasākumu novērtējumu par jauno kritēriju par labu noteiktiem mazajiem uzņēmumiem piemērošanu, kas atrunāts šī lēmuma 116. punktā.

| (90) | Pasākumus, kas ir šīs procedūras priekšmets, kā valsts atbalstu saskaņā ar EK Līguma 87. panta 1. punktu Komisija jau izvērtēja lietu par valsts atbalstu N 192/97 un NN 69/95 ietvaros. |
| --- | --- |

(90)

Pasākumus, kas ir šīs procedūras priekšmets, kā valsts atbalstu saskaņā ar EK Līguma 87. panta 1. punktu Komisija jau izvērtēja lietu par valsts atbalstu N 192/97 un NN 69/95 ietvaros.

VI.2.   Pasākumu pieļaujamība

| (91) | Pasākumi uzskatāmi par prettiesiskiem, ja tie netika iepriekš pieteikti Komisijai, saskaņā ar EK Līguma 88. panta 3. punktu. Tā kā šajā gadījumā tie pamato piemērošanas kritērijus atbalsta shēmai N 192/97 (un netieši arī atbalsta shēmai NN 69/95), tika pārkāpti šo shēmu noteikumi. |
| --- | --- |

(91)

Pasākumi uzskatāmi par prettiesiskiem, ja tie netika iepriekš pieteikti Komisijai, saskaņā ar EK Līguma 88. panta 3. punktu. Tā kā šajā gadījumā tie pamato piemērošanas kritērijus atbalsta shēmai N 192/97 (un netieši arī atbalsta shēmai NN 69/95), tika pārkāpti šo shēmu noteikumi.

VI.3.   Atbalsta pasākumu atbilstība, balstoties uz lēmuma Nr. 4607/2001 piemērošanu

VI.3.1.   Ieguldījumu atbalsts lielajiem uzņēmumiem

| (92) | Tā kā Bolcāno province pasākumu darbības laikā nav atbalstāms reģions, kas varētu saņemt reģionālu atbalstu, ieguldījumu atbalsts reģiona lielajiem uzņēmumiem netika atļauts. |
| --- | --- |

(92)

Tā kā Bolcāno province pasākumu darbības laikā nav atbalstāms reģions, kas varētu saņemt reģionālu atbalstu, ieguldījumu atbalsts reģiona lielajiem uzņēmumiem netika atļauts.

| (93) | Saskaņā ar Komisijas lēmumu lietā N 192/97, lielie uzņēmumi tiek izslēgti no atbalsta saņēmēju loka jau ar de minimis noteikumiem. |
| --- | --- |

(93)

Saskaņā ar Komisijas lēmumu lietā N 192/97, lielie uzņēmumi tiek izslēgti no atbalsta saņēmēju loka jau ar de minimis noteikumiem.

| (94) | Uz atbalstu zemu procentu aizdevumu veidā saskaņā ar likuma Nr. 9/91 nosacījumiem attiecas arī noteikumi N 69/95. Minētos noteikumus Komisija apstiprināja ar nosacījumu, ka tikai šo atbalstu saņem tikai MVU un tikai pēc tam, kad Itālijas iestādes apņēmušās ievērot visus Kopienas pamatnostādņu par MVU nosacījumus un ar tiem iepazīstinājušas provinces pārvaldes iestādes, lai nodrošinātu pareizu atbalsta shēmas piemērošanu. |
| --- | --- |

(94)

Uz atbalstu zemu procentu aizdevumu veidā saskaņā ar likuma Nr. 9/91 nosacījumiem attiecas arī noteikumi N 69/95. Minētos noteikumus Komisija apstiprināja ar nosacījumu, ka tikai šo atbalstu saņem tikai MVU un tikai pēc tam, kad Itālijas iestādes apņēmušās ievērot visus Kopienas pamatnostādņu par MVU nosacījumus un ar tiem iepazīstinājušas provinces pārvaldes iestādes, lai nodrošinātu pareizu atbalsta shēmas piemērošanu.

| (95) | Lēmuma Nr. 4607/2001 nosacījumi par atbalsta shēmas N 192/97 (un atbalsta shēmas NN 69/95, ja atbalsts tiek sniegts zemu procentu aizdevumu veidā saskaņā ar likumu 9/91) piemērošanu neatbilst Kopējam tirgum, jo tie paredz ieguldījumu atbalstu arī lielajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(95)

Lēmuma Nr. 4607/2001 nosacījumi par atbalsta shēmas N 192/97 (un atbalsta shēmas NN 69/95, ja atbalsts tiek sniegts zemu procentu aizdevumu veidā saskaņā ar likumu 9/91) piemērošanu neatbilst Kopējam tirgum, jo tie paredz ieguldījumu atbalstu arī lielajiem uzņēmumiem.

| (96) | Komisija atzīmē, ka saskaņā ar Itālijas iestāžu iesniegto informāciju de facto atbalstu nav saņēmis neviens lielais uzņēmums. |
| --- | --- |

(96)

Komisija atzīmē, ka saskaņā ar Itālijas iestāžu iesniegto informāciju de facto atbalstu nav saņēmis neviens lielais uzņēmums.

VI.3.2.   Ieguldījumu atbalsts MVU

| (97) | Vispirms Komisija apstiprina, ka ikviens atbalsts, kas saistīts ar aizvietojošiem ieguldījumiem, uzskatāms par neatbilstīgu, tomēr piebilst, ka saskaņā ar Itālijas iestāžu paziņojumu pārbaudīto noteikumu ietvaros netika piešķirts atbalsts šādu ieguldījumu veidā. |
| --- | --- |

(97)

Vispirms Komisija apstiprina, ka ikviens atbalsts, kas saistīts ar aizvietojošiem ieguldījumiem, uzskatāms par neatbilstīgu, tomēr piebilst, ka saskaņā ar Itālijas iestāžu paziņojumu pārbaudīto noteikumu ietvaros netika piešķirts atbalsts šādu ieguldījumu veidā.

| (98) | Turklāt par neatbilstīgu uzskatāms ieguldījumu atbalsts, kas pārsniedz 15 % slieksni maziem uzņēmumiem un 7,5 % slieksni vidējiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(98)

Turklāt par neatbilstīgu uzskatāms ieguldījumu atbalsts, kas pārsniedz 15 % slieksni maziem uzņēmumiem un 7,5 % slieksni vidējiem uzņēmumiem.

VI.3.3.   Mikrouzņēmumi

| (99) | Komisija apstiprina, ka mikrouzņēmumu kategorija, kas saskaņā ar Ieteikumu Nr. 96/280/EK (18), kā arī atbilstoši no 2005. gada 1. janvāra spēkā esošajai jaunajai MVU definīcijai (19) ietilpst MVU, netiek automātiski izslēgta no EK Līguma 87. panta 1. punkta piemērošanas. Līdz ar to šiem uzņēmumiem sniegtais ieguldījumu atbalsts neatbilst Kopējam tirgum, ja tas pārsniedz 15 % atbalsta intensitāti un nav uzskatāms par de minimis atbalstu. |
| --- | --- |

(99)

Komisija apstiprina, ka mikrouzņēmumu kategorija, kas saskaņā ar Ieteikumu Nr. 96/280/EK (18), kā arī atbilstoši no 2005. gada 1. janvāra spēkā esošajai jaunajai MVU definīcijai (19) ietilpst MVU, netiek automātiski izslēgta no EK Līguma 87. panta 1. punkta piemērošanas. Līdz ar to šiem uzņēmumiem sniegtais ieguldījumu atbalsts neatbilst Kopējam tirgum, ja tas pārsniedz 15 % atbalsta intensitāti un nav uzskatāms par de minimis atbalstu.

| (100) | Komisija ņem vērā Itālijas iestāžu norādījumu, saskaņā ar kuru neesot sniegts atbalsts mikrouzņēmumiem, kas vienlaicīgi pārsnieguši 15 % atbalsta intensitātes slieksni un de minimis slieksni. |
| --- | --- |

(100)

Komisija ņem vērā Itālijas iestāžu norādījumu, saskaņā ar kuru neesot sniegts atbalsts mikrouzņēmumiem, kas vienlaicīgi pārsnieguši 15 % atbalsta intensitātes slieksni un de minimis slieksni.

VI.3.4.   Atbalsts apkārtējās vides aizsardzībai

| (101) | Komisija uzskata, ka šī pasākuma pirmajiem diviem aspektiem paredzētā 25 % atbalsta intensitāte vai 40 % (piemērojoties jaunajām obligātajām normām, vai par pasākumiem, ar kuriem Kopienas normas tiek papildinātas), kā arī lielo uzņēmumu iekļaušana atbalsta saņēmēju sarakstā attiecībā uz apkārtējās vides audita projektiem neatbilst Kopējam tirgum. |
| --- | --- |

(101)

Komisija uzskata, ka šī pasākuma pirmajiem diviem aspektiem paredzētā 25 % atbalsta intensitāte vai 40 % (piemērojoties jaunajām obligātajām normām, vai par pasākumiem, ar kuriem Kopienas normas tiek papildinātas), kā arī lielo uzņēmumu iekļaušana atbalsta saņēmēju sarakstā attiecībā uz apkārtējās vides audita projektiem neatbilst Kopējam tirgum.

| (102) | Komisija atzīmē, ka saskaņā ar Itālijas iestāžu iesniegto informāciju līdz šim tika sniegts tikai viens atbalsts, kas pārsniedza de minimis slieksni un vairs netiek piemērots iepriekš minētā trešā pasākuma (apkārtējās vides audita atbalsts) tiesiskais pamats, un tas tiks pēc iespējas ātrāk atcelts. |
| --- | --- |

(102)

Komisija atzīmē, ka saskaņā ar Itālijas iestāžu iesniegto informāciju līdz šim tika sniegts tikai viens atbalsts, kas pārsniedza de minimis slieksni un vairs netiek piemērots iepriekš minētā trešā pasākuma (apkārtējās vides audita atbalsts) tiesiskais pamats, un tas tiks pēc iespējas ātrāk atcelts.

VI.3.5.   Par“atbalstu nodarbinātības veicināšanai” nosauktie ieguldījumi

| (103) | Komisija apstiprina, ka ar šo apzīmējumu lēmumā Nr. 4607 paredzētie atbalsti neatbilst ar Komisijas lēmumu par atbalstu N 192/97 atļautajiem atbalstiem. Turklāt tie nav saistīti ar darba vietu radīšanu un iegūšanu, drīzāk ar konsultāciju pakalpojumiem un aktivitātēm, kas saistītas ar preču zīmju tiesībām un patentiem; līdz ar to tos nevar uzskatīt par atbalstiem nodarbinātības veicināšanai. |
| --- | --- |

(103)

Komisija apstiprina, ka ar šo apzīmējumu lēmumā Nr. 4607 paredzētie atbalsti neatbilst ar Komisijas lēmumu par atbalstu N 192/97 atļautajiem atbalstiem. Turklāt tie nav saistīti ar darba vietu radīšanu un iegūšanu, drīzāk ar konsultāciju pakalpojumiem un aktivitātēm, kas saistītas ar preču zīmju tiesībām un patentiem; līdz ar to tos nevar uzskatīt par atbalstiem nodarbinātības veicināšanai.

| (104) | Pieņemot, ka šim pasākumam atbilstošās atbalstāmās izmaksas galvenokārt veido konsultāciju izmaksas (jaundibinātajam MVU) vai darbības, kas saistītas ar preču zīmju un ražojumu patentēšanu, kas saskaņā ar Regulas Nr. 70/2001 5. un 5.4. panta varētu pretendēt uz atbalstu, šie atbalsti ir neatbilstīgi tikai tādā apmērā, kādā netiek izpildītas Regulu Nr. 70/2001 un 364/2004 (20) prasības. |
| --- | --- |

(104)

Pieņemot, ka šim pasākumam atbilstošās atbalstāmās izmaksas galvenokārt veido konsultāciju izmaksas (jaundibinātajam MVU) vai darbības, kas saistītas ar preču zīmju un ražojumu patentēšanu, kas saskaņā ar Regulas Nr. 70/2001 5. un 5.4. panta varētu pretendēt uz atbalstu, šie atbalsti ir neatbilstīgi tikai tādā apmērā, kādā netiek izpildītas Regulu Nr. 70/2001 un 364/2004 (20) prasības.

| (105) | Tomēr šie atbalsti ir neatbilstīgi, ja atbalsta saņēmējs ir lielais uzņēmums. |
| --- | --- |

(105)

Tomēr šie atbalsti ir neatbilstīgi, ja atbalsta saņēmējs ir lielais uzņēmums.

VI.3.6.   Atbalsts uzņēmumu starptautiskās sadarbības veicināšanai

| (106) | Komisija ņem vērā, ka, balstoties uz piemērošanas kritērijiem, kuri bija procedūras uzsākšanas priekšmets, tika sniegti tikai daži neliela apmēra atbalsti. Turklāt dalībai gadatirgos un izstādēs piešķirtā atbalsta intensitāte pieļaujamo 50 % vietā ir tikai 25 %, arī pieņemot, ka netiktu pārbaudīts, vai šī ir pirmā dalība attiecīgajā pasākumā. Kopā tika konstatēti pieci gadījumi, kuru atbalsta līmenis bija no 1 250 līdz 8 875 euro. Attiecībā uz atbalstiem eksporta kredītu apdrošināšanai tika konstatēti tikai divi gadījumi ar atbalsta intensitāti 50 %, tos veidoja apdrošināšanas prēmiju izdevumi un saistībā ar valstīm, kas nav ES dalībvalstis, atbalstu apmērs bija 3 500 euro un 7 miljoni liru (kas aptuveni atbilst 3 500 euro). Šie atbalsti ir atbilstīgi tikai ar nosacījumu, ka tie izpilda Komisijas Paziņojuma par EK Līguma 92. un 93. panta piemērošanu īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanai (21) nosacījumus. |
| --- | --- |

(106)

Komisija ņem vērā, ka, balstoties uz piemērošanas kritērijiem, kuri bija procedūras uzsākšanas priekšmets, tika sniegti tikai daži neliela apmēra atbalsti. Turklāt dalībai gadatirgos un izstādēs piešķirtā atbalsta intensitāte pieļaujamo 50 % vietā ir tikai 25 %, arī pieņemot, ka netiktu pārbaudīts, vai šī ir pirmā dalība attiecīgajā pasākumā. Kopā tika konstatēti pieci gadījumi, kuru atbalsta līmenis bija no 1 250 līdz 8 875 euro. Attiecībā uz atbalstiem eksporta kredītu apdrošināšanai tika konstatēti tikai divi gadījumi ar atbalsta intensitāti 50 %, tos veidoja apdrošināšanas prēmiju izdevumi un saistībā ar valstīm, kas nav ES dalībvalstis, atbalstu apmērs bija 3 500 euro un 7 miljoni liru (kas aptuveni atbilst 3 500 euro). Šie atbalsti ir atbilstīgi tikai ar nosacījumu, ka tie izpilda Komisijas Paziņojuma par EK Līguma 92. un 93. panta piemērošanu īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanai (21) nosacījumus.

| (107) | Visi atbalsti lielo uzņēmumu konsultācijām un eksporta aktivitātēm (pēdējie attiecas arī uz MVU) tomēr neatbilst Kopējam tirgum. Tāpat nav atbilstīgi atbalsti jebkura lieluma uzņēmumam nepārtrauktām vai regulārām konsultācijām, kā arī atbalsti normāliem ražošanas izdevumiem, piemēram, reklāmai. |
| --- | --- |

(107)

Visi atbalsti lielo uzņēmumu konsultācijām un eksporta aktivitātēm (pēdējie attiecas arī uz MVU) tomēr neatbilst Kopējam tirgum. Tāpat nav atbilstīgi atbalsti jebkura lieluma uzņēmumam nepārtrauktām vai regulārām konsultācijām, kā arī atbalsti normāliem ražošanas izdevumiem, piemēram, reklāmai.

VI.3.7.   Atbalsti Kopienas programmu ietvaros

| (108) | Komisija atzīmē, šī lēmumā Nr. 4607 paredzētā atbalsta forma ar 80 % atbalsta intensitāti Komisijas lēmumā par atbalsta shēmu N 192/97 nav atļauta. Ņemot vērā ļoti augsto atbalsta intensitāti un faktu, ka nav nekāda pieļaujama veicināma mērķa, šie atbalsti nav atbilstīgi, ja tiek piemērots 87. panta 1. punkts, jo īpaši, ja šo atbalstu saņem ekonomikas subjekti, kas saistībā ar šo īpašo pasākumu piedalās Kopienas atbalstītajā projektā. |
| --- | --- |

(108)

Komisija atzīmē, šī lēmumā Nr. 4607 paredzētā atbalsta forma ar 80 % atbalsta intensitāti Komisijas lēmumā par atbalsta shēmu N 192/97 nav atļauta. Ņemot vērā ļoti augsto atbalsta intensitāti un faktu, ka nav nekāda pieļaujama veicināma mērķa, šie atbalsti nav atbilstīgi, ja tiek piemērots 87. panta 1. punkts, jo īpaši, ja šo atbalstu saņem ekonomikas subjekti, kas saistībā ar šo īpašo pasākumu piedalās Kopienas atbalstītajā projektā.

| (109) | Tomēr Komisija piebilst, ka saskaņā ar šiem noteikumiem atsevišķi aplūkotajiem projektiem piešķirtās summas saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju ir ļoti ierobežotas un ietilpst de minimis sliekšņa robežās. Līdz ar to nav nekādas ietekmes uz Kopienas iekšējo tirdzniecību. Tādēļ var secināt, ka šie pasākumi neveido valsts atbalstu EK līguma 87. panta izpratnē, ja Itālijas iestādes spēj iesniegt Komisijai pierādījumus, ka tiek ievēroti visi Regulas Nr. 69/2001 piemērošanas kritēriji. Turklāt Komisija ņem vērā, ka atbalsts kopējam projektam programmu LEADER un INTERREG ietvaros, kurās arī piedalās uzņēmumi, jaunajā šo noteikumu piemērošanas kritēriju projektā vairs netiek paredzēts. |
| --- | --- |

(109)

Tomēr Komisija piebilst, ka saskaņā ar šiem noteikumiem atsevišķi aplūkotajiem projektiem piešķirtās summas saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju ir ļoti ierobežotas un ietilpst de minimis sliekšņa robežās. Līdz ar to nav nekādas ietekmes uz Kopienas iekšējo tirdzniecību. Tādēļ var secināt, ka šie pasākumi neveido valsts atbalstu EK līguma 87. panta izpratnē, ja Itālijas iestādes spēj iesniegt Komisijai pierādījumus, ka tiek ievēroti visi Regulas Nr. 69/2001 piemērošanas kritēriji. Turklāt Komisija ņem vērā, ka atbalsts kopējam projektam programmu LEADER un INTERREG ietvaros, kurās arī piedalās uzņēmumi, jaunajā šo noteikumu piemērošanas kritēriju projektā vairs netiek paredzēts.

VI.3.8.   Atbalsti konsultāciju pakalpojumiem

| (110) | Komisija apstiprina, ka atbalstīšanas un konsultāciju pakalpojumiem lielajiem uzņēmumiem netiek nodrošināts atbalsts, izņemot atbalstu izglītības projekta ietvaros, atbilstoši Regulas (EK) Nr. 68/2001 (22) 7. panta 7. punkta a) apakšpunktam. Izņemot šo iespēju, atbalsti ir neatbilstīgi. |
| --- | --- |

(110)

Komisija apstiprina, ka atbalstīšanas un konsultāciju pakalpojumiem lielajiem uzņēmumiem netiek nodrošināts atbalsts, izņemot atbalstu izglītības projekta ietvaros, atbilstoši Regulas (EK) Nr. 68/2001 (22) 7. panta 7. punkta a) apakšpunktam. Izņemot šo iespēju, atbalsti ir neatbilstīgi.

VI.3.9.   De minimis noteikumu piemērošana

| (111) | Komisija ņem vērā Itālijas iestāžu iesniegto garantiju, saskaņā ar kuru piemērotie de minimis noteikumu priekšnosacījumi, t.i. spēkā esošās Regulas (EK) Nr. 69/2001 (23) priekšnosacījumi tiek stingri ievēroti, proti, balstoties uz uzraudzības sistēmu “servizio controlling dell
  ’
  ASTAT”. |
| --- | --- |

(111)

Komisija ņem vērā Itālijas iestāžu iesniegto garantiju, saskaņā ar kuru piemērotie de minimis noteikumu priekšnosacījumi, t.i. spēkā esošās Regulas (EK) Nr. 69/2001 (23) priekšnosacījumi tiek stingri ievēroti, proti, balstoties uz uzraudzības sistēmu “servizio controlling dell
  ’
  ASTAT”.

VI.4.   Pasākumu atbilstība, ņemot vērā ar 25.6.2004. vēstuli Nr. A/34/747 paziņotos un ar 2.6.2005. vēstuli Nr. A/34426 veiktos jauno kritēriju papildinājumus un grozījumus.

| (112) | Attiecībā uz ieguldījumu atbalstu Komisija atzīmē, ka jaunie piemērošanas kritēriji noteikti izslēdz lielos uzņēmumus, izņemot de minimis noteikumus. |
| --- | --- |

(112)

Attiecībā uz ieguldījumu atbalstu Komisija atzīmē, ka jaunie piemērošanas kritēriji noteikti izslēdz lielos uzņēmumus, izņemot de minimis noteikumus.

| (113) | Attiecībā uz ieguldījumu atbalstu MVU jāatceras, ka paredzamā atbalstāmo ieguldījumu definīcija jaunajos kritērijos atbilst Regulai Nr. 70/2001 (24) un līdz ar to noteikti ir izslēgti aizvietojošie ieguldījumi, kā arī uzturēšanas ieguldījumi. |
| --- | --- |

(113)

Attiecībā uz ieguldījumu atbalstu MVU jāatceras, ka paredzamā atbalstāmo ieguldījumu definīcija jaunajos kritērijos atbilst Regulai Nr. 70/2001 (24) un līdz ar to noteikti ir izslēgti aizvietojošie ieguldījumi, kā arī uzturēšanas ieguldījumi.

| (114) | Tālāk Komisija atzīmē, ka kopš šā brīža formāli tiek ievērots brīvības veikt uzņēmējdarbību princips, iepriekš tas bija tikai de facto gadījums, kā redzams procedūras laikā iesniegtajā sarakstā (skat. šī lēmuma 70. punktu), kur pietiek ar uzņēmuma atrašanos Bolcāno provinces apgabalā, lai saņemtu pieeju pārbaudāmajam atbalstam. |
| --- | --- |

(114)

Tālāk Komisija atzīmē, ka kopš šā brīža formāli tiek ievērots brīvības veikt uzņēmējdarbību princips, iepriekš tas bija tikai de facto gadījums, kā redzams procedūras laikā iesniegtajā sarakstā (skat. šī lēmuma 70. punktu), kur pietiek ar uzņēmuma atrašanos Bolcāno provinces apgabalā, lai saņemtu pieeju pārbaudāmajam atbalstam.

| (115) | Atbalsta nepieciešamības princips ir nodrošināts, jo no šī brīža pieteikums jāiesniedz pirms atbalstāmā projekta īstenošanas. |
| --- | --- |

(115)

Atbalsta nepieciešamības princips ir nodrošināts, jo no šī brīža pieteikums jāiesniedz pirms atbalstāmā projekta īstenošanas.

| (116) | Uz mikrouzņēmumiem neattiecas EK Līguma 87. panta 1. punkts, ja runa ir par uzņēmumiem tuvākajā apkaimē, jo tie, ņemot vērā uzņēmumu pazīmes, lielumu un situāciju nevar ietekmēt Kopienas iekšējo tirdzniecību un citu dalībvalstu uzņēmumiem nav intereses par pieejai to tirgum. Šajos uzņēmumos, kuros nav vairāk kā divi darbinieki, šajā gadījumā runa ir par noteiktiem amatniekiem (jo īpaši apdraudētās tradicionālās nozarēs, piem., atslēdznieks, mucinieks, vilnas kārsējs un audējs, sveču lējējs un vaska lējējs, grozu pinējs, zirgu kalējs u.c.) un tirdzniecības aktivitātēm (it īpaši ikdienas patēriņa preču – galvenokārt pārtikas preču – pārdošana atsevišķā uzņēmumā apvidos, kur dzīvo ne vairāk kā tūkstoš iedzīvotāju ārpus tirdzniecības centriem un noteikti ārpus tūrisma apvidiem), kas minēti gan kā roku darbs, gan tirdzniecība jaunajos noteikumu piemērošanas kritērijos. |
| --- | --- |

(116)

Uz mikrouzņēmumiem neattiecas EK Līguma 87. panta 1. punkts, ja runa ir par uzņēmumiem tuvākajā apkaimē, jo tie, ņemot vērā uzņēmumu pazīmes, lielumu un situāciju nevar ietekmēt Kopienas iekšējo tirdzniecību un citu dalībvalstu uzņēmumiem nav intereses par pieejai to tirgum. Šajos uzņēmumos, kuros nav vairāk kā divi darbinieki, šajā gadījumā runa ir par noteiktiem amatniekiem (jo īpaši apdraudētās tradicionālās nozarēs, piem., atslēdznieks, mucinieks, vilnas kārsējs un audējs, sveču lējējs un vaska lējējs, grozu pinējs, zirgu kalējs u.c.) un tirdzniecības aktivitātēm (it īpaši ikdienas patēriņa preču – galvenokārt pārtikas preču – pārdošana atsevišķā uzņēmumā apvidos, kur dzīvo ne vairāk kā tūkstoš iedzīvotāju ārpus tirdzniecības centriem un noteikti ārpus tūrisma apvidiem), kas minēti gan kā roku darbs, gan tirdzniecība jaunajos noteikumu piemērošanas kritērijos.

| (117) | Attiecībā uz atbalstiem apkārtējās vides aizsardzībai Komisija uzskata, ka tikai īslaicīgie atbalsti, kas paredzēti MVU, lai piemērotos jaunajām obligātajām normām, ar 15 % atbalsta intensitāti trīs gadu periodā no to iegūšanas brīža atbilst Kopienas pamatnostādņu 28. punktam par valsts atbalstu apkārtējās vides aizsardzībai (25) (turpmāk – “Kopienas pamatnostādnes”). |
| --- | --- |

(117)

Attiecībā uz atbalstiem apkārtējās vides aizsardzībai Komisija uzskata, ka tikai īslaicīgie atbalsti, kas paredzēti MVU, lai piemērotos jaunajām obligātajām normām, ar 15 % atbalsta intensitāti trīs gadu periodā no to iegūšanas brīža atbilst Kopienas pamatnostādņu 28. punktam par valsts atbalstu apkārtējās vides aizsardzībai (25) (turpmāk – “Kopienas pamatnostādnes”).

| (118) | Līdz ar to, lai radītu jebkāda lieluma uzņēmumu interesi ievērot saistošās Kopienas tiesību normas vai, ja to nav, izmantot ieguldījumus apkārtējās vides aizsardzībai, atbalsti ar 30 % atbalsta intensitāti no šī brīža izpilda priekšnoteikumus saskaņā ar Kopienas pamatnostādņu 29. punktu. |
| --- | --- |

(118)

Līdz ar to, lai radītu jebkāda lieluma uzņēmumu interesi ievērot saistošās Kopienas tiesību normas vai, ja to nav, izmantot ieguldījumus apkārtējās vides aizsardzībai, atbalsti ar 30 % atbalsta intensitāti no šī brīža izpilda priekšnoteikumus saskaņā ar Kopienas pamatnostādņu 29. punktu.

| (119) | MVU paredzētās atbalstīšanas un konsultāciju darbības apkārtējās vides sektorā ir saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 70/2001 (26) 5. panta a) punktu un līdz ar to atbilst kopējam tirgum. |
| --- | --- |

(119)

MVU paredzētās atbalstīšanas un konsultāciju darbības apkārtējās vides sektorā ir saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 70/2001 (26) 5. panta a) punktu un līdz ar to atbilst kopējam tirgum.

| (120) | Tomēr šis lēmums neveido precedentu 4.11.2002. lēmuma Nr. 4007 atbilstībai, lai visu kompleksu atbalstu vides aizsardzībai Bolcāno provincē piemērotu jaunajām Komisijas pamatnostādnēm, jo šis lēmums nav šīs procedūras priekšmets. |
| --- | --- |

(120)

Tomēr šis lēmums neveido precedentu 4.11.2002. lēmuma Nr. 4007 atbilstībai, lai visu kompleksu atbalstu vides aizsardzībai Bolcāno provincē piemērotu jaunajām Komisijas pamatnostādnēm, jo šis lēmums nav šīs procedūras priekšmets.

| (121) | Attiecībā uz šķietamiem atbalstiem nodarbinātības veicināšanai Komisija ņem vērā to, ka šie atbalsti, ievērojot Regulu Nr. 69/2001 (27) par de minimis atbalstiem ir ierobežoti tikai likviditātes aizdevumu garantijām. |
| --- | --- |

(121)

Attiecībā uz šķietamiem atbalstiem nodarbinātības veicināšanai Komisija ņem vērā to, ka šie atbalsti, ievērojot Regulu Nr. 69/2001 (27) par de minimis atbalstiem ir ierobežoti tikai likviditātes aizdevumu garantijām.

| (122) | Attiecībā uz uzņēmuma starptautiskās sadarbības veicināšanas atbalstiem Komisija atzīmē, ka jaunajos piemērošanas kritērijos saglabāts tikai atbalsts ar 50 % intensitāti, kas attiecas uz neatkarīgo konsultantu pakalpojumu izdevumiem un pirmajai dalībai kādā noteiktā gadatirgū vai izstādē, kas paredzēts tikai MVU. Tas atbilst Regulas 70/2001 (28) 5. punktam. |
| --- | --- |

(122)

Attiecībā uz uzņēmuma starptautiskās sadarbības veicināšanas atbalstiem Komisija atzīmē, ka jaunajos piemērošanas kritērijos saglabāts tikai atbalsts ar 50 % intensitāti, kas attiecas uz neatkarīgo konsultantu pakalpojumu izdevumiem un pirmajai dalībai kādā noteiktā gadatirgū vai izstādē, kas paredzēts tikai MVU. Tas atbilst Regulas 70/2001 (28) 5. punktam.

| (123) | Turklāt Komisija atzīmē, ka kredīta apdrošināšanas prēmijas ir atbalstāmas tikai tirgū nepadrošināmiem riskiem darījumos ar trešajām valstīm, izņemot OECD valstis, kurās iespējams apdrošināt risku tirgū (tā sauktās “marketable countries”; pašlaik Austrālija, Kanāda, Islande, Japāna, Jaunzēlande, Norvēģija, Šveice un ASV). Tas atbilst ziņojumam par īslaicīgu eksporta kredīta apdrošināšanu (29). |
| --- | --- |

(123)

Turklāt Komisija atzīmē, ka kredīta apdrošināšanas prēmijas ir atbalstāmas tikai tirgū nepadrošināmiem riskiem darījumos ar trešajām valstīm, izņemot OECD valstis, kurās iespējams apdrošināt risku tirgū (tā sauktās “marketable countries”; pašlaik Austrālija, Kanāda, Islande, Japāna, Jaunzēlande, Norvēģija, Šveice un ASV). Tas atbilst ziņojumam par īslaicīgu eksporta kredīta apdrošināšanu (29).

VII.   NOBEIGUMA SECINĀJUMI

| (124) | Komisija ar nožēlu atzīst, ka 17.12.2001. lēmuma Nr. 4607 noteiktie Itālijas Bolcāno provinces reģionālā likuma Nr. 4/97 piemērošanas kritēriji, kas, pārkāpjot EK Līguma 88. panta 3. punktu, stājās spēkā bez iepriekšējas paziņošanas Komisijai, ir prettiesiski. Līdz ar to tika nepareizi piemērota atbalsta shēma N 192/97 (un netieši arī noteikumi NN 69/95) saskaņā ar Regulas Nr. 659/99 (30) 16. pantu. |
| --- | --- |

(124)

Komisija ar nožēlu atzīst, ka 17.12.2001. lēmuma Nr. 4607 noteiktie Itālijas Bolcāno provinces reģionālā likuma Nr. 4/97 piemērošanas kritēriji, kas, pārkāpjot EK Līguma 88. panta 3. punktu, stājās spēkā bez iepriekšējas paziņošanas Komisijai, ir prettiesiski. Līdz ar to tika nepareizi piemērota atbalsta shēma N 192/97 (un netieši arī noteikumi NN 69/95) saskaņā ar Regulas Nr. 659/99 (30) 16. pantu.

| (125) | Komisija ir noslēgusi formālo procedūru, lai pārbaudītu attiecīgo atbalstu. |
| --- | --- |

(125)

Komisija ir noslēgusi formālo procedūru, lai pārbaudītu attiecīgo atbalstu.

| (126) | Tomēr procedūras gaitā Itālijas iestādes paskaidroja, ka, balstoties uz Komisijas pārbaudes rezultātiem par neatbilstīgiem vai prettiesiskiem atzītie lēmuma Nr. 4607/2001 nosacījumi lielākoties nekad nav tikuši izmantoti vai ir tikuši izmantoti tikai dažos gadījumos, kur figurē nelielas summas, kas ir mazākas par de minimis slieksni, un tas attiecas arī uz MVU. |
| --- | --- |

(126)

Tomēr procedūras gaitā Itālijas iestādes paskaidroja, ka, balstoties uz Komisijas pārbaudes rezultātiem par neatbilstīgiem vai prettiesiskiem atzītie lēmuma Nr. 4607/2001 nosacījumi lielākoties nekad nav tikuši izmantoti vai ir tikuši izmantoti tikai dažos gadījumos, kur figurē nelielas summas, kas ir mazākas par de minimis slieksni, un tas attiecas arī uz MVU.

| (127) | Šim nolūkam tika iesniegts daudz informācijas, it īpaši par piešķirto atbalstu skaitu un apmēru attiecībā uz atbalsta shēmu dažādu pasākumu strīdīgajiem aspektiem. Saskaņā ar to, ņemot vērā ieguldījumu atbalstu, attiecīgā atbalsta shēma neparedz atbalsta piešķiršanu lielajiem uzņēmumiem. Līdz ar to atbalsti, kā minēts Komisijas lēmumā par atbalsta shēmu N 192/97 un NN 69/95 atļaušanu, de facto paredzēti MVU. |
| --- | --- |

(127)

Šim nolūkam tika iesniegts daudz informācijas, it īpaši par piešķirto atbalstu skaitu un apmēru attiecībā uz atbalsta shēmu dažādu pasākumu strīdīgajiem aspektiem. Saskaņā ar to, ņemot vērā ieguldījumu atbalstu, attiecīgā atbalsta shēma neparedz atbalsta piešķiršanu lielajiem uzņēmumiem. Līdz ar to atbalsti, kā minēts Komisijas lēmumā par atbalsta shēmu N 192/97 un NN 69/95 atļaušanu, de facto paredzēti MVU.

| (128) | Turklāt Itālijas iestādes aktīvi sadarbojās. Sadarbības rezultātā tās ir nolēmušas izbeigt piemērot dažus noteikumus, kas iespējami drīz tiks atcelti (it īpaši attiecībā uz atbalstu konsultācijām lielajiem uzņēmumiem), un ierosinājušas izmaiņas atbalsta piemērošanas kritērijos, kas ir šīs procedūras priekšmets. |
| --- | --- |

(128)

Turklāt Itālijas iestādes aktīvi sadarbojās. Sadarbības rezultātā tās ir nolēmušas izbeigt piemērot dažus noteikumus, kas iespējami drīz tiks atcelti (it īpaši attiecībā uz atbalstu konsultācijām lielajiem uzņēmumiem), un ierosinājušas izmaiņas atbalsta piemērošanas kritērijos, kas ir šīs procedūras priekšmets.

| (129) | Noslēgumā Komisija ņem vērā Itālijas garantijas attiecībā uz priekšnosacījumu un de minimis sliekšņa nosacījumu ievērošanu, par kuru ļoti plašo piemērošanu Komisija izteica savas šaubas, uzsākot procedūru. |
| --- | --- |

(129)

Noslēgumā Komisija ņem vērā Itālijas garantijas attiecībā uz priekšnosacījumu un de minimis sliekšņa nosacījumu ievērošanu, par kuru ļoti plašo piemērošanu Komisija izteica savas šaubas, uzsākot procedūru.

| (130) | Tā kā labumu nav guvušas ne izslēgtās ekonomikas nozares, ne darbības saistībā ar eksportu un netika paredzēta no prioritāra valsts iekšējo ražojumu izmantošanas atkarīga atbalsta izmantošana attiecībā uz importa produktiem, Regulas Nr. 69/2001 izpratnē neskaidriem atbalsta gadījumiem var tikt izmantoti de minimis noteikumi, ja katrs atsevišķais uzņēmums trīs gadu laikā nepārsniedz 100 000 euro slieksni. Līdz ar to uz šo atbalstu neattiecas EK Līguma 87. panta 1. punkts. |
| --- | --- |

(130)

Tā kā labumu nav guvušas ne izslēgtās ekonomikas nozares, ne darbības saistībā ar eksportu un netika paredzēta no prioritāra valsts iekšējo ražojumu izmantošanas atkarīga atbalsta izmantošana attiecībā uz importa produktiem, Regulas Nr. 69/2001 izpratnē neskaidriem atbalsta gadījumiem var tikt izmantoti de minimis noteikumi, ja katrs atsevišķais uzņēmums trīs gadu laikā nepārsniedz 100 000 euro slieksni. Līdz ar to uz šo atbalstu neattiecas EK Līguma 87. panta 1. punkts.

| (131) | Tālāk Komisija atzīmē, ka no lēmuma par kādu atbalsta shēmu neizriet pieņēmums, ka atsevišķi pasākumi neveido valsts atbalstu (ja atsevišķs atbalsts – kā noteikts iepriekšējā punktā – atbilst, piemēram, de minimis noteikumiem) vai, pamatojoties uz tā pazīmēm (it īpaši, balstoties uz kādu atļaujošu noteikumu), atbilst Kopējam tirgum. |
| --- | --- |

(131)

Tālāk Komisija atzīmē, ka no lēmuma par kādu atbalsta shēmu neizriet pieņēmums, ka atsevišķi pasākumi neveido valsts atbalstu (ja atsevišķs atbalsts – kā noteikts iepriekšējā punktā – atbilst, piemēram, de minimis noteikumiem) vai, pamatojoties uz tā pazīmēm (it īpaši, balstoties uz kādu atļaujošu noteikumu), atbilst Kopējam tirgum.

| (132) | Arī gadījumā, ja, ņemot vērā iepriekšējos 124. – 131. punktus un VI.3. daļu par pasākumu atbilstību, balstoties uz lēmuma Nr. 4607/2001 piemērošanas noteiktajiem apsvērumiem, pastāv iespēja, ka nav nepieciešama nekāda atmaksa vai tā tiek pieprasīta tikai nelielā apmērā, Komisijas konsolidētajā praksē ir pieņemts, ka var pieprasīt atbalsta atmaksu no atbalsta saņēmējiem gadījumā, ja atbalsta saņemšana bijusi prettiesiska un neatbilstīga EK Līguma 88. pantam. Šāda prakse tiek apstiprināta Regulas Nr. 659/99 (31) 14. pantā.. |
| --- | --- |

(132)

Arī gadījumā, ja, ņemot vērā iepriekšējos 124. – 131. punktus un VI.3. daļu par pasākumu atbilstību, balstoties uz lēmuma Nr. 4607/2001 piemērošanas noteiktajiem apsvērumiem, pastāv iespēja, ka nav nepieciešama nekāda atmaksa vai tā tiek pieprasīta tikai nelielā apmērā, Komisijas konsolidētajā praksē ir pieņemts, ka var pieprasīt atbalsta atmaksu no atbalsta saņēmējiem gadījumā, ja atbalsta saņemšana bijusi prettiesiska un neatbilstīga EK Līguma 88. pantam. Šāda prakse tiek apstiprināta Regulas Nr. 659/99 (31) 14. pantā..

| (133) | Komisija dod rīkojumu, ka Itālijai jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai pieprasītu neatbilstīgo atbalstu atmaksu no atbalsta saņēmējiem, izņemot atsevišķus gadījumus, kad tiek izpildīti nepieciešamie nosacījumi, kas ļauj tos uzskatīt par atbilstīgiem. Līdz ar to Komisija aicina Itālijas iestādes atbalsta saņēmējiem atmaksāt atbalstus, aprēķinot papildu procentus, divu mēnešu laikā no šī lēmuma datuma. |
| --- | --- |

(133)

Komisija dod rīkojumu, ka Itālijai jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai pieprasītu neatbilstīgo atbalstu atmaksu no atbalsta saņēmējiem, izņemot atsevišķus gadījumus, kad tiek izpildīti nepieciešamie nosacījumi, kas ļauj tos uzskatīt par atbilstīgiem. Līdz ar to Komisija aicina Itālijas iestādes atbalsta saņēmējiem atmaksāt atbalstus, aprēķinot papildu procentus, divu mēnešu laikā no šī lēmuma datuma.

| (134) | Saskaņā ar Regulas Nr. 659/99 14. panta 2. punktu atbalsta atmaksai tiek piemērota procentu likme, kuru atbilstoši Regulas (EK) Nr. 794/2004 V nodaļas nosacījumiem nosaka Komisija (32). Procentu likme stājas spēkā no brīža, kad prettiesiskais atbalsts tika pirmo reizi nodots atbalsta saņēmēja rīcībā, un tā ir spēkā līdz pat atbalsta atmaksai. |
| --- | --- |

(134)

Saskaņā ar Regulas Nr. 659/99 14. panta 2. punktu atbalsta atmaksai tiek piemērota procentu likme, kuru atbilstoši Regulas (EK) Nr. 794/2004 V nodaļas nosacījumiem nosaka Komisija (32). Procentu likme stājas spēkā no brīža, kad prettiesiskais atbalsts tika pirmo reizi nodots atbalsta saņēmēja rīcībā, un tā ir spēkā līdz pat atbalsta atmaksai.

| (135) | Komisija aicina Itāliju nosūtīt pievienoto veidlapu par atmaksas procesa stāvokli, lai izveidotu sarakstu, kurā tiktu iekļauti atbalsta saņēmēji, kam jāatmaksā atbalsts, kā arī aicina Itāliju sniegt informāciju par konkrētiem pasākumiem, kas tiks veikti, lai panāktu tūlītēju un faktisku atbalstu atmaksu. Turklāt divu mēnešu laikā no šī lēmuma paziņošanas brīža ir jāiesniedz pilnīgs atbalsta pasākumu saraksts, kurā uzskaitītas piešķirtās summas, kādam no nosauktajiem izvēles kritērijiem atbilstošās atbalstāmās summas, kā arī atmaksājamās summas katram pasākumam. |
| --- | --- |

(135)

Komisija aicina Itāliju nosūtīt pievienoto veidlapu par atmaksas procesa stāvokli, lai izveidotu sarakstu, kurā tiktu iekļauti atbalsta saņēmēji, kam jāatmaksā atbalsts, kā arī aicina Itāliju sniegt informāciju par konkrētiem pasākumiem, kas tiks veikti, lai panāktu tūlītēju un faktisku atbalstu atmaksu. Turklāt divu mēnešu laikā no šī lēmuma paziņošanas brīža ir jāiesniedz pilnīgs atbalsta pasākumu saraksts, kurā uzskaitītas piešķirtās summas, kādam no nosauktajiem izvēles kritērijiem atbilstošās atbalstāmās summas, kā arī atmaksājamās summas katram pasākumam.

| (136) | Turklāt Komisija aicina Itāliju divu mēnešu laikā no šī lēmuma pieņemšanas brīža iesniegt pierādījumus, kas apliecinātu to, ka ir uzsākti atbalsta atmaksāšanas pasākumi attiecībā uz prettiesisko un neatbilstīgo atbalstu saņēmējiem (piemēram, apkārtraksts, nosūtītie atmaksas pieprasījumi u.c.). |
| --- | --- |

(136)

Turklāt Komisija aicina Itāliju divu mēnešu laikā no šī lēmuma pieņemšanas brīža iesniegt pierādījumus, kas apliecinātu to, ka ir uzsākti atbalsta atmaksāšanas pasākumi attiecībā uz prettiesisko un neatbilstīgo atbalstu saņēmējiem (piemēram, apkārtraksts, nosūtītie atmaksas pieprasījumi u.c.).

| (137) | Kā par katru atsevišķu gadījumu noteikts VI.4 daļā (112. – 123. punkts), 25.6.2004. vēstulē Nr. A/34747 paziņotie un 2.6.2005. vēstulē Nr. A/34426 grozītie un papildinātie jaunie piemērošanas kritēriji atbilst nosacījumiem par atbilstību ar Kopēju tirgu, |
| --- | --- |

(137)

Kā par katru atsevišķu gadījumu noteikts VI.4 daļā (112. – 123. punkts), 25.6.2004. vēstulē Nr. A/34747 paziņotie un 2.6.2005. vēstulē Nr. A/34426 grozītie un papildinātie jaunie piemērošanas kritēriji atbilst nosacījumiem par atbilstību ar Kopēju tirgu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU:

1. pants

17.12.2001. pieņemtajā lēmumā Nr. 4607 noteiktie reģionālā likuma Nr. 4/97 piemērošanas kritēriji, tā kā tie netika iepriekš iesniegti Komisijai, ir nelikumīgi saskaņā ar EK Līguma 88. panta 3. punktu. Tie ietver atbalsta shēmas N 192/1997 un netieši arī noteikumu NN 69/1995 nepareizu piemērošanu.

2. pants

Šādi lēmumā Nr. 4607/2001 paredzētie atbalsti neatbilst Kopējam tirgum:

| a) | visi ieguldījumu atbalsti lielajiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

a)

visi ieguldījumu atbalsti lielajiem uzņēmumiem;

| b) | MVU aizvietojošiem ieguldījumiem sniegtie atbalsti, kā arī daļa no ieguldījumu atbalsta, kas pārsniedz bruto atbalsta intensitāti 15 % apmērā maziem uzņēmumiem un 7,5 % apmērā vidējiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

b)

MVU aizvietojošiem ieguldījumiem sniegtie atbalsti, kā arī daļa no ieguldījumu atbalsta, kas pārsniedz bruto atbalsta intensitāti 15 % apmērā maziem uzņēmumiem un 7,5 % apmērā vidējiem uzņēmumiem;

| c) | ieguldījumu atbalsti maziem uzņēmumiem, kas nav minēti 3. pantā, ja tiek pārsniegta 15 % bruto atbalsta intensitāte; |
| --- | --- |

c)

ieguldījumu atbalsti maziem uzņēmumiem, kas nav minēti 3. pantā, ja tiek pārsniegta 15 % bruto atbalsta intensitāte;

| d) | pēc jauno Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu apkārtējās vides aizsardzībai (33) spēkā stāšanās un dalībvalstu (34) priekšlikuma par atbilstošiem pasākumiem, kas nepieciešami, lai piemērotos saskaņā ar minēto Kopienas pamatnostādņu 77. punktā atļautajām atbalsta shēmām, pieņemšanas, t.i., no 2002. gada 1. janvāra:






  i. | ieguldījumu atbalsti vides aizsardzībai, lai piemērotos obligātajām apkārtējās vides tiesību normām, kas nesen stājušās spēkā, attiecībā uz 15 % bruto atbalsta slieksni pārsniegušo daļu – ja atbalsts piešķirts MVU – un visos gadījumos, ja atbalsta saņēmējs ir lielais uzņēmums; |
| --- | --- | --- |

d)

pēc jauno Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu apkārtējās vides aizsardzībai (33) spēkā stāšanās un dalībvalstu (34) priekšlikuma par atbilstošiem pasākumiem, kas nepieciešami, lai piemērotos saskaņā ar minēto Kopienas pamatnostādņu 77. punktā atļautajām atbalsta shēmām, pieņemšanas, t.i., no 2002. gada 1. janvāra:

i.

ieguldījumu atbalsti vides aizsardzībai, lai piemērotos obligātajām apkārtējās vides tiesību normām, kas nesen stājušās spēkā, attiecībā uz 15 % bruto atbalsta slieksni pārsniegušo daļu – ja atbalsts piešķirts MVU – un visos gadījumos, ja atbalsta saņēmējs ir lielais uzņēmums;

| ii. | ieguldījumu atbalsts vides aizsardzībai, lai pārņemtu saistošās Kopienas normas vai, ja to nav, attiecībā uz 30 % bruto atbalsta intensitāti pārsniegušo daļu lielajiem uzņēmumiem (MVU 40 %); |
| --- | --- |

ii.

ieguldījumu atbalsts vides aizsardzībai, lai pārņemtu saistošās Kopienas normas vai, ja to nav, attiecībā uz 30 % bruto atbalsta intensitāti pārsniegušo daļu lielajiem uzņēmumiem (MVU 40 %);

| iii. | visi lielajiem uzņēmumiem noteiktie atbalsti atbalstīšanai un konsultācijām vides sektorā; |
| --- | --- |

iii.

visi lielajiem uzņēmumiem noteiktie atbalsti atbalstīšanai un konsultācijām vides sektorā;

| e) | atbalsti uzņēmuma starptautiskās sadarbības veicināšanai, izņemot atbalstu uzņēmuma pirmajai dalībai gadatirgū vai izstādē (tikai MVU), kā arī atbalsti, kas atbilst Komisijas Paziņojumā par īslaicīgu eksporta kredītu apdrošināšanu noteiktajiem kritērijiem (35); |
| --- | --- |

e)

atbalsti uzņēmuma starptautiskās sadarbības veicināšanai, izņemot atbalstu uzņēmuma pirmajai dalībai gadatirgū vai izstādē (tikai MVU), kā arī atbalsti, kas atbilst Komisijas Paziņojumā par īslaicīgu eksporta kredītu apdrošināšanu noteiktajiem kritērijiem (35);

| f) | par “atbalstu nodarbinātības veicināšanai” nosauktie ieguldījumi (de facto atbalsts atbalstīšanas un konsultāciju pakalpojumiem, un izdevumiem par preču zīmju patentēšanu), ja atbalsta saņēmējs ir lielais uzņēmums; |
| --- | --- |

f)

par “atbalstu nodarbinātības veicināšanai” nosauktie ieguldījumi (de facto atbalsts atbalstīšanas un konsultāciju pakalpojumiem, un izdevumiem par preču zīmju patentēšanu), ja atbalsta saņēmējs ir lielais uzņēmums;

| g) | visi atbalsti konsultāciju pakalpojumiem, ja tiek atbalstīti lielie uzņēmumi; |
| --- | --- |

g)

visi atbalsti konsultāciju pakalpojumiem, ja tiek atbalstīti lielie uzņēmumi;

| h) | kopējiem projektiem Kopienas programmas ietvaros sniegtie atbalsti ar 80 % intensitāti, ja atbalsta saņēmēji ir arī uzņēmumi. |
| --- | --- |

h)

kopējiem projektiem Kopienas programmas ietvaros sniegtie atbalsti ar 80 % intensitāti, ja atbalsta saņēmēji ir arī uzņēmumi.

3. pants

Pasākumi saskaņā ar 25.6.2004. vēstulē Nr. A/34747 paziņotajiem jaunajiem kritērijiem par atbalsta N 192/97 piemērošanu, kas tika grozīti un papildināti ar 2.6.2005. vēstuli Nr. A/34426 par labu mikrouzņēmumiem ar ne vairāk kā diviem darbiniekiem – it īpaši noteiktiem apdraudētiem tipiski tradicionāliem amatniekiem un dažiem tirdzniecības amatiem tuvākajā apkaimē, kas uzskaitīti piemērošanas kritēriju tekstā, neveido atbalstu saskaņā ar EK Līguma 87. panta 1. punktu.

4. pants

Jaunajos atbalsta N 192/97 piemērošanas kritērijos (paziņoti 25.6.2004. vēstulē Nr. A/34747, grozīti un papildināti 2.6.2005. vēstulē Nr. A/34426) noteiktie citi pasākumi, kas nav noteikti saskaņā ar 3. pantu, atbilst Kopējam tirgum.

5. pants

1.   Itālija veic visus nepieciešamos pasākumus, lai atgūtu visus eventuāli izsniegtos prettiesiskos un neatbilstīgos atbalstus saskaņā ar 2. pantu.

2.   Itālija no šī lēmuma pieņemšanas dienas pārtrauc visus prettiesisku atbalstu maksājumus.

3.   Atbalstu atmaksa tiek veikta nekavējoties, ievērojot valsts tiesiskā procesa kārtību, ar nosacījumu, ka tā pieļauj nekavējošu un efektīvu šī lēmuma izpildi.

4.   Atmaksājamam atbalstam piemērotā procentu likme ir spēkā no brīža, kad saņēmējs ir ieguvis atbalstu, līdz faktiskai atbalsta atmaksai.

5.   Procenti tiek aprēķināti saskaņā ar 2004. gada 21. aprīļa Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 V nodaļas noteikumiem, kas īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK Līguma 93. panta piemērošanai.

6.   Itālija uzaicina visus atbalsta saņēmējus atbilstoši 2. pantam atmaksāt prettiesiski saņemtos atbalstus un saskaņā ar minēto procedūru aprēķinātos procentus, proti, divu mēnešu laikā no šī lēmuma paziņošanas dienas.

6. pants

Divu mēnešu laikā no šī lēmuma paziņošanas dienas Itālija sniedz Komisijai informāciju par paredzētajiem un veiktajiem pasākumiem saistībā ar lēmuma izpildi un aizpilda šim lēmumam pievienoto veidlapu.

Līdz šim pašam termiņam Itālija nodod pilnīgu ar šo lēmumu saistīto atbalsta pasākumu sarakstu, kurā katram pasākumam atsevišķi uzskaitīta izsniegtā summa, atbalstāmā summa, balstoties uz kādu no iepriekš nosauktajiem kritērijiem, un atmaksājamā summa. Visbeidzot šajā termiņā Itālija nodod visus pierādījumus par to, ka tā uzsākusi atbalsta atmaksas pieprasīšanu no prettiesiskā un neatbilstīgā atbalsta saņēmējiem.

7. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

Briselē, 2005. gada 21. septembris.

Komisijas vārdā

Neelie KROES

Komisijas locekle

---

(1)  Publicēts OV 22.5.2003, C 120, 2. lpp.

1

(2)  Skat. 1. atsauci.

2

(3)  Publicēts kopsavilkuma veidā OV C 47, 1998. g., 4. lpp.

3

(4)  Publicēts kopsavilkuma veidā OV C 188, 1996. g., 1. – 2. lpp.

4

(5)  Padomes 1999. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK Līguma 93. panta (tagad 88. pants) piemērošanai, OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

5

(6)  Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regula (EK) Nr. 70/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, OV L 10, 13.1.2001., 33. lpp.

6

(7)  Šis saraksts parādās lēmuma Nr. 4607 1. pielikuma “Amatniecības nozare” A tabulas 3. atsaucē.

7

(8)  Skat. lēmuma Nr. 4607/2001 1. pielikuma “Amatniecības nozare” 3.1. punktu.

8

(9)  Komisijas 1996. gada 3. aprīļa Ieteikums Nr. 96/280/EK par mazo un vidējo uzņēmumu definīciju, publicēts OV L 107, 30.4.1996., 4. lpp.

9

(10)  Publicēts OV C 72, 10.3.1994., 3. lpp.

10

(11)  Publicēts OV C 37, 3.2.2001., 3. lpp.

11

(12)  Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regula (EK) Nr. 70/2001 par EK Līguma 87. panta un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, OV L 10, 13.1.2001., 33. lpp.

12

(13)  T.i., atbalsts, kas tieši saistīts ar eksporta apjomiem, izplatīšanas tīkla izveidi un darbību vai citi kārtējie izdevumi eksporta aktivitāšu ietvaros.

13

(14)  Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regula (EK) Nr. 69/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam, OV L 10, 13.1.2001., 30. lpp.

14

de minimis

(15)  Publicēts OV C 68, 6.3.1996., 9. lpp.

15

(16)  Skat. 14. atsauci.

16

(17)  Komisijas paziņojums par de minimis atbalstu, publicēts OV C 68, 6.3.1996., 9. lpp.

17

de minimis

(18)  Komisijas 1996. gada 3. aprīļa Ieteikums Nr. 96/280/EK par mazo un vidējo uzņēmumu definīciju, publicēts OV L 107, 30.4.1996., 4. lpp.

18

(19)  Komisijas 2003. gada 6. maija ieteikums attiecībā uz mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju, publicēts OV 124, 20.5.2003, 136. lpp.

19

(20)  Komisijas 2004. gada 25. februāra rīkojums (EK) Nr. 364/2004 izmaiņām rīkojumā (EK) Nr. 70/2001, lai papalašinātu tā pielietojumu pētījuma un attīstības atbalstiem, OV L 63, 28.2.2004, 22. lpp.

20

(21)  Publicēts OV C 281 17.9.1997, 4. lpp., mainīts ar paziņojumu 2001/C 217/02, publicēts OV C 217 2.8.2001, 2. lpp.

21

(22)  Publicēts OV L 10 13.1.2001, 20. lpp.

22

(23)  Skat. 14. atsauci

23

(24)  Skat. 14. atsauci

24

(25)  Publicēts OV C 37, 3.2.2001, 3. lpp.

25

(26)  Komisijas 2001. gada 12. janvāra rīkojums (EK) Nr. 70/2001 par EK līguma 87. un 88. panta pielietošanu attiecībā uz atbalstiem mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, OV L 10, 13.1.2001, 33. lpp.

26

(27)  Skat 14. atsauci.

27

(28)  Skat 26. atsauci.

28

(29)  Komisijas paziņojums dalībvalstīm par izmaiņām paziņojumā, saskaņā ar EK līguma 93. panta 1. daļu, EK līguma 92. un 93. panta pielietošanai attiecībā uz īslaicīgām eksporta kredīta apdrošināšanām, publicēts OV C 217, 2.8.2001., 2.lpp

29

(30)  Skat 5. atsauci.

30

(31)  Skat 5. atsauci.

31

(32)  Komisijas 2004. gada 21. aprīļa rīkojums (EK) Nr. 794/2004 padomes rīkojuma (EK) Nr. 659/1999 par īpašiem nosacījumiem attiecībā uz EK līguma 93. panta pielietošanu realizācijai, OV L 140, 30.4.2004, 1. lpp.

32

(33)  Kopienas pamatnostādnes valsts vides aizsardzības atbalstiem, publicētas OV C 37, 3.2.2001, 3. lpp.

33

(34)  Ar dokumentu Nr. 4592, 5.4.2001, kas iereģistrēts 6.4.2001. (A/32899)

34

(35)  Publicēts OV, 17.9.1997., 4. lpp., mainīts ar paziņojumu 2001/C 217/02, publicēts OV C 217, 2.8.2001, 2.lpp

35

---

PIELIKUMS

Informācija par Komisijas lēmuma Nr. C(2005)2723 izpildi

1.   Kopējais atbalsta saņēmēju skaits un kopējā atbalsta atmaksas pieprasāmā summa

| 1.1. | Precīzi dati, kā tiek aprēķināta katra atsevišķā atbalsta saņēmēja atmaksājamā atbalsta summa, atsevišķi:






  — | kapitāls; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Precīzi dati, kā tiek aprēķināta katra atsevišķā atbalsta saņēmēja atmaksājamā atbalsta summa, atsevišķi:

—

kapitāls;

| — | procenti. |
| --- | --- |

—

procenti.

| 1.2. | Cik liela ir saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem prettiesiski sniegto atbalstu summa (bruto dotācijas ekvivalents, stāvoklis ...)? |
| --- | --- |

1.2.

Cik liela ir saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem prettiesiski sniegto atbalstu summa (bruto dotācijas ekvivalents, stāvoklis ...)?

| 1.3. | Kāds ir atbalsta saņēmēju skaits, no kuriem jāpieprasa saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem prettiesiski sniegto atbalstu atmaksa? |
| --- | --- |

1.3.

Kāds ir atbalsta saņēmēju skaits, no kuriem jāpieprasa saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem prettiesiski sniegto atbalstu atmaksa?

2.   Paredzētie un jau veiktie atbalsta atmaksu pieprasīšanas pasākumi

| 2.1. | Lūdzu, norādiet precīzi, kādi pasākumi ir paredzēti un kādi jau veikti, lai panāktu tūlītēju un faktisku atbalstu atmaksu. Lūdzu, norādiet pasākumu tiesisko pamatu. |
| --- | --- |

2.1.

Lūdzu, norādiet precīzi, kādi pasākumi ir paredzēti un kādi jau veikti, lai panāktu tūlītēju un faktisku atbalstu atmaksu. Lūdzu, norādiet pasākumu tiesisko pamatu.

| 2.2. | Līdz kuram laikam tiks veikta atbalsta atmaksa? |
| --- | --- |

2.2.

Līdz kuram laikam tiks veikta atbalsta atmaksa?

3.   Dati par atsevišķiem atbalsta saņēmējiem

| 3.1. | Lūdzu, norādiet tabulā šādus datus par katru atbalsta saņēmēju, no kura tiks pieprasīta saskaņā ar atbalsta shēmām prettiesiski piešķirto atbalstu atmaksa:







  Atbalsta saņēmēja identitāte | Prettiesiski sniegtā atbalsta apmērs (1)

  Valūta:...... | Atmaksātā atbalsta summa (2)

  Valūta:....... |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

3.1.

Lūdzu, norādiet tabulā šādus datus par katru atbalsta saņēmēju, no kura tiks pieprasīta saskaņā ar atbalsta shēmām prettiesiski piešķirto atbalstu atmaksa:

Atbalsta saņēmēja identitāte

Prettiesiski sniegtā atbalsta apmērs (1)

Valūta:......

Atmaksātā atbalsta summa (2)

Valūta:.......

---

(1)  atbalsta saņēmējam izmaksātā atbalsta summa (bruto dotāciju ekvivalentā)

(2)  atmaksātā bruto summa (ieskaitot procentus)

---

| 28.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 383/16 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 383/16

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 6. septembris)

par valsts Atbalstu;

Portugāle – piegādes termiņa pagarinājums diviem tankkuģiem ķimikāliju pārvadāšanai, kas būvēti Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A.

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 3268)

(Autentisks ir tikai teksts portugāļu valodā)

(Teksts attiecas uz EEZ)

(2006/946/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomiskās Zonas līgumu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1540/98, ar kuru izveido jaunus noteikumus par atbalstu kuģu būvei (1) (tālāk tekstā “Kuģu būves regula”), un jo īpaši tās 3. panta 2. punktu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas aicinātas iesniegt savus apsvērumus atbilstīgi šiem pantiem (2), un ņemot vērā šos apsvērumus,

tā kā

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Ar 2004. gada 21. janvāra vēstuli, kas reģistrēta Komisijā 29. janvārī, Portugāle iesniedza Komisijai lūgumu pagarināt trīs gadu piegādes termiņu diviem tankkuģiem produktu/ķimikāliju pārvadāšanai, kurus būvē Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. Tā sniedza Komisijai sīkāku informāciju 2004. gada 1. aprīļa vēstulē (reģistrēta 2. aprīlī), 2004. gada 11. jūnija vēstulē (reģistrēta 15. jūnijā) un 2004. gada 24. augusta vēstulē (reģistrēta 31. augustā). |
| --- | --- |

(1)

Ar 2004. gada 21. janvāra vēstuli, kas reģistrēta Komisijā 29. janvārī, Portugāle iesniedza Komisijai lūgumu pagarināt trīs gadu piegādes termiņu diviem tankkuģiem produktu/ķimikāliju pārvadāšanai, kurus būvē Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. Tā sniedza Komisijai sīkāku informāciju 2004. gada 1. aprīļa vēstulē (reģistrēta 2. aprīlī), 2004. gada 11. jūnija vēstulē (reģistrēta 15. jūnijā) un 2004. gada 24. augusta vēstulē (reģistrēta 31. augustā).

| (2) | Ar 2004. gada 20. oktobra vēstuli Komisija informēja Portugāli, ka tā nolēmusi uzsākt procedūru, kas attiecībā uz atbalstu noteikta EK Līguma 88. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(2)

Ar 2004. gada 20. oktobra vēstuli Komisija informēja Portugāli, ka tā nolēmusi uzsākt procedūru, kas attiecībā uz atbalstu noteikta EK Līguma 88. panta 2. punktā.

| (3) | Ar 2004. gada 23. novembra vēstuli (kas reģistrēta 1. decembrī) Portugāles iestādes sniedza savus apsvērumus attiecībā uz minēto procedūru. |
| --- | --- |

(3)

Ar 2004. gada 23. novembra vēstuli (kas reģistrēta 1. decembrī) Portugāles iestādes sniedza savus apsvērumus attiecībā uz minēto procedūru.

| (4) | Komisijas lēmums uzsākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisija aicināja ieinteresētās puses iesniegt apsvērumus. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas lēmums uzsākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisija aicināja ieinteresētās puses iesniegt apsvērumus.

| (5) | Komisija saņēma ieinteresēto pušu apsvērumus. Tā nosūtīja šos apsvērumus Portugālei, kurai tika dota iespēja atbildēt; Portugāles apsvērumi tika saņemti ar 2005. gada 3. marta vēstuli (kas reģistrēta 7. martā). 2005. gada 22. aprīlī notika Komisijas departamentu un Portugāles iestāžu tikšanās. Ar 2005. gada 23. maija vēstuli (kas reģistrēta 27. maijā) Portugāle iesniedza papildu apsvērumus. |
| --- | --- |

(5)

Komisija saņēma ieinteresēto pušu apsvērumus. Tā nosūtīja šos apsvērumus Portugālei, kurai tika dota iespēja atbildēt; Portugāles apsvērumi tika saņemti ar 2005. gada 3. marta vēstuli (kas reģistrēta 7. martā). 2005. gada 22. aprīlī notika Komisijas departamentu un Portugāles iestāžu tikšanās. Ar 2005. gada 23. maija vēstuli (kas reģistrēta 27. maijā) Portugāle iesniedza papildu apsvērumus.

II.   ATBALSTA SĪKS APRAKSTS

| (6) | Paziņotais pasākums ietver ar līgumu saistīta darbības atbalsta piešķiršanu Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. attiecībā uz divu produktu/ķimikāliju pārvadāšanai paredzētu tankkuģu būvi, kas apzīmēti kā C 224 un C 225. Atbalsta apjoms katram kuģim ir EUR 2 675 275. |
| --- | --- |

(6)

Paziņotais pasākums ietver ar līgumu saistīta darbības atbalsta piešķiršanu Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. attiecībā uz divu produktu/ķimikāliju pārvadāšanai paredzētu tankkuģu būvi, kas apzīmēti kā C 224 un C 225. Atbalsta apjoms katram kuģim ir EUR 2 675 275.

| (7) | Portugāle ziņoja par pasākumu saskaņā ar Kuģu būves regulu (4). Regulas 3. pants atļauj piešķirt darbības atbalstu kuģiem, par kuriem līgumi noslēgti līdz 2000. gada 31. decembrim un kas piegādāti trīs gadu laikā kopš līguma parakstīšanas. Tādēļ kuģiem, kas piegādāti pēc trīs gadu termiņa, nevar piešķirt ar līgumu saistītu darbības atbalstu, ja vien šā termiņa pagarinājumu nav atļāvusi Komisija saskaņā ar Kuģu būves regulas 3. panta 2. punkta otro daļu. |
| --- | --- |

(7)

Portugāle ziņoja par pasākumu saskaņā ar Kuģu būves regulu (4). Regulas 3. pants atļauj piešķirt darbības atbalstu kuģiem, par kuriem līgumi noslēgti līdz 2000. gada 31. decembrim un kas piegādāti trīs gadu laikā kopš līguma parakstīšanas. Tādēļ kuģiem, kas piegādāti pēc trīs gadu termiņa, nevar piešķirt ar līgumu saistītu darbības atbalstu, ja vien šā termiņa pagarinājumu nav atļāvusi Komisija saskaņā ar Kuģu būves regulas 3. panta 2. punkta otro daļu.

| (8) | Portugāle lūdza pagarināt trīs gadu piegādes termiņu diviem tankkuģiem produktu/ķimikāliju pārvadāšanai, kurus būvē Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. Tā apgalvoja, ka šā lūguma pamatā ir projekta tehniskā sarežģītība, kas saistīta ar neparedzētiem notikumiem, kas izskaidroti tālāk tekstā. |
| --- | --- |

(8)

Portugāle lūdza pagarināt trīs gadu piegādes termiņu diviem tankkuģiem produktu/ķimikāliju pārvadāšanai, kurus būvē Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. Tā apgalvoja, ka šā lūguma pamatā ir projekta tehniskā sarežģītība, kas saistīta ar neparedzētiem notikumiem, kas izskaidroti tālāk tekstā.

| (9) | Šajā sakarā Portugāle paziņoja, ka kuģu būves līgumus par abiem kuģiem 2000. gada 22. decembrī parakstīja Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. un Alpha Navigation Ltd (“sākotnējie līgumi”). 2001. gada 14. maijāAlpha Navigation savu pircēja pozīciju nodeva Somijā izvietotam uzņēmumam ABB Credit OY ar “nodošanas līgumiem”, kurus parakstīja trīs iesaistītās puses: Alpha Navigation, ABB Credit OY un Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. Jaunais īpašnieks pieprasīja jaunas specifikācijas, proti, kuģu uzlabošanu līdz “I-A Super” klasei, paredzot tos kuģošanai aizsalušos ūdeņos, un šajā nolūkā, arī 2001. gada 14. maijā, parakstīja ar Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A.“grozītus un no jauna izteiktus līgumus” par šiem kuģiem. |
| --- | --- |

(9)

Šajā sakarā Portugāle paziņoja, ka kuģu būves līgumus par abiem kuģiem 2000. gada 22. decembrī parakstīja Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. un Alpha Navigation Ltd (“sākotnējie līgumi”). 2001. gada 14. maijāAlpha Navigation savu pircēja pozīciju nodeva Somijā izvietotam uzņēmumam ABB Credit OY ar “nodošanas līgumiem”, kurus parakstīja trīs iesaistītās puses: Alpha Navigation, ABB Credit OY un Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. Jaunais īpašnieks pieprasīja jaunas specifikācijas, proti, kuģu uzlabošanu līdz “I-A Super” klasei, paredzot tos kuģošanai aizsalušos ūdeņos, un šajā nolūkā, arī 2001. gada 14. maijā, parakstīja ar Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A.“grozītus un no jauna izteiktus līgumus” par šiem kuģiem.

| (10) | Saskaņā ar Portugāles iestāžu teikto, jaunā kuģu īpašnieka pieprasītās jaunās specifikācijas ietekmēja vairākas kuģu īpašības un materiālus, un tādēļ būvētavai bija jāizmanto jaunas metodes, kas savukārt aizkavēja ražošanu. Portugāle īpaši uzsvēra šādas ar projekta sarežģītību saistītas galvenās grūtības:






  — | sākotnējo projektu pielāgošana “I-A Super” klasei attiecībā uz apstākļiem kuģošanai aizsalušos ūdeņos; |
| --- | --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Portugāles iestāžu teikto, jaunā kuģu īpašnieka pieprasītās jaunās specifikācijas ietekmēja vairākas kuģu īpašības un materiālus, un tādēļ būvētavai bija jāizmanto jaunas metodes, kas savukārt aizkavēja ražošanu. Portugāle īpaši uzsvēra šādas ar projekta sarežģītību saistītas galvenās grūtības:

—

sākotnējo projektu pielāgošana “I-A Super” klasei attiecībā uz apstākļiem kuģošanai aizsalušos ūdeņos;

| — | jaunā standarta (ISO 8501-3) piemērošana attiecībā uz tērauda virsmas sagatavošanas pakāpi pirms krāsošanas. Projektu parakstīšanas brīdī šis standarts vēl bija tikai pieņemšanas procesā (5). Portugāle apgalvo, ka tādēļ būvētavas strādniekiem bija nepieciešams apmācības laiks; |
| --- | --- |

—

jaunā standarta (ISO 8501-3) piemērošana attiecībā uz tērauda virsmas sagatavošanas pakāpi pirms krāsošanas. Projektu parakstīšanas brīdī šis standarts vēl bija tikai pieņemšanas procesā (5). Portugāle apgalvo, ka tādēļ būvētavas strādniekiem bija nepieciešams apmācības laiks;

| — | īpašas krāsas “Marineline 784” izmantošana, kurai nepieciešams ilgāks uzklāšanas cikls nekā parastajām krāsām; |
| --- | --- |

—

īpašas krāsas “Marineline 784” izmantošana, kurai nepieciešams ilgāks uzklāšanas cikls nekā parastajām krāsām;

| — | papildu izmaiņas, ko kuģu īpašnieks būvēšanas laikā vairākkārt pieprasījis; |
| --- | --- |

—

papildu izmaiņas, ko kuģu īpašnieks būvēšanas laikā vairākkārt pieprasījis;

| — | piegādātās tērauda loksnes ar nopietniem defektiem, kas bija jānovērš. |
| --- | --- |

—

piegādātās tērauda loksnes ar nopietniem defektiem, kas bija jānovērš.

| (11) | Portugāle uzskata, ka grūtības konkrēti attiecībā uz jauno standartu ieviešanu un bojātu tērauda lokšņu piegādi bija neparedzēti apstākļi. |
| --- | --- |

(11)

Portugāle uzskata, ka grūtības konkrēti attiecībā uz jauno standartu ieviešanu un bojātu tērauda lokšņu piegādi bija neparedzēti apstākļi.

| (12) | Saskaņā ar vienošanos ar ABB Credit OY, būvētava bija plānojusi piegādāt kuģi C 224 2003. gada 30. oktobrī, bet kuģi C 225 – 2003. gada 15. novembrī, t. i., trīs gadu piegādes termiņa ietvaros. Tomēr minēto faktoru dēļ kuģi reāli tika piegādāti attiecīgi 2004. gada 29. oktobrī un 2005. gada 4. februārī (6). |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar vienošanos ar ABB Credit OY, būvētava bija plānojusi piegādāt kuģi C 224 2003. gada 30. oktobrī, bet kuģi C 225 – 2003. gada 15. novembrī, t. i., trīs gadu piegādes termiņa ietvaros. Tomēr minēto faktoru dēļ kuģi reāli tika piegādāti attiecīgi 2004. gada 29. oktobrī un 2005. gada 4. februārī (6).

| (13) | Komisija uzsāka procedūru šādu galveno iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(13)

Komisija uzsāka procedūru šādu galveno iemeslu dēļ.

| (14) | Komisijai sākumā radās šaubas par to, vai grozītos un no jauna izteiktos līgumus, ko 2001. gada 21. maijā parakstīja ar ABB Credit OY, var uzskatīt par līdzvērtīgiem sākotnējiem līgumiem ar Alpha Navigation. Minētajos līgumos tika mainīti vairāki kuģu raksturlielumi, kravas tvertnēm izmantotās krāsas veids, pircēja identitāte un kuģu cenas. Tādēļ radās šaubas, vai šo līgumu priekšmets ir tas pats, kas sākotnējos līgumos, un vai līgumi, kas parakstīti ar ABB Credit OY, ir tiesīgi saņemt atbalstu. |
| --- | --- |

(14)

Komisijai sākumā radās šaubas par to, vai grozītos un no jauna izteiktos līgumus, ko 2001. gada 21. maijā parakstīja ar ABB Credit OY, var uzskatīt par līdzvērtīgiem sākotnējiem līgumiem ar Alpha Navigation. Minētajos līgumos tika mainīti vairāki kuģu raksturlielumi, kravas tvertnēm izmantotās krāsas veids, pircēja identitāte un kuģu cenas. Tādēļ radās šaubas, vai šo līgumu priekšmets ir tas pats, kas sākotnējos līgumos, un vai līgumi, kas parakstīti ar ABB Credit OY, ir tiesīgi saņemt atbalstu.

| (15) | Turklāt attiecībā uz Portugāles apgalvojumu, ka termiņa pagarinājumu attaisno projekta tehniskā sarežģītība, Komisijai radās šaubas, vai Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. būvēto produktu/ķimikāliju pārvadāšanai paredzēto tankkuģu veids ir tiesīgs saņemt termiņa pagarinājumu uz šāda pamata. Tā tiecas interpretēt argumentu par tehnisko sarežģītību sašaurināti un objektīvi (7), un Portugāles iesniegtie pierādījumi nebija pietiekami, lai nonāktu pie secinājuma. |
| --- | --- |

(15)

Turklāt attiecībā uz Portugāles apgalvojumu, ka termiņa pagarinājumu attaisno projekta tehniskā sarežģītība, Komisijai radās šaubas, vai Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. būvēto produktu/ķimikāliju pārvadāšanai paredzēto tankkuģu veids ir tiesīgs saņemt termiņa pagarinājumu uz šāda pamata. Tā tiecas interpretēt argumentu par tehnisko sarežģītību sašaurināti un objektīvi (7), un Portugāles iesniegtie pierādījumi nebija pietiekami, lai nonāktu pie secinājuma.

| (16) | Tāpat Komisija apšaubīja, vai Portugāles minētos faktorus var uzskatīt par “ārkārtējiem apstākļiem, kuri ir neparedzami un kuru cēlonis ir ārpus kuģu būvētavas” Kuģu būves regulas 3. panta 2. punkta izpratnē. Šajā sakarā tā konstatēja, ka cēlonis lielākajai daļai grūtību, ar kādām saskārās kuģu būvētava, bija izmaiņas, kādas pieprasīja jaunais īpašnieks, un, tā kā kuģu būvētava bija akceptējusi šīs izmaiņas, ir apšaubāms, ka tās varētu raksturot kā “neparedzamas un kuru cēlonis ir ārpus kuģu būvētavas”. |
| --- | --- |

(16)

Tāpat Komisija apšaubīja, vai Portugāles minētos faktorus var uzskatīt par “ārkārtējiem apstākļiem, kuri ir neparedzami un kuru cēlonis ir ārpus kuģu būvētavas” Kuģu būves regulas 3. panta 2. punkta izpratnē. Šajā sakarā tā konstatēja, ka cēlonis lielākajai daļai grūtību, ar kādām saskārās kuģu būvētava, bija izmaiņas, kādas pieprasīja jaunais īpašnieks, un, tā kā kuģu būvētava bija akceptējusi šīs izmaiņas, ir apšaubāms, ka tās varētu raksturot kā “neparedzamas un kuru cēlonis ir ārpus kuģu būvētavas”.

III.   IEINTERESĒTO PUŠU APSVĒRUMI

| (17) | Eiropas Kuģu būvētavu asociāciju kopiena (CESA) pauda viedokli, ka kuģu būves nozarē laiku pa laikam notiek būves līguma nodošana no viena pircēja citam un šādā situācijā nonākušai kuģu būvētavai ir ierobežotas iespējas nepiekrist nodošanai. Konkrēti Eiropā kuģu būvētavām bieži jāpielāgojas pircēju mainīgām prasībām. Tomēr, pēc CESA domām, tas nenozīmē, ka mainītie līgumi ir jauni līgumi, ņemot vērā to, ka produkta veids – tankkuģis produktu/ķimikāliju pārvadāšanai – un kuģu kopējā darba tilpuma vai svara robežas paliek nemainīgas. |
| --- | --- |

(17)

Eiropas Kuģu būvētavu asociāciju kopiena (CESA) pauda viedokli, ka kuģu būves nozarē laiku pa laikam notiek būves līguma nodošana no viena pircēja citam un šādā situācijā nonākušai kuģu būvētavai ir ierobežotas iespējas nepiekrist nodošanai. Konkrēti Eiropā kuģu būvētavām bieži jāpielāgojas pircēju mainīgām prasībām. Tomēr, pēc CESA domām, tas nenozīmē, ka mainītie līgumi ir jauni līgumi, ņemot vērā to, ka produkta veids – tankkuģis produktu/ķimikāliju pārvadāšanai – un kuģu kopējā darba tilpuma vai svara robežas paliek nemainīgas.

| (18) | Viena puse lūdza Komisijai pārbaudīt kuģu pareizu klasifikāciju (tankkuģi produktu/ķimikāliju pārvadāšanai, nevis vienīgi tankkuģi ķimikāliju pārvadāšanai, kā sākotnēji norādīts lēmumā, ar kuru uzsāk procedūru). |
| --- | --- |

(18)

Viena puse lūdza Komisijai pārbaudīt kuģu pareizu klasifikāciju (tankkuģi produktu/ķimikāliju pārvadāšanai, nevis vienīgi tankkuģi ķimikāliju pārvadāšanai, kā sākotnēji norādīts lēmumā, ar kuru uzsāk procedūru).

IV.   PORTUGĀLES APSVĒRUMI

| (19) | Portugāle norādīja, ka kuģu būvētava bija plānojusi pabeigt kuģu būvi trīs gadu termiņā, kā nosaka Kuģu būves regula. Laikā, kad notika līgumu nodošana ABB, kuģu būvētavas pasūtījumu saraksts bija praktiski pilns, tādēļ būvētavai bija ierobežotas iespējas elastīgi uzsākt kuģu būvi, ņemot vērā kuģu īpašnieka jaunās prasības. Turklāt Portugāle uzskatīja, ka tehniskās grūtības, ar kādām saskārās kuģu būvētava, nebija paredzamas, kad tā parakstīja līgumu. Attiecībā uz pielietoto īpašo pārklājumu, projekta vēlīnā posmā kuģu īpašnieks pieprasīja, lai šis pārklājums tiktu izmantots lielākam tvertņu skaitam, tādējādi vēl vairāk aizkavējot ražošanu. |
| --- | --- |

(19)

Portugāle norādīja, ka kuģu būvētava bija plānojusi pabeigt kuģu būvi trīs gadu termiņā, kā nosaka Kuģu būves regula. Laikā, kad notika līgumu nodošana ABB, kuģu būvētavas pasūtījumu saraksts bija praktiski pilns, tādēļ būvētavai bija ierobežotas iespējas elastīgi uzsākt kuģu būvi, ņemot vērā kuģu īpašnieka jaunās prasības. Turklāt Portugāle uzskatīja, ka tehniskās grūtības, ar kādām saskārās kuģu būvētava, nebija paredzamas, kad tā parakstīja līgumu. Attiecībā uz pielietoto īpašo pārklājumu, projekta vēlīnā posmā kuģu īpašnieks pieprasīja, lai šis pārklājums tiktu izmantots lielākam tvertņu skaitam, tādējādi vēl vairāk aizkavējot ražošanu.

| (20) | Kā apstiprinājumu saviem argumentiem, Portugāle iesniedza kuģu īpašnieka un klasifikācijas sabiedrības Det Norske Veritas paziņojumus par šiem kuģiem, ar kuriem apliecina, ka šie jaunie kuģi uzskatāmi par “tehniski ļoti sarežģītiem savā nozarē”. Klasifikācijas sabiedrība īpaši norādīja, ka jaunās tvertnes atbilst stingrākajām prasībām attiecībā uz kuģiem, kas paredzēti kuģošanai aizsalušos ūdeņos, kuģi ir aprīkoti ar sarežģītām elektroniskajām tehnoloģijām, lai nodrošinātu kuģošanas drošību, kā arī atbilst sarežģītajām būves līguma specifikācijām attiecībā uz tērauda sagatavošanu un apdari, kā arī pārklāšanu. |
| --- | --- |

(20)

Kā apstiprinājumu saviem argumentiem, Portugāle iesniedza kuģu īpašnieka un klasifikācijas sabiedrības Det Norske Veritas paziņojumus par šiem kuģiem, ar kuriem apliecina, ka šie jaunie kuģi uzskatāmi par “tehniski ļoti sarežģītiem savā nozarē”. Klasifikācijas sabiedrība īpaši norādīja, ka jaunās tvertnes atbilst stingrākajām prasībām attiecībā uz kuģiem, kas paredzēti kuģošanai aizsalušos ūdeņos, kuģi ir aprīkoti ar sarežģītām elektroniskajām tehnoloģijām, lai nodrošinātu kuģošanas drošību, kā arī atbilst sarežģītajām būves līguma specifikācijām attiecībā uz tērauda sagatavošanu un apdari, kā arī pārklāšanu.

| (21) | Portugāles iestādes arī norādīja, ka nav zināms, ka vēl kāda kuģu būvētava ES būtu pretendējusi uz šiem konkrētajiem līgumiem, kas ierobežo jebkādu kropļojošu ietekmi, kāda atbalstam varētu būt attiecībā uz ES kuģu būvētavām. |
| --- | --- |

(21)

Portugāles iestādes arī norādīja, ka nav zināms, ka vēl kāda kuģu būvētava ES būtu pretendējusi uz šiem konkrētajiem līgumiem, kas ierobežo jebkādu kropļojošu ietekmi, kāda atbalstam varētu būt attiecībā uz ES kuģu būvētavām.

V.   ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

| (22) | Saskaņā ar 87. panta 1. punktu ar kopējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar 87. panta 1. punktu ar kopējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (23) | Izskatāmais darbības atbalsts attiecas uz dažu tādu izmaksu finansēšanu no valsts līdzekļiem, kādas attiecīgajai kuģu būvētavai parastā kārtā būtu jāuzņemas, būvējot kuģi, un tādējādi tas rada priekšrocības kuģu būvētavai. Turklāt kuģu būve ir saimnieciskā darbība, kas ietver tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tādēļ uz izskatāmo atbalstu attiecas EK Līguma 87. panta 1. punkts. |
| --- | --- |

(23)

Izskatāmais darbības atbalsts attiecas uz dažu tādu izmaksu finansēšanu no valsts līdzekļiem, kādas attiecīgajai kuģu būvētavai parastā kārtā būtu jāuzņemas, būvējot kuģi, un tādējādi tas rada priekšrocības kuģu būvētavai. Turklāt kuģu būve ir saimnieciskā darbība, kas ietver tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tādēļ uz izskatāmo atbalstu attiecas EK Līguma 87. panta 1. punkts.

| (24) | Saskaņā ar Kuģu būves regulu (8), “kuģu būve” ir pašpiedziņas jūras tirdzniecības kuģu būve. Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. būvē šādus kuģus, tādēļ uz atbalstu šai kuģu būvētavai attiecas šī regula. |
| --- | --- |

(24)

Saskaņā ar Kuģu būves regulu (8), “kuģu būve” ir pašpiedziņas jūras tirdzniecības kuģu būve. Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. būvē šādus kuģus, tādēļ uz atbalstu šai kuģu būvētavai attiecas šī regula.

| (25) | Kuģu būves regulas 3. panta 1. punktā noteikts, ka ar līgumu saistītā darbības atbalsta kuģiem maksimālā robeža 9 % apjomā (ja līguma vērtība pārsniedz 10 miljonus euro) ir atļauta līdz 2000. gada 31. decembrim. Saskaņā ar regulas 3. panta 2. punktu līgumam piemērojamā atbalsta maksimālā robeža ir tā, kas ir spēkā galīgā līguma parakstīšanas dienā. Taču tas neattiecas uz kuģiem, kas piegādāti vēlāk nekā trīs gadus kopš līguma parakstīšanas. Šādos gadījumos līgumam piemēro to maksimālo robežu, kas ir spēkā trīs gadus pirms kuģa piegādes datuma. Tādējādi galīgais kuģa piegādes termiņš, lai joprojām būtu tiesības saņemt darbības atbalstu, ir 2003. gada 31. decembris. |
| --- | --- |

(25)

Kuģu būves regulas 3. panta 1. punktā noteikts, ka ar līgumu saistītā darbības atbalsta kuģiem maksimālā robeža 9 % apjomā (ja līguma vērtība pārsniedz 10 miljonus euro) ir atļauta līdz 2000. gada 31. decembrim. Saskaņā ar regulas 3. panta 2. punktu līgumam piemērojamā atbalsta maksimālā robeža ir tā, kas ir spēkā galīgā līguma parakstīšanas dienā. Taču tas neattiecas uz kuģiem, kas piegādāti vēlāk nekā trīs gadus kopš līguma parakstīšanas. Šādos gadījumos līgumam piemēro to maksimālo robežu, kas ir spēkā trīs gadus pirms kuģa piegādes datuma. Tādējādi galīgais kuģa piegādes termiņš, lai joprojām būtu tiesības saņemt darbības atbalstu, ir 2003. gada 31. decembris.

| (26) | Tomēr regulas 3. panta 2. punkts paredz, ka Komisija var “piešķirt trīs gadu piegādes termiņa pagarinājumu, ja tas tiek pamatots ar konkrētā kuģu būves projekta sarežģītību vai kavējumiem, kurus izraisījuši būtiski un pamatojami neparedzēti kuģu būvētavas darba programmas traucējumi, ko izraisījuši ārkārtēji apstākļi, kuri ir neparedzami un kuru cēlonis ir ārpus kuģu būvētavas”. |
| --- | --- |

(26)

Tomēr regulas 3. panta 2. punkts paredz, ka Komisija var “piešķirt trīs gadu piegādes termiņa pagarinājumu, ja tas tiek pamatots ar konkrētā kuģu būves projekta sarežģītību vai kavējumiem, kurus izraisījuši būtiski un pamatojami neparedzēti kuģu būvētavas darba programmas traucējumi, ko izraisījuši ārkārtēji apstākļi, kuri ir neparedzami un kuru cēlonis ir ārpus kuģu būvētavas”.

| (27) | Jāpiezīmē, ka Portugāle pamatoja savu lūgumu ar projekta tehnisko sarežģītību, apvienojot to ar neparedzamiem notikumiem, tādējādi norādot uz abiem izņēmuma veidiem. |
| --- | --- |

(27)

Jāpiezīmē, ka Portugāle pamatoja savu lūgumu ar projekta tehnisko sarežģītību, apvienojot to ar neparedzamiem notikumiem, tādējādi norādot uz abiem izņēmuma veidiem.

| (28) | Attiecībā uz projekta tehnisko sarežģītību Komisijas departamenti lūdza neatkarīgu ekspertu atzinumu. Tālāk tekstā izklāstīti Komisijas secinājumi, ņemot vērā ekspertu, kā arī Portugāles un ieinteresēto pušu iesniegtos apsvērumus. |
| --- | --- |

(28)

Attiecībā uz projekta tehnisko sarežģītību Komisijas departamenti lūdza neatkarīgu ekspertu atzinumu. Tālāk tekstā izklāstīti Komisijas secinājumi, ņemot vērā ekspertu, kā arī Portugāles un ieinteresēto pušu iesniegtos apsvērumus.

| (29) | Jāpiezīmē, ka pēc īpašumtiesību pāriešanas no Alpha Navigation uz ABB Credit OY, līgumu produkta veids palika nemainīgs – tankkuģis produktu/ķimikāliju pārvadāšanai. Kuģu svara atšķirības nebija nozīmīgas, ņemot vērā šā produktu veida iespējamo variāciju apjomu (9). Turklāt, saskaņā ar Portugāles iesniegto informāciju, ABB Credit OY pārņēma visas tiesības un saistības, kādas attiecās uz Alpha Navigation sākotnējos līgumos, un atmaksāja tai summas, ko tā jau bija samaksājusi Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. Līdz ar to var secināt, ka īpašumtiesību nodošana pati par sevi neietekmēja līgumu raksturu un līdz ar to šo līgumu tiesības uz atbalstu. |
| --- | --- |

(29)

Jāpiezīmē, ka pēc īpašumtiesību pāriešanas no Alpha Navigation uz ABB Credit OY, līgumu produkta veids palika nemainīgs – tankkuģis produktu/ķimikāliju pārvadāšanai. Kuģu svara atšķirības nebija nozīmīgas, ņemot vērā šā produktu veida iespējamo variāciju apjomu (9). Turklāt, saskaņā ar Portugāles iesniegto informāciju, ABB Credit OY pārņēma visas tiesības un saistības, kādas attiecās uz Alpha Navigation sākotnējos līgumos, un atmaksāja tai summas, ko tā jau bija samaksājusi Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. Līdz ar to var secināt, ka īpašumtiesību nodošana pati par sevi neietekmēja līgumu raksturu un līdz ar to šo līgumu tiesības uz atbalstu.

| (30) | Pēc procedūras uzsākšanas iesniegtie apsvērumi apstiprina, ka projektam piemita sarežģītības elementi, ar ko var pamatot Portugāles lūgto termiņa pagarinājumu. |
| --- | --- |

(30)

Pēc procedūras uzsākšanas iesniegtie apsvērumi apstiprina, ka projektam piemita sarežģītības elementi, ar ko var pamatot Portugāles lūgto termiņa pagarinājumu.

| (31) | Prasības, kas tiek piemērotas “I-A Super” klasei, kurai pieder šie kuģi, ir četrkārt stingrākas, ņemot vērā ledus biezumu, kādu kuģiem nāksies pārvarēt. Šīs klases kuģus sagatavo kuģošanai aizsalušos ūdeņos, kur ledus biezums ir viens metrs, un tas nozīmē īpašas prasības konstrukcijai. Šīm prasībām ir būtiska ietekme uz projekta izstrādi (attiecībā uz korpusu, vilces spēku, uzstādot atbilstošas jaudas dzinējus, tīkliem), kas attiecīgi jāpielāgo. |
| --- | --- |

(31)

Prasības, kas tiek piemērotas “I-A Super” klasei, kurai pieder šie kuģi, ir četrkārt stingrākas, ņemot vērā ledus biezumu, kādu kuģiem nāksies pārvarēt. Šīs klases kuģus sagatavo kuģošanai aizsalušos ūdeņos, kur ledus biezums ir viens metrs, un tas nozīmē īpašas prasības konstrukcijai. Šīm prasībām ir būtiska ietekme uz projekta izstrādi (attiecībā uz korpusu, vilces spēku, uzstādot atbilstošas jaudas dzinējus, tīkliem), kas attiecīgi jāpielāgo.

| (32) | Prasības attiecībā uz tērauda virsmas sagatavošanu un krāsas uzklāšanu var būt īpaši stingras attiecībā uz tankkuģiem produktu/ķimikāliju pārvadāšanai, ņemot vērā risku, kāds saistāms ar produktu veidu, kādu ar tiem paredzēts pārvadāt. Noteikts, ka “I-A Super” klases kuģiem jāizmanto īpašas klases tērauds, lai nodrošinātu konstrukcijas integritāti zemās temperatūrās. |
| --- | --- |

(32)

Prasības attiecībā uz tērauda virsmas sagatavošanu un krāsas uzklāšanu var būt īpaši stingras attiecībā uz tankkuģiem produktu/ķimikāliju pārvadāšanai, ņemot vērā risku, kāds saistāms ar produktu veidu, kādu ar tiem paredzēts pārvadāt. Noteikts, ka “I-A Super” klases kuģiem jāizmanto īpašas klases tērauds, lai nodrošinātu konstrukcijas integritāti zemās temperatūrās.

| (33) | Šajā gadījumā kuģu būvētava sākumā saskārās ar grūtībām, kas bija saistītas ar piegādātā tērauda kvalitāti, kuram piemita defekti, kas bija jānovērš. Turklāt ar tērauda virsmas sagatavošanu saistītās grūtības acīmredzami vēl vairoja paša kuģu īpašnieka specifikācijas. Portugāles iestādes skaidroja, ka tērauda virsma tika sagatavota saskaņā ar jauna standarta specifikācijām (10), kas pieprasa, lai tēraudam “nebūtu nekādu redzamu nepilnību”, un kuģu būvētavai bija grūti panākt atbilstību tam, kā šo standartu interpretēja kuģu īpašnieks. Tas radīja pārtraukumus ražošanā, turklāt darbs bija jāveic ļoti kvalitatīvi. |
| --- | --- |

(33)

Šajā gadījumā kuģu būvētava sākumā saskārās ar grūtībām, kas bija saistītas ar piegādātā tērauda kvalitāti, kuram piemita defekti, kas bija jānovērš. Turklāt ar tērauda virsmas sagatavošanu saistītās grūtības acīmredzami vēl vairoja paša kuģu īpašnieka specifikācijas. Portugāles iestādes skaidroja, ka tērauda virsma tika sagatavota saskaņā ar jauna standarta specifikācijām (10), kas pieprasa, lai tēraudam “nebūtu nekādu redzamu nepilnību”, un kuģu būvētavai bija grūti panākt atbilstību tam, kā šo standartu interpretēja kuģu īpašnieks. Tas radīja pārtraukumus ražošanā, turklāt darbs bija jāveic ļoti kvalitatīvi.

| (34) | Izmantotā krāsa “Marineline 784” ir īpaši izstrādāta, lai būtu īpaši izturīga pret koroziju. Darbā ar to nepieciešama objekta stūru noapaļošana un ļoti tīras virsmas. Krāsu sacietina ļoti augstā temperatūrā (80-122 oC), un līdz ar to pieguļošajiem laukumiem jāpaliek nekrāsotiem, ja tie nespēj izturēt tik augstu temperatūru. Tas rada lielu defekta un brāķējuma risku, kā rezultātā var būt jāveic remonts un labojumi, kam var būt ļoti liela ietekme uz darbu grafiku. |
| --- | --- |

(34)

Izmantotā krāsa “Marineline 784” ir īpaši izstrādāta, lai būtu īpaši izturīga pret koroziju. Darbā ar to nepieciešama objekta stūru noapaļošana un ļoti tīras virsmas. Krāsu sacietina ļoti augstā temperatūrā (80-122 oC), un līdz ar to pieguļošajiem laukumiem jāpaliek nekrāsotiem, ja tie nespēj izturēt tik augstu temperatūru. Tas rada lielu defekta un brāķējuma risku, kā rezultātā var būt jāveic remonts un labojumi, kam var būt ļoti liela ietekme uz darbu grafiku.

| (35) | Komisija lēmumā uzsākt procedūru piekrita tam, ka bojātu tērauda lokšņu piegāde, kuras kuģu būvētavai bija jālabo, ir aizkavējusi projektu par aptuveni diviem mēnešiem. |
| --- | --- |

(35)

Komisija lēmumā uzsākt procedūru piekrita tam, ka bojātu tērauda lokšņu piegāde, kuras kuģu būvētavai bija jālabo, ir aizkavējusi projektu par aptuveni diviem mēnešiem.

| (36) | Ņemot vērā informāciju, kas saņemta pēc procedūras uzsākšanas, jākonstatē, ka minētajiem faktoriem bija būtiska ietekme uz projekta plānošanu. Tērauda virsmas kvalitāte ir šā projekta būtisks elements, kas savukārt ietekmēja īpašā pārklājuma uzklāšanu. Jāpiezīmē arī, ka kuģu būvētava nevarēja paredzēt šādus sarežģītības elementus, jo tie bija atkarīgi no trešām pusēm (lokšņu defekti, kuģu īpašnieka izvirzītās kvalitātes prasības), un būvētavai nebija pieredzes attiecībā uz šā konkrētā pārklājuma veida izmantošanu. |
| --- | --- |

(36)

Ņemot vērā informāciju, kas saņemta pēc procedūras uzsākšanas, jākonstatē, ka minētajiem faktoriem bija būtiska ietekme uz projekta plānošanu. Tērauda virsmas kvalitāte ir šā projekta būtisks elements, kas savukārt ietekmēja īpašā pārklājuma uzklāšanu. Jāpiezīmē arī, ka kuģu būvētava nevarēja paredzēt šādus sarežģītības elementus, jo tie bija atkarīgi no trešām pusēm (lokšņu defekti, kuģu īpašnieka izvirzītās kvalitātes prasības), un būvētavai nebija pieredzes attiecībā uz šā konkrētā pārklājuma veida izmantošanu.

VI.   SECINĀJUMS

| (37) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka saskaņā ar regulas 3. panta 2. punkta otro daļu var atļaut pagarināt divu Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A būvēto produktu/ķimikāliju pārvadāšanai paredzēto tankkuģu trīs gadu piegādes termiņu, ņemot vērā projekta tehnisko sarežģītību. Ņemot vērā šo secinājumu, tā turklāt piezīmē, ka neuzskata par nepieciešamu izskatīt arī to, vai Portugāles minētie iemesli būtu uzskatāmi par ārkārtējiem apstākļiem, kuri ir neparedzami un kuru cēlonis ir ārpus kuģu būvētavas minētā panta izpratnē. |
| --- | --- |

(37)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka saskaņā ar regulas 3. panta 2. punkta otro daļu var atļaut pagarināt divu Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A būvēto produktu/ķimikāliju pārvadāšanai paredzēto tankkuģu trīs gadu piegādes termiņu, ņemot vērā projekta tehnisko sarežģītību. Ņemot vērā šo secinājumu, tā turklāt piezīmē, ka neuzskata par nepieciešamu izskatīt arī to, vai Portugāles minētie iemesli būtu uzskatāmi par ārkārtējiem apstākļiem, kuri ir neparedzami un kuru cēlonis ir ārpus kuģu būvētavas minētā panta izpratnē.

| (38) | Piegādes termiņu ir atļauts pagarināt līdz kuģu reālajiem piegādes datumiem (2004. gada 29. oktobrim un 2005. gada 5. februārim). |
| --- | --- |

(38)

Piegādes termiņu ir atļauts pagarināt līdz kuģu reālajiem piegādes datumiem (2004. gada 29. oktobrim un 2005. gada 5. februārim).

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU:

1. pants

Padomes Regulas (EK) Nr. 1540/98 3. panta 2. punktā noteiktais trīs gadu piegādes termiņš tiek pagarināts attiecībā uz diviem Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. būvētajiem tankkuģiem produktu/ķimikāliju pārvadāšanai līdz 2004. gada 29. oktobrim kuģim C 224 un līdz 2005. gada 5. februārim kuģim C 225.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Portugālei.

Briselē, 2005. gada 6. septembris.

Komisijas vārdā –

Neelie KROES

Komisijas locekle

---

(1)  OV L 202, 18.7.1998., 1. lpp.

1

(2)  OV C 308, 14.12.2004., 6. lpp.

2

(3)  Skat. 2. parindi.

3

(4)  Skat. 1. parindi.

4

(5)  Standarts ISO 8501-3 stājās spēkā tikai 2001. gada 22. decembrī.

5

(6)  Portugāle sākumā iesniedza lūgumu pagarināt termiņu līdz 2004. gada jūlijam kuģim C 224 un līdz 2004. gada novembrim kuģim C 225. Vēlāk tā lūdza piešķirt pagarinājumu līdz reālajiem piegādes datumiem – 2004. gada oktobrim un 2005. gada februārim.

6

(7)  Skat. lietu N 731/01, kurā Komisija tankkuģi sašķidrinātas gāzes pārvadāšanai atzina par īpaši sarežģītu kuģi (OV C 238, 3.10.2002., 1. lpp.)

7

(8)  Skat. 1. parindi. Kuģu būves regula bija spēkā līdz 2003. gada 31. decembrim. Tomēr tā joprojām jāpiemēro, novērtējot lūgumus pagarināt piegādes termiņu, jo šis jautājums ir saistīts ar atbalstu, kas tiek piešķirts saskaņā ar šo regulu, bet Atbalsta programma kuģu būvei, kas ir spēkā kopš 2004. gada janvāra, nesniedz nekādus norādījumus attiecībā uz šādiem lūgumiem.

8

(9)  Sākotnējie līgumi attiecās uz tankkuģiem produktu/ķimikāliju pārvadāšanai ar 15 500 tonnu pilno kravnesību (tdw). Grozītajos līgumos tā tika nomainīta ar 14 000 tdw. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, produktu/ķimikāliju pārvadātāju kuģu pilnā kravnesība var būt no 4 000 tdw līdz vairāk kā 40 000 tdw.

9

(10)  ISO 8501-3 attiecībā uz tērauda virsmas sagatavošanas pakāpi pirms krāsošanas.

10

---

| 28.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 383/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 383/21

---

KOMISIJAS LĒMUMS

2006. gada 7. decembris

par valsts atbalstu, ko piešķir Beļģija, atbalstot ABX Logistics (Nr. C 53/2003 (ex NN 62/2003))

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 4447)

(Autentisks ir tikai teksts franču un holandiešu valodā)

(2006/947/EK)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta 1. daļu,

ņemot vērā nolīgumu par Eiropas Ekonomisko zonu, īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas aicinātas iesniegt savus apsvērumus atbilstīgi minētajiem pantiem, un ņemot vērā šos apsvērumus (1)

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Ar 2002. gada 28. novembra vēstuli, kas reģistrēta Komisijā 2002. gada 29. novembrī (Nr. DG Tren/A 71122), Beļģijas valsts iestādes paziņoja par atbalstu ABX Logistics glābšanai (filiāles F, D, NL un grupa). Šis atbalsts (lieta Nr. 769/2002) tika apstiprināts ar Komisijas 2003. gada 21. janvāra lēmumu. |
| --- | --- |

(1)

Ar 2002. gada 28. novembra vēstuli, kas reģistrēta Komisijā 2002. gada 29. novembrī (Nr. DG Tren/A 71122), Beļģijas valsts iestādes paziņoja par atbalstu ABX Logistics glābšanai (filiāles F, D, NL un grupa). Šis atbalsts (lieta Nr. 769/2002) tika apstiprināts ar Komisijas 2003. gada 21. janvāra lēmumu.

| (2) | Ar 2003. gada 17. februāra vēstuli, kas reģistrēta 2003. gada 17. februārī ar numuru Tren A/13396, Beļģija paziņoja par pārstrukturēšanas plānu ABX Logistics labā. Šajā vēstulē un citos tās rīcībā esošos informācijas avotos Komisija tika informēta par to, ka bez paziņotā pārstrukturēšanas plāna Beļģija izmanto arī noteiktu valsts līdzekļu apjomu par labu ABX Logistics. Ar 2003. gada 7. maija vēstulēm Beļģija nosūtīja Komisijai papildu informāciju. |
| --- | --- |

(2)

Ar 2003. gada 17. februāra vēstuli, kas reģistrēta 2003. gada 17. februārī ar numuru Tren A/13396, Beļģija paziņoja par pārstrukturēšanas plānu ABX Logistics labā. Šajā vēstulē un citos tās rīcībā esošos informācijas avotos Komisija tika informēta par to, ka bez paziņotā pārstrukturēšanas plāna Beļģija izmanto arī noteiktu valsts līdzekļu apjomu par labu ABX Logistics. Ar 2003. gada 7. maija vēstulēm Beļģija nosūtīja Komisijai papildu informāciju.

| (3) | Ar 2003. gada 24. jūlija vēstuli (Nr. SG (2003) D/231003), Komisija informēja Beļģiju par tās lēmumu uzsākt procedūru (Nr. C 53/03), kas attiecībā uz šādiem pasākumiem paredzēta EK Līguma 88. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(3)

Ar 2003. gada 24. jūlija vēstuli (Nr. SG (2003) D/231003), Komisija informēja Beļģiju par tās lēmumu uzsākt procedūru (Nr. C 53/03), kas attiecībā uz šādiem pasākumiem paredzēta EK Līguma 88. panta 2. punktā.

| (4) | Pēc vienošanās par konfidenciālo datu izņemšanu, Komisijas lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija aicināja ieinteresētās puses iesniegt savus apsvērumus par apspriežamajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(4)

Pēc vienošanās par konfidenciālo datu izņemšanu, Komisijas lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija aicināja ieinteresētās puses iesniegt savus apsvērumus par apspriežamajiem pasākumiem.

| (5) | Ar 2003. gada 29. augusta vēstuli (Nr. GAB. Loyola de Palacio entrada Nr. 2805) Beļģijas iestādes nosūtīja savus komentārus par šīs procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(5)

Ar 2003. gada 29. augusta vēstuli (Nr. GAB. Loyola de Palacio entrada Nr. 2805) Beļģijas iestādes nosūtīja savus komentārus par šīs procedūras uzsākšanu.

| (6) | Komisija saņēma apsvērumus par šo jautājumu no ieinteresētajām trešām pusēm. Komisija 2004. gada 18. februāra vēstulē nosūtīja šos apsvēŗumus Beļģijai (Nr. D (2004) 2823), dodot tai iespēju tos komentēt; Komisija saņēma Beļģijas komentārus 2004. gada 18. marta vēstulē (Nr.. A/15992). |
| --- | --- |

(6)

Komisija saņēma apsvērumus par šo jautājumu no ieinteresētajām trešām pusēm. Komisija 2004. gada 18. februāra vēstulē nosūtīja šos apsvēŗumus Beļģijai (Nr. D (2004) 2823), dodot tai iespēju tos komentēt; Komisija saņēma Beļģijas komentārus 2004. gada 18. marta vēstulē (Nr.. A/15992).

| (7) | Pa to laiku Beļģijas iestādes sniedza papildu informāciju 2003. gada 12. decembra vēstulē (Nr. A/37839), 2003. gada 19. decembra vēstulē (Nr. A/38582), 2004. gada 12. novembra vēstulē (Nr. A/35928) un 2005. gada 14. janvāra (Nr. A/2010), 2005. gada 24. februāra (Nr. A/4889) un 2005. gada 14. marta (Nr. A/6690) vēstulē aktualizēja ABX pārstrukturēšanas plānu. Papildu informācija tika saņemta ar 2005. gada 18. augusta, 2005. gada 31. augusta, 2005. gada 2. septembra un 2005. gada 26. septembra vēstulē. |
| --- | --- |

(7)

Pa to laiku Beļģijas iestādes sniedza papildu informāciju 2003. gada 12. decembra vēstulē (Nr. A/37839), 2003. gada 19. decembra vēstulē (Nr. A/38582), 2004. gada 12. novembra vēstulē (Nr. A/35928) un 2005. gada 14. janvāra (Nr. A/2010), 2005. gada 24. februāra (Nr. A/4889) un 2005. gada 14. marta (Nr. A/6690) vēstulē aktualizēja ABX pārstrukturēšanas plānu. Papildu informācija tika saņemta ar 2005. gada 18. augusta, 2005. gada 31. augusta, 2005. gada 2. septembra un 2005. gada 26. septembra vēstulē.

| (8) | Ar 2005. gada 4. maija vēstuli Komisija informēja Beļģiju par savu lēmumu paplašināt procedūru Nr. C 53/03, attiecinot to uz saņemto jauno informāciju. Pēc vienošanās par konfidenciālo datu izņemšanu Komisijas lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisija aicināja ieinteresētās puses iesniegt savas apsvērumus par apspriežamajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(8)

Ar 2005. gada 4. maija vēstuli Komisija informēja Beļģiju par savu lēmumu paplašināt procedūru Nr. C 53/03, attiecinot to uz saņemto jauno informāciju. Pēc vienošanās par konfidenciālo datu izņemšanu Komisijas lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisija aicināja ieinteresētās puses iesniegt savas apsvērumus par apspriežamajiem pasākumiem.

| (9) | Komisija saņēma apsvērumus par šo jautājumu no Beļģijas iestādēm un ieinteresētajām trešām pusēm. Ar 2005. gada 18. jūlija vēstuli tā nosūtīja trešo pušu apsvērumus Beļģijai, sniedzot tai iespēju tās komentēt, un 2005. gada 18. augusta vēstulē Komisija saņēma Beļģijas komentārus. Šai vēstulei sekoja 2005. gada 2. septembra un 2005. gada 29. septembra informatīvās vēstules. |
| --- | --- |

(9)

Komisija saņēma apsvērumus par šo jautājumu no Beļģijas iestādēm un ieinteresētajām trešām pusēm. Ar 2005. gada 18. jūlija vēstuli tā nosūtīja trešo pušu apsvērumus Beļģijai, sniedzot tai iespēju tās komentēt, un 2005. gada 18. augusta vēstulē Komisija saņēma Beļģijas komentārus. Šai vēstulei sekoja 2005. gada 2. septembra un 2005. gada 29. septembra informatīvās vēstules.

| (10) | Pēc apsvērumu iesniegšanai piešķirtā termiņa beigām saistībā ar iepriekšminētās procedūras paplašināšanu Itālijas iestādes ar 2005. gada 3. augusta vēstuli iesniedza Komisijai sūdzību par ABX Logistics Worldwide pārdošanu. Ar 2005. gada 19. augusta vēstuli Komisija prasīja, lai Beļģijas iestādes iesniedz savu atzinumu par Itālijas iestāžu vēstulē minētajiem faktiem. Ar 2005. gada 15. septembra vēstuli Beļģijas iestādes sniedza atbildi. |
| --- | --- |

(10)

Pēc apsvērumu iesniegšanai piešķirtā termiņa beigām saistībā ar iepriekšminētās procedūras paplašināšanu Itālijas iestādes ar 2005. gada 3. augusta vēstuli iesniedza Komisijai sūdzību par ABX Logistics Worldwide pārdošanu. Ar 2005. gada 19. augusta vēstuli Komisija prasīja, lai Beļģijas iestādes iesniedz savu atzinumu par Itālijas iestāžu vēstulē minētajiem faktiem. Ar 2005. gada 15. septembra vēstuli Beļģijas iestādes sniedza atbildi.

| (11) | Visbeidzot visu 2005. gada novembri Beļģijas iestādes sniedza dažādu papildinformāciju, īpaši 2005. gada 1. decembra vēstulē (Nr. A/30862). |
| --- | --- |

(11)

Visbeidzot visu 2005. gada novembri Beļģijas iestādes sniedza dažādu papildinformāciju, īpaši 2005. gada 1. decembra vēstulē (Nr. A/30862).

2.   ABX PĀRSTRUKTURĒŠANAS VISPĀRĒJAIS KONTEKSTS

2.1.   Procedūras galvenie posmi

| (12) | Papildinot sīkākos norādījumus, kas sniegti procedūras uzsākšanas gaitā, Komisija īsumā atgādina, ka Beļģijas Nacionālā dzelzceļa kompānija (SNCB) laikposmā no 1998. līdz 2001. gadam ieguva vairākus individuālus uzņēmumus. Šis uzņēmumu kopums tolaik vēl juridiski nebija apvienots holdingā, taču veidoja uzņēmējdarbības tīklu ABX LOGISTICS, kuram visā pasaulē bija aptuveni 107 konsolidētas filiāles, 89 % no to pārdošanas apjoma tika veikti Eiropā, 6 % Āzijā, 5 % Amerikā. |
| --- | --- |

(12)

Papildinot sīkākos norādījumus, kas sniegti procedūras uzsākšanas gaitā, Komisija īsumā atgādina, ka Beļģijas Nacionālā dzelzceļa kompānija (SNCB) laikposmā no 1998. līdz 2001. gadam ieguva vairākus individuālus uzņēmumus. Šis uzņēmumu kopums tolaik vēl juridiski nebija apvienots holdingā, taču veidoja uzņēmējdarbības tīklu ABX LOGISTICS, kuram visā pasaulē bija aptuveni 107 konsolidētas filiāles, 89 % no to pārdošanas apjoma tika veikti Eiropā, 6 % Āzijā, 5 % Amerikā.

| (13) | Šajā lietā iztirzāta šā tīkla pārstrukturēšana, par kuru Beļģijas valsts iestādes paziņoja 2003. gada 17. februārī. |
| --- | --- |

(13)

Šajā lietā iztirzāta šā tīkla pārstrukturēšana, par kuru Beļģijas valsts iestādes paziņoja 2003. gada 17. februārī.

| (14) | Turpmāk tekstā tiks atgādināti galvenie elementi, par kuriem tika ziņots, kā arī Komisijas izteiktās šaubas procedūras uzsākšanas laikā. |
| --- | --- |

(14)

Turpmāk tekstā tiks atgādināti galvenie elementi, par kuriem tika ziņots, kā arī Komisijas izteiktās šaubas procedūras uzsākšanas laikā.

2.1.1.   2003. gada 17. februāra paziņojums

| (15) | No vienas puses, pārstrukturēšanas plānā bija paredzēts, ka Beļģijas Nacionālās dzelzceļa kompānijas 107 ABX filiāles, kas piederēja dažādiem ABX holdingiem, jāapvieno vienā holdingā. No otras puses, tā kā filiāles ABX LOGISTICS GmbH (Vācija) (turpmāk tekstā ABX-D), ABX LOGISTICS Holding BV (Nīderlande), (turpmāk tekstā ABX-NL) un ABX LOGISTICS (Francija) (turpmāk tekstā ABX-F), bija nonākušas grūtībās, tad dzīvotspējas atjaunošanai tās vajadzēja pārstrukturēt. |
| --- | --- |

(15)

No vienas puses, pārstrukturēšanas plānā bija paredzēts, ka Beļģijas Nacionālās dzelzceļa kompānijas 107 ABX filiāles, kas piederēja dažādiem ABX holdingiem, jāapvieno vienā holdingā. No otras puses, tā kā filiāles ABX LOGISTICS GmbH (Vācija) (turpmāk tekstā ABX-D), ABX LOGISTICS Holding BV (Nīderlande), (turpmāk tekstā ABX-NL) un ABX LOGISTICS (Francija) (turpmāk tekstā ABX-F), bija nonākušas grūtībās, tad dzīvotspējas atjaunošanai tās vajadzēja pārstrukturēt.

| (16) | Pārstrukturēšanas operatīvie pasākumi iekļāva galvenokārt juridisko struktūrvienību reorganizāciju, integrējot visas grupas juridiskās struktūrvienības vienā galvenā uzņēmumā (4), izmantojot aktīvu cesiju un slēgšanu (5), kā arī citas operatīvas darbības Vācijā, Nīderlandē un Francijā, lai papildus uzlabotu darbības rezultātu (6). |
| --- | --- |

(16)

Pārstrukturēšanas operatīvie pasākumi iekļāva galvenokārt juridisko struktūrvienību reorganizāciju, integrējot visas grupas juridiskās struktūrvienības vienā galvenā uzņēmumā (4), izmantojot aktīvu cesiju un slēgšanu (5), kā arī citas operatīvas darbības Vācijā, Nīderlandē un Francijā, lai papildus uzlabotu darbības rezultātu (6).

| (17) | Šai nolūkā Beļģijas valsts iestādes paziņoja Komisijai, ka Beļģijas Nacionālā dzelzceļa kompānija ieguldīs pārstrukturēšanai nepieciešamā finansējuma nozīmīgāko daļu. Summas, par kurām tika sākumā paziņots, bija 91,6 miljoni euro ABX-D, -NL un -F parāds, ko kapitalizēja Beļģijas Nacionālās dzelzceļa kompānija (ilgtermiņa finansējums) un 140 miljoni euro atmaksājams kredīts (īstermiņa finansējums), ko Beļģijas Nacionālā dzelzceļa kompānija piešķīra šīm pašām struktūrvienībām. |
| --- | --- |

(17)

Šai nolūkā Beļģijas valsts iestādes paziņoja Komisijai, ka Beļģijas Nacionālā dzelzceļa kompānija ieguldīs pārstrukturēšanai nepieciešamā finansējuma nozīmīgāko daļu. Summas, par kurām tika sākumā paziņots, bija 91,6 miljoni euro ABX-D, -NL un -F parāds, ko kapitalizēja Beļģijas Nacionālās dzelzceļa kompānija (ilgtermiņa finansējums) un 140 miljoni euro atmaksājams kredīts (īstermiņa finansējums), ko Beļģijas Nacionālā dzelzceļa kompānija piešķīra šīm pašām struktūrvienībām.

2.1.2.   Komisijas šaubas, izteiktas 2003. gada 23. jūlijā

| (18) | Uzsākot pārbaudi, Komisija izteica savas šaubas par vairākiem aspektiem. |
| --- | --- |

(18)

Uzsākot pārbaudi, Komisija izteica savas šaubas par vairākiem aspektiem.

| (19) | Atbalsta esamība Vispirms tā apšaubīja Beļģijas iestāžu apgalvojumu, atbilstīgi kuram Beļģijas Nacionālās dzelzceļa kompānijas veiktā iemaksa (atmaksājama kredīta vai kapitalizējama parāda veidā) ABX pārstrukturēšana būtu likumīgs darījums grupas robežās, un tā nebūtu valsts atbalsts EK Līguma 87. panta izpratnē. |
| --- | --- |

(19)

Atbalsta esamība Vispirms tā apšaubīja Beļģijas iestāžu apgalvojumu, atbilstīgi kuram Beļģijas Nacionālās dzelzceļa kompānijas veiktā iemaksa (atmaksājama kredīta vai kapitalizējama parāda veidā) ABX pārstrukturēšana būtu likumīgs darījums grupas robežās, un tā nebūtu valsts atbalsts EK Līguma 87. panta izpratnē.

| (20) | Pārstrukturēšana – pamatotība Komisija izteica arī šaubas par to, cik atbilstīgi ir ABX-D, NL -F pārstrukturēšanas atbalsta saņemšanai, jo nebija skaidrs, cik lielā mērā pārējā ABX grupa varētu apmierināt pārstrukturējamo struktūrvienību finansiālās vajadzības. |
| --- | --- |

(20)

Pārstrukturēšana – pamatotība Komisija izteica arī šaubas par to, cik atbilstīgi ir ABX-D, NL -F pārstrukturēšanas atbalsta saņemšanai, jo nebija skaidrs, cik lielā mērā pārējā ABX grupa varētu apmierināt pārstrukturējamo struktūrvienību finansiālās vajadzības.

| (21) | Pārstrukturēšana – dzīvotspēja, traucējumi un atbalsta ierobežojumi Komisija izteica savas bažas arī par pārstrukturēšanas plāna finansiālo daļu, kurā paredzēts atvieglot iesaistīto ABX struktūrvienību ilgtermiņa finansiālās vajadzības (pašu kapitāla nepieciešamība), izmantojot galvenokārt īstermiņa finansējumu (140 miljonu euro atmaksājamu kredītu). Tādējādi Komisija izteica savas šaubas arī par to, ka šāds finansējums varētu atjaunot iesaistīto struktūrvienību ilgstošas dzīvotspējas atgūšanu, ka tas, kas tika piedāvāts pretī (galvenokārt jaudas samazināšanas aspektā) ir pietiekams, lai neizraisītu tirgus traucējumus, kuri būtu pretrunā ar vispārējām interesēm, un ka tāds iespējamais atbalsts neļautu ABX rīkoties ar finanšu līdzekļu potenciālo pārpalikumu. |
| --- | --- |

(21)

Pārstrukturēšana – dzīvotspēja, traucējumi un atbalsta ierobežojumi Komisija izteica savas bažas arī par pārstrukturēšanas plāna finansiālo daļu, kurā paredzēts atvieglot iesaistīto ABX struktūrvienību ilgtermiņa finansiālās vajadzības (pašu kapitāla nepieciešamība), izmantojot galvenokārt īstermiņa finansējumu (140 miljonu euro atmaksājamu kredītu). Tādējādi Komisija izteica savas šaubas arī par to, ka šāds finansējums varētu atjaunot iesaistīto struktūrvienību ilgstošas dzīvotspējas atgūšanu, ka tas, kas tika piedāvāts pretī (galvenokārt jaudas samazināšanas aspektā) ir pietiekams, lai neizraisītu tirgus traucējumus, kuri būtu pretrunā ar vispārējām interesēm, un ka tāds iespējamais atbalsts neļautu ABX rīkoties ar finanšu līdzekļu potenciālo pārpalikumu.

| (22) | Komisija izteica šaubas arī attiecībā uz to, ka valsts atbalsts, domājams, nav sniegts, un attiecībā uz SNCB investīcijām ABX, kā arī par finanšu līdzekļiem, kas izmantoti to finansēšanai (iespējamās garantijas, šķērssubsīdijas, tiešais finansējums, spēkā esošo direktīvu ievērošana),it īpaši attiecībā uz šādiem pasākumiem:






  (a) | “SNCB veikto ABX iegādi” Runa ir par SNCB investīcijām no 1998. līdz 2001. gadam 672,4 miljonu euro apmērā (kas pa to laiku tika pārskatīti un bija 433,8 miljoni euro (7)
  ABX tīkla “iegādei”, kā arī par dažiem rādītājiem attiecībā uz SNCB vai valsts garantiju piešķiršanu, atkārtotu investīciju ABX finansēšanai, kuru apjoms bija jāpārbauda. |
| --- | --- | --- |

(22)

Komisija izteica šaubas arī attiecībā uz to, ka valsts atbalsts, domājams, nav sniegts, un attiecībā uz SNCB investīcijām ABX, kā arī par finanšu līdzekļiem, kas izmantoti to finansēšanai (iespējamās garantijas, šķērssubsīdijas, tiešais finansējums, spēkā esošo direktīvu ievērošana),it īpaši attiecībā uz šādiem pasākumiem:

(a)

“SNCB veikto ABX iegādi” Runa ir par SNCB investīcijām no 1998. līdz 2001. gadam 672,4 miljonu euro apmērā (kas pa to laiku tika pārskatīti un bija 433,8 miljoni euro (7)
  ABX tīkla “iegādei”, kā arī par dažiem rādītājiem attiecībā uz SNCB vai valsts garantiju piešķiršanu, atkārtotu investīciju ABX finansēšanai, kuru apjoms bija jāpārbauda.

| (b) | “Citas summas” Komisijas izteica šaubas arī par 2001. gadā iemaksāto “citu atbalstu” likumību/atbilstību, kuru apjoms bija 150 miljoni euro (kas pa to laiku bija pārskatīti un bija 114,6 miljoni euro) (8), ko SNCB piešķīra ABX-D, -NL un -F, un kas tika iemaksātas, iepriekš neziņojot Komisijai. Komisijas šaubas šajā sakarā bija vērstas uz iespējamo atbalsta neesamību un šāda iespējama atbalsta atbilstību. |
| --- | --- |

(b)

“Citas summas” Komisijas izteica šaubas arī par 2001. gadā iemaksāto “citu atbalstu” likumību/atbilstību, kuru apjoms bija 150 miljoni euro (kas pa to laiku bija pārskatīti un bija 114,6 miljoni euro) (8), ko SNCB piešķīra ABX-D, -NL un -F, un kas tika iemaksātas, iepriekš neziņojot Komisijai. Komisijas šaubas šajā sakarā bija vērstas uz iespējamo atbalsta neesamību un šāda iespējama atbalsta atbilstību.

| (c) | “Paralēlās summas” Komisija izteica šaubas arī par Beļģijas iestāžu apgalvojumu, atbilstīgi kuram 2004. gadā veiktā to aizdevumu kapitalizācija, ko SNCB piešķīra ABX 21 miljona euro apmērā (kas pa to laiku bija pārskatīti un bija 12,1 miljons euro (9) turpmāk tekstā “paralēlās summas” par labu ABX LOGISTICS Ltd (Īrija) (3,2 miljoni euro), ABX LOGISTICS Lda (Portugāle) (2 miljoni euro), ABX LOGISTICS Pte Ldt (Singapūra) (3,8 miljoni euro) un ABX LOGISTICS International NV/SA (Beļģija) (12 miljoni euro), (turpmāk tekstā “ABX-Irl”, “ABX-P”, “ABX-Sing” un “ABX-B”), ir likumīgs darījums SNCB grupas ietvaros. Beļģijas iestādes uzskatīja, ka šī summa ir iemaksāta “ārpus paziņotās pārstrukturēšanas robežām” un tādējādi nav valsts atbalsts Līguma 87. panta izpratnē. Tādēļ šajā sakarā Komisijas šaubas attiecās arī uz šāda iespējama atbalsta atbilstību. |
| --- | --- |

(c)

“Paralēlās summas” Komisija izteica šaubas arī par Beļģijas iestāžu apgalvojumu, atbilstīgi kuram 2004. gadā veiktā to aizdevumu kapitalizācija, ko SNCB piešķīra ABX 21 miljona euro apmērā (kas pa to laiku bija pārskatīti un bija 12,1 miljons euro (9) turpmāk tekstā “paralēlās summas” par labu ABX LOGISTICS Ltd (Īrija) (3,2 miljoni euro), ABX LOGISTICS Lda (Portugāle) (2 miljoni euro), ABX LOGISTICS Pte Ldt (Singapūra) (3,8 miljoni euro) un ABX LOGISTICS International NV/SA (Beļģija) (12 miljoni euro), (turpmāk tekstā “ABX-Irl”, “ABX-P”, “ABX-Sing” un “ABX-B”), ir likumīgs darījums SNCB grupas ietvaros. Beļģijas iestādes uzskatīja, ka šī summa ir iemaksāta “ārpus paziņotās pārstrukturēšanas robežām” un tādējādi nav valsts atbalsts Līguma 87. panta izpratnē. Tādēļ šajā sakarā Komisijas šaubas attiecās arī uz šāda iespējama atbalsta atbilstību.

2.1.3.   Paziņojuma papildinājumi

| (23) | Ar 2005. gada 14. janvāra un 2005. gada 24. februāra vēstuli Beļģijas iestādes papildināja sākuma ziņojumu ar informāciju, kas būtiski grozīja ABX pārstrukturēšanas plānu. Šie grozījumi galvenokārt attiecās uz SNCB un ABX grupas veikto pārstrukturēšanas finansējuma palielināšanu, ABX-Francija pārdošanu, izmantojot darbinieku veiktu uzņēmuma pārpirkšanu (“MBO” – Management Buy-Out) par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu (prix negatif), turpmāku jaudas samazināšanu, būtiskiem iekšējās pārstrukturēšanas pasākumiem, kā arī paredzēto visas ABX grupas pārdošanu par tirgus cenu. |
| --- | --- |

(23)

Ar 2005. gada 14. janvāra un 2005. gada 24. februāra vēstuli Beļģijas iestādes papildināja sākuma ziņojumu ar informāciju, kas būtiski grozīja ABX pārstrukturēšanas plānu. Šie grozījumi galvenokārt attiecās uz SNCB un ABX grupas veikto pārstrukturēšanas finansējuma palielināšanu, ABX-Francija pārdošanu, izmantojot darbinieku veiktu uzņēmuma pārpirkšanu (“MBO” – Management Buy-Out) par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu (prix negatif), turpmāku jaudas samazināšanu, būtiskiem iekšējās pārstrukturēšanas pasākumiem, kā arī paredzēto visas ABX grupas pārdošanu par tirgus cenu.

2.1.4.   Procedūras paplašināšana 2005. gada 3. maijā

| (24) | Komisija paplašināja pārbaudes procedūru, šī paplašināšana neaizstāj, bet papildina iesākto procedūru attiecībā uz diviem galvenajiem šīs papildinformācijas punktiem: budžeta grozījumiem, kas paredzēti ABX pārstrukturēšanai, un pārdošanas kārtībai, it īpaši attiecībā uz ABX-Francija, bet arī uz ABX-WW (ABX Worldwide), jauno ABX holdingu, kas izveidots pārstrukturēšanas procesa gaitā. |
| --- | --- |

(24)

Komisija paplašināja pārbaudes procedūru, šī paplašināšana neaizstāj, bet papildina iesākto procedūru attiecībā uz diviem galvenajiem šīs papildinformācijas punktiem: budžeta grozījumiem, kas paredzēti ABX pārstrukturēšanai, un pārdošanas kārtībai, it īpaši attiecībā uz ABX-Francija, bet arī uz ABX-WW (ABX Worldwide), jauno ABX holdingu, kas izveidots pārstrukturēšanas procesa gaitā.

| (25) | Atbilstīgi jaunajai situācijai, bija jāiegulda:






  (a) | 157,4 miljoni euro 50 miljonu euro vietā pašu kapitālā ABX pārstrukturēšanai Vācijā, lai ABX-D pašu kapitāls sasniegtu 14,4 miljonus euro (uz 2004. gada 31. decembri) salīdzinājumā ar kopsavilkuma bilanci 234 miljoni euro (uz 2003. gada 31. decembri); |
| --- | --- | --- |

(25)

Atbilstīgi jaunajai situācijai, bija jāiegulda:

(a)

157,4 miljoni euro 50 miljonu euro vietā pašu kapitālā ABX pārstrukturēšanai Vācijā, lai ABX-D pašu kapitāls sasniegtu 14,4 miljonus euro (uz 2004. gada 31. decembri) salīdzinājumā ar kopsavilkuma bilanci 234 miljoni euro (uz 2003. gada 31. decembri);

| (b) | 10,6 miljoni euro 12,6 miljonu euro vietā pašu kapitālā ABX pārstrukturēšanai Nīderlandē, lai ABX-NL pašu kapitāls sasniegtu 9,3 miljonus euro (uz 2004. gada 31.decembri) salīdzinājumā ar kopsavilkuma bilanci 35,7 miljoni euro (uz 2003. gada 31. decembri).

  ABX-D un ABX-NL šīs summas izpaužas kapitāla pieaugumā, vai nu konvertējot parādus, vai arī ieguldot pašu kapitālā; |
| --- | --- |

(b)

10,6 miljoni euro 12,6 miljonu euro vietā pašu kapitālā ABX pārstrukturēšanai Nīderlandē, lai ABX-NL pašu kapitāls sasniegtu 9,3 miljonus euro (uz 2004. gada 31.decembri) salīdzinājumā ar kopsavilkuma bilanci 35,7 miljoni euro (uz 2003. gada 31. decembri).

ABX-D un ABX-NL šīs summas izpaužas kapitāla pieaugumā, vai nu konvertējot parādus, vai arī ieguldot pašu kapitālā;

| (c) | 223 miljoni euro, lai darbinieki varētu pārpirkt daļu ABX Francijā. Šī summa atbilst SNCB galīgajām izmaksām un izpaužas kā parādsaistību norakstīšana un turpmāko zaudējumu segšana. |
| --- | --- |

(c)

223 miljoni euro, lai darbinieki varētu pārpirkt daļu ABX Francijā. Šī summa atbilst SNCB galīgajām izmaksām un izpaužas kā parādsaistību norakstīšana un turpmāko zaudējumu segšana.

| (26) | Attiecībā uz ABX-F pārdošanu darbiniekiem (MBO) par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu,, Komisija izteica šaubas par to, ka finanšu līdzekļos, ko SNCB iemaksāja ieguvējam, bija arī valsts atbalsts. Attiecībā uz paredzēto ABX-WW pārdošanu Komisija atgādināja, ka jāiesniedz visa nepieciešamā informācija, lai varētu pārbaudīt, ka pārdošana patiešām notiks par tirgus cenu. |
| --- | --- |

(26)

Attiecībā uz ABX-F pārdošanu darbiniekiem (MBO) par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu,, Komisija izteica šaubas par to, ka finanšu līdzekļos, ko SNCB iemaksāja ieguvējam, bija arī valsts atbalsts. Attiecībā uz paredzēto ABX-WW pārdošanu Komisija atgādināja, ka jāiesniedz visa nepieciešamā informācija, lai varētu pārbaudīt, ka pārdošana patiešām notiks par tirgus cenu.

2.1.5.   Cita papildu informācija

| (27) | Ar 2005. gada 9. jūnija vēstuli Beļģija iesniedza Komisijai informācijas kopumu attiecībā uz procedūras paplašināšanu, vienlaicīgi atgādinot un pievienojot informāciju par lietu kopumā |
| --- | --- |

(27)

Ar 2005. gada 9. jūnija vēstuli Beļģija iesniedza Komisijai informācijas kopumu attiecībā uz procedūras paplašināšanu, vienlaicīgi atgādinot un pievienojot informāciju par lietu kopumā

| (28) | Ar 2005. gada 1. decembra vēstuli Beļģija nosūtīja papildu informāciju, galvenokārt precizējot iepriekš nosūtīto informāciju, īpaši paziņojot par jaunām saistībām attiecībā uz ABX klātbūtni Vācijā. |
| --- | --- |

(28)

Ar 2005. gada 1. decembra vēstuli Beļģija nosūtīja papildu informāciju, galvenokārt precizējot iepriekš nosūtīto informāciju, īpaši paziņojot par jaunām saistībām attiecībā uz ABX klātbūtni Vācijā.

2.2.   ABX darbība

| (29) | Bez iepriekš minētās un procedūras sākumā aprakstītās ABX darbības Beļģijas valsts iestādes precizē, ka ABX LOGISTICS Worldwide stratēģiski un komerciāli tiek pozicionēta kā “transporta pārvaldības sabiedrība” vai “kravas pārvadātājs”. |
| --- | --- |

(29)

Bez iepriekš minētās un procedūras sākumā aprakstītās ABX darbības Beļģijas valsts iestādes precizē, ka ABX LOGISTICS Worldwide stratēģiski un komerciāli tiek pozicionēta kā “transporta pārvaldības sabiedrība” vai “kravas pārvadātājs”.

| (30) | Šādā statusā ABX veic darbības, kas attiecas uz transporta loģistiku. Atbilstīgi Komisijas norīkotā eksperta pētījumam (turpmāk tekstā “Jacobs”) (10), runājot vispārīgi, loģistika nozīmē “kā vadīt un kad transportēt resursus uz to vietu, kur tie pieprasīti”. Atbilstīgi šim pētījumam ABX gadījumā runa jo īpaši ir par to, lai savstarpēji saistīts pārvadājumu tīkls un centrālie uzglabāšanas punkti optimizētu materiālu plūsmas nepārtrauktību. |
| --- | --- |

(30)

Šādā statusā ABX veic darbības, kas attiecas uz transporta loģistiku. Atbilstīgi Komisijas norīkotā eksperta pētījumam (turpmāk tekstā “Jacobs”) (10), runājot vispārīgi, loģistika nozīmē “kā vadīt un kad transportēt resursus uz to vietu, kur tie pieprasīti”. Atbilstīgi šim pētījumam ABX gadījumā runa jo īpaši ir par to, lai savstarpēji saistīts pārvadājumu tīkls un centrālie uzglabāšanas punkti optimizētu materiālu plūsmas nepārtrauktību.

| (31) | Beļģijas iestādes piebilst, ka “pārvadātājiem” parasti nepieder transporta līdzekļi (kravas automobiļi, kuģi, lidmašīnas un citi), bet, ka tie izmanto transporta uzņēmumus, ko apstiprina Jacobs. |
| --- | --- |

(31)

Beļģijas iestādes piebilst, ka “pārvadātājiem” parasti nepieder transporta līdzekļi (kravas automobiļi, kuģi, lidmašīnas un citi), bet, ka tie izmanto transporta uzņēmumus, ko apstiprina Jacobs.

| (32) | Šajā gadījumā ar dažiem izņēmumiem, galvenokārt Nīderlandē, ABX grupas transporta jaudas palielināšanai pamatā izmanto apakšuzņēmējus. Turklāt Nīderlandē kopš 2001. gada īpašumā esošo kravas automašīnu skaits nemitīgi samazinās, un mērķis ir tos samazināt līdz nullei. 2001. gadā ABX LOGISTICS Nīderlandē bija 240 kravas automašīnas, 2002. gadā to skaits tika samazināts līdz 166, 2003. gadā – līdz 138 un 2004. gadā – līdz 110 kravas automašīnām. |
| --- | --- |

(32)

Šajā gadījumā ar dažiem izņēmumiem, galvenokārt Nīderlandē, ABX grupas transporta jaudas palielināšanai pamatā izmanto apakšuzņēmējus. Turklāt Nīderlandē kopš 2001. gada īpašumā esošo kravas automašīnu skaits nemitīgi samazinās, un mērķis ir tos samazināt līdz nullei. 2001. gadā ABX LOGISTICS Nīderlandē bija 240 kravas automašīnas, 2002. gadā to skaits tika samazināts līdz 166, 2003. gadā – līdz 138 un 2004. gadā – līdz 110 kravas automašīnām.

| (33) | Iekšzemes sauszemes transporta vajadzībām vai starptautiskiem pārvadājumiem ABX LOGISTICS pārvadāšanu uztic neatkarīgiem sauszemes pārvadātājiem, slēdzot ar tiem apakšlīgumus. Attiecībā uz jūras un gaisa transportu ABX LOGISTICS darbojas kā mākleris, pērkot no jūras transporta uzņēmumiem (shipping lines) vai gaisa transporta uzņēmumiem (airlines) transporta jaudas, kas nepieciešamas klientiem. |
| --- | --- |

(33)

Iekšzemes sauszemes transporta vajadzībām vai starptautiskiem pārvadājumiem ABX LOGISTICS pārvadāšanu uztic neatkarīgiem sauszemes pārvadātājiem, slēdzot ar tiem apakšlīgumus. Attiecībā uz jūras un gaisa transportu ABX LOGISTICS darbojas kā mākleris, pērkot no jūras transporta uzņēmumiem (shipping lines) vai gaisa transporta uzņēmumiem (airlines) transporta jaudas, kas nepieciešamas klientiem.

| (34) | Turpmāk norādītajā tabulā skaidri redzama šī stratēģiskā pozīcija: tikai 3 % kravas automašīnu, ko izmanto ABX LOGISTICS, ir grupas kompāniju īpašums vai arī iegādātas līzingā (11) |
| --- | --- |

(34)

Turpmāk norādītajā tabulā skaidri redzama šī stratēģiskā pozīcija: tikai 3 % kravas automašīnu, ko izmanto ABX LOGISTICS, ir grupas kompāniju īpašums vai arī iegādātas līzingā (11)

| (35) | ABX LOGISTICS “transporta jaudas” | Īpašumā vai līzingā | Apakšuzņēmējiem |
| --- | --- | --- | --- |
| Kravas automašīnu transporta jauda | 3 % | 97 % |
| Gaisa transporta jauda | 0 | 100 % |
| Kuģu transporta jauda | 0 | 100 % |

(35)

ABX LOGISTICS “transporta jaudas”

Īpašumā vai līzingā

Apakšuzņēmējiem

Kravas automašīnu transporta jauda

3 %

97 %

Gaisa transporta jauda

0

100 %

Kuģu transporta jauda

0

100 %

| (36) | ABX vieta dažādos tirgus segmentos Atbilstīgi Beļģijas iestāžu sniegtajai informācijai, 49 % no ABX operācijām veido sauszemes transporta tirgus, 42 % – Air&Sea transporta tirgus un 8 % līgumu – loģistikas tirgus, kas attiecas uz preču uzglabāšanu. |
| --- | --- |

(36)

ABX vieta dažādos tirgus segmentos Atbilstīgi Beļģijas iestāžu sniegtajai informācijai, 49 % no ABX operācijām veido sauszemes transporta tirgus, 42 % – Air&Sea transporta tirgus un 8 % līgumu – loģistikas tirgus, kas attiecas uz preču uzglabāšanu.

| (37) | Ņemot vērā tā darbības apjomu Vācijā, Nīderlandē un Francijā, ABX nav 5 ietekmīgāko uzņēmumu starpā individuālajos tirgos valsts līmenī (sauszemes transports, gaisa transports, līgumu loģistika), ko arī apstiprināja Jacobs. |
| --- | --- |

(37)

Ņemot vērā tā darbības apjomu Vācijā, Nīderlandē un Francijā, ABX nav 5 ietekmīgāko uzņēmumu starpā individuālajos tirgos valsts līmenī (sauszemes transports, gaisa transports, līgumu loģistika), ko arī apstiprināja Jacobs.

| (38) | Atbilstošā tirgus izaugsmes potenciāla vispārējais aspekts atbilstīgi Beļģijas iestāžu un Jacobs informācijai, neraugoties uz nesenajām grūtībām, it īpaši 2001. gada 11. septembra notikumu dēļ, pieprasījums pēc loģistikas pakalpojumiem turpina pieaugt. Saskaņā ar Jacobs tas notiek tāpēc, ka palielinās Eiropas iedzīvotāju skaits, ka aizvien pieaug patērētāju vēlme pēc daudzveidīgas preču izvēles, ka pieaug pirktspēja un ka ražotāji arvien vairāk uztic nodarboties ar loģistikas jautājumiem pieaicinātiem speciālistiem. |
| --- | --- |

(38)

Atbilstošā tirgus izaugsmes potenciāla vispārējais aspekts atbilstīgi Beļģijas iestāžu un Jacobs informācijai, neraugoties uz nesenajām grūtībām, it īpaši 2001. gada 11. septembra notikumu dēļ, pieprasījums pēc loģistikas pakalpojumiem turpina pieaugt. Saskaņā ar Jacobs tas notiek tāpēc, ka palielinās Eiropas iedzīvotāju skaits, ka aizvien pieaug patērētāju vēlme pēc daudzveidīgas preču izvēles, ka pieaug pirktspēja un ka ražotāji arvien vairāk uztic nodarboties ar loģistikas jautājumiem pieaicinātiem speciālistiem.

| (39) | Izaugsmes potenciāls Vācijā Saskaņā ar Jacobs pētījumiem, Vācijas loģistikas tirgum ir liels izaugsmes potenciāls. Loģistikas pakalpojumu nodošanas pieaugums apakšuzņēmējiem Vācijas tirgū pēdējo astoņu gadu laikā rāda, ka tuvākajos gados gan piedāvājums, gan arī pieprasījums varētu pieaugt no 15 % līdz 20 % gadā. |
| --- | --- |

(39)

Izaugsmes potenciāls Vācijā Saskaņā ar Jacobs pētījumiem, Vācijas loģistikas tirgum ir liels izaugsmes potenciāls. Loģistikas pakalpojumu nodošanas pieaugums apakšuzņēmējiem Vācijas tirgū pēdējo astoņu gadu laikā rāda, ka tuvākajos gados gan piedāvājums, gan arī pieprasījums varētu pieaugt no 15 % līdz 20 % gadā.

| (40) | Izaugsmes potenciāls gaisa pārvadājumu nozarē Gan Airbus, gan Boeing turpmākajos 15-20 gados paredz kravas lidmašīnu skaita palielināšanos divkārt, jo pieaug kravas gaisa pārvadājumi, kas pārsniedz pasažieru pārvadājumus. Līdz 2021. gadam Airbus paredz trīskāršot kravas pārvadājumu apjomu, pieaugot vidēji par 5,7 % gadā, bet Boeing — par 6,4 % gadā. |
| --- | --- |

(40)

Izaugsmes potenciāls gaisa pārvadājumu nozarē Gan Airbus, gan Boeing turpmākajos 15-20 gados paredz kravas lidmašīnu skaita palielināšanos divkārt, jo pieaug kravas gaisa pārvadājumi, kas pārsniedz pasažieru pārvadājumus. Līdz 2021. gadam Airbus paredz trīskāršot kravas pārvadājumu apjomu, pieaugot vidēji par 5,7 % gadā, bet Boeing — par 6,4 % gadā.

| (41) | Izaugsmes potenciāls sauszemes transporta nozarē Eksperts norāda, ka Eiropā kopumā sauszemes transports ir nozare, kuras vājš posms ir iebraukšanas barjeras, un kura tāpēc cieš no pastāvīga strukturāla (12) jaudas pārpalikuma; to pierāda cenu krišanās pēdējos piecos līdz septiņos gados. Tomēr šī pārmērīgā kapacitāte attiecas uz uzņēmumiem, kas veic šos pārvadājumus, bet nevis uz ABX, kas “organizē” transportu, bet pati to neveic. Saskaņā ar Jacobs pētījumiem sauszemes kravu pārvadājumiem ir tendence strauji pieaugt. No tā izriet, ka šādai tirgus attīstībai vajadzētu nodrošināt izaugsmes iespēju transporta uzņēmumiem un loģistikas operatoriem. |
| --- | --- |

(41)

Izaugsmes potenciāls sauszemes transporta nozarē Eksperts norāda, ka Eiropā kopumā sauszemes transports ir nozare, kuras vājš posms ir iebraukšanas barjeras, un kura tāpēc cieš no pastāvīga strukturāla (12) jaudas pārpalikuma; to pierāda cenu krišanās pēdējos piecos līdz septiņos gados. Tomēr šī pārmērīgā kapacitāte attiecas uz uzņēmumiem, kas veic šos pārvadājumus, bet nevis uz ABX, kas “organizē” transportu, bet pati to neveic. Saskaņā ar Jacobs pētījumiem sauszemes kravu pārvadājumiem ir tendence strauji pieaugt. No tā izriet, ka šādai tirgus attīstībai vajadzētu nodrošināt izaugsmes iespēju transporta uzņēmumiem un loģistikas operatoriem.

| (42) | Izaugsmes potenciāls jūras transporta nozarē Saskaņā ar Jacobs pētījumiem izaugsme jūras kravas pārvadājumu nozarē (freight forwarding) no 1998. līdz 2002. gadam bija vidēji 7 %. Kravu pārvadāšanas pa jūras ceļu turpmākā izaugsme būs atkarīga no vispārējām attīstības tendencēm pasaulē. |
| --- | --- |

(42)

Izaugsmes potenciāls jūras transporta nozarē Saskaņā ar Jacobs pētījumiem izaugsme jūras kravas pārvadājumu nozarē (freight forwarding) no 1998. līdz 2002. gadam bija vidēji 7 %. Kravu pārvadāšanas pa jūras ceļu turpmākā izaugsme būs atkarīga no vispārējām attīstības tendencēm pasaulē.

2.3.   ABX tīkla veidošana

2.3.1.   ABX tīkla uzņēmumu iegūšana SNCB īpašumā

| (43) | Kaut arī SNCB darījumi, iegādājoties savā īpašumā ABX tīklu, jau pēc sava rakstura nevar dot priekšrocības ABX, nav šā lēmuma priekšmets, Komisija vispārējā konteksta ilustrēšanai atgādina galvenos posmus, kā tos aprakstīja Beļģijas iestādes. |
| --- | --- |

(43)

Kaut arī SNCB darījumi, iegādājoties savā īpašumā ABX tīklu, jau pēc sava rakstura nevar dot priekšrocības ABX, nav šā lēmuma priekšmets, Komisija vispārējā konteksta ilustrēšanai atgādina galvenos posmus, kā tos aprakstīja Beļģijas iestādes.

| (44) | Beļģijas iestādes precizēja, ka par dažādu grupas ABX LOGISTICS kompāniju pirkšanu lēma SNCB, pamatojoties uz darījumu plānu, kurā tiek norādīta perspektīva investīciju veikšanas laikā ātri atgūt rentabilitāti. Attiecībā uz Thyssen Haniel Logistik (“THL”)/Bahntrans, Dubois un Saima Avandero (kas kļuva par ABX uzņēmumiem Vācijā, Francijā un Itālijā), pirkšanas noteikumi ir īsumā apkopoti turpmāk tekstā. |
| --- | --- |

(44)

Beļģijas iestādes precizēja, ka par dažādu grupas ABX LOGISTICS kompāniju pirkšanu lēma SNCB, pamatojoties uz darījumu plānu, kurā tiek norādīta perspektīva investīciju veikšanas laikā ātri atgūt rentabilitāti. Attiecībā uz Thyssen Haniel Logistik (“THL”)/Bahntrans, Dubois un Saima Avandero (kas kļuva par ABX uzņēmumiem Vācijā, Francijā un Itālijā), pirkšanas noteikumi ir īsumā apkopoti turpmāk tekstā.

| (45) | THL/Bahntrans iegāde (kļuva par ABX uzņēmumu Vācijā) Atbilstīgi Beļģijas iestāžu sniegtajai informācijai, it īpaši 2000. gada oktobrī sniegtajai informācijai, grupas THL iepirkuma cena bija sasniegusi [...] (13) miljonus Vācijas marku (DEM) (grupa Thyssen) + [...] DEM (Deutsche Bahn AG). Coopers & Lybrand šīs grupas darbību novērtēja [vērtība, kas lielāka par iepirkuma cenu, kas norādīta iepriekš (14)*)]miljonos DEM (no kuriem [...] miljonu DEM attiecībā uz komplektēšanas darbībām) un [...] miljoni DEM, ņemot vērā šīs akciju sabiedrības izmaksas. Šīs pirkšanas gaitā SNCB pārņēma iepriekšējo akcionāru saistības, konkrēti iepriekšēju garantiju attiecībā uz kādu ēku Minhenē. 1998. gada 1. oktobrī negatīvo cenu [...] miljoni euro, [...] miljoni DEM Bahntrans iegādei samaksāja Bahntrans, Thyssen Handelsunion AG un Deutsche Bahn AG iepriekšējie akcionāri. |
| --- | --- |

(45)

THL/Bahntrans iegāde (kļuva par ABX uzņēmumu Vācijā) Atbilstīgi Beļģijas iestāžu sniegtajai informācijai, it īpaši 2000. gada oktobrī sniegtajai informācijai, grupas THL iepirkuma cena bija sasniegusi [...] (13) miljonus Vācijas marku (DEM) (grupa Thyssen) + [...] DEM (Deutsche Bahn AG). Coopers & Lybrand šīs grupas darbību novērtēja [vērtība, kas lielāka par iepirkuma cenu, kas norādīta iepriekš (14)*)]miljonos DEM (no kuriem [...] miljonu DEM attiecībā uz komplektēšanas darbībām) un [...] miljoni DEM, ņemot vērā šīs akciju sabiedrības izmaksas. Šīs pirkšanas gaitā SNCB pārņēma iepriekšējo akcionāru saistības, konkrēti iepriekšēju garantiju attiecībā uz kādu ēku Minhenē. 1998. gada 1. oktobrī negatīvo cenu [...] miljoni euro, [...] miljoni DEM Bahntrans iegādei samaksāja Bahntrans, Thyssen Handelsunion AG un Deutsche Bahn AG iepriekšējie akcionāri.

| (46) | ABX bija zaudējumi kopš iegādes. Šie zaudējumi ievērojami pasliktināja uzņēmuma finanšu struktūru, kura pašu kapitāls, sākot ar 1999. finanšu gadu, kļuva negatīvs. Šī situācija, kas turpinājās līdz 2005. gadam, mudināja SNCB kā mātes uzņēmumu nosūtīt atbalsta vēstuli, kas saistīta ar negatīva pašu kapitāla izraisīto risku. |
| --- | --- |

(46)

ABX bija zaudējumi kopš iegādes. Šie zaudējumi ievērojami pasliktināja uzņēmuma finanšu struktūru, kura pašu kapitāls, sākot ar 1999. finanšu gadu, kļuva negatīvs. Šī situācija, kas turpinājās līdz 2005. gadam, mudināja SNCB kā mātes uzņēmumu nosūtīt atbalsta vēstuli, kas saistīta ar negatīva pašu kapitāla izraisīto risku.

| (47) | Dubois iegāde (kļuva par nozīmīgu ABX sastāvdaļu Francijā) Beļģijas iestādes norāda, ka laikposmā no 1998. līdz 2002. gadam SNCB rīcībā esošie aprēķini uzrādīja iekšējo peļņas normu (Internal Rate of Return)12,7 % ar vidējām svērtajām kapitāla izmaksām (Weighted Average Cost of Capital)9,5 % un tīro pašreizējo vērtību (Net Present Value) 9,7 miljoni euro, kas ļāva cerēt uz sapratīgu peļņu no investīcijām. |
| --- | --- |

(47)

Dubois iegāde (kļuva par nozīmīgu ABX sastāvdaļu Francijā) Beļģijas iestādes norāda, ka laikposmā no 1998. līdz 2002. gadam SNCB rīcībā esošie aprēķini uzrādīja iekšējo peļņas normu (Internal Rate of Return)12,7 % ar vidējām svērtajām kapitāla izmaksām (Weighted Average Cost of Capital)9,5 % un tīro pašreizējo vērtību (Net Present Value) 9,7 miljoni euro, kas ļāva cerēt uz sapratīgu peļņu no investīcijām.

| (48) | Gruppo Saima Avandero iegāde (kļuva par ABX uzņēmumu Itālijā) Beļģijas iestādes norāda, ka laikposmā no 1998. līdz 2002. gadam SNCB rīcībā esošie aprēķini uzrādīja iekšējo peļņas normu 13,0 % ar vidējām svērtajām kapitāla izmaksām 9,0 % un tīro pašreizējo vērtību 51,8 miljoni euro, kas ļāva cerēt uz sapratīgu peļņu no investīcijām. |
| --- | --- |

(48)

Gruppo Saima Avandero iegāde (kļuva par ABX uzņēmumu Itālijā) Beļģijas iestādes norāda, ka laikposmā no 1998. līdz 2002. gadam SNCB rīcībā esošie aprēķini uzrādīja iekšējo peļņas normu 13,0 % ar vidējām svērtajām kapitāla izmaksām 9,0 % un tīro pašreizējo vērtību 51,8 miljoni euro, kas ļāva cerēt uz sapratīgu peļņu no investīcijām.

| (49) | Tā kā Komisija uzdeva jautājumu par iespējamām šķērssubsīdijām, kuras izmantoja SNCB, lai finansētu savas investīcijas ABX, Beļģijas iestādes sniedz šādus precizējumus:






  (a) | Beļģijas iestādes norāda, ka “laikposmā no 1998. līdz 2002. gadam kopumā valsts intervence nav pietiekama, lai varētu veikt [SNCB] sabiedrisko pakalpojumu uzdevumus”
   (15). Tās atgādina, ka 2001. gadā Revīzijas palāta jau norādīja, “ka attiecībā uz investīciju un ekspluatācijas darbību visā periodā kopumā, izņemot 1997. finanšu gadu, kopējais darba vietu skaits pārsniedz resursus abām funkcijām tā, ka, izmantojot saldo, nav nekādu norāžu par pārnešanu starp šīm divām sabiedrisko pakalpojumu funkcijām un citām [SNCB] darbībām”.
   (16) |
| --- | --- | --- |

(49)

Tā kā Komisija uzdeva jautājumu par iespējamām šķērssubsīdijām, kuras izmantoja SNCB, lai finansētu savas investīcijas ABX, Beļģijas iestādes sniedz šādus precizējumus:

(a)

Beļģijas iestādes norāda, ka “laikposmā no 1998. līdz 2002. gadam kopumā valsts intervence nav pietiekama, lai varētu veikt [SNCB] sabiedrisko pakalpojumu uzdevumus”
   (15). Tās atgādina, ka 2001. gadā Revīzijas palāta jau norādīja, “ka attiecībā uz investīciju un ekspluatācijas darbību visā periodā kopumā, izņemot 1997. finanšu gadu, kopējais darba vietu skaits pārsniedz resursus abām funkcijām tā, ka, izmantojot saldo, nav nekādu norāžu par pārnešanu starp šīm divām sabiedrisko pakalpojumu funkcijām un citām [SNCB] darbībām”.
   (16)

| (b) | Tās norāda arī uz to, ka, ņemot vērā, “ka SNCB ekspluatācijas un investīciju izmaksas saistībā ar tās sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu veikšanu valsts intervence nesedza, SNCB izmantoja aizdevumu, lai segtu savas vajadzības”
   (17)
  . Tas attiecas arī uz SNCB resursiem, kas bija par pamatu investīcijām ABX, kuras turklāt “netika finansētas ar specifiskiem aizņēmumiem (...), bet gan izmantojot vispārējos finanšu līdzekļus”
   (18) . |
| --- | --- |

(b)

Tās norāda arī uz to, ka, ņemot vērā, “ka SNCB ekspluatācijas un investīciju izmaksas saistībā ar tās sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu veikšanu valsts intervence nesedza, SNCB izmantoja aizdevumu, lai segtu savas vajadzības”
   (17)
  . Tas attiecas arī uz SNCB resursiem, kas bija par pamatu investīcijām ABX, kuras turklāt “netika finansētas ar specifiskiem aizņēmumiem (...), bet gan izmantojot vispārējos finanšu līdzekļus”
   (18) .

| (50) | Visbeidzot Beļģijas iestādes precizē, ka šo iegāžu rezultātā SNCB iesniedza nodomu vēstules vairāku ABX filiāļu kreditoriem, īpaši par labu ABX-D un ABX-Spānija kreditoriem. Beļģijas valsts iestādes uzskata, ka nodomu vēstules ir parasto mātes uzņēmuma un tās iestāžu attiecību daļa privātajā uzņēmējdarbībā. |
| --- | --- |

(50)

Visbeidzot Beļģijas iestādes precizē, ka šo iegāžu rezultātā SNCB iesniedza nodomu vēstules vairāku ABX filiāļu kreditoriem, īpaši par labu ABX-D un ABX-Spānija kreditoriem. Beļģijas valsts iestādes uzskata, ka nodomu vēstules ir parasto mātes uzņēmuma un tās iestāžu attiecību daļa privātajā uzņēmējdarbībā.

2.3.2.   SNCB atkārtotās investīcijas 2001. gadā

| (51) | Kapitāla palielināšana Vācijā 2000. gada beigās un 2001. gadā SNCB palielināja savas Vācijas filiāles kapitālu (bijušais Bahntrans), skaidrā naudā iemaksājot 17,5 miljonus euro un kapitalizējot īslaicīgos SNCB avansus, kuru apjoms bija 55 miljoni euro. Šis lēmums tika pieņemts, pamatojoties uz Boston Consulting Group (BCG) ieteikumiem un izpēti. |
| --- | --- |

(51)

Kapitāla palielināšana Vācijā 2000. gada beigās un 2001. gadā SNCB palielināja savas Vācijas filiāles kapitālu (bijušais Bahntrans), skaidrā naudā iemaksājot 17,5 miljonus euro un kapitalizējot īslaicīgos SNCB avansus, kuru apjoms bija 55 miljoni euro. Šis lēmums tika pieņemts, pamatojoties uz Boston Consulting Group (BCG) ieteikumiem un izpēti.

| (52) | Šajos BCG dokumentos bija minēti šādi argumenti un ieteikumi:






  (a) | ABX grupa rādīja sabiedrībai SNCB nozīmīgu vērtību, un ABX grupa SNCB bija stratēģiski svarīga; |
| --- | --- | --- |

(52)

Šajos BCG dokumentos bija minēti šādi argumenti un ieteikumi:

(a)

ABX grupa rādīja sabiedrībai SNCB nozīmīgu vērtību, un ABX grupa SNCB bija stratēģiski svarīga;

| (b) | bija nepieciešamas finanšu investīcijas un vadības nostiprināšana, lai varētu izmantot šo potenciālu; |
| --- | --- |

(b)

bija nepieciešamas finanšu investīcijas un vadības nostiprināšana, lai varētu izmantot šo potenciālu;

| (c) | SNCB veiktā šīs finanšu investīcijas pašfinansēšana tolaik tika uzskatīta par labāko iespēju; |
| --- | --- |

(c)

SNCB veiktā šīs finanšu investīcijas pašfinansēšana tolaik tika uzskatīta par labāko iespēju;

| (d) | vērtības radīšanas stratēģijas īstenošanā, izmantojot ABX LOGISTICS, Bahntrans atveseļošana SNCB bija prioritāra; |
| --- | --- |

(d)

vērtības radīšanas stratēģijas īstenošanā, izmantojot ABX LOGISTICS, Bahntrans atveseļošana SNCB bija prioritāra;

| (e) | nobeigumā eksperti uzskatīja, ka atveseļošanas plāns jāīsteno trīs iemeslu dēļ:






  — | panākumu gadījumā atveseļošana ļautu turpināt ABX LOGISTICS stratēģiju, kurai ir vērtības radīšanas potenciāls vairāk nekā 300 miljonu euro vērtībā; |
| --- | --- | --- |

(e)

nobeigumā eksperti uzskatīja, ka atveseļošanas plāns jāīsteno trīs iemeslu dēļ:

—

panākumu gadījumā atveseļošana ļautu turpināt ABX LOGISTICS stratēģiju, kurai ir vērtības radīšanas potenciāls vairāk nekā 300 miljonu euro vērtībā;

| — | pat daļēju panākumu gadījumā atveseļošana ļautu radīt augstāku cenu par Bahntrans pārdošanas vērtību. |
| --- | --- |

—

pat daļēju panākumu gadījumā atveseļošana ļautu radīt augstāku cenu par Bahntrans pārdošanas vērtību.

| (53) | Beļģijas iestādes norāda, ka atdeves koeficients no kopējā investīciju apjoma 72,5 miljoni euro, ko var paredzēt investīciju veikšanas brīdī, ir aptuveni 8 % līdz 10 % atbilstīgi paredzētajam rezultātam. Šis atdeves koeficients ir salīdzināms ar SNCB kapitāla izmaksām tajā brīdī.
  BNDzK atkārtoto investīciju ABX-Vācija 2001. gadā [...] miljoni euro atdeves koeficienta aprēķins (IRR)












  Likmes gada pieaugums (EBIT) | [...] | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Diskonta likme | [...] | | | | | | Galīgā vērtība |
| Gads | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Diskonta faktors | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Galīgā vērtība |
| Apgrozījums | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Darbības rezultāts pirms nodokļu nomaksas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| [...] miljonu euro pārpalikuma no pirkšanas cenas izmantošana | [...] | | | | | | |
| [...] miljonu euro investīcija 2001. gadā | [...] | | | | | | |
| Brīvo naudas līdzekļu plūsma | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Svērtās vidējās kapitāla izmaksas | 9 % | | | | | | |
| Kopējā paredzamā naudas līdzekļu plūsma | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| IRR | 10,04 % | | | | | | |

(53)

Beļģijas iestādes norāda, ka atdeves koeficients no kopējā investīciju apjoma 72,5 miljoni euro, ko var paredzēt investīciju veikšanas brīdī, ir aptuveni 8 % līdz 10 % atbilstīgi paredzētajam rezultātam. Šis atdeves koeficients ir salīdzināms ar SNCB kapitāla izmaksām tajā brīdī.

BNDzK atkārtoto investīciju ABX-Vācija 2001. gadā [...] miljoni euro atdeves koeficienta aprēķins (IRR)

Likmes gada pieaugums (EBIT)

[...]

Diskonta likme

[...]

Galīgā vērtība

Gads

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Diskonta faktors

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2001

2002

2003

2004

2005

2006

Galīgā vērtība

Apgrozījums

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Darbības rezultāts pirms nodokļu nomaksas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...] miljonu euro pārpalikuma no pirkšanas cenas izmantošana

[...]

[...] miljonu euro investīcija 2001. gadā

[...]

Brīvo naudas līdzekļu plūsma

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Svērtās vidējās kapitāla izmaksas

9 %

Kopējā paredzamā naudas līdzekļu plūsma

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

IRR

10,04 %

| (54) | Kapitāla pieaugums Nīderlandē par 12,2 miljoniem euro Stratēģijas plāns saistībā ar “holandiešu posmu” (bijusī Kersten Hunik grupa, kura iegādāta 1999. gada februārī un kurā apvienota arī Īrijas kapitāla daļa) bija:






  (a) | pastiprināt vietējo darbību, iegādājoties Nīderlandes valstī aktīvu uzņēmumu pakalpojumu sniegšanā; uzņēmuma darbības apjoms bija 2 000 sūtījumu dienā, un SNCB vadība uzskatīja, lai darbotos rentabli valstī sniegto pakalpojumu tīklā, būtu nepieciešams 6 000 sūtījumu; |
| --- | --- | --- |

(54)

Kapitāla pieaugums Nīderlandē par 12,2 miljoniem euro Stratēģijas plāns saistībā ar “holandiešu posmu” (bijusī Kersten Hunik grupa, kura iegādāta 1999. gada februārī un kurā apvienota arī Īrijas kapitāla daļa) bija:

(a)

pastiprināt vietējo darbību, iegādājoties Nīderlandes valstī aktīvu uzņēmumu pakalpojumu sniegšanā; uzņēmuma darbības apjoms bija 2 000 sūtījumu dienā, un SNCB vadība uzskatīja, lai darbotos rentabli valstī sniegto pakalpojumu tīklā, būtu nepieciešams 6 000 sūtījumu;

| (b) | turpināt 1999. gadā iegādātā uzņēmuma Kersten Hunik Holding (pārdēvēts par ABX LOGISTICS Holding BV) pārstrukturēšanu; |
| --- | --- |

(b)

turpināt 1999. gadā iegādātā uzņēmuma Kersten Hunik Holding (pārdēvēts par ABX LOGISTICS Holding BV) pārstrukturēšanu;

| (c) | pārdot ar jūras pārvadājumiem saistītās (rederijen) Kersten Hunik Scheepvaartmaatschappij BV un Link Line Eiropa BV, iegūstot 1 miljonu euro skaidrā naudā ; |
| --- | --- |

(c)

pārdot ar jūras pārvadājumiem saistītās (rederijen) Kersten Hunik Scheepvaartmaatschappij BV un Link Line Eiropa BV, iegūstot 1 miljonu euro skaidrā naudā ;

| (d) | praktiski nepieciešamais finansējums tika iegūts šādi:






  — | SNCB īslaicīgais kredīts 9,2 miljonu euro apmērā 2001. gada martā tika kapitalizēts; |
| --- | --- | --- |

(d)

praktiski nepieciešamais finansējums tika iegūts šādi:

—

SNCB īslaicīgais kredīts 9,2 miljonu euro apmērā 2001. gada martā tika kapitalizēts;

| — | 2001. gada septembrī SNCB palielināja ABX LOGISTICS Holding BV kapitālu par 10 miljoniem euro. Šie 10 miljoni euro bija paredzēti, lai ABX LOGISTICS Holding BV iegādātos Wegtransport BV. Par akcijām samaksātā cena bija [...] miljoni euro, atlikums – papildus [...] miljoni euro – bija pieejami, lai varētu segt iespējamo cenu pielāgošanu due diligence audita rezultātā; |
| --- | --- |

—

2001. gada septembrī SNCB palielināja ABX LOGISTICS Holding BV kapitālu par 10 miljoniem euro. Šie 10 miljoni euro bija paredzēti, lai ABX LOGISTICS Holding BV iegādātos Wegtransport BV. Par akcijām samaksātā cena bija [...] miljoni euro, atlikums – papildus [...] miljoni euro – bija pieejami, lai varētu segt iespējamo cenu pielāgošanu due diligence audita rezultātā;

| — | kopumā Beļģijas iestādes uzskata, ka finansējuma apjoms, ko piešķīra SNCB savai Holandes filiālei (bez Wegtransport iegādes cenas par [...] miljoniem euro) 2001. gada martā sasniedz 9,2 miljonus euro + 3 miljoni euro 2001. gada septembrī, kopā 12,2 miljoni euro. |
| --- | --- |

—

kopumā Beļģijas iestādes uzskata, ka finansējuma apjoms, ko piešķīra SNCB savai Holandes filiālei (bez Wegtransport iegādes cenas par [...] miljoniem euro) 2001. gada martā sasniedz 9,2 miljonus euro + 3 miljoni euro 2001. gada septembrī, kopā 12,2 miljoni euro.

| — | Atbilstīgi to viedoklim, šo kapitalizāciju attaisno perspektīva 2002. gadā atgūt darbības rentabilitāti Nīderlandē, ko atspoguļo rezultātu uzlabošanās, kas paredzēta 2000. gada beigās. | 2000A | 2001. gada budžets (noteikts 2000. gada beigās) | 2002. gada budžets (noteikts 2001. gada beigās) (19) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Apgrozījums | 54,1 | 60,9 | 86,4 |
| Darbības rezultāts (EBIT) | -2,59 | -2,73 | 0,68 |

—

Atbilstīgi to viedoklim, šo kapitalizāciju attaisno perspektīva 2002. gadā atgūt darbības rentabilitāti Nīderlandē, ko atspoguļo rezultātu uzlabošanās, kas paredzēta 2000. gada beigās.

2000A

2001. gada budžets (noteikts 2000. gada beigās)

2002. gada budžets (noteikts 2001. gada beigās) (19)

Apgrozījums

54,1

60,9

86,4

Darbības rezultāts (EBIT)

-2,59

-2,73

0,68

| (55) | Beļģijas iestādes uzskata, ka šīs 12,2 miljonu investīcijas iekšējās atdeves koeficients, pamatojoties uz tolaik pieejamajām prognozēm, ir ap 11 %.
  2001. gada SNCB atkārtoto investīciju 12,2 miljonu apmērā ABX-Nīderlande atdeves koeficienta aprēķins (IRR) (miljonos euro)












  EBIT pieauguma likme gadā | [...] | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Diskonta likme | [...] | | | | | | Galīgā vērtība |
| Gads | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Diskonta faktors | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | 2000A | 2001. gada budžets noteikts 2000. gada beigās | 2002. gada budžets noteikts 2001. gada beigās (20) | Plāns 2003 (21) | Plāns 2004 (21) | Plāns 2005 (21) | Galīgā vērtība |
| Apgrozījums | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Darbības rezultāts pirms nodokļiem | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Rekapitalizācija par 12,2 miljonu eiro 2001.gadā | [...] | | | | | | |
| Brīvas naudas plūsmas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Vidējās svērtās kapitāla izmaksas | 9 % | | | | | | |
| Kopīgā diskontētā naudas plūsma | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| IRR | 11,3 % | | | | | | |

(55)

Beļģijas iestādes uzskata, ka šīs 12,2 miljonu investīcijas iekšējās atdeves koeficients, pamatojoties uz tolaik pieejamajām prognozēm, ir ap 11 %.

2001. gada SNCB atkārtoto investīciju 12,2 miljonu apmērā ABX-Nīderlande atdeves koeficienta aprēķins (IRR) (miljonos euro)

EBIT pieauguma likme gadā

[...]

Diskonta likme

[...]

Galīgā vērtība

Gads

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Diskonta faktors

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2000A

2001. gada budžets noteikts 2000. gada beigās

2002. gada budžets noteikts 2001. gada beigās (20)

Plāns 2003 (21)

Plāns 2004 (21)

Plāns 2005 (21)

Galīgā vērtība

Apgrozījums

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Darbības rezultāts pirms nodokļiem

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Rekapitalizācija par 12,2 miljonu eiro 2001.gadā

[...]

Brīvas naudas plūsmas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Vidējās svērtās kapitāla izmaksas

9 %

Kopīgā diskontētā naudas plūsma

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

IRR

11,3 %

| (56) | Kapitāla pieaugums Francijā par 30 miljoniem euro SNCB 2001. gada decembrī uzsāka 1999.-2000. gadā iegādātās Francijas kompānijas kapitāla palielināšanu, lai varētu uzsākt kredītu pārvēršanu vērtspapīros, un lai atvērtu bankā kredīta līniju 70 miljonu euro apmērā. Šo kapitāla palielināšanu noteica Société Générale, kredīta piešķīrējs ABX LOGISTICS (Francija), kā obligātu iepriekšēju nosacījumu ABX LOGISTICS tirdzniecības parādprasību pārvēršanai vērtspapīros. |
| --- | --- |

(56)

Kapitāla pieaugums Francijā par 30 miljoniem euro SNCB 2001. gada decembrī uzsāka 1999.-2000. gadā iegādātās Francijas kompānijas kapitāla palielināšanu, lai varētu uzsākt kredītu pārvēršanu vērtspapīros, un lai atvērtu bankā kredīta līniju 70 miljonu euro apmērā. Šo kapitāla palielināšanu noteica Société Générale, kredīta piešķīrējs ABX LOGISTICS (Francija), kā obligātu iepriekšēju nosacījumu ABX LOGISTICS tirdzniecības parādprasību pārvēršanai vērtspapīros.

| (57) | Atbilstīgi Beļģijas iestāžu atzinumam, ABX LOGISTICS (Francija) SA tobrīd pieejamās finanšu prognozes uzrādīja rentabilitātes atgūšanu saskaņā ar atveseļošanas plānu. Šajā plānā pēc vairākiem operatīviem uzlabošanas pasākumiem (informātika, pakalpojumu sniegšanas procesa pārskatīšana, darbības slēgšana un cesija, nodarbinātības noteikumu saskaņošana, darbību integrācija) bija paredzēta ekspluatācijas rezultāta (EBIT) izlabošana no 19,6 miljoniem euro 2001. gadā līdz 4,6 miljoniem euro 2003. gadā.
  Paredzamais rezultātu novērtējums ABX Logistics Francija (2001.gada septembrī) | 2000. reālais | 2001. gada budžets | 2002. paredzētais | 2003. paredzētais |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apgrozījums | 516,0 | 631,0 | 626,0 | 664,0 |
| Darbības rezultāts (EBIT) | -6,1 | -19,6 | -8,2 | 4,6 |
| Neto rezultāts | -2,1 | -28,4 | -11,6 | 4,0 |
| Avots; atveseļošanas plāns,43,lpp 1 EUR = 6,55957 FRF |

(57)

Atbilstīgi Beļģijas iestāžu atzinumam, ABX LOGISTICS (Francija) SA tobrīd pieejamās finanšu prognozes uzrādīja rentabilitātes atgūšanu saskaņā ar atveseļošanas plānu. Šajā plānā pēc vairākiem operatīviem uzlabošanas pasākumiem (informātika, pakalpojumu sniegšanas procesa pārskatīšana, darbības slēgšana un cesija, nodarbinātības noteikumu saskaņošana, darbību integrācija) bija paredzēta ekspluatācijas rezultāta (EBIT) izlabošana no 19,6 miljoniem euro 2001. gadā līdz 4,6 miljoniem euro 2003. gadā.

Paredzamais rezultātu novērtējums ABX Logistics Francija (2001.gada septembrī)

2000. reālais

2001. gada budžets

2002. paredzētais

2003. paredzētais

Apgrozījums

516,0

631,0

626,0

664,0

Darbības rezultāts (EBIT)

-6,1

-19,6

-8,2

4,6

Neto rezultāts

-2,1

-28,4

-11,6

4,0

Avots; atveseļošanas plāns,43,lpp 1 EUR = 6,55957 FRF

| (58) | SNCB uzskatīja, ka pārvēršana vērtspapīros ļaus aizstāt SNCB īstermiņa finansējumu ar ārēju finansējumu. Īstermiņā nozīmīgu šāda naudas līdzekļu pārpalikuma daļu, kas radusies, pārvēršot vērtspapīros, varētu ieskaitīt ABX naudas fondā (līdzekļu kopfonda veidošana), kas ļautu uzņēmumiem, kas ir grupas locekļi, daļēji segt savus kredīta aizņēmumus no SNCB. |
| --- | --- |

(58)

SNCB uzskatīja, ka pārvēršana vērtspapīros ļaus aizstāt SNCB īstermiņa finansējumu ar ārēju finansējumu. Īstermiņā nozīmīgu šāda naudas līdzekļu pārpalikuma daļu, kas radusies, pārvēršot vērtspapīros, varētu ieskaitīt ABX naudas fondā (līdzekļu kopfonda veidošana), kas ļautu uzņēmumiem, kas ir grupas locekļi, daļēji segt savus kredīta aizņēmumus no SNCB.

| (59) | Beļģijas iestādes uzskata, ka tobrīd pieejamās finanšu prognozes norādīja, ka 30 miljonu euro investīciju atdeves koeficients bija 14 %.
  2001. gada SNCB atkārtoto investīciju 30 miljonu apmērā ABX-Francija atdeves koeficienta aprēķins (IRR) (miljonos euro)












  Ikgadējais EBIT pieaugums | [...] | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Diskonta likme | [...] | | | | | | Galīgā vērtība |
| Gads | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Diskonta faktors | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | 2000. reālais | 2001. gada budžets | 2002. paredzētais | 2003. paredzētais | Plāns 2004 (22) | Plāns 2005 (22) | Galīgā vērtība |
| Apgrozījums | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Neto rezultāts | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Atkārtota kapializācija par 30 miljonu eiro 2001.gadā | [...] | | | | | | |
| Naudas plūsma | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Vidējās svērtās kapitāla izmaksas | 9 % | | | | | | |
| Kopējā paredzētā naudas plūsma | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Atdeves koeficients IRR | 14,0 % | | | | | | |

(59)

Beļģijas iestādes uzskata, ka tobrīd pieejamās finanšu prognozes norādīja, ka 30 miljonu euro investīciju atdeves koeficients bija 14 %.

2001. gada SNCB atkārtoto investīciju 30 miljonu apmērā ABX-Francija atdeves koeficienta aprēķins (IRR) (miljonos euro)

Ikgadējais EBIT pieaugums

[...]

Diskonta likme

[...]

Galīgā vērtība

Gads

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Diskonta faktors

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2000. reālais

2001. gada budžets

2002. paredzētais

2003. paredzētais

Plāns 2004 (22)

Plāns 2005 (22)

Galīgā vērtība

Apgrozījums

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Neto rezultāts

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Atkārtota kapializācija par 30 miljonu eiro 2001.gadā

[...]

Naudas plūsma

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Vidējās svērtās kapitāla izmaksas

9 %

Kopējā paredzētā naudas plūsma

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Atdeves koeficients IRR

14,0 %

2.3.3.   SNCB “paralēlās iemaksas” ABX

| (60) | Beļģijas iestādes norādīja, ka SNCB, iegūstot uzņēmumus Īrijā, Portugālē, Air&Sea darbību Beļģijā, tā uzņēmās visus vai daļu šo uzņēmumu parādu, pēc tam tos kapitalizēja. Pēc Beļģijas iestāžu uzskata, šīs kapitalizācijas, ko tās kvalificēja kā “paralēlās iemaksas”, mērķi bija:






  (a) | vai pieļaut dažu uzņēmumu saplūšanu un īstenot grupas juridiskās sistēmas vienkāršošanu (Īrija, Portugāle); |
| --- | --- | --- |

(60)

Beļģijas iestādes norādīja, ka SNCB, iegūstot uzņēmumus Īrijā, Portugālē, Air&Sea darbību Beļģijā, tā uzņēmās visus vai daļu šo uzņēmumu parādu, pēc tam tos kapitalizēja. Pēc Beļģijas iestāžu uzskata, šīs kapitalizācijas, ko tās kvalificēja kā “paralēlās iemaksas”, mērķi bija:

(a)

vai pieļaut dažu uzņēmumu saplūšanu un īstenot grupas juridiskās sistēmas vienkāršošanu (Īrija, Portugāle);

| (b) | vai ļaut saglabāt transporta licences (Īrija); |
| --- | --- |

(b)

vai ļaut saglabāt transporta licences (Īrija);

| (c) | vai ļaut uzņēmumiem turpināt Air&Sea darbību ar minimālu pašu finanšu līdzekļu līmeni, lai varētu piesaistīt arēju finansējumu (Air&Sea Belgique). |
| --- | --- |

(c)

vai ļaut uzņēmumiem turpināt Air&Sea darbību ar minimālu pašu finanšu līdzekļu līmeni, lai varētu piesaistīt arēju finansējumu (Air&Sea Belgique).

| (61) | Atbilstīgi Beļģijas atzinumam pašu fondu atjaunošanas plāns un ātra rentabilitātes atgūšana bija nodrošināta, pateicoties: (1) zaudējumu un apgrozījuma attiecībai, (2) konversiju absolūtajai summai un (3) finanšu prognozēm (2003. gada budžets), kuras direkcija noteica 2002. gada beigās un kurās līdzsvara atgūšana paredzēta 2003. gadā. Šīs filiāles nevajadzēja uzskatīt par grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, un to situācija nav salīdzināma ar trim grūtībās nonākušajām struktūrvienībām, kas norādītas pārstrukturēšanas iesākuma plānā. Atbilstīgi Beļģijas valsts iestāžu atzinumam SNCB vienotā mērķintervence attiecībā uz tās filiālēm ir parasta darījumu darbība, kad mātes uzņēmums finansē dažas filiāles, un tādējādi pilnīgi atbilst privātā investora principam tirgus ekonomikā. |
| --- | --- |

(61)

Atbilstīgi Beļģijas atzinumam pašu fondu atjaunošanas plāns un ātra rentabilitātes atgūšana bija nodrošināta, pateicoties: (1) zaudējumu un apgrozījuma attiecībai, (2) konversiju absolūtajai summai un (3) finanšu prognozēm (2003. gada budžets), kuras direkcija noteica 2002. gada beigās un kurās līdzsvara atgūšana paredzēta 2003. gadā. Šīs filiāles nevajadzēja uzskatīt par grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, un to situācija nav salīdzināma ar trim grūtībās nonākušajām struktūrvienībām, kas norādītas pārstrukturēšanas iesākuma plānā. Atbilstīgi Beļģijas valsts iestāžu atzinumam SNCB vienotā mērķintervence attiecībā uz tās filiālēm ir parasta darījumu darbība, kad mātes uzņēmums finansē dažas filiāles, un tādējādi pilnīgi atbilst privātā investora principam tirgus ekonomikā.

| (62) | 2002. gada beigās izstrādātajā 2003. gada budžetā trīs iesaistītajiem uzņēmumiem turklāt bija norādīta līdzsvara vai daļējas līdzsvara atgūšanas perspektīva (zaudējumi mazāki par 1 miljonu euro) divpadsmit mēnešos pēc plāna ieviešanas. | neto rezultāts 2002 | neto budžetā rezultāts 2003. gadam (24) |
| --- | --- | --- | --- |
| ABX LOGISTICS (Īrija) Ltd. | -0,3 | 0,0 |
| ABX LOGISTICS (Portugāle) Lda | -3,5 | -0,3 |
| ABX LOGISTICS Int. (Beļģija) SA/NV | -2,0 | -0,8 |

(62)

2002. gada beigās izstrādātajā 2003. gada budžetā trīs iesaistītajiem uzņēmumiem turklāt bija norādīta līdzsvara vai daļējas līdzsvara atgūšanas perspektīva (zaudējumi mazāki par 1 miljonu euro) divpadsmit mēnešos pēc plāna ieviešanas.

neto rezultāts 2002

neto budžetā rezultāts 2003. gadam (24)

ABX LOGISTICS (Īrija) Ltd.

-0,3

0,0

ABX LOGISTICS (Portugāle) Lda

-3,5

-0,3

ABX LOGISTICS Int. (Beļģija) SA/NV

-2,0

-0,8

Galvenie dati par finansēm 2002. gadā uzņemumos Īrijā, Portugālē, un Air & Sea Beļģijā (Miljonos euro)

| | | | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | (Reālais) apgrozījums 2002.gadā | Darbības rezutāts (EBIT) 2002.gadā (reālais) | Neto rezultāts 2002.gadā (reālais) | Neto zaudējumi 2002.gadā % no apgrozījuma | Kapitalizācijas absolūtās summas |
| Atbilstīgi iepriekšējam plānam (25) | Reāli veiktās |
| ABX LOGISTICS (Īrijā) Ltd. | 31,4 | 0,2 | -0,3 | -1 % | 3,2 | 4,3 |
| ABX LOGISTICS (Portugālē) Lda. | 13,7 | -1,3 | -3,5 | -25 % | 2,0 | 2,0 |
| ABX LOGISTICS Int. (Beļģijā) SA/NV | 39,0 | -0,5 | -2,0 | -5 % | 12,0 | 2,0 |
| | | | | | 17,2 | 8,3 |

(1)

(2)

(Reālais) apgrozījums 2002.gadā

Darbības rezutāts (EBIT) 2002.gadā (reālais)

Neto rezultāts 2002.gadā (reālais)

Neto zaudējumi 2002.gadā % no apgrozījuma

Kapitalizācijas absolūtās summas

Atbilstīgi iepriekšējam plānam (25)

Reāli veiktās

ABX LOGISTICS (Īrijā) Ltd.

31,4

0,2

-0,3

-1 %

3,2

4,3

ABX LOGISTICS (Portugālē) Lda.

13,7

-1,3

-3,5

-25 %

2,0

2,0

ABX LOGISTICS Int. (Beļģijā) SA/NV

39,0

-0,5

-2,0

-5 %

12,0

2,0

17,2

8,3

| (63) | Beļģijas iestādes iesniedza katras darbības atdeves koeficienta (IRR) aprēķinus. Šajos aprēķinos, kas šeit nav uzrādīti in extenso, izmanto metodi, kura līdzīga aprēķiniem, kas iesniegti saistībā ar atkārtotajām investīcijām 2001. gadā. Tajos katru reizi uzrādīts atdeves koeficients no 9,6 % līdz 12,7 % |
| --- | --- |

(63)

Beļģijas iestādes iesniedza katras darbības atdeves koeficienta (IRR) aprēķinus. Šajos aprēķinos, kas šeit nav uzrādīti in extenso, izmanto metodi, kura līdzīga aprēķiniem, kas iesniegti saistībā ar atkārtotajām investīcijām 2001. gadā. Tajos katru reizi uzrādīts atdeves koeficients no 9,6 % līdz 12,7 %

| (64) | SNCB investēja 3,8 miljonus euro ABX Singapūrā. Atbilstīgi Beļģijas iestāžu viedoklim intervences pasākumiem attiecībā uz ABX Singapūra nekādā gadījumā nevar piemērot Līguma 87. pantu. Tomēr tās pēc Komisijas pieprasījuma iesniedza rentabilitātes aprēķinu, kurā uzrādīts šīs investīcijas atdeves koeficients 10,9 %. |
| --- | --- |

(64)

SNCB investēja 3,8 miljonus euro ABX Singapūrā. Atbilstīgi Beļģijas iestāžu viedoklim intervences pasākumiem attiecībā uz ABX Singapūra nekādā gadījumā nevar piemērot Līguma 87. pantu. Tomēr tās pēc Komisijas pieprasījuma iesniedza rentabilitātes aprēķinu, kurā uzrādīts šīs investīcijas atdeves koeficients 10,9 %.

| (65) | SNCB 2000. gadā piešķīra 3 miljonu euro garantiju ēkas būvniecībai Singapūrā. Beļģijas iestādes uzskata, ka arī šī darbība neattiecas uz Līguma piemērošanas jomu. Vēlāk tās precizēja, ka garantēto kredītu pirmām kārtām sedz ēka, ko uzskata par īpašumu, kas atrodas dinamiskā un augošā tirgū. 2005. gadā šī ēka tika pārdota. |
| --- | --- |

(65)

SNCB 2000. gadā piešķīra 3 miljonu euro garantiju ēkas būvniecībai Singapūrā. Beļģijas iestādes uzskata, ka arī šī darbība neattiecas uz Līguma piemērošanas jomu. Vēlāk tās precizēja, ka garantēto kredītu pirmām kārtām sedz ēka, ko uzskata par īpašumu, kas atrodas dinamiskā un augošā tirgū. 2005. gadā šī ēka tika pārdota.

2.4.   Valsts loma SNCB lēmumu pieņemšanā saistībā ar ABX

| (66) | Papildus minētajam procedūras uzsākšanā attiecībā uz SNCB Komisija apkopo dažus ar to saistītos aspektus un iespējamo valsts ietekmi uz SNCB lēmumiem. |
| --- | --- |

(66)

Papildus minētajam procedūras uzsākšanā attiecībā uz SNCB Komisija apkopo dažus ar to saistītos aspektus un iespējamo valsts ietekmi uz SNCB lēmumiem.

2.4.1.   Valde un SNCB darbība

| (67) | SNCB ir autonoms valsts uzņēmums. Kā autonoms valsts uzņēmums atbilstīgi 1991. gada likumam par dažu valsts saimnieciskās darbības uzņēmumu reformu SNCB nav pakļauta likumam par bankrotu (26) Tās sociālais mērķis ir pasažieru un kravas pārvadājumi, taču tā var attīstīt visas saimnieciskās darbības, kas tieši vai netieši saistītas ar šo sociālo mērķi. Tās struktūras ir valde (CA), vadības komiteja (CD) un pilnvarotais administrators (AD). Valdē ir desmit locekļi, tostarp pilnvarotais administrators. Administratorus ieceļ Karalis, un tos izvēlas atbilstīgi to attiecīgai kompetencei. (27). (28) |
| --- | --- |

(67)

SNCB ir autonoms valsts uzņēmums. Kā autonoms valsts uzņēmums atbilstīgi 1991. gada likumam par dažu valsts saimnieciskās darbības uzņēmumu reformu SNCB nav pakļauta likumam par bankrotu (26) Tās sociālais mērķis ir pasažieru un kravas pārvadājumi, taču tā var attīstīt visas saimnieciskās darbības, kas tieši vai netieši saistītas ar šo sociālo mērķi. Tās struktūras ir valde (CA), vadības komiteja (CD) un pilnvarotais administrators (AD). Valdē ir desmit locekļi, tostarp pilnvarotais administrators. Administratorus ieceļ Karalis, un tos izvēlas atbilstīgi to attiecīgai kompetencei. (27). (28)

| (68) | Kaut gan SNCB brīvi var attīstīt jebkādu darbību, kas atbilst tās sociālajam mērķim, Beļģijas likumdevējs ieviesa dažus ierobežojuma mehānismus, lai pārbaudītu, vai autonoms valsts uzņēmums nepārkāpj likumu, statūtus vai vadības līgumu. Galvenais mehānisms ir valdības komisāra klātbūtne pārvaldības struktūrās, īpaši valdē, vadības komitejā, kas nodrošina likuma, SNCB statūtu un pārvaldības līguma ievērošanu. |
| --- | --- |

(68)

Kaut gan SNCB brīvi var attīstīt jebkādu darbību, kas atbilst tās sociālajam mērķim, Beļģijas likumdevējs ieviesa dažus ierobežojuma mehānismus, lai pārbaudītu, vai autonoms valsts uzņēmums nepārkāpj likumu, statūtus vai vadības līgumu. Galvenais mehānisms ir valdības komisāra klātbūtne pārvaldības struktūrās, īpaši valdē, vadības komitejā, kas nodrošina likuma, SNCB statūtu un pārvaldības līguma ievērošanu.

2.4.2.   Revīzijas palātas secinājumi

| (69) | Beļģijas Revīzijas palāta 2001. gada maijā iesniedza ziņojumu par SNCB
   (29), kas sniedz vairākus nozīmīgus rādītājus, lai noskaidrotu jautājumu par valsts ietekmi un SNCB pieņemtajiem lēmumiem saistībā ar tās uzņēmējdarbību. Šajā ziņojumā no vienas puses norādīts, ka SNCB sociālais mērķis tiek definēts šādi: “Kompānijas mērķis ir pasažieru un preču pārvadājumi pa dzelzceļu. Kompānija var pati vai piedaloties jau esošās vai dibināmās Beļģijas, ārvalstu vai starptautiskās struktūrās veikt visas komerciālas, ražošanas vai finanšu operācijas, kuras tieši vai netieši kopumā vai daļēju attiecas uz tās sociālo mērķi vai kuras var atvieglot vai veicināt tā īstenošanu vai attīstību.


  1926. gada 23. jūlija likumā par SNCB izveidi netika precizēts tās sociālais mērķis. 1960. gada 1. augusta likumā (ar kuru grozīja iepriekšminēto likumu) sociālais mērķis tika iekļauts likuma tekstā, pamatojoties uz šādiem apsvērumiem: “Jums iesniegtajā likuma projektā tiek precizēts SNCB sociālais mērķis, nosakot, ka šai kompānijai ir tiesības veikt jebkādu darbību, kas saistīta ar tīkla ekspluatāciju, īpaši kafetēriju un bufešu ekspluatāciju utt. .... ,tās lietošanai paredzēto iekārtu būvniecību, visa sauszemes transporta organizēšanu, lai atvieglotu preču pārvadāšanu (...).”

  SNCB sociālais mērķis ir domāts ļoti plaši. Šī definīcija turklāt neiekļauj nekādus ģeogrāfiskus ierobežojumus (...). Šis sociālais mērķis var tikt interpretēts tā, lai pamatotu jebkādu komerciālu vai pat finansiālu darbību.” |
| --- | --- |

(69)

Beļģijas Revīzijas palāta 2001. gada maijā iesniedza ziņojumu par SNCB
   (29), kas sniedz vairākus nozīmīgus rādītājus, lai noskaidrotu jautājumu par valsts ietekmi un SNCB pieņemtajiem lēmumiem saistībā ar tās uzņēmējdarbību. Šajā ziņojumā no vienas puses norādīts, ka SNCB sociālais mērķis tiek definēts šādi: “Kompānijas mērķis ir pasažieru un preču pārvadājumi pa dzelzceļu. Kompānija var pati vai piedaloties jau esošās vai dibināmās Beļģijas, ārvalstu vai starptautiskās struktūrās veikt visas komerciālas, ražošanas vai finanšu operācijas, kuras tieši vai netieši kopumā vai daļēju attiecas uz tās sociālo mērķi vai kuras var atvieglot vai veicināt tā īstenošanu vai attīstību.

1926. gada 23. jūlija likumā par SNCB izveidi netika precizēts tās sociālais mērķis. 1960. gada 1. augusta likumā (ar kuru grozīja iepriekšminēto likumu) sociālais mērķis tika iekļauts likuma tekstā, pamatojoties uz šādiem apsvērumiem: “Jums iesniegtajā likuma projektā tiek precizēts SNCB sociālais mērķis, nosakot, ka šai kompānijai ir tiesības veikt jebkādu darbību, kas saistīta ar tīkla ekspluatāciju, īpaši kafetēriju un bufešu ekspluatāciju utt. .... ,tās lietošanai paredzēto iekārtu būvniecību, visa sauszemes transporta organizēšanu, lai atvieglotu preču pārvadāšanu (...).”

SNCB sociālais mērķis ir domāts ļoti plaši. Šī definīcija turklāt neiekļauj nekādus ģeogrāfiskus ierobežojumus (...). Šis sociālais mērķis var tikt interpretēts tā, lai pamatotu jebkādu komerciālu vai pat finansiālu darbību.”

| (70) | No otras puses, saistībā ar SNCB izdevumiem par labu ABX, Revīzijas palāta norāda, no kāda viedokļa tika veidotas dažas šā ziņojuma daļas: “Ņemot vērā SNCB autonomiju, paredzamo risku un problēmas, īpaša uzmanība tika pievērsta lēmumiem par iegādi atbilstīgi ABX tīkla attīstībai. Šīs izpētes mērķis galvenokārt ir noskaidrot apstākļus, kādos šie lēmumi tika pieņemti un pildīti, galvenokārt, lai parādītu to tiesību aktu īstenošanas grūtības, kas ļauj valstij novērst apdraudējumu uzņēmuma spējai veikt ar sabiedriskajiem pakalpojumiem saistītus uzdevumus.”
   (30) |
| --- | --- |

(70)

No otras puses, saistībā ar SNCB izdevumiem par labu ABX, Revīzijas palāta norāda, no kāda viedokļa tika veidotas dažas šā ziņojuma daļas: “Ņemot vērā SNCB autonomiju, paredzamo risku un problēmas, īpaša uzmanība tika pievērsta lēmumiem par iegādi atbilstīgi ABX tīkla attīstībai. Šīs izpētes mērķis galvenokārt ir noskaidrot apstākļus, kādos šie lēmumi tika pieņemti un pildīti, galvenokārt, lai parādītu to tiesību aktu īstenošanas grūtības, kas ļauj valstij novērst apdraudējumu uzņēmuma spējai veikt ar sabiedriskajiem pakalpojumiem saistītus uzdevumus.”
   (30)

| (71) | Tādēļ Revīzijas palāta izdara šādus secinājumus:






  (a) | acīmredzami ABX tīkla attīstības stratēģiju; ierosināja [SNCB] vadība;
   (31); |
| --- | --- | --- |

(71)

Tādēļ Revīzijas palāta izdara šādus secinājumus:

(a)

acīmredzami ABX tīkla attīstības stratēģiju; ierosināja [SNCB] vadība;
   (31);

| (b) | plaša autonomija valsts uzņēmumam [SNCB] tiek piešķirta attiecībā uz investīcijām, kas nav saistītas ar dzelzceļu, kā arī attiecīgbā uz tās kapitāla daļu līdzdalību komercdarbībās;
   (32) |
| --- | --- |

(b)

plaša autonomija valsts uzņēmumam [SNCB] tiek piešķirta attiecībā uz investīcijām, kas nav saistītas ar dzelzceļu, kā arī attiecīgbā uz tās kapitāla daļu līdzdalību komercdarbībās;
   (32)

| (c) | SNCB lēmumus, kas saistīti ar tās darbību [komerciālo], ierobežo tikai tās sociālā mērķa ievērošana un 1991. gada 21. marta likuma noteikumi, kuri paredz traucēkļu novēršanu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanā;
   (33) |
| --- | --- |

(c)

SNCB lēmumus, kas saistīti ar tās darbību [komerciālo], ierobežo tikai tās sociālā mērķa ievērošana un 1991. gada 21. marta likuma noteikumi, kuri paredz traucēkļu novēršanu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanā;
   (33)

| (d) | investīcijas komercdarbībās, kas nav saistītas ar dzelzceļu, netiek (...) iepriekš apstiprinātas, tādējādi valsts kontrole pilnībā balstās uz valdības komisāra iejaukšanos
   (34) |
| --- | --- |

(d)

investīcijas komercdarbībās, kas nav saistītas ar dzelzceļu, netiek (...) iepriekš apstiprinātas, tādējādi valsts kontrole pilnībā balstās uz valdības komisāra iejaukšanos
   (34)

| (e) | pašreizējais tiesiskais instruments, kas piešķir valdības komisāram tiesības pārsūdzēt tādus lēmumus, kuri apdraudētu [SNCB] sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu veikšanu, bet ministram šādu lēmumu anulēšanas tiesības
   (35)
  ,, nav pietiekama garantija tam, ka tiek nodrošināta šo uzdevumu pastāvīga pildīšana; |
| --- | --- |

(e)

pašreizējais tiesiskais instruments, kas piešķir valdības komisāram tiesības pārsūdzēt tādus lēmumus, kuri apdraudētu [SNCB] sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu veikšanu, bet ministram šādu lēmumu anulēšanas tiesības
   (35)
  ,, nav pietiekama garantija tam, ka tiek nodrošināta šo uzdevumu pastāvīga pildīšana;

| (72) | Šādos apstākļos, apzinoties, ar kādu apdraudējumu SNCB jārēķinās sabiedrisko pakalpojumu sniegšanā un to, ka valsts rīcībā esošie uzraudzības līdzekļi šāda apdraudējuma samazināšanai ir nepietiekami, norisinās valdības komisāra un uzraudzības ministra darbības, par kurām ziņo Revīzijas palāta. Valdības komisāra 2000. gada 2. marta (36) darbību mērķis bija pārbaudīt vai investīcijas ABX Itālijas filiālē “nekaitē [SNCB] sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas uzdevumam...”2000. gada 28. aprīlī (37) Mobilitātes un transporta ministrs iejaucas un izsaka vēlmi, lai “uzņēmuma stratēģiskās darbības attiektos uz ilgtermiņu un ļautu nodrošināt to pastāvīgumu un dzīvotspēju”. 2000. gada 31. maijā (38) Mobilitātes un transporta ministrs precizē: “...valsts uzraudzības īstenošanas noteikumi pirkšanas vai kapitāla daļu līdzdalības gadījumos...”, precizējums, kas turpina valdības komisāra izteikumu 2000. gada 26. maijā: (39)“...prasība, lai komercdarbības atbilstu SNCB sociālajam mērķim, kā arī uzdevumam, kas tai paredzēts likumā...”. |
| --- | --- |

(72)

Šādos apstākļos, apzinoties, ar kādu apdraudējumu SNCB jārēķinās sabiedrisko pakalpojumu sniegšanā un to, ka valsts rīcībā esošie uzraudzības līdzekļi šāda apdraudējuma samazināšanai ir nepietiekami, norisinās valdības komisāra un uzraudzības ministra darbības, par kurām ziņo Revīzijas palāta. Valdības komisāra 2000. gada 2. marta (36) darbību mērķis bija pārbaudīt vai investīcijas ABX Itālijas filiālē “nekaitē [SNCB] sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas uzdevumam...”2000. gada 28. aprīlī (37) Mobilitātes un transporta ministrs iejaucas un izsaka vēlmi, lai “uzņēmuma stratēģiskās darbības attiektos uz ilgtermiņu un ļautu nodrošināt to pastāvīgumu un dzīvotspēju”. 2000. gada 31. maijā (38) Mobilitātes un transporta ministrs precizē: “...valsts uzraudzības īstenošanas noteikumi pirkšanas vai kapitāla daļu līdzdalības gadījumos...”, precizējums, kas turpina valdības komisāra izteikumu 2000. gada 26. maijā: (39)“...prasība, lai komercdarbības atbilstu SNCB sociālajam mērķim, kā arī uzdevumam, kas tai paredzēts likumā...”.

2.4.3.   Ministru padome iesaistās ABX pārstrukturēšanā

| (73) | Turklāt Komisija, uzsākot pārbaudes procedūru, minēja ziņojumu par [Beļģijas valdības] Ministru padomes 2002. gada 22. februāra sanāksmi un ar to saistīto paziņojumu presei, (40) kuros skaidri parādīta valdības iesaistīšanās lēmuma pieņemšanā par ABX pārstrukturēšanu šajā dienā : “Pēc premjerministra ieteikuma, Ministru padome atbalstīja vairākus pasākumus saistībā ar ABX darbību. Pamatojoties uz SNCB iesniegto informāciju un stratēģiskajiem apsvērumiem, tika pieņemti šādi lēmumi: SNCB veido akciju sabiedrību, kurā tiek apvienota visa ABX darbība, (...)” |
| --- | --- |

(73)

Turklāt Komisija, uzsākot pārbaudes procedūru, minēja ziņojumu par [Beļģijas valdības] Ministru padomes 2002. gada 22. februāra sanāksmi un ar to saistīto paziņojumu presei, (40) kuros skaidri parādīta valdības iesaistīšanās lēmuma pieņemšanā par ABX pārstrukturēšanu šajā dienā : “Pēc premjerministra ieteikuma, Ministru padome atbalstīja vairākus pasākumus saistībā ar ABX darbību. Pamatojoties uz SNCB iesniegto informāciju un stratēģiskajiem apsvērumiem, tika pieņemti šādi lēmumi: SNCB veido akciju sabiedrību, kurā tiek apvienota visa ABX darbība, (...)”

2.4.4.   Beļģijas Nacionālās dzelzceļa kompānijas finanšu kapacitāte no 1998. līdz 2001. gadam

| (74) | Komisija konstatēja, ka Beļģijas Nacionālās dzelzceļa kompānijas finansiālais stāvoklis laikposmā no 1998. līdz 2001. gadam bija pietiekami labs, lai varētu saņemt tirgū aizdevumu. Tas izriet galvenokārt no tā, ka






  (a) | 1998. gadā Beļģijas Nacionālās dzelzceļa kompānijas bilances struktūra bija laba, finanšu parāda un pašu kapitāla koeficients bija 51 % 1998. gadā un 54 % 1999. gadā, 62 % 2000. gadā un 90 % 2001. gadā, kā arī pozitīvs konsolidētais rezultāts. (41) |
| --- | --- | --- |

(74)

Komisija konstatēja, ka Beļģijas Nacionālās dzelzceļa kompānijas finansiālais stāvoklis laikposmā no 1998. līdz 2001. gadam bija pietiekami labs, lai varētu saņemt tirgū aizdevumu. Tas izriet galvenokārt no tā, ka

(a)

1998. gadā Beļģijas Nacionālās dzelzceļa kompānijas bilances struktūra bija laba, finanšu parāda un pašu kapitāla koeficients bija 51 % 1998. gadā un 54 % 1999. gadā, 62 % 2000. gadā un 90 % 2001. gadā, kā arī pozitīvs konsolidētais rezultāts. (41)

| (b) | Neatkarīga eksperta “NERA” pētījumā norādīts, ka SNCB parādi šajā laikposmā bijuši vidēji noturīgi, salīdzinājumā ar līdzīgiem uzņēmumiem šajā nozarē. Saskaņā ar NERA šāds pastāvīgs līmenis atbilst parādu/pašu finanšu līdzekļu koeficientam no 0,8/1 līdz 1,25/1. (42) Un šajā pašā pētījumā NERA secina, ka SNCB koeficients laikposmā no 1997. līdz 2001. gadam šos lielumus nepārsniedza (43) |
| --- | --- |

(b)

Neatkarīga eksperta “NERA” pētījumā norādīts, ka SNCB parādi šajā laikposmā bijuši vidēji noturīgi, salīdzinājumā ar līdzīgiem uzņēmumiem šajā nozarē. Saskaņā ar NERA šāds pastāvīgs līmenis atbilst parādu/pašu finanšu līdzekļu koeficientam no 0,8/1 līdz 1,25/1. (42) Un šajā pašā pētījumā NERA secina, ka SNCB koeficients laikposmā no 1997. līdz 2001. gadam šos lielumus nepārsniedza (43)

| (75) | Tomēr, sākot no 2002. gada, SNCB finansiālais stāvoklis pasliktinās. Tiešām, tās finanšu parādi, kas uzrādīti konsolidētajās atskaitēs, palielinās no 3,9 miljardiem euro 2001. gadā līdz 5 miljardiem euro 2002. gadā un 6,2 miljardiem euro 2003. gadā, attiecībā uz kopējiem konsolidētajiem parādiem – no 8,6 miljardiem euro 2001. gadā līdz 9,6 miljardiem 2002. gadā un 10,7 miljardiem euro 2003. gadā, turpretī SNCB pašu kapitāls samazinājās no 4,9 miljardiem euro 2001. gadā līdz 4,4 miljardiem euro 2002. gadā un 4,2 miljardiem euro 2003. gadā. Ja ņem vērā tikai finanšu parādus, kas izteikti procentuāli pa gadiem (44), šī attiecība sanāk 80 % 2001. gadā, 114 % 2002. gadā un 150 % 2003. gadā. |
| --- | --- |

(75)

Tomēr, sākot no 2002. gada, SNCB finansiālais stāvoklis pasliktinās. Tiešām, tās finanšu parādi, kas uzrādīti konsolidētajās atskaitēs, palielinās no 3,9 miljardiem euro 2001. gadā līdz 5 miljardiem euro 2002. gadā un 6,2 miljardiem euro 2003. gadā, attiecībā uz kopējiem konsolidētajiem parādiem – no 8,6 miljardiem euro 2001. gadā līdz 9,6 miljardiem 2002. gadā un 10,7 miljardiem euro 2003. gadā, turpretī SNCB pašu kapitāls samazinājās no 4,9 miljardiem euro 2001. gadā līdz 4,4 miljardiem euro 2002. gadā un 4,2 miljardiem euro 2003. gadā. Ja ņem vērā tikai finanšu parādus, kas izteikti procentuāli pa gadiem (44), šī attiecība sanāk 80 % 2001. gadā, 114 % 2002. gadā un 150 % 2003. gadā.

3.   ABX PĀRSTRUKTURĒŠANAS UN PRIVATIZĒŠANAS PASĀKUMU SĪKS APRAKSTS

| (76) | ABX grupas darbība tika apvienota akciju sabiedrībā ABX LOGISTICS Worldwide NV/SA (turpmāk tekstā ABX-WW) . (45) Turklāt Air&Sea darbība, kas līdz šim bija iekļauta dažādās ABX nacionālajās struktūrvienībās, jau lielākoties bija iekļauta ABX LOGISTICS Air&Sea Worldwide SA/NV, kas ir ABX-WW jaunizveidota apakšgrupa, turpmāk tekstā ABX-Air&Sea
   (46)

  Šī pārgrupēšana atbilst 2002. gadā iesāktajai visas grupas darbības būtiskai pārstrukturēšanai. Tā iekļauj gan operatīvus pasākumus (dažādo struktūrvienību integrāciju, centrālā dienesta izveidi, peļņas centru izveidošana, jaudas samazināšanu un ražīguma uzlabošanu...), gan finanšu pasākumus, kas paredzēti grupas finanšu struktūras un dzīvotspējas atjaunošanai. Ņemot vērā šos pārstrukturēšanas pasākumus, SNCB parakstīja ar investoru vienošanos par ABX-Worldwide grupas pārdošanu, ja Komisija sniegs pārstrukturēšanas plāna novērtējumu.
  Turpmāk tekstā aprakstītas šīs pārstrukturēšanas galvenās sastāvdaļas. |
| --- | --- |

(76)

ABX grupas darbība tika apvienota akciju sabiedrībā ABX LOGISTICS Worldwide NV/SA (turpmāk tekstā ABX-WW) . (45) Turklāt Air&Sea darbība, kas līdz šim bija iekļauta dažādās ABX nacionālajās struktūrvienībās, jau lielākoties bija iekļauta ABX LOGISTICS Air&Sea Worldwide SA/NV, kas ir ABX-WW jaunizveidota apakšgrupa, turpmāk tekstā ABX-Air&Sea
   (46)

Šī pārgrupēšana atbilst 2002. gadā iesāktajai visas grupas darbības būtiskai pārstrukturēšanai. Tā iekļauj gan operatīvus pasākumus (dažādo struktūrvienību integrāciju, centrālā dienesta izveidi, peļņas centru izveidošana, jaudas samazināšanu un ražīguma uzlabošanu...), gan finanšu pasākumus, kas paredzēti grupas finanšu struktūras un dzīvotspējas atjaunošanai. Ņemot vērā šos pārstrukturēšanas pasākumus, SNCB parakstīja ar investoru vienošanos par ABX-Worldwide grupas pārdošanu, ja Komisija sniegs pārstrukturēšanas plāna novērtējumu.

Turpmāk tekstā aprakstītas šīs pārstrukturēšanas galvenās sastāvdaļas.

| (77) | Beļģijas iestādes norāda, ka, pateicoties šai pārstrukturēšanai ABX-WW, sākot ar 2004. gadu, atguva peļņu no pamatdarbības (EBIT- 11,6 miljoni euro) un sākot ar 2006. gadu tai jāatgūst neto rentabilitāte (neto rezultāts 10,7 miljoni euro) (47) |
| --- | --- |

(77)

Beļģijas iestādes norāda, ka, pateicoties šai pārstrukturēšanai ABX-WW, sākot ar 2004. gadu, atguva peļņu no pamatdarbības (EBIT- 11,6 miljoni euro) un sākot ar 2006. gadu tai jāatgūst neto rentabilitāte (neto rezultāts 10,7 miljoni euro) (47)

3.1.   ABX grupas integrācija un reorganizācija

| (78) | Tika īstenoti dažādi ABX grupas uzņēmumu integrācijas pasākumi: grupas pārvaldes struktūras integrācija (programma Phoenix), informātikas sistēmas, finanšu pārvaldes un cilvēkresursu vadības integrācija. |
| --- | --- |

(78)

Tika īstenoti dažādi ABX grupas uzņēmumu integrācijas pasākumi: grupas pārvaldes struktūras integrācija (programma Phoenix), informātikas sistēmas, finanšu pārvaldes un cilvēkresursu vadības integrācija.

| (79) | Phoenix Beļģijas iestādes norāda, ka šīs programmas mērķis ir integrēt dažādo grupas darbību starptautisko vadību, gūt darbības sinerģiju, koncentrēt pārdošanas apjomus mazākam skaitam piegādātāju, stiprināt “Corporate Centre”, piešķirot tam vajadzīgos mehānismus, kompetenci un informātikas instrumentus, lai tas varētu īstenot savu kompetenci, un, izmantojot “produktu” grupas, saskaņot valstu starpā komerciālās un operatīvās darbības un klientam domāto pakalpojumu kvalitāti un palielināt vietējo vadītāju atbildību un motivāciju strādāt kopā ar citām grupas struktūrvienībām. |
| --- | --- |

(79)

Phoenix Beļģijas iestādes norāda, ka šīs programmas mērķis ir integrēt dažādo grupas darbību starptautisko vadību, gūt darbības sinerģiju, koncentrēt pārdošanas apjomus mazākam skaitam piegādātāju, stiprināt “Corporate Centre”, piešķirot tam vajadzīgos mehānismus, kompetenci un informātikas instrumentus, lai tas varētu īstenot savu kompetenci, un, izmantojot “produktu” grupas, saskaņot valstu starpā komerciālās un operatīvās darbības un klientam domāto pakalpojumu kvalitāti un palielināt vietējo vadītāju atbildību un motivāciju strādāt kopā ar citām grupas struktūrvienībām.

| (80) | Informātika Beļģijas iestādes norāda, ka informātikas sistēmu integrācijas mērķis ir integrēt esošās sistēmas, racionalizēt to pielietošanu un radīt globālus risinājumus grupai. |
| --- | --- |

(80)

Informātika Beļģijas iestādes norāda, ka informātikas sistēmu integrācijas mērķis ir integrēt esošās sistēmas, racionalizēt to pielietošanu un radīt globālus risinājumus grupai.

| (81) | Finanšu centralizācija Tika nostiprināta grupas centrālā biroja finanšu pārvaldes komanda, lai grupas iekšienē centralizētu šo funkciju. Tika nostiprinātas finanšu un naudas līdzekļu kontroles grupas, tika izveidotas jaunas grupas, lai konsolidētu pārvaldes rezultātus un klientu aizdevumus. Tika uzlabota finanšu informācijas kvalitāte, izmantojot iepriekš minētos informātikas integrēšanas projektus un finanšu informācijas standartizāciju, ko valstis iesniedz grupas galvenajam birojam. |
| --- | --- |

(81)

Finanšu centralizācija Tika nostiprināta grupas centrālā biroja finanšu pārvaldes komanda, lai grupas iekšienē centralizētu šo funkciju. Tika nostiprinātas finanšu un naudas līdzekļu kontroles grupas, tika izveidotas jaunas grupas, lai konsolidētu pārvaldes rezultātus un klientu aizdevumus. Tika uzlabota finanšu informācijas kvalitāte, izmantojot iepriekš minētos informātikas integrēšanas projektus un finanšu informācijas standartizāciju, ko valstis iesniedz grupas galvenajam birojam.

| (82) | Atbilstīgi šai finanšu centralizācijai ABX ieviesa grupas uzņēmumu visu finanšu līdzekļu kopfonda veidošanu. Šis cash pooling ļāva ABX grupai 2001. gada janvārī, izmantojot SNCB, atvērt vienoto finanšu līdzekļu kredīta līniju, kuras maksimālā summa ir [...] miljoni euro kādā finanšu iestādē.
  Beļģijas iestādes norādīja Komisijai, ka šī līnija [...] miljonu euro apmērā dod ieganstu komerciālai atlīdzībai no aizdevējas bankas puses un ka 2001. gada janvāra SNCB garantijas šai kredīta līnijai ir pamats atlīdzībai par [...] pamatpunktiem. |
| --- | --- |

(82)

Atbilstīgi šai finanšu centralizācijai ABX ieviesa grupas uzņēmumu visu finanšu līdzekļu kopfonda veidošanu. Šis cash pooling ļāva ABX grupai 2001. gada janvārī, izmantojot SNCB, atvērt vienoto finanšu līdzekļu kredīta līniju, kuras maksimālā summa ir [...] miljoni euro kādā finanšu iestādē.

Beļģijas iestādes norādīja Komisijai, ka šī līnija [...] miljonu euro apmērā dod ieganstu komerciālai atlīdzībai no aizdevējas bankas puses un ka 2001. gada janvāra SNCB garantijas šai kredīta līnijai ir pamats atlīdzībai par [...] pamatpunktiem.

| (83) | Cilvēkresursi 2003. gada novembrī tika pieņemts grupas Cilvēkresursu nodaļas direktors, kura uzdevums ir izstrādāt cilvēkresursu vadības struktūras un saskaņošanas procesus filiālēs un kopējas procedūras cilvēku pieņemšanai darbā, augstākā līmeņa vadītāju un high potential novērtēšanai un darba samaksai. 2005. gadā tiks izveidota Eiropas uzņēmuma padome. |
| --- | --- |

(83)

Cilvēkresursi 2003. gada novembrī tika pieņemts grupas Cilvēkresursu nodaļas direktors, kura uzdevums ir izstrādāt cilvēkresursu vadības struktūras un saskaņošanas procesus filiālēs un kopējas procedūras cilvēku pieņemšanai darbā, augstākā līmeņa vadītāju un high potential novērtēšanai un darba samaksai. 2005. gadā tiks izveidota Eiropas uzņēmuma padome.

| (84) | Beļģijas iestādes norāda, ka saskaņošanas funkciju centralizācijas rezultāts ir lielāka centrālā dienesta pakalpojumu efektivitāte. Rēķins par galvenā dienesta izmaksām, ko veido starptautisko klientu un/vai dažādo produktu galvenās uzskaites, centrālās informātikas izmaksas un struktūru izmaksas (finanšu, juridiskās, cilvēkresursu, komunikācijas), tiek nosūtīts ABX WW filiālēm, izmantojot license et service fees (maksājumus licences saņemšanai un nodevas). Šī summa veido aptuveni [...] % no ABX-WW filiāļu apgrozījuma un sedz izmaksas, kas saistītas ar preču zīmes aizsardzību un izmantošanu, kā arī ar visiem pakalpojumiem, ko centrālais birojs sniedz filiālēm. |
| --- | --- |

(84)

Beļģijas iestādes norāda, ka saskaņošanas funkciju centralizācijas rezultāts ir lielāka centrālā dienesta pakalpojumu efektivitāte. Rēķins par galvenā dienesta izmaksām, ko veido starptautisko klientu un/vai dažādo produktu galvenās uzskaites, centrālās informātikas izmaksas un struktūru izmaksas (finanšu, juridiskās, cilvēkresursu, komunikācijas), tiek nosūtīts ABX WW filiālēm, izmantojot license et service fees (maksājumus licences saņemšanai un nodevas). Šī summa veido aptuveni [...] % no ABX-WW filiāļu apgrozījuma un sedz izmaksas, kas saistītas ar preču zīmes aizsardzību un izmantošanu, kā arī ar visiem pakalpojumiem, ko centrālais birojs sniedz filiālēm.

| (85) | Turklāt, atsaucoties uz nesenu pētījumu (48), Beļģijas iestādes uzsver, ka ABX-WW struktūras izmaksas ir zemākas nekā vidēji tāda paša lieluma dažādu nozaru grupām. Tiešām, ja runājam par galvenā biroja (Headquarters) lielumu attiecībā pret grupas lielumu, no šīm norādēm izriet, ka visu pētīto grupu lieluma vidējais ģeometriskais ir 186 galvenā biroja darbinieki no kopējā skaita 10 000 darbiniekiem. Šis vidējais ir lielāks nekā ABX vidējais, kur centrālajā birojā ir 60 darbinieku no kopējā skaita 10 000 darbiniekiem. |
| --- | --- |

(85)

Turklāt, atsaucoties uz nesenu pētījumu (48), Beļģijas iestādes uzsver, ka ABX-WW struktūras izmaksas ir zemākas nekā vidēji tāda paša lieluma dažādu nozaru grupām. Tiešām, ja runājam par galvenā biroja (Headquarters) lielumu attiecībā pret grupas lielumu, no šīm norādēm izriet, ka visu pētīto grupu lieluma vidējais ģeometriskais ir 186 galvenā biroja darbinieki no kopējā skaita 10 000 darbiniekiem. Šis vidējais ir lielāks nekā ABX vidējais, kur centrālajā birojā ir 60 darbinieku no kopējā skaita 10 000 darbiniekiem.

| (86) | ABX darbība ir sagrupēta vairākos peļņas centros (centres de profit), kas atbilst tam darbību skaitam, kas ir individuāli dzīvotspējīgas (tostarp Road Domestic darbība Vācijā, kurai bija vislielākās grūtības) līdz 2006. gadam. |
| --- | --- |

(86)

ABX darbība ir sagrupēta vairākos peļņas centros (centres de profit), kas atbilst tam darbību skaitam, kas ir individuāli dzīvotspējīgas (tostarp Road Domestic darbība Vācijā, kurai bija vislielākās grūtības) līdz 2006. gadam.

3.2.   Specifiski pasākumi ABX Vācijā

| (87) | Operatīvie pasākumi Bez operatīvās pārstrukturēšanas pasākumiem, kas aprakstīti procedūras uzsākšanā, arī papildu pasākumu: filiāļu un darbības cesija, aģentūru un darbību slēgšana, kā arī ražīguma pieauguma rezultātā līdz pārstrukturēšanas plāna beigām principā līdz 2005. gada beigām notiks visaptveroša ražošanas vietu skaita samazināšana par 64 vietām (69 %), apgrozījuma samazināšana par 184 miljoniem euro (-30 %), par 1 589 cilvēkiem tiks samazināts personāls (pilna laika darbinieki) (-43 %), kā arī par 405 062 m2 tiks samazināta darbības platība (-58 %) (49), un grupa savu dzīvotspēju atgūs 2006-2007. gadā. |
| --- | --- |

(87)

Operatīvie pasākumi Bez operatīvās pārstrukturēšanas pasākumiem, kas aprakstīti procedūras uzsākšanā, arī papildu pasākumu: filiāļu un darbības cesija, aģentūru un darbību slēgšana, kā arī ražīguma pieauguma rezultātā līdz pārstrukturēšanas plāna beigām principā līdz 2005. gada beigām notiks visaptveroša ražošanas vietu skaita samazināšana par 64 vietām (69 %), apgrozījuma samazināšana par 184 miljoniem euro (-30 %), par 1 589 cilvēkiem tiks samazināts personāls (pilna laika darbinieki) (-43 %), kā arī par 405 062 m2 tiks samazināta darbības platība (-58 %) (49), un grupa savu dzīvotspēju atgūs 2006-2007. gadā.

| (88) | Ar 2005. gada 1. decembra vēstuli Beļģijas valsts iestādes turklāt norādīja, ka, ņemot vērā nelabvēlīgo tirgus attīstību Vācijā, kā arī Eiropas Komisijas pamatnostādnēs norādītās prasības, ABX izstrādā plānu, kas tai ļaus samazināt [...] savas darbības apjomu valsts sauszemes pārvadājumu nozarē Vācijā. (...)


  Šis plāns vēl nav pabeigts. Tomēr ABX LOGISTICS var Eiropas Komisijas priekšā apņemties pirms [...] samazināt savu pasažieru un kravas sauszemes pārvadājumu tīklu Vācijā, slēdzot, cedējot vai veidojot partnerību, ar mērķi, lai ABX kontrolēto aģentūru skaits, kas pašlaik ir 30, tiktu samazināts līdz [...] aģentūrām. Turklāt ABX varētu palikt aptuveni [...] ražošanas vietu [...] akcionārs [...]. |
| --- | --- |

(88)

Ar 2005. gada 1. decembra vēstuli Beļģijas valsts iestādes turklāt norādīja, ka, ņemot vērā nelabvēlīgo tirgus attīstību Vācijā, kā arī Eiropas Komisijas pamatnostādnēs norādītās prasības, ABX izstrādā plānu, kas tai ļaus samazināt [...] savas darbības apjomu valsts sauszemes pārvadājumu nozarē Vācijā. (...)

Šis plāns vēl nav pabeigts. Tomēr ABX LOGISTICS var Eiropas Komisijas priekšā apņemties pirms [...] samazināt savu pasažieru un kravas sauszemes pārvadājumu tīklu Vācijā, slēdzot, cedējot vai veidojot partnerību, ar mērķi, lai ABX kontrolēto aģentūru skaits, kas pašlaik ir 30, tiktu samazināts līdz [...] aģentūrām. Turklāt ABX varētu palikt aptuveni [...] ražošanas vietu [...] akcionārs [...].

| (89) | Ražīguma pieaugums: Atbilstīgi Beļģijas valsts iestāžu sniegtajai informācijai, operatīvie pārstrukturēšanas pasākumi Vācijā radīs operatīvo peļņas uzlabojumu (teorētisks pie konstanta apgrozījuma) ap 14,6 miljoniem euro ABX-Vācijai. |
| --- | --- |

(89)

Ražīguma pieaugums: Atbilstīgi Beļģijas valsts iestāžu sniegtajai informācijai, operatīvie pārstrukturēšanas pasākumi Vācijā radīs operatīvo peļņas uzlabojumu (teorētisks pie konstanta apgrozījuma) ap 14,6 miljoniem euro ABX-Vācijai.

| (90) | Finanšu pārstrukturēšana SNCB plāno veikt ap 50 miljonu liela aizdevuma kapitalizāciju, papildu pašu kapitāla 100 miljonu euro nodošanu uzņēmuma rīcībā un 7,4 miljonu euro konvertēšanu procentu kapitālā. Pasākumi tiks īstenoti, tiklīdz tiks saņemts Komisijas apstiprinājums. Šis kapitāla papildinājums ļaus ABX-D pašu kapitālam 2004. gada 31. decembrī no - 143 miljoniem euro (pa to laiku aktualizētā summa - 141,2 miljoni euro) sasniegt 14,4 miljonus euro. Atbilstīgi Beļģijas iestāžu viedoklim tāda kopējā summa vajadzīga ABX-D, lai varētu īstenot paredzēto ABX WW privatizāciju. (50) |
| --- | --- |

(90)

Finanšu pārstrukturēšana SNCB plāno veikt ap 50 miljonu liela aizdevuma kapitalizāciju, papildu pašu kapitāla 100 miljonu euro nodošanu uzņēmuma rīcībā un 7,4 miljonu euro konvertēšanu procentu kapitālā. Pasākumi tiks īstenoti, tiklīdz tiks saņemts Komisijas apstiprinājums. Šis kapitāla papildinājums ļaus ABX-D pašu kapitālam 2004. gada 31. decembrī no - 143 miljoniem euro (pa to laiku aktualizētā summa - 141,2 miljoni euro) sasniegt 14,4 miljonus euro. Atbilstīgi Beļģijas iestāžu viedoklim tāda kopējā summa vajadzīga ABX-D, lai varētu īstenot paredzēto ABX WW privatizāciju. (50)

| (91) | Paredzamie rezultāti Šo pasākumu piemērošanai atbilstīgi uzņēmējdarbības plānam vajadzētu ar 2006. gadu atjaunot ABX-D operatīvo dzīvotspēju (EBIT [...] miljoni euro) un ar 2007. gadu – tās neto dzīvotspēju (neto rezultāts [...] miljoni euro). |
| --- | --- |

(91)

Paredzamie rezultāti Šo pasākumu piemērošanai atbilstīgi uzņēmējdarbības plānam vajadzētu ar 2006. gadu atjaunot ABX-D operatīvo dzīvotspēju (EBIT [...] miljoni euro) un ar 2007. gadu – tās neto dzīvotspēju (neto rezultāts [...] miljoni euro).

3.3.   Specifiski pasākumi ABX Nīderlandē

| (92) | Operatīvie pasākumi Līdztekus operatīvās pārstrukturēšanas pasākumiem, kas aprakstīti procedūras uzsākšanā, filiāļu un darbības cesijas, aģentūru un darbību slēgšanas, kā arī ražīguma pieauguma rezultātā notiks 4 ražošanas vietu skaita pilnīga samazināšana (-44 %), apgrozījuma samazināšana par 14 miljoniem euro (-21 %), par 93 cilvēkiem tiks samazināts personāls (pilna laika darbinieki) (-22 %), kā arī par 18 400 m2 tiks samazināta darbības platība (-28 %) |
| --- | --- |

(92)

Operatīvie pasākumi Līdztekus operatīvās pārstrukturēšanas pasākumiem, kas aprakstīti procedūras uzsākšanā, filiāļu un darbības cesijas, aģentūru un darbību slēgšanas, kā arī ražīguma pieauguma rezultātā notiks 4 ražošanas vietu skaita pilnīga samazināšana (-44 %), apgrozījuma samazināšana par 14 miljoniem euro (-21 %), par 93 cilvēkiem tiks samazināts personāls (pilna laika darbinieki) (-22 %), kā arī par 18 400 m2 tiks samazināta darbības platība (-28 %)

| (93) | Ražīguma pieaugums Atbilstīgi Beļģijas iestāžu sniegtajai informācijai operatīvie pārstrukturēšanas pasākumi Nīderlandē radīs operatīvo peļņas uzlabojumu (teorētisks pie konstanta apgrozījuma) ABX ap 5,7 miljoniem euro vēlākais līdz tam, kad tiks atgūta grupas dzīvotspēja, kas sagaidāms 2006-2007. gadā. |
| --- | --- |

(93)

Ražīguma pieaugums Atbilstīgi Beļģijas iestāžu sniegtajai informācijai operatīvie pārstrukturēšanas pasākumi Nīderlandē radīs operatīvo peļņas uzlabojumu (teorētisks pie konstanta apgrozījuma) ABX ap 5,7 miljoniem euro vēlākais līdz tam, kad tiks atgūta grupas dzīvotspēja, kas sagaidāms 2006-2007. gadā.

| (94) | Finanšu pārstrukturēšana: SNCB plāno veikt ap 10 miljoniem liela aizdevuma kapitalizāciju, kā arī 0,6 miljonu euro procentu kapitalizāciju, tiklīdz tiks saņemts Komisijas apstiprinājums. Šis kapitāla papildinājums ļaus ABX-NL pašu kapitālam 2004. gada 31.decembrī no -1,3 miljoniem euro (pa to laiku aktualizētā summa -1,5 miljoni euro) sasniegt 9,3 miljonus euro. Atbilstīgi Beļģijas iestāžu viedoklim tāda kopējā summa vajadzīga ABX-NL, lai varētu īstenot paredzēto ABX WW privatizāciju. (51) |
| --- | --- |

(94)

Finanšu pārstrukturēšana: SNCB plāno veikt ap 10 miljoniem liela aizdevuma kapitalizāciju, kā arī 0,6 miljonu euro procentu kapitalizāciju, tiklīdz tiks saņemts Komisijas apstiprinājums. Šis kapitāla papildinājums ļaus ABX-NL pašu kapitālam 2004. gada 31.decembrī no -1,3 miljoniem euro (pa to laiku aktualizētā summa -1,5 miljoni euro) sasniegt 9,3 miljonus euro. Atbilstīgi Beļģijas iestāžu viedoklim tāda kopējā summa vajadzīga ABX-NL, lai varētu īstenot paredzēto ABX WW privatizāciju. (51)

| (95) | Paredzamie rezultāti Šo pasākumu piemērošanai atbilstīgi uzņēmējdarbības plānam vajadzētu ar 2005. gadu atjaunot ABX-NL operatīvo dzīvotspēju (EBIT [...] miljoni euro) un ar 2006. gadu – tās neto dzīvotspēju (neto rezultāts [...] miljoni euro). |
| --- | --- |

(95)

Paredzamie rezultāti Šo pasākumu piemērošanai atbilstīgi uzņēmējdarbības plānam vajadzētu ar 2005. gadu atjaunot ABX-NL operatīvo dzīvotspēju (EBIT [...] miljoni euro) un ar 2006. gadu – tās neto dzīvotspēju (neto rezultāts [...] miljoni euro).

3.4.   Vietējo sauszemes pārvadājumu Francijā atbrīvošana no saistībām

| (96) | Lai pārvarētu ABX- F grūtības, kuras tiek uzskatītas par kritiskām visas ABX grupas dzīvotspējai, Beļģijas iestādes norādīja, ka SNCB atbrīvojas no saistībām attiecībā uz vietējiem sauszemes pārvadājumiem, ko veic ABX-Francija, izmantojot darbinieku veiktu uzņēmuma pārpirkšanu (RES). Tā kā pārdošana darbiniekiem (RES) ir sīki aprakstīta saistībā ar procedūras paplašināšanu, šeit īsumā pieminēsim, ka vietējie ABX-Francija pārvadājumi tika pārdoti, izmantojot darbinieku veiktu uzņēmuma pārpirkšanu par negatīvu tirgus cenu [...] miljoni euro. Šī pārdošana stājās spēkā 2005. gada 31. decembrī pusnaktī. Pārējās ABX-F darbības tika pārceltas uz ABX-WW. |
| --- | --- |

(96)

Lai pārvarētu ABX- F grūtības, kuras tiek uzskatītas par kritiskām visas ABX grupas dzīvotspējai, Beļģijas iestādes norādīja, ka SNCB atbrīvojas no saistībām attiecībā uz vietējiem sauszemes pārvadājumiem, ko veic ABX-Francija, izmantojot darbinieku veiktu uzņēmuma pārpirkšanu (RES). Tā kā pārdošana darbiniekiem (RES) ir sīki aprakstīta saistībā ar procedūras paplašināšanu, šeit īsumā pieminēsim, ka vietējie ABX-Francija pārvadājumi tika pārdoti, izmantojot darbinieku veiktu uzņēmuma pārpirkšanu par negatīvu tirgus cenu [...] miljoni euro. Šī pārdošana stājās spēkā 2005. gada 31. decembrī pusnaktī. Pārējās ABX-F darbības tika pārceltas uz ABX-WW.

| (97) | Divi eksperti Deloitte un Ernst & Young Transaction Advisory Services secina, ka ABX-F vietējo pārvadājumu pārdošanas negatīvā cena [...] euro ir piemērota un atbilst tirgus cenai. |
| --- | --- |

(97)

Divi eksperti Deloitte un Ernst & Young Transaction Advisory Services secina, ka ABX-F vietējo pārvadājumu pārdošanas negatīvā cena [...] euro ir piemērota un atbilst tirgus cenai.

| (98) | Atbilstīgi Beļģijas iestāžu atzinumam SNCB attiecās turpināt investīcijas ABX-Francija; tie rekapitalizācijas pasākumi, kuri paziņoti 2003. gada februārī, netiks īstenoti. Pasākumi saistībā ar Franciju — tostarp darbinieku veikta uzņēmuma pārpirkšana (RES) – atbilst pārtrauktības loģikai, taču tie tiek pārvaldīti un tie ir sociāli atbildīgi pasākumi, kas ļauj saglabāt vairāk nekā 23 000 darba vietas. SNCB atstāj Franciju pēc tam, kad bija veikta darbinieku īstenota uzņēmuma pārpirkšana, vienīgā ABX-Francija darbība bija trīs rentablu loģistikas līgumu izpilde, kuri turpināsies līdz [...] beigām un kuru apgrozījums ir tikai 29 miljoni euro. Tad ABX-Francija vairs neveiks nekādu operatīvu darbību, un tiks uzsākta tās likvidācija.
   (52)
  Tādējādi, ja var uzskatīt, ka atbrīvošana no saistībām Francijā plašā nozīmē ir daļa no grupas ABX Logistics pārstrukturēšanas, runa nav par ABX Logistics darbības pārstrukturēšanu Francijā to pasākumu nozīmē, kuri paziņoti saistībā ar Vāciju un Nīderlandi.
   (53) |
| --- | --- |

(98)

Atbilstīgi Beļģijas iestāžu atzinumam SNCB attiecās turpināt investīcijas ABX-Francija; tie rekapitalizācijas pasākumi, kuri paziņoti 2003. gada februārī, netiks īstenoti. Pasākumi saistībā ar Franciju — tostarp darbinieku veikta uzņēmuma pārpirkšana (RES) – atbilst pārtrauktības loģikai, taču tie tiek pārvaldīti un tie ir sociāli atbildīgi pasākumi, kas ļauj saglabāt vairāk nekā 23 000 darba vietas. SNCB atstāj Franciju pēc tam, kad bija veikta darbinieku īstenota uzņēmuma pārpirkšana, vienīgā ABX-Francija darbība bija trīs rentablu loģistikas līgumu izpilde, kuri turpināsies līdz [...] beigām un kuru apgrozījums ir tikai 29 miljoni euro. Tad ABX-Francija vairs neveiks nekādu operatīvu darbību, un tiks uzsākta tās likvidācija.
   (52)
  Tādējādi, ja var uzskatīt, ka atbrīvošana no saistībām Francijā plašā nozīmē ir daļa no grupas ABX Logistics pārstrukturēšanas, runa nav par ABX Logistics darbības pārstrukturēšanu Francijā to pasākumu nozīmē, kuri paziņoti saistībā ar Vāciju un Nīderlandi.
   (53)

3.4.1.   Darbinieku veiktas pārpirkšanas (RES) izvēle

| (99) | Atgādināsim, ka Beļģijas iestādes darbinieku veiktas pārpirkšanas scenāriju saistībā ar ABX vietējo darbību salīdzināja ar likvidāciju mierizlīguma ceļā un secināja, ka darbinieku veiktā pārpirkšana ir lētāks risinājums. Procedūras paplašināšanā Komisija apšaubīja šo argumentāciju, norādot, ka atbilstīgi būtu jāsalīdzina darbinieku veikta pārpirkšana un piespiedu likvidācijas scenārijs, motivējot ar to, ka privātais investors, kurš būtu līdzīgā situācijā, meklētu lētāko risinājumu, neizslēdzot hipotēzi par likvidāciju tiesas ceļā, ja tā izrādītos ekonomiski visizdevīgākā. |
| --- | --- |

(99)

Atgādināsim, ka Beļģijas iestādes darbinieku veiktas pārpirkšanas scenāriju saistībā ar ABX vietējo darbību salīdzināja ar likvidāciju mierizlīguma ceļā un secināja, ka darbinieku veiktā pārpirkšana ir lētāks risinājums. Procedūras paplašināšanā Komisija apšaubīja šo argumentāciju, norādot, ka atbilstīgi būtu jāsalīdzina darbinieku veikta pārpirkšana un piespiedu likvidācijas scenārijs, motivējot ar to, ka privātais investors, kurš būtu līdzīgā situācijā, meklētu lētāko risinājumu, neizslēdzot hipotēzi par likvidāciju tiesas ceļā, ja tā izrādītos ekonomiski visizdevīgākā.

| (100) | Beļģijas iestādes uzsver, ka likvidācija tiesas ceļā jebkurā gadījumā būtu dārgāka par darbinieku veiktu pārpirkšanu un uzsver arī, ka neskatoties uz Komisijas šaubām, salīdzinājums ar likvidāciju mierizlīguma ceļā ir ne vien sociāli visatbildīgākais, bet tas joprojām ir atbilstīgs salīdzinājums turpmāk minēto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(100)

Beļģijas iestādes uzsver, ka likvidācija tiesas ceļā jebkurā gadījumā būtu dārgāka par darbinieku veiktu pārpirkšanu un uzsver arī, ka neskatoties uz Komisijas šaubām, salīdzinājums ar likvidāciju mierizlīguma ceļā ir ne vien sociāli visatbildīgākais, bet tas joprojām ir atbilstīgs salīdzinājums turpmāk minēto iemeslu dēļ.

3.4.2.   Dažādo scenāriju izmaksas

| (101) | Beļģijas valsts iestādes salīdzināja trīs iespēju izmaksas: darbinieku veiktās pārpirkšanas (RES), likvidācijas mierizlīguma ceļā un likvidācijas tiesas ceļā izmaksas, kas sīki norādītas turpmāk minētajā tabulā (54)

  Akciju sabiedrības ABX Logistics (Francija) Vietējo sauszemes pārvadājumu DVP un likvidācijas scenāriju salīdzinājums skaitļos
  Miljonos EUR, pamatojoties uz 2004. gada beigās pieejamajām prognozēm. | DVP. | brīvprātīga likvidācija vai likvidācija mierizlīguma ceļā | Likvidācijas tiesas ceļā vai piespiedu likvidācija |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pašu negatīvie finanšu līdzekļi 30/09/2004 | [...] | [...] | [...] |
| 2004.gada pēdējā semestrī sagaidāmie zaudējumi | [...] | [...] | [...] |
| Lēstie pašu negatīvie finanšu līdzekļi uz 31/12/2004 | [...] | [...] | [...] |
| Tostarp parāds BNDzK | [...] | [...] | [...] |
| Nemateriālo aktīvu vērtības samazināšanās | [...] | [...] | [...] |
| Kapitāla pieaugums saistībā ar Contract Logistics pārdošanu MGF, kas vēl nav iegrāmatots | [...] | [...] | [...] |
| Kapitāla pieaugums saistībā ar Eurocargo, Air&Sea, Mitjavile un Lacombe pārvešanu | [...] | [...] | [...] |
| Sociālā plāna pabeigšana (PSE4) – 2004. gada izdevumi | [...] | [...] | [...] |
| To darbību zaudējumu segšana, kas nav iekļautas DVP. | [...] | [...] | [...] |
| Ietekme uz SNCB naudas plūsmu pirms izvēlas nodalīšanu | [...] | [...] | [...] |
| Nodošanas cena (negatīvā) – maksimāli | [...] | | |
| Zaudējumu segšana sociālā plāna apspriešanas gaitā – 2005 | | [...] | |
| Zaudējumu segšana 4 papildu mēnešu laikā – 2006 (risks) | | -15 | |
| Jaunais sociālais plāns saistībā ar palikušajiem darbiniekiem | | [...] | |
| Nomas līgumu pārtraukšana | | -8 | |
| Citu līgumu pārtraukšana | | -6 | |
| BNDzK [...] RISKS [...] | | | |
| komerciālie parādi piegādātājiem uz 31.12.2004 | | | |
| Sociālie parādi darbiniekiem | | | |
| Sociālais plāns saistībā ar ABX Francija darbiniekiem | | | [...] |
| Kompensācijas kreditoriem – Noma | | | -8 |
| Kompensācijas kreditoriem – Citi līgumi | | | -6 |
| Risks, ka BNDzK garantiju izmanto Soc. Gen/Natexis parādam | | | |
| ABX LOGISTICS grupas vērtības zaudējums | | | -112 |
| Papildu atlaišanas izmaksas saistībā ar apjoma samazināšanos | | | [...] |
| Ietekme uz apgrozāmo līdzekļu nepieciešamību | | | -45 |
| Ietekme uz SNCB bankas parāda finansēšanas izmaksām | | | -14 |
| Ietekme uz ABX LOGISTICS bankas parāda finansēšanas izmaksām | | | -7 |
| SNCB izmaksas kopumā | - 137,5 | -183 | -346 |

(101)

Beļģijas valsts iestādes salīdzināja trīs iespēju izmaksas: darbinieku veiktās pārpirkšanas (RES), likvidācijas mierizlīguma ceļā un likvidācijas tiesas ceļā izmaksas, kas sīki norādītas turpmāk minētajā tabulā (54)

Akciju sabiedrības ABX Logistics (Francija) Vietējo sauszemes pārvadājumu DVP un likvidācijas scenāriju salīdzinājums skaitļos

Miljonos EUR, pamatojoties uz 2004. gada beigās pieejamajām prognozēm.

DVP.

brīvprātīga likvidācija vai likvidācija mierizlīguma ceļā

Likvidācijas tiesas ceļā vai piespiedu likvidācija

Pašu negatīvie finanšu līdzekļi 30/09/2004

[...]

[...]

[...]

2004.gada pēdējā semestrī sagaidāmie zaudējumi

[...]

[...]

[...]

Lēstie pašu negatīvie finanšu līdzekļi uz 31/12/2004

[...]

[...]

[...]

Tostarp parāds BNDzK

[...]

[...]

[...]

Nemateriālo aktīvu vērtības samazināšanās

[...]

[...]

[...]

Kapitāla pieaugums saistībā ar Contract Logistics pārdošanu MGF, kas vēl nav iegrāmatots

[...]

[...]

[...]

Kapitāla pieaugums saistībā ar Eurocargo, Air&Sea, Mitjavile un Lacombe pārvešanu

[...]

[...]

[...]

Sociālā plāna pabeigšana (PSE4) – 2004. gada izdevumi

[...]

[...]

[...]

To darbību zaudējumu segšana, kas nav iekļautas DVP.

[...]

[...]

[...]

Ietekme uz SNCB naudas plūsmu pirms izvēlas nodalīšanu

[...]

[...]

[...]

Nodošanas cena (negatīvā) – maksimāli

[...]

Zaudējumu segšana sociālā plāna apspriešanas gaitā – 2005

[...]

Zaudējumu segšana 4 papildu mēnešu laikā – 2006 (risks)

-15

Jaunais sociālais plāns saistībā ar palikušajiem darbiniekiem

[...]

Nomas līgumu pārtraukšana

-8

Citu līgumu pārtraukšana

-6

BNDzK [...] RISKS [...]

komerciālie parādi piegādātājiem uz 31.12.2004

Sociālie parādi darbiniekiem

Sociālais plāns saistībā ar ABX Francija darbiniekiem

[...]

Kompensācijas kreditoriem – Noma

-8

Kompensācijas kreditoriem – Citi līgumi

-6

Risks, ka BNDzK garantiju izmanto Soc. Gen/Natexis parādam

ABX LOGISTICS grupas vērtības zaudējums

-112

Papildu atlaišanas izmaksas saistībā ar apjoma samazināšanos

[...]

Ietekme uz apgrozāmo līdzekļu nepieciešamību

-45

Ietekme uz SNCB bankas parāda finansēšanas izmaksām

-14

Ietekme uz ABX LOGISTICS bankas parāda finansēšanas izmaksām

-7

SNCB izmaksas kopumā

- 137,5

-183

-346

| (102) | Attiecībā uz to, kāda ir izmaksu starpība starp RES un likvidāciju mierizlīguma ceļā (galvenokārt izmaksas, kas saistītas ar sociālo aspektu paliekošajiem darbiniekiem un zaudējumu segšanu šā aspekta apspriešanas gaitā), Beļģijas iestādes norāda, ka to pārbaudīja un apstiprināja Ernst & Young. Šo ekspertu secinājums: “Mēs secinām, ka globāli DVP un iekšējo sauszemes pārvadājumu darbības likvidēšanas cenu starpība, kas sasniedz 45,5 miljonus euro, ir godīga un saprātīga.” |
| --- | --- |

(102)

Attiecībā uz to, kāda ir izmaksu starpība starp RES un likvidāciju mierizlīguma ceļā (galvenokārt izmaksas, kas saistītas ar sociālo aspektu paliekošajiem darbiniekiem un zaudējumu segšanu šā aspekta apspriešanas gaitā), Beļģijas iestādes norāda, ka to pārbaudīja un apstiprināja Ernst & Young. Šo ekspertu secinājums: “Mēs secinām, ka globāli DVP un iekšējo sauszemes pārvadājumu darbības likvidēšanas cenu starpība, kas sasniedz 45,5 miljonus euro, ir godīga un saprātīga.”

| (103) | Atbilstīgi Beļģijas iestāžu viedoklim likvidācijas tiesas ceļā izmaksas būtu daudz augstākas nekā ABX-Francija neto aktīvs brīdī, kad tiek īstenota operācija (t.i. par -[...] miljoniem euro), proporcionāli:






  (a) | SNCB riskam [...]; |
| --- | --- | --- |

(103)

Atbilstīgi Beļģijas iestāžu viedoklim likvidācijas tiesas ceļā izmaksas būtu daudz augstākas nekā ABX-Francija neto aktīvs brīdī, kad tiek īstenota operācija (t.i. par -[...] miljoniem euro), proporcionāli:

(a)

SNCB riskam [...];

| (b) | klientūras zaudēšanas ietekmei, kas rastos no ABX tēla pasliktināšanās un šā zaudējuma ietekmei uz grupas ABX LOGISTICS Worldwide vērtību; |
| --- | --- |

(b)

klientūras zaudēšanas ietekmei, kas rastos no ABX tēla pasliktināšanās un šā zaudējuma ietekmei uz grupas ABX LOGISTICS Worldwide vērtību;

| (c) | darbinieku atlaišanas izmaksām, kas kļuvušas pārmērīgas, sakarā ar klientu zaudēšanu; |
| --- | --- |

(c)

darbinieku atlaišanas izmaksām, kas kļuvušas pārmērīgas, sakarā ar klientu zaudēšanu;

| (d) | ietekmei uz grupas apgrozījuma līdzekļu nepieciešamību un |
| --- | --- |

(d)

ietekmei uz grupas apgrozījuma līdzekļu nepieciešamību un

| (e) | ietekmei uz grupas ABX LOGISTICS un pašas SNCB finansējuma izmaksām, no filiāles nesaņemta maksājuma dēļ. |
| --- | --- |

(e)

ietekmei uz grupas ABX LOGISTICS un pašas SNCB finansējuma izmaksām, no filiāles nesaņemta maksājuma dēļ.

| (104) | Risks [...] ([...] miljoni euro) Atbilstīgi Beļģijas iestāžu viedoklim (55) likvidācijas tiesas ceļā scenārijs pakļautu SNCB riskam [...], apšaubot tās atbildību. [...]
   (56)
  , [...]
   (57)
  , [...]
   (58)
   (59). |
| --- | --- |

(104)

Risks [...] ([...] miljoni euro) Atbilstīgi Beļģijas iestāžu viedoklim (55) likvidācijas tiesas ceļā scenārijs pakļautu SNCB riskam [...], apšaubot tās atbildību. [...]
   (56)
  , [...]
   (57)
  , [...]
   (58)
   (59).

| (105) | Beļģijas valsts iestādes kā piemēru min nesenu [...] lēmumu. (60) |
| --- | --- |

(105)

Beļģijas valsts iestādes kā piemēru min nesenu [...] lēmumu. (60)

| (106) | Beļģijas iestādes uzskata, ka Komisijai jākonstatē tikai riska esamība un tā ticamība, un jānosaka, ka, saskaroties ar šo risku, privāts operators tādā pašā situācijā, acīmredzot, būtu centies izvairīties no likvidācijas tiesas ceļā un izvēlējies likvidāciju mierizlīguma ceļā. [...]
   (61). |
| --- | --- |

(106)

Beļģijas iestādes uzskata, ka Komisijai jākonstatē tikai riska esamība un tā ticamība, un jānosaka, ka, saskaroties ar šo risku, privāts operators tādā pašā situācijā, acīmredzot, būtu centies izvairīties no likvidācijas tiesas ceļā un izvēlējies likvidāciju mierizlīguma ceļā. [...]
   (61).

| (107) | Francijas advokātu birojs Grand, Auzas et Associés pievērsa SNCB uzmanību riskam 2004. gada beigās un rakstiski apstiprināja savu riska analīzi. |
| --- | --- |

(107)

Francijas advokātu birojs Grand, Auzas et Associés pievērsa SNCB uzmanību riskam 2004. gada beigās un rakstiski apstiprināja savu riska analīzi.

| (108) | Tāpat arī birojs Linklaters Beļģijas iestādēm norādīja, ja [...] (62) [...] (63) |
| --- | --- |

(108)

Tāpat arī birojs Linklaters Beļģijas iestādēm norādīja, ja [...] (62) [...] (63)

| (109) | Ja SNCB [...], Beļģijas iestādes uzskata, ka tai vajadzētu vismaz finansēt sociālo plānu 13 000 palikušajiem darbiniekiem, t.i. [...] miljoni euro un atlīdzināt ABX-Francija kreditoriem (8 miljonus euro par kredītiem nekustamajam īpašumam un 6 miljonus euro pārējiem kreditoriem). |
| --- | --- |

(109)

Ja SNCB [...], Beļģijas iestādes uzskata, ka tai vajadzētu vismaz finansēt sociālo plānu 13 000 palikušajiem darbiniekiem, t.i. [...] miljoni euro un atlīdzināt ABX-Francija kreditoriem (8 miljonus euro par kredītiem nekustamajam īpašumam un 6 miljonus euro pārējiem kreditoriem).

| (110) | ABX grupas vērtības zaudēšana klientu zaudēšanas dēļ (112 miljoni euro) Beļģijas iestādes uzskata, ka vietējo sauszemes pārvadājumu (road domestic) Francijā likvidācija tiesas ceļā pamatīgi un uz ilgu laiku būtu sabojājusi grupas reputāciju un radījusi kaitējumu visai grupai sakarā ar klientu zaudēšanu. Beļģijas iestāžu veiktie ABX vērtības zuduma aprēķini norādīti turpmākajā tabulā.
  Beļģijas iestādes uzskata, ka apgrozījuma samazinājums būtu ticis daļēji kompensēts, ja nekavējoši būtu likvidētas tiešās transporta izmaksas. Taču netiešās izmaksas (struktūras izmaksas) varētu tikt samazinātas tikai pakāpeniski (atlaižot darbiniekus proporcionāli zaudētajam darba apjomam) 3 gadu laikā, lai varētu nonākt pie situācijas pirms likvidēšanas tiesas ceļā. Klientu zaudēšanas ietekme uz rezultātu (EBIT) maksimālo lielumu sasniegtu pirmajā gadā un 2 turpmākajos gados samazinātos, līdz nonāktu pie situācijas pirms likvidācijas tiesas ceļā.
  Grupas vērtības samazinājums saistībā ar apjoma samazinājumu, ko izraisījusi tiesas ceļā veiktā ABX LOGISTICS FRANCE S.A.likvidācija











  Miljonos euro, pamatojoties uz prognozēm, kas pieejamas 2004.gada beigās | 2005 | 2006 | 2007 | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Francijā |
| Starptautiskie sauszemes pārvadājumi Francijā |
| | Budžetā iekļautā bruto peļņa | [...] | [...] | [...] | |
| | Klientu zaudējums % | 30 % | 15 % | 7,5 % | |
| | Lēstā ietekme uz EBIT | [...] | [...] | [...] | 8,8 |
| Gaisa un jūras pārvadājumi Francijā |
| | Budžetā iekļautā bruto peļņa | [...] | [...] | [...] | |
| | Klientu zaudējums | 10 % | 6 % | 2 % | |
| | Lēstā ietekme uz EBIT | [...] | [...] | [...] | 3,1 |
| Ārpus Francijas |
| Sauszemes pārvadājumi Vācijā | |
| | Budžetā iekļautā bruto peļņ | [...] | [...] | [...] | |
| | Klientu zaudējums % | 30 % | 15 % | 7,5 % | |
| | Lēstā ietekme uz EBIT | [...] | [...] | [...] | 46,7 |
| Gaisa un jūras pārvadājumi Vācijā | |
| | Budžetā iekļautā bruto peļņ | [...] | [...] | [...] | |
| | Klientu zaudējums % | 5 % | 3 % | 1 % | |
| | Lēstā ietekme uz EBIT | [...] | [...] | [...] | 3,1 |
| Vietējie sauszemes pārvadājumi Nīderlandē | |
| | Budžetā iekļautā bruto peļņ | [...] | [...] | [...] | |
| | Klientu zaudējums % | 30 % | 15 % | 7,5 % | |
| | Lēstā ietekme uz EBIT | [...] | [...] | [...] | 3,3 |
| Vietējie sauszemes pārvadājumi Beļģijā | |
| | Budžetā iekļautā bruto peļņ | [...] | [...] | [...] | |
| | Klientu zaudējums | 30 % | 15 % | 7,5 % | |
| | Lēstā ietekme uz EBIT | [...] | [...] | [...] | 16,5 |
| Citas valstis un produktu līnijas | |
| | Budžetā iekļautā bruto peļņ | [...] | [...] | [...] | |
| | Klientu zaudējums | 5 % | 3 % | 1 % | |
| | Lēstā ietekme uz EBIT | [...] | [...] | [...] | 25,2 |
| Kopā |
| | Budžetā iekļautā bruto peļņ | 455,6 | 489,7 | 519,7 | |
| | Klientu zaudējums | 14 % | 7 % | 3 % | |
| | Lēstā ietekme uz EBIT | 61,6 | 34,4 | 16,4 | 112,4 |

(110)

ABX grupas vērtības zaudēšana klientu zaudēšanas dēļ (112 miljoni euro) Beļģijas iestādes uzskata, ka vietējo sauszemes pārvadājumu (road domestic) Francijā likvidācija tiesas ceļā pamatīgi un uz ilgu laiku būtu sabojājusi grupas reputāciju un radījusi kaitējumu visai grupai sakarā ar klientu zaudēšanu. Beļģijas iestāžu veiktie ABX vērtības zuduma aprēķini norādīti turpmākajā tabulā.

Beļģijas iestādes uzskata, ka apgrozījuma samazinājums būtu ticis daļēji kompensēts, ja nekavējoši būtu likvidētas tiešās transporta izmaksas. Taču netiešās izmaksas (struktūras izmaksas) varētu tikt samazinātas tikai pakāpeniski (atlaižot darbiniekus proporcionāli zaudētajam darba apjomam) 3 gadu laikā, lai varētu nonākt pie situācijas pirms likvidēšanas tiesas ceļā. Klientu zaudēšanas ietekme uz rezultātu (EBIT) maksimālo lielumu sasniegtu pirmajā gadā un 2 turpmākajos gados samazinātos, līdz nonāktu pie situācijas pirms likvidācijas tiesas ceļā.

Grupas vērtības samazinājums saistībā ar apjoma samazinājumu, ko izraisījusi tiesas ceļā veiktā ABX LOGISTICS FRANCE S.A.likvidācija

Miljonos euro, pamatojoties uz prognozēm, kas pieejamas 2004.gada beigās

2005

2006

2007

Kopā

Francijā

Starptautiskie sauszemes pārvadājumi Francijā

Budžetā iekļautā bruto peļņa

[...]

[...]

[...]

Klientu zaudējums %

30 %

15 %

7,5 %

Lēstā ietekme uz EBIT

[...]

[...]

[...]

8,8

Gaisa un jūras pārvadājumi Francijā

Budžetā iekļautā bruto peļņa

[...]

[...]

[...]

Klientu zaudējums

10 %

6 %

2 %

Lēstā ietekme uz EBIT

[...]

[...]

[...]

3,1

Ārpus Francijas

Sauszemes pārvadājumi Vācijā

Budžetā iekļautā bruto peļņ

[...]

[...]

[...]

Klientu zaudējums %

30 %

15 %

7,5 %

Lēstā ietekme uz EBIT

[...]

[...]

[...]

46,7

Gaisa un jūras pārvadājumi Vācijā

Budžetā iekļautā bruto peļņ

[...]

[...]

[...]

Klientu zaudējums %

5 %

3 %

1 %

Lēstā ietekme uz EBIT

[...]

[...]

[...]

3,1

Vietējie sauszemes pārvadājumi Nīderlandē

Budžetā iekļautā bruto peļņ

[...]

[...]

[...]

Klientu zaudējums %

30 %

15 %

7,5 %

Lēstā ietekme uz EBIT

[...]

[...]

[...]

3,3

Vietējie sauszemes pārvadājumi Beļģijā

Budžetā iekļautā bruto peļņ

[...]

[...]

[...]

Klientu zaudējums

30 %

15 %

7,5 %

Lēstā ietekme uz EBIT

[...]

[...]

[...]

16,5

Citas valstis un produktu līnijas

Budžetā iekļautā bruto peļņ

[...]

[...]

[...]

Klientu zaudējums

5 %

3 %

1 %

Lēstā ietekme uz EBIT

[...]

[...]

[...]

25,2

Kopā

Budžetā iekļautā bruto peļņ

455,6

489,7

519,7

Klientu zaudējums

14 %

7 %

3 %

Lēstā ietekme uz EBIT

61,6

34,4

16,4

112,4

| (111) | Šajā sakarā Beļģijas iestādes norādīja arī, ka atbilstīgi Eiropas Kopienas tiesai ir pamats (...) atzīt, ka mātes uzņēmums var arī ierobežotā laikposmā uzņemties kādas savas filiāles zaudējumus, lai tā varētu pārtraukt darbību ar vislabākajiem nosacījumiem. Šādus lēmumus var motivēt ne vien ar iespēju gūt netiešu materiālu ieguvumu, bet arī ar citām problēmām, piemēram, rūpēm par grupas preču zīmes tēla saglabāšanu vai tās darbības pārorientāciju
   (64) |
| --- | --- |

(111)

Šajā sakarā Beļģijas iestādes norādīja arī, ka atbilstīgi Eiropas Kopienas tiesai ir pamats (...) atzīt, ka mātes uzņēmums var arī ierobežotā laikposmā uzņemties kādas savas filiāles zaudējumus, lai tā varētu pārtraukt darbību ar vislabākajiem nosacījumiem. Šādus lēmumus var motivēt ne vien ar iespēju gūt netiešu materiālu ieguvumu, bet arī ar citām problēmām, piemēram, rūpēm par grupas preču zīmes tēla saglabāšanu vai tās darbības pārorientāciju
   (64)

| (112) | To darbinieku atlaišanas izmaksas, kuri kļuvuši lieki apjomu samazināšanas dēļ ([...] miljoni euro) Kā norādīts iepriekš, Beļģijas iestādes izvirzīja hipotēzi, ka netiešās izmaksas varētu tikt pakāpeniski samazinātas veicot atlaišanu 3 gadu laikposmā, lai varētu atkal panākt līdzsvaru. Beļģijas iestādes lēš, ka būs nepieciešams atlaist aptuveni 1 000 darbinieku (t.i. 550 cilvēkus Vācijā, 200 Francijā, 100 Beļģijā un 200 citās valstīs). |
| --- | --- |

(112)

To darbinieku atlaišanas izmaksas, kuri kļuvuši lieki apjomu samazināšanas dēļ ([...] miljoni euro) Kā norādīts iepriekš, Beļģijas iestādes izvirzīja hipotēzi, ka netiešās izmaksas varētu tikt pakāpeniski samazinātas veicot atlaišanu 3 gadu laikposmā, lai varētu atkal panākt līdzsvaru. Beļģijas iestādes lēš, ka būs nepieciešams atlaist aptuveni 1 000 darbinieku (t.i. 550 cilvēkus Vācijā, 200 Francijā, 100 Beļģijā un 200 citās valstīs).

| (113) | Ietekme uz apgrozāmo līdzekļu nepieciešamību ABX grupai (45 miljoni euro) Beļģijas iestādes lēš, ka grupas likvidēšanas tiesas ceļā scenārijs būtu radījis nozīmīgu spiedienu no pārējās grupas piegādātāju puses, lai vienotos par maksājuma atlikšanu (piemēram, maksājums skaidrā naudā, nevis maksājums pēc 30 dienām mēneša beigās). Tās rēķina, ka vidējā piegādātāju apmaksas termiņa atlikšana par 7 dienām, izraisītu neatliekamu nepieciešamību pēc skaidras naudas ap 45 miljoniem euro. |
| --- | --- |

(113)

Ietekme uz apgrozāmo līdzekļu nepieciešamību ABX grupai (45 miljoni euro) Beļģijas iestādes lēš, ka grupas likvidēšanas tiesas ceļā scenārijs būtu radījis nozīmīgu spiedienu no pārējās grupas piegādātāju puses, lai vienotos par maksājuma atlikšanu (piemēram, maksājums skaidrā naudā, nevis maksājums pēc 30 dienām mēneša beigās). Tās rēķina, ka vidējā piegādātāju apmaksas termiņa atlikšana par 7 dienām, izraisītu neatliekamu nepieciešamību pēc skaidras naudas ap 45 miljoniem euro.

| (114) | Ietekme uz SNCB un ABX LOGISTICS Worldwide vidējām finansēšanas izmaksām (14+7 miljoni euro) Atbilstīgi Beļģijas valsts iestāžu viedoklim, SNCB un ABX LOGISTICS Worldwide vidējās finansēšanas izmaksas attiecīgajās bankās varētu tikt palielinātas kādas to filiāles maksājuma cesijas dēļ. Iespējamā finansējuma papildu izmaksas tiek lēstas 100 pamatpunktos (1 %) (aptuveni 240 miljoni euro) saistībā ar ABX LOGISTICS parādu bankai un 50 pamatpunktos (aptuveni 900 miljoni euro) saistībā ar SNCB parādu bankai (aptuveni 900 miljoni euro), ko Beļģijas valsts nepārņēma. Izvirzot hipotēzi, ka šīs papildizmaksas tiek neitralizētas trīs gadu laikā, Beļģijas iestādes uzskata, ka papildizmaksas, kas saistītas ar SNCB parāda finansēšanu saistībā ar ABX LOGISTICS, būtu ap 7 miljoniem euro. |
| --- | --- |

(114)

Ietekme uz SNCB un ABX LOGISTICS Worldwide vidējām finansēšanas izmaksām (14+7 miljoni euro) Atbilstīgi Beļģijas valsts iestāžu viedoklim, SNCB un ABX LOGISTICS Worldwide vidējās finansēšanas izmaksas attiecīgajās bankās varētu tikt palielinātas kādas to filiāles maksājuma cesijas dēļ. Iespējamā finansējuma papildu izmaksas tiek lēstas 100 pamatpunktos (1 %) (aptuveni 240 miljoni euro) saistībā ar ABX LOGISTICS parādu bankai un 50 pamatpunktos (aptuveni 900 miljoni euro) saistībā ar SNCB parādu bankai (aptuveni 900 miljoni euro), ko Beļģijas valsts nepārņēma. Izvirzot hipotēzi, ka šīs papildizmaksas tiek neitralizētas trīs gadu laikā, Beļģijas iestādes uzskata, ka papildizmaksas, kas saistītas ar SNCB parāda finansēšanu saistībā ar ABX LOGISTICS, būtu ap 7 miljoniem euro.

3.4.3.   Citi Beļģijas valsts iestāžu izvirzītie apsvērumi

| (115) | Papildinot dažādo scenāriju aptuveno izmaksu salīdzinājumu, Beļģijas iestādes uzskata, ka investori ņem vērā citus faktorus, ja ir jautājums par cesiju vai darbības pārtraukšanu. |
| --- | --- |

(115)

Papildinot dažādo scenāriju aptuveno izmaksu salīdzinājumu, Beļģijas iestādes uzskata, ka investori ņem vērā citus faktorus, ja ir jautājums par cesiju vai darbības pārtraukšanu.

| (116) | Tās uzskata, ka atzīšana par maksātnespējīgu būtu varējusi izraisīt sociālos nemierus, kas novestu pie ABX LOGISTICS darbības bloķēšanas tajās vietās, uz kurām likvidācija neattiecas (starptautiskā darbība), kas ietekmētu pārvadājumus uz citām valstīm, pat SNCB pārvadājumus. Arī privāta kompānija, kurai būtu tādi paši nosacījumi, atbilstīgi to viedoklim, būtu ņēmusi vērā ļoti nozīmīgus līdzīgus riskus un izvēlējusies brīvprātīgas likvidēšanas scenāriju. |
| --- | --- |

(116)

Tās uzskata, ka atzīšana par maksātnespējīgu būtu varējusi izraisīt sociālos nemierus, kas novestu pie ABX LOGISTICS darbības bloķēšanas tajās vietās, uz kurām likvidācija neattiecas (starptautiskā darbība), kas ietekmētu pārvadājumus uz citām valstīm, pat SNCB pārvadājumus. Arī privāta kompānija, kurai būtu tādi paši nosacījumi, atbilstīgi to viedoklim, būtu ņēmusi vērā ļoti nozīmīgus līdzīgus riskus un izvēlējusies brīvprātīgas likvidēšanas scenāriju.

| (117) | Aplūkojot vispārīgāk, atbilstīgi Beļģijas iestāžu atzinumam, ir maldīgi uzskatīt, ka SNCB mēroga privāts Eiropas investors izvēlētos piespiedu likvidācijas scenāriju, ja tā būtu lētāka nekā brīvprātīga likvidācija. Jāpiebilst, ka citi privāti uzņēmumi tādos pašos apstākļos izvēlējās brīvprātīgās likvidācijas iespēju, finansējot sociālo plānu saistībā ar tiem darbiniekiem, kurus skar darbības pārtraukšana. (65) Atbilstīgi ekspertīzei, ko Beļģijas iestādes lūdza sociālajās tiesībās specializētam advokātu birojam (Claeys & Engels), ir vairāki neseni tādu privātu uzņēmumu piemēri, kuri izvēlējušies šādu soli. |
| --- | --- |

(117)

Aplūkojot vispārīgāk, atbilstīgi Beļģijas iestāžu atzinumam, ir maldīgi uzskatīt, ka SNCB mēroga privāts Eiropas investors izvēlētos piespiedu likvidācijas scenāriju, ja tā būtu lētāka nekā brīvprātīga likvidācija. Jāpiebilst, ka citi privāti uzņēmumi tādos pašos apstākļos izvēlējās brīvprātīgās likvidācijas iespēju, finansējot sociālo plānu saistībā ar tiem darbiniekiem, kurus skar darbības pārtraukšana. (65) Atbilstīgi ekspertīzei, ko Beļģijas iestādes lūdza sociālajās tiesībās specializētam advokātu birojam (Claeys & Engels), ir vairāki neseni tādu privātu uzņēmumu piemēri, kuri izvēlējušies šādu soli.

| (118) | Turklāt Beļģijas iestādes norāda, ka privātais uzņēmums TNT veica tādus pašus pasākumus kā SNCB, nolemjot atteikties no zaudējumus nesošajiem pārvadājumiem valstī un daļas loģistikas (contract logistics) līgumu Francijā, nevis veikt to brīvprātīgu likvidāciju vai likvidāciju tiesas ceļā. (66) |
| --- | --- |

(118)

Turklāt Beļģijas iestādes norāda, ka privātais uzņēmums TNT veica tādus pašus pasākumus kā SNCB, nolemjot atteikties no zaudējumus nesošajiem pārvadājumiem valstī un daļas loģistikas (contract logistics) līgumu Francijā, nevis veikt to brīvprātīgu likvidāciju vai likvidāciju tiesas ceļā. (66)

| (119) | Nobeigumā Beļģijas iestādes citē Komisijas 2005. gada marta paziņojumu par uzņēmumu pārstrukturēšanu, kurā īpaši norādīts, ka sociālās kohēzijas saglabāšana, kas ir Eiropas sociālā modeļa atšķirīga iezīme, prasa, lai tiktu izveidota palīgpasākumu programma, kas mazinātu sociālās izmaksas un veicinātu alternatīvu nodarbinātības un ienākumu avotu meklēšanu. (...) Uzņēmumu pārstrukturēšana bieži vien galvenokārt tiek uztverta kā negatīva parādība, jo visbiežāk tiek izcelta tās tūlītējā ietekme uz nodarbinātību vai darba apstākļiem. (...). Ir nepieciešams veikt ar šīm pārmaiņām saistītus pasākumus tā, lai to ietekme uz nodarbinātību būtu īslaicīga un cik vien iespējams ierobežota. (67) |
| --- | --- |

(119)

Nobeigumā Beļģijas iestādes citē Komisijas 2005. gada marta paziņojumu par uzņēmumu pārstrukturēšanu, kurā īpaši norādīts, ka sociālās kohēzijas saglabāšana, kas ir Eiropas sociālā modeļa atšķirīga iezīme, prasa, lai tiktu izveidota palīgpasākumu programma, kas mazinātu sociālās izmaksas un veicinātu alternatīvu nodarbinātības un ienākumu avotu meklēšanu. (...) Uzņēmumu pārstrukturēšana bieži vien galvenokārt tiek uztverta kā negatīva parādība, jo visbiežāk tiek izcelta tās tūlītējā ietekme uz nodarbinātību vai darba apstākļiem. (...). Ir nepieciešams veikt ar šīm pārmaiņām saistītus pasākumus tā, lai to ietekme uz nodarbinātību būtu īslaicīga un cik vien iespējams ierobežota. (67)

| (120) | Nobeigumā Beļģijas iestādes norāda, ka SNCB izvēlējās RES scenāriju šādu iemeslu dēļ:






  (a) | ievērojami mazākas izmaksas un risks nekā likvidēšanas tiesas ceļā vai brīvprātīgas likvidēšanas scenārijam; |
| --- | --- | --- |

(120)

Nobeigumā Beļģijas iestādes norāda, ka SNCB izvēlējās RES scenāriju šādu iemeslu dēļ:

(a)

ievērojami mazākas izmaksas un risks nekā likvidēšanas tiesas ceļā vai brīvprātīgas likvidēšanas scenārijam;

| (b) | ierobežota ietekme uz grupas ABX LOGISTICS Worldwide vērtību un tēlu; |
| --- | --- |

(b)

ierobežota ietekme uz grupas ABX LOGISTICS Worldwide vērtību un tēlu;

| (c) | pieņemamākas sociālās sekas (1 300 darba vietu saglabāšana Francijā jaunajā privātajā uzņēmumā Cool Jet; |
| --- | --- |

(c)

pieņemamākas sociālās sekas (1 300 darba vietu saglabāšana Francijā jaunajā privātajā uzņēmumā Cool Jet;

| (d) | SNCB sociālā atbildība attiecībā uz saviem piegādātājiem un kreditoriem rīkoties atbildīgi, kā jebkuram citam šāda lieluma uzņēmumam Eiropā. |
| --- | --- |

(d)

SNCB sociālā atbildība attiecībā uz saviem piegādātājiem un kreditoriem rīkoties atbildīgi, kā jebkuram citam šāda lieluma uzņēmumam Eiropā.

3.5.   ABX tīkla samazināšana

| (121) | ABX grupas pārstrukturēšana izraisīja nozīmīgu darbības jaudas samazinājumu kravu pārvadāšanā (freight forwarding). Šajā darbības jomā jaudu attiecīgi ar tādiem rādītājiem kā fakturētais apgrozījums, ražošanas vietu skaits, noliktavu platība vai nodarbināto skaits. |
| --- | --- |

(121)

ABX grupas pārstrukturēšana izraisīja nozīmīgu darbības jaudas samazinājumu kravu pārvadāšanā (freight forwarding). Šajā darbības jomā jaudu attiecīgi ar tādiem rādītājiem kā fakturētais apgrozījums, ražošanas vietu skaits, noliktavu platība vai nodarbināto skaits.

| (122) | Atbilstīgi Beļģijas iestāžu viedoklim visaptveroši operatīvi pārstrukturēšanas pasākumi, ko piemēro visai ABX-WW grupai, ievērojami pārsniedz sākumā paredzētos pasākumus.
  Sākotnējā plānā bija paredzēta 3 filiāļu pārdošana, kuru apgrozījums bija 98,5 miljoni euro, 7 aģentūru un 3 noliktavu slēgšana Vācijā, 4 aģentūru – Francijā, 2 – Nīderlandē, pilna laika darbinieku skaita samazināšana par 690 cilvēkiem (rēķinot pilnslodzes ekvivalentā), ieskaitot aģentūru slēgšanu.
  To jaudas samazināšanas pasākumu rezultātā, par kuriem ziņots 2005. gadā, līdz pārstrukturēšanas beigām par 176 vienībām tika samazināts ražošanas vietu skaits (-31 %), par 624 miljoniem tiks samazināts apgrozījums (-21 %) par 5 827 pilna laika darbiniekiem tiks samazināts nodarbināto skaits (-40 %) un par 917 377 m2 tiks samazināta izmantojamā platība (-54 %) (68)

  Papildu saistības attiecībā uz Vāciju, kuras Beļģija uzņēmās 2005. gada novembrī, pastiprinās šo samazināšanu. |
| --- | --- |

(122)

Atbilstīgi Beļģijas iestāžu viedoklim visaptveroši operatīvi pārstrukturēšanas pasākumi, ko piemēro visai ABX-WW grupai, ievērojami pārsniedz sākumā paredzētos pasākumus.

Sākotnējā plānā bija paredzēta 3 filiāļu pārdošana, kuru apgrozījums bija 98,5 miljoni euro, 7 aģentūru un 3 noliktavu slēgšana Vācijā, 4 aģentūru – Francijā, 2 – Nīderlandē, pilna laika darbinieku skaita samazināšana par 690 cilvēkiem (rēķinot pilnslodzes ekvivalentā), ieskaitot aģentūru slēgšanu.

To jaudas samazināšanas pasākumu rezultātā, par kuriem ziņots 2005. gadā, līdz pārstrukturēšanas beigām par 176 vienībām tika samazināts ražošanas vietu skaits (-31 %), par 624 miljoniem tiks samazināts apgrozījums (-21 %) par 5 827 pilna laika darbiniekiem tiks samazināts nodarbināto skaits (-40 %) un par 917 377 m2 tiks samazināta izmantojamā platība (-54 %) (68)

Papildu saistības attiecībā uz Vāciju, kuras Beļģija uzņēmās 2005. gada novembrī, pastiprinās šo samazināšanu.

| (123) | Beļģijas iestādes norāda, ka apjoma samazināšana un cesija, kas tiek veikta kopš 2002. gada, un tā, kas nesen tika paredzēta, ir maksimāla un ka papildu samazināšana izraisītu ABX LOGISTICS tīkla darbības sašķelšanu. Atbilstīgi to viedoklim starptautiska tīkla esamība patiesībā ir ABX un tās konkurentu stratēģiskās un komerciālās pozicionēšanas pamats; tīkla sašķelšanai būtu smagas sekas, kas apdraudētu grupas konkurētspējīgo strukturālo pozīciju tirgū, iespēju īstenot pārstrukturēšanas plānu un grupas pievilcību iespējamo partneru vidū saistībā ar privatizāciju.
  Beļģijas iestādes šajā sakarā uzskata, ka vietējo pārvadājumu Francijā atbrīvošana no saistībām nav atdarināma Vācijā; Vācijas un Holandes grupas uzņēmumu vietējo un starptautisko sauszemes pārvadājumu integrācija ir attīstītāka nekā sauszemes pārvadājumi Francijā, atbilstīgi operāciju un informātikas sistēmu integrācijai un nozīmīgajai kopējo klientu proporcijai; šāds augstāks integrācijas līmenis izriet ne tikai no Vācijas tirgus struktūras, bet arī no ABX LOGISTICS vēstures – jo starptautiskais un vietējais departaments Francijā tika daļēji integrēti tikai 2003. gadā, turpretī Vācijā vietējie pasažieru un kravu pārvadājumi un starptautiskie kravu sauszemes pārvadājumi pastāv līdzās vienā struktūrvienībā, kopš uzņēmumu THL un Bahntrans (kas kļuva par ABX Vācijā) saplūšanas 1996. gadā.
  Tās piebilst, ka gan Vācijā, gan Nīderlandē papildu Road tīkla blīvuma samazināšanas dēļ būs jāpamet Vācijas tirgus, ņemot vērā vietu ABX LOGISTICS un tās konkurentu darbības vietu skaita salīdzinājumu abās šajās valstīs.

  Road un ABX LOGSTICS un to galveno konkurentu darbības vietu skaita salīdzinājums Vācijas un Nīderlandes tirgū (pirms tiek ņemtas vērā saistības par papildu samazinājumu Vācijā) (69)










  Allemagne | | | Pays-Bas | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Schenker/Stinnes | 57 | | DHL/Danzas (Van Gend&Loos) | 17 |
| IDS (Bix) | 37 | | Frans Maas | 13 |
| Dachser | 34 | | Vos Logistics | 10 |
| DHL/Danzas | 32 | | Wim Bosman | 8 |
| ABX LOGISTICS | 30 | | ABX LOGISTICS | 4 |
| Source: Sites Web, estimations ABX LOGISTICS |

(123)

Beļģijas iestādes norāda, ka apjoma samazināšana un cesija, kas tiek veikta kopš 2002. gada, un tā, kas nesen tika paredzēta, ir maksimāla un ka papildu samazināšana izraisītu ABX LOGISTICS tīkla darbības sašķelšanu. Atbilstīgi to viedoklim starptautiska tīkla esamība patiesībā ir ABX un tās konkurentu stratēģiskās un komerciālās pozicionēšanas pamats; tīkla sašķelšanai būtu smagas sekas, kas apdraudētu grupas konkurētspējīgo strukturālo pozīciju tirgū, iespēju īstenot pārstrukturēšanas plānu un grupas pievilcību iespējamo partneru vidū saistībā ar privatizāciju.

Beļģijas iestādes šajā sakarā uzskata, ka vietējo pārvadājumu Francijā atbrīvošana no saistībām nav atdarināma Vācijā; Vācijas un Holandes grupas uzņēmumu vietējo un starptautisko sauszemes pārvadājumu integrācija ir attīstītāka nekā sauszemes pārvadājumi Francijā, atbilstīgi operāciju un informātikas sistēmu integrācijai un nozīmīgajai kopējo klientu proporcijai; šāds augstāks integrācijas līmenis izriet ne tikai no Vācijas tirgus struktūras, bet arī no ABX LOGISTICS vēstures – jo starptautiskais un vietējais departaments Francijā tika daļēji integrēti tikai 2003. gadā, turpretī Vācijā vietējie pasažieru un kravu pārvadājumi un starptautiskie kravu sauszemes pārvadājumi pastāv līdzās vienā struktūrvienībā, kopš uzņēmumu THL un Bahntrans (kas kļuva par ABX Vācijā) saplūšanas 1996. gadā.

Tās piebilst, ka gan Vācijā, gan Nīderlandē papildu Road tīkla blīvuma samazināšanas dēļ būs jāpamet Vācijas tirgus, ņemot vērā vietu ABX LOGISTICS un tās konkurentu darbības vietu skaita salīdzinājumu abās šajās valstīs.

Road un ABX LOGSTICS un to galveno konkurentu darbības vietu skaita salīdzinājums Vācijas un Nīderlandes tirgū (pirms tiek ņemtas vērā saistības par papildu samazinājumu Vācijā) (69)

Allemagne

Pays-Bas

Schenker/Stinnes

57

DHL/Danzas (Van Gend&Loos)

17

IDS (Bix)

37

Frans Maas

13

Dachser

34

Vos Logistics

10

DHL/Danzas

32

Wim Bosman

8

ABX LOGISTICS

30

ABX LOGISTICS

4

Source: Sites Web, estimations ABX LOGISTICS

Nobeigumā tās uzsver, ka atbrīvojums no saistībām darbojas brīdī, kad galvenie ABX konkurenti iegādājas pārvadāšanas uzņēmumus vai tos grupē, īpaši Vācijā, lai attīstītu savu vietējo pārvadājumu tīklu valstī.

3.6.   SNCB aizdevumi ABX 2002. gadā

| (124) | SNCB aizdeva dažādām ABX filiālēm.
  2002. gada aprīlī un maijā attiecīgi SNCB piešķīra savai filiālei Beļģijā ABX LOGISTICS group NV trīs aizdevumus par 50 miljoniem euro, attiecīgi 10 miljonus un 29 miljonus euro, kuri tika atdoti ar dažādiem procentiem. Atbilstīgi Beļģijas iestāžu viedoklim vidējie procenti par šo aizdevumu ir attiecīgi [...] %, [...] % un [...] procenti.
  2004. gada 30. jūnijā šos aizdevumus pārņēma SNCB un piešķīra tieši ABX Vācijā, ABX Nīderlandē un ABX Francijā ar šādiem attiecīgiem aizdevuma procentiem [...] %, [...] %, un [...] %. |
| --- | --- |

(124)

SNCB aizdeva dažādām ABX filiālēm.

2002. gada aprīlī un maijā attiecīgi SNCB piešķīra savai filiālei Beļģijā ABX LOGISTICS group NV trīs aizdevumus par 50 miljoniem euro, attiecīgi 10 miljonus un 29 miljonus euro, kuri tika atdoti ar dažādiem procentiem. Atbilstīgi Beļģijas iestāžu viedoklim vidējie procenti par šo aizdevumu ir attiecīgi [...] %, [...] % un [...] procenti.

2004. gada 30. jūnijā šos aizdevumus pārņēma SNCB un piešķīra tieši ABX Vācijā, ABX Nīderlandē un ABX Francijā ar šādiem attiecīgiem aizdevuma procentiem [...] %, [...] %, un [...] %.

3.7.   ABX-WW privatizācija

| (125) | Atbilstīgi Beļģijas iestāžu atzinumam SNCB apstiprināja savu gribu privatizēt ABX LOGISTICS Worldwide sešus mēnešus pēc Komisijas lēmuma, kurā apstiprināts pārstrukturēšanas plāns. (...) Principiālu saistošu vienošanos (Term sheet) akciju sabiedrība SNCB ar iespējamo pircēju noslēdza un parakstīja 2005. gada 22. martā. Tomēr šī vienošanās ir pakļauta atliekošam noteikumam saistībā ar Komisijas pozitīva lēmuma pieņemšanu, kas atļauj pārstrukturēšanas plāna īstenošanu. (70) |
| --- | --- |

(125)

Atbilstīgi Beļģijas iestāžu atzinumam SNCB apstiprināja savu gribu privatizēt ABX LOGISTICS Worldwide sešus mēnešus pēc Komisijas lēmuma, kurā apstiprināts pārstrukturēšanas plāns. (...) Principiālu saistošu vienošanos (Term sheet) akciju sabiedrība SNCB ar iespējamo pircēju noslēdza un parakstīja 2005. gada 22. martā. Tomēr šī vienošanās ir pakļauta atliekošam noteikumam saistībā ar Komisijas pozitīva lēmuma pieņemšanu, kas atļauj pārstrukturēšanas plāna īstenošanu. (70)

| (126) | Beļģijas iestādes norādīja, ka pēc lēmuma par to, ka SNCB pārstrukturē un cedē ABX, šis uzņēmums uzsāka sarunas ar dažādiem iespējamajiem pircējiem. No šā viedokļa SNCB pilnvaroja ABX-WW, kā arī uzņēmumu Petercam to pārstāvēt šajā pārdošanā. |
| --- | --- |

(126)

Beļģijas iestādes norādīja, ka pēc lēmuma par to, ka SNCB pārstrukturē un cedē ABX, šis uzņēmums uzsāka sarunas ar dažādiem iespējamajiem pircējiem. No šā viedokļa SNCB pilnvaroja ABX-WW, kā arī uzņēmumu Petercam to pārstāvēt šajā pārdošanā.

| (127) | Kopš 2003. gada jūnija ABX-WW uzsāka iepriekšējas pārrunas ar pirmo partneri – industriālu grupu. 2004. gada martā un jūnijā tika izveidots sapratnes memoranda projekts (vienošanās protokols). Laikā no 2004. gada jūnija līdz augustam pārrunas tika pārtrauktas ar pirmo iespējamo partneri saistītu iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(127)

Kopš 2003. gada jūnija ABX-WW uzsāka iepriekšējas pārrunas ar pirmo partneri – industriālu grupu. 2004. gada martā un jūnijā tika izveidots sapratnes memoranda projekts (vienošanās protokols). Laikā no 2004. gada jūnija līdz augustam pārrunas tika pārtrauktas ar pirmo iespējamo partneri saistītu iemeslu dēļ.

| (128) | 2004. gada jūnijā ABX-WW sazinājās ar otru iespējamo industriālo partneri. Taču 2004. gada septembrī šis otrais iespējamais partneris norādīja, ka galīgi izbeidz sarunas ar ABX-WW. |
| --- | --- |

(128)

2004. gada jūnijā ABX-WW sazinājās ar otru iespējamo industriālo partneri. Taču 2004. gada septembrī šis otrais iespējamais partneris norādīja, ka galīgi izbeidz sarunas ar ABX-WW.

| (129) | 2004. gada augusta beigās tika nodibināti kontakti ar trešo iespējamo partneri – citu industriālo grupu. Tomēr šīs pārrunas tika pārtrauktas par labu ceturtajam partnerim, kas 2004. gada novembrī iesniedza saistošu piedāvājumu par ABX-WW iegādi, tā kā minēts iepriekš. Tieši ar šo kandidātu(turpmāk tekstā Yvan) 2005. gada martā SNCB parakstīja vienošanos par pārdošanu un iepriekšminēto nodomu vēstuli. |
| --- | --- |

(129)

2004. gada augusta beigās tika nodibināti kontakti ar trešo iespējamo partneri – citu industriālo grupu. Tomēr šīs pārrunas tika pārtrauktas par labu ceturtajam partnerim, kas 2004. gada novembrī iesniedza saistošu piedāvājumu par ABX-WW iegādi, tā kā minēts iepriekš. Tieši ar šo kandidātu(turpmāk tekstā Yvan) 2005. gada martā SNCB parakstīja vienošanos par pārdošanu un iepriekšminēto nodomu vēstuli.

| (130) | Atbilstīgi iepriekš minētajai nodomu vēstulei, Yvan apņēmās ar nosacījumu, ka Komisijas lēmums būs pozitīvs, ieguldīt [no 60 līdz 150(**)] miljoniem euro, no kuriem [...] miljoni euro par ABX LOGISTICS Worldwide akcijām, ko iemaksā akciju sabiedrībai SNCB. Turklāt šis Yvan ieguldījums tiks izmantots šādi:






  (a) | [...] miljoni euro, lai segtu SNCB garantiju par kādu ēku saistīto atlīdzinājuma kredīta (back-to-back) veidā [...]; |
| --- | --- | --- |

(130)

Atbilstīgi iepriekš minētajai nodomu vēstulei, Yvan apņēmās ar nosacījumu, ka Komisijas lēmums būs pozitīvs, ieguldīt [no 60 līdz 150(**)] miljoniem euro, no kuriem [...] miljoni euro par ABX LOGISTICS Worldwide akcijām, ko iemaksā akciju sabiedrībai SNCB. Turklāt šis Yvan ieguldījums tiks izmantots šādi:

(a)

[...] miljoni euro, lai segtu SNCB garantiju par kādu ēku saistīto atlīdzinājuma kredīta (back-to-back) veidā [...];

| (b) | [...] miljonu euro subordinēta aizdevuma veidā, kas piešķirts ABX LOGISTICS Worldwide, lai finansētu:






  — | darījuma izmaksas, ieskaitot arī Yvan izmaksas un stratēģiskos padomus, īpaši padomus juridiskajā un finanšu jomā. Šīs izmaksas tiek lēstas no [...] līdz [...] miljoniem euro. |
| --- | --- | --- |

(b)

[...] miljonu euro subordinēta aizdevuma veidā, kas piešķirts ABX LOGISTICS Worldwide, lai finansētu:

—

darījuma izmaksas, ieskaitot arī Yvan izmaksas un stratēģiskos padomus, īpaši padomus juridiskajā un finanšu jomā. Šīs izmaksas tiek lēstas no [...] līdz [...] miljoniem euro.

| — | finansējuma vajadzības, kas saistītas ar iespējamo anulēšanu un iespējamajām garantiju prasībām no dažu finanšu iestāžu puses pēc akcionāru maiņas. Summas atlikums [...] miljoni euro pēc darījumu izmaksām jeb [...] līdz [...] miljoni euro ir paredzēti, lai segtu finanšu līdzekļu nepieciešamību pēc anulēšanas. |
| --- | --- |

—

finansējuma vajadzības, kas saistītas ar iespējamo anulēšanu un iespējamajām garantiju prasībām no dažu finanšu iestāžu puses pēc akcionāru maiņas. Summas atlikums [...] miljoni euro pēc darījumu izmaksām jeb [...] līdz [...] miljoni euro ir paredzēti, lai segtu finanšu līdzekļu nepieciešamību pēc anulēšanas.

| (131) | Nodomu vēstulē paredzēts, ka ar atrunu par noteikumiem un cesijas gadījumā parasto auditu, Yvan un SNCB būs spiesti pārdot ABX grupu, tāpēc, ka tiks atcelts atliekošais nosacījums, kas saistīts ar Komisijas lēmumu.
  Gadījumā, ja šis nosacījums netiek atcelts, Yvan un SNCB varētu ar dažiem nosacījumiem vairs nebūt saistīti ar vienošanos par pārdošanu. |
| --- | --- |

(131)

Nodomu vēstulē paredzēts, ka ar atrunu par noteikumiem un cesijas gadījumā parasto auditu, Yvan un SNCB būs spiesti pārdot ABX grupu, tāpēc, ka tiks atcelts atliekošais nosacījums, kas saistīts ar Komisijas lēmumu.

Gadījumā, ja šis nosacījums netiek atcelts, Yvan un SNCB varētu ar dažiem nosacījumiem vairs nebūt saistīti ar vienošanos par pārdošanu.

| (132) | Visbeidzot Beļģijas iestādes precizēja, ka pēc ABX-WW pārdošanas, SNCB būs atbrīvota no visām saistībām, izņemot bilanci, garantijas un nodomu vēstulēm. [...] Nodomu vēstules būs zaudējušās jēgu un izbeigsies tiklīdz Komisija atļaus veikt Vācijas filiāles atkārtotas kapitalizācijas pasākumus un tie tiks īstenoti
   (71) |
| --- | --- |

(132)

Visbeidzot Beļģijas iestādes precizēja, ka pēc ABX-WW pārdošanas, SNCB būs atbrīvota no visām saistībām, izņemot bilanci, garantijas un nodomu vēstulēm. [...] Nodomu vēstules būs zaudējušās jēgu un izbeigsies tiklīdz Komisija atļaus veikt Vācijas filiāles atkārtotas kapitalizācijas pasākumus un tie tiks īstenoti
   (71)

4.   IEINTERĒSETO PERSONU KOMENTĀRI

4.1.   Procedūras uzsākšana

| (133) | Ņemot vērā darījuma apstākļus, īpaši Komisijas secinājumus uzsākot procedūru, šīs ieinteresētās puses atsevišķi un neatkarīgi sniedza turpmāk izklāstītos komentārus. |
| --- | --- |

(133)

Ņemot vērā darījuma apstākļus, īpaši Komisijas secinājumus uzsākot procedūru, šīs ieinteresētās puses atsevišķi un neatkarīgi sniedza turpmāk izklāstītos komentārus.

| (134) | Vispirms tika iesniegti pirmās ieinteresēto trešo personu grupas argumenti, konkrēti: 1. Verein zur Förderung des Wettbewerbs und lauteren Verhaltens im Speditions- Logistik- und Transportgewerbe E.V. Köln, 2. H.A.L.T.E., 3. Ziegler, 4. Freshfields, Bruckhaus, Deringer (en qualité de mandataire de la Deutschen Post AG) 5. De Beroepsorganisatie van de Vlaamse Goederentransport Ondernemers en Logistieke Dienstverleners (SAV), kuru argumenti sakrīt un tiek apkopoti turpmāk (72) |
| --- | --- |

(134)

Vispirms tika iesniegti pirmās ieinteresēto trešo personu grupas argumenti, konkrēti: 1. Verein zur Förderung des Wettbewerbs und lauteren Verhaltens im Speditions- Logistik- und Transportgewerbe E.V. Köln, 2. H.A.L.T.E., 3. Ziegler, 4. Freshfields, Bruckhaus, Deringer (en qualité de mandataire de la Deutschen Post AG) 5. De Beroepsorganisatie van de Vlaamse Goederentransport Ondernemers en Logistieke Dienstverleners (SAV), kuru argumenti sakrīt un tiek apkopoti turpmāk (72)

| (135) | Saistībā ar pārstrukturēšanas plānu Ieinteresētās puses uzsver ABX sākumā iesniegtā pārstrukturēšanas plāna vājos punktus. Tiek apstrīdēts, ka pieminētajām struktūrvienībām ir tiesības saņemt atbalstu pārstrukturēšanai, tā kā tās vismaz no ekonomikas viedokļa iekļaujas uzņēmumu grupā, kuriem vajadzētu līdzfinansēt paredzētos pasākumus. Tiek uzsvērts, ka atbalsts pārstrukturēšanai var tikt atļauts tikai tad, ja tas saistīta ar dzīvotspējīgu pārstrukturēšanas plānu, kas nodrošina rentabilitātes atgūšanu ilgtermiņā. Taču ieinteresētās peronas ir vienisprātis par procedūras uzsākšanu attiecībā uz konstatējumu, atbilstīgi kuram šis plāns nepanāks dzīvotspēju, ņemot vērā tā finansējuma nepietiekamību, un ka operatīvie pārstrukturēšanas pasākumi nav pietiekami. No tā izriet, ka tāda atbalsta apstiprināšana, kas nenodrošina dzīvotspēju, kropļotu konkurenci pretēji Kopienas interesēm. |
| --- | --- |

(135)

Saistībā ar pārstrukturēšanas plānu Ieinteresētās puses uzsver ABX sākumā iesniegtā pārstrukturēšanas plāna vājos punktus. Tiek apstrīdēts, ka pieminētajām struktūrvienībām ir tiesības saņemt atbalstu pārstrukturēšanai, tā kā tās vismaz no ekonomikas viedokļa iekļaujas uzņēmumu grupā, kuriem vajadzētu līdzfinansēt paredzētos pasākumus. Tiek uzsvērts, ka atbalsts pārstrukturēšanai var tikt atļauts tikai tad, ja tas saistīta ar dzīvotspējīgu pārstrukturēšanas plānu, kas nodrošina rentabilitātes atgūšanu ilgtermiņā. Taču ieinteresētās peronas ir vienisprātis par procedūras uzsākšanu attiecībā uz konstatējumu, atbilstīgi kuram šis plāns nepanāks dzīvotspēju, ņemot vērā tā finansējuma nepietiekamību, un ka operatīvie pārstrukturēšanas pasākumi nav pietiekami. No tā izriet, ka tāda atbalsta apstiprināšana, kas nenodrošina dzīvotspēju, kropļotu konkurenci pretēji Kopienas interesēm.

| (136) | Vispārēji raugoties, iespēja atgūt parasto kapitālu rentabilitāti netiek skaidrota, ne arī šādu izmaiņu apstākļi, tirgus kopējas izaugsmes, tirgus daļu iegūšanas, ražīguma un pakalpojuma kvalitātes uzlabošanas un klientu izturēšanās izmaiņu aspektā. |
| --- | --- |

(136)

Vispārēji raugoties, iespēja atgūt parasto kapitālu rentabilitāti netiek skaidrota, ne arī šādu izmaiņu apstākļi, tirgus kopējas izaugsmes, tirgus daļu iegūšanas, ražīguma un pakalpojuma kvalitātes uzlabošanas un klientu izturēšanās izmaiņu aspektā.

| (137) | Paredzētie pārstrukturēšanas un racionalizācijas pasākumi atbilst adaptācijai izmaiņām pārvadājumu un loģistikas nozarē, kas būtu jāīsteno ABX jau vairākus gadus, ko citi nozares uzņēmumi jau izdarījuši, pieliekot lielas pūles. Plāna apstiprināšana Komisijā tikai pagarinās jau esošos tirgus traucējumus un ekonomiskās grūtības uzkraus uz uzņēmumu pleciem, kuri jau pielikuši pūles pārstrukturēšanai, īpaši vidējo uzņēmumu ar privāto kapitālu, dažiem no tiem pat radīs nepārvaramas grūtības. |
| --- | --- |

(137)

Paredzētie pārstrukturēšanas un racionalizācijas pasākumi atbilst adaptācijai izmaiņām pārvadājumu un loģistikas nozarē, kas būtu jāīsteno ABX jau vairākus gadus, ko citi nozares uzņēmumi jau izdarījuši, pieliekot lielas pūles. Plāna apstiprināšana Komisijā tikai pagarinās jau esošos tirgus traucējumus un ekonomiskās grūtības uzkraus uz uzņēmumu pleciem, kuri jau pielikuši pūles pārstrukturēšanai, īpaši vidējo uzņēmumu ar privāto kapitālu, dažiem no tiem pat radīs nepārvaramas grūtības.

| (138) | Par valsts iejaukšanos ABX pārstrukturēšanas aizkavēšanās lielā mērā atkarīga no SNCB iejaukšanās ABX ikdienas vadībā un ABX valdes locekļu iecelšanas politisku apsvērumu dēļ. Dažas ieinteresētās personas uzsver pārskatāmības trūkumu administratoru iecelšanā gan ABX Logistics Group, gan vēlāk ABX Logistics Worldwide. Šos administratorus neierobežoti ieceļ SNCB direkcija vadoties pēc politiskiem kritērijiem, kas traucē uzņēmuma vadības autonomijai. Īpaši tika atzīmēts, ka lēmumus par ABX vadību pieņem Ministru padome vai SNCB direkcija un ka nevar atbalstīt, ka ABX pārvaldītu tās izpildstruktūra. |
| --- | --- |

(138)

Par valsts iejaukšanos ABX pārstrukturēšanas aizkavēšanās lielā mērā atkarīga no SNCB iejaukšanās ABX ikdienas vadībā un ABX valdes locekļu iecelšanas politisku apsvērumu dēļ. Dažas ieinteresētās personas uzsver pārskatāmības trūkumu administratoru iecelšanā gan ABX Logistics Group, gan vēlāk ABX Logistics Worldwide. Šos administratorus neierobežoti ieceļ SNCB direkcija vadoties pēc politiskiem kritērijiem, kas traucē uzņēmuma vadības autonomijai. Īpaši tika atzīmēts, ka lēmumus par ABX vadību pieņem Ministru padome vai SNCB direkcija un ka nevar atbalstīt, ka ABX pārvaldītu tās izpildstruktūra.

| (139) | Par Francijas filiāles pārstrukturēšanu Nepieciešamā refinansējuma apjoms ir novērtēts par zemu. Sākotnējā plānā par zemu novērtēts pat tā atbalsta apjoms, kas nepieciešams, lai dzēstu reģistrētos zaudējumus kopš ABX filiāļu tīkla izveides. Kopumā darbības atveseļošanas prognozes bez turpmāka papildu atbalsta un tirgus piesavināšanās, izmantojot dezorganizējošu tirgus politiku par ļaunu konkurentiem, būs nereālas un neīstenojamas. |
| --- | --- |

(139)

Par Francijas filiāles pārstrukturēšanu Nepieciešamā refinansējuma apjoms ir novērtēts par zemu. Sākotnējā plānā par zemu novērtēts pat tā atbalsta apjoms, kas nepieciešams, lai dzēstu reģistrētos zaudējumus kopš ABX filiāļu tīkla izveides. Kopumā darbības atveseļošanas prognozes bez turpmāka papildu atbalsta un tirgus piesavināšanās, izmantojot dezorganizējošu tirgus politiku par ļaunu konkurentiem, būs nereālas un neīstenojamas.

| (140) | Par ABX privatizāciju Dažas ieinteresētās personas pieprasīja ABX privatizāciju. Tika izteikta kritika par to, ka šāda privatizācija ir tikai paredzēta, kamēr nav pazīmju, kas norāda uz šādas pārdošanas konkretizēšanu. |
| --- | --- |

(140)

Par ABX privatizāciju Dažas ieinteresētās personas pieprasīja ABX privatizāciju. Tika izteikta kritika par to, ka šāda privatizācija ir tikai paredzēta, kamēr nav pazīmju, kas norāda uz šādas pārdošanas konkretizēšanu.

| (141) | Par ABX tīkla iegādi un paplašināšanu Iepriekš minētās trešās personas uzskata, ka ABX darbošanās pārvadājumu un loģistikas pakalpojumu nozarē kopš 1998. gada notika, izmantojot nelikumīgu valsts atbalstu, kas radīja tirgū nopietnus konkurences traucējumus. ABX tīkla izveidošana būtu bijusi iespējama, tikai pateicoties apjomīgam valsts atbalstam, ko piešķīra sabiedrībai SNCB. |
| --- | --- |

(141)

Par ABX tīkla iegādi un paplašināšanu Iepriekš minētās trešās personas uzskata, ka ABX darbošanās pārvadājumu un loģistikas pakalpojumu nozarē kopš 1998. gada notika, izmantojot nelikumīgu valsts atbalstu, kas radīja tirgū nopietnus konkurences traucējumus. ABX tīkla izveidošana būtu bijusi iespējama, tikai pateicoties apjomīgam valsts atbalstam, ko piešķīra sabiedrībai SNCB.

| (142) | Tad tika iesniegti pirmās ieinteresēto trešo personu GRUPAS argumenti, proti: 6. FGTE CFDT Route (Federālā ceļu apvienība), 7.Transporta arodbiedrību nacionālā federācija, 8. Beļģijas Karaliskā pārvadātāju federācija 9. ABX Logistics – ABX logistics grupas Vācijā pārstāvji, kuru argumenti saskan un tiek turpmāk tekstā rezumēti (73) |
| --- | --- |

(142)

Tad tika iesniegti pirmās ieinteresēto trešo personu GRUPAS argumenti, proti: 6. FGTE CFDT Route (Federālā ceļu apvienība), 7.Transporta arodbiedrību nacionālā federācija, 8. Beļģijas Karaliskā pārvadātāju federācija 9. ABX Logistics – ABX logistics grupas Vācijā pārstāvji, kuru argumenti saskan un tiek turpmāk tekstā rezumēti (73)

| (143) | ABX darbinieku situācija izraisīja vairākus ieinteresēto personu komentārus. Tās atgādina, ka vairākus simtus darbinieku jau skāra iepriekšējie sociālie plāni Francijā un ka darba vietas loģistikas nozarē ir apdraudētas. Vācijas filiāles pārstāvji atgādina arī darbinieku skaita samazināšanu par 4 000 darbiniekiem kopš 1998. gada, tostarp 2 000 darba vietu, kas saistītas ar apakšuzņēmējiem. Turklāt tiek atgādināts, ka ABX drīz vien tiks privatizēts un ka pūliņi, lai sasniegtu šo mērķi, nebūtu jāsagrauj. |
| --- | --- |

(143)

ABX darbinieku situācija izraisīja vairākus ieinteresēto personu komentārus. Tās atgādina, ka vairākus simtus darbinieku jau skāra iepriekšējie sociālie plāni Francijā un ka darba vietas loģistikas nozarē ir apdraudētas. Vācijas filiāles pārstāvji atgādina arī darbinieku skaita samazināšanu par 4 000 darbiniekiem kopš 1998. gada, tostarp 2 000 darba vietu, kas saistītas ar apakšuzņēmējiem. Turklāt tiek atgādināts, ka ABX drīz vien tiks privatizēts un ka pūliņi, lai sasniegtu šo mērķi, nebūtu jāsagrauj.

| (144) | Transporta arodbiedrību nacionālā federācija CGT īpaši prasa izveidot sociālu tarifikāciju, kas obligāta, lai apkarotu ekonomisko dempingu, ko, acīmredzot, praktizē ABX-Francija konkurenti. |
| --- | --- |

(144)

Transporta arodbiedrību nacionālā federācija CGT īpaši prasa izveidot sociālu tarifikāciju, kas obligāta, lai apkarotu ekonomisko dempingu, ko, acīmredzot, praktizē ABX-Francija konkurenti.

| (145) | Beļģijas Karaliskā pārvadātāju federācija (BKPF) tomēr uzsver, ka ABX ir pratusi apliecināt sadarbību, brīvprātīgi ļaujot piekļūt savai grāmatvedībai. Tādējādi BKPF var apliecināt, ka pašreiz spēkā esošie noteikumi licenču un transportlīdzekļu apdrošināšanas jomā tiek ievēroti. |
| --- | --- |

(145)

Beļģijas Karaliskā pārvadātāju federācija (BKPF) tomēr uzsver, ka ABX ir pratusi apliecināt sadarbību, brīvprātīgi ļaujot piekļūt savai grāmatvedībai. Tādējādi BKPF var apliecināt, ka pašreiz spēkā esošie noteikumi licenču un transportlīdzekļu apdrošināšanas jomā tiek ievēroti.

| (146) | Turklāt tiek norādīts, ka AXB S.A. (Beļģija) direkcija iesniegusi Komisijai ārpus komentāru iesniegšanas termiņa to transportlīdzekļu vadītāju petīciju, kuri darbojas dažādos ABX-reģionālajos pakalpojumu sniegšanas centros, skaidri pieprasot labvēlīgu lēmumu saistībā ar ABX pārstrukturēšanu. |
| --- | --- |

(146)

Turklāt tiek norādīts, ka AXB S.A. (Beļģija) direkcija iesniegusi Komisijai ārpus komentāru iesniegšanas termiņa to transportlīdzekļu vadītāju petīciju, kuri darbojas dažādos ABX-reģionālajos pakalpojumu sniegšanas centros, skaidri pieprasot labvēlīgu lēmumu saistībā ar ABX pārstrukturēšanu.

4.2.   Procedūras paplašināšana

| (147) | Saistībā ar procedūras paplašināšanu ieinteresētās puses atsevišķi un neatkarīgi iesniedza turpmāk minētos komentārus. |
| --- | --- |

(147)

Saistībā ar procedūras paplašināšanu ieinteresētās puses atsevišķi un neatkarīgi iesniedza turpmāk minētos komentārus.

| (148) | Vispirms tika iesniegti pirmās ieinteresēto trešo personu grupas argumenti, proti: 1. HALTE 2. Freshfields Bruckhaus Dehringer; 3. BCA – Belgian Courrier Associatio ; 4. Rober Ziegler
   (74) 5. Febetra (Beļģijas Karaliskā pārvadātāju un loģistikas pakalpojumu sniedzēju federācija); 6. SAV – Koninklijke Beroepsvereninging Goederenvervoerders Vlaams Gewest en Brusselse Hoofdstedelijk Gewest, kuru argumenti sakrīt un tie turpmāk tekstā apkopoti (75) |
| --- | --- |

(148)

Vispirms tika iesniegti pirmās ieinteresēto trešo personu grupas argumenti, proti: 1. HALTE 2. Freshfields Bruckhaus Dehringer; 3. BCA – Belgian Courrier Associatio ; 4. Rober Ziegler
   (74) 5. Febetra (Beļģijas Karaliskā pārvadātāju un loģistikas pakalpojumu sniedzēju federācija); 6. SAV – Koninklijke Beroepsvereninging Goederenvervoerders Vlaams Gewest en Brusselse Hoofdstedelijk Gewest, kuru argumenti sakrīt un tie turpmāk tekstā apkopoti (75)

| (149) | Šīs personas galvenokārt izsaka šaubas par tā atbalsta atbilstību, ko saņēma ABX, un prasa godīgu konkurences apstākļu atjaunošanu. To dara galvenokārt paziņotā atbalsta palielināšanas un tās nozīmes dēļ, kāda ABX ir tirgos, kuros ir liela konkurence, īpaši Vācijā. Iespējamo atbalsta apstiprināšanu vajadzētu papildināt ar pietiekamiem atbildes pasākumiem no ABX puses. Saistībā ar vienas daļas ABX-Francija pārdošanu, šīs personas prasa, lai tiktu pārbaudīts, vai šī pārdošana ir veikta bez jaunām atbalsta iemaksām. ABX pārdošana tiek uzskatīta par pozitīvu soli, ar nosacījumu, ja tā notiek atbilstoši tirgus noteikumiem, tā ir pārdošana, kurai tomēr nevajadzētu izraisīt to, ka Komisija pieņem mazāk bargu lēmumu saistībā ar atbalstu, ko saņem ABX, nekā tad, ja pārdošana nenotiek. |
| --- | --- |

(149)

Šīs personas galvenokārt izsaka šaubas par tā atbalsta atbilstību, ko saņēma ABX, un prasa godīgu konkurences apstākļu atjaunošanu. To dara galvenokārt paziņotā atbalsta palielināšanas un tās nozīmes dēļ, kāda ABX ir tirgos, kuros ir liela konkurence, īpaši Vācijā. Iespējamo atbalsta apstiprināšanu vajadzētu papildināt ar pietiekamiem atbildes pasākumiem no ABX puses. Saistībā ar vienas daļas ABX-Francija pārdošanu, šīs personas prasa, lai tiktu pārbaudīts, vai šī pārdošana ir veikta bez jaunām atbalsta iemaksām. ABX pārdošana tiek uzskatīta par pozitīvu soli, ar nosacījumu, ja tā notiek atbilstoši tirgus noteikumiem, tā ir pārdošana, kurai tomēr nevajadzētu izraisīt to, ka Komisija pieņem mazāk bargu lēmumu saistībā ar atbalstu, ko saņem ABX, nekā tad, ja pārdošana nenotiek.

| (150) | Turklāt Ziegler norāda, ka 140 miljonu euro aizdevuma par labu ABX atdošana nav notikusi, un ka jābažījas par to, ka ABX iegūst labumu ABX grupas privatizācijas gaitā, ņemot vērā šīs privatizācijas noteikumus, ka ABX nav pārdevis ABX-Francija, ka ABX pārstrukturēšana nešķiet reāla pie pašreizējiem uzņēmuma vadības un stratēģijas nosacījumiem un ka ABX maksātnespējai būs nozīmīgas sekas. |
| --- | --- |

(150)

Turklāt Ziegler norāda, ka 140 miljonu euro aizdevuma par labu ABX atdošana nav notikusi, un ka jābažījas par to, ka ABX iegūst labumu ABX grupas privatizācijas gaitā, ņemot vērā šīs privatizācijas noteikumus, ka ABX nav pārdevis ABX-Francija, ka ABX pārstrukturēšana nešķiet reāla pie pašreizējiem uzņēmuma vadības un stratēģijas nosacījumiem un ka ABX maksātnespējai būs nozīmīgas sekas.

| (151) | Pēc tam tika iesniegti otrās ieinteresēto trešo personu grupas argumenti, proti: 1. ABARENT N.V., 2. DOL & SERVICES, 3. Pierre Lepoint, 4. Geert Lagae BVBA, 5. WEVETRA – Werner Vranckx Transport, 6. Claude Bogaerts, 7. Johan Vergote, 8. Cooljet, 9. STPA – Sauszemes transporta profesionālā apvienība, 10. Vervoerbedrijf Van Hauwermeiren “BA.AN” BVBA, 11. SD Transport BVBA, 12. Gincotrans, 13. Vervoer Marc Cobbaert, 14. François Timmermans, 15. Tractrans, 16. GPF, 17. Transport Fabrice, 18. SOS Transport, 19. Eddy Ommeslag, kuru argumenti sakrīt un ir apkopoti turpmāk tekstā (76) |
| --- | --- |

(151)

Pēc tam tika iesniegti otrās ieinteresēto trešo personu grupas argumenti, proti: 1. ABARENT N.V., 2. DOL & SERVICES, 3. Pierre Lepoint, 4. Geert Lagae BVBA, 5. WEVETRA – Werner Vranckx Transport, 6. Claude Bogaerts, 7. Johan Vergote, 8. Cooljet, 9. STPA – Sauszemes transporta profesionālā apvienība, 10. Vervoerbedrijf Van Hauwermeiren “BA.AN” BVBA, 11. SD Transport BVBA, 12. Gincotrans, 13. Vervoer Marc Cobbaert, 14. François Timmermans, 15. Tractrans, 16. GPF, 17. Transport Fabrice, 18. SOS Transport, 19. Eddy Ommeslag, kuru argumenti sakrīt un ir apkopoti turpmāk tekstā (76)

| (152) | Šīs trešās personas vairumā gadījumu norādīja, ka tās nevēlas, lai Komisija ar iespējamu negatīvu lēmumu pakļautu briesmām tūkstošiem apakšuzņēmēju darba vietu, kuri strādā ABX labā. |
| --- | --- |

(152)

Šīs trešās personas vairumā gadījumu norādīja, ka tās nevēlas, lai Komisija ar iespējamu negatīvu lēmumu pakļautu briesmām tūkstošiem apakšuzņēmēju darba vietu, kuri strādā ABX labā.

| (153) | Cool Jet norāda, ka RES gaitā nopirktās darbības būs dzīvotspējīgas pēc atveseļošanas, kurai jānotiek pēc precīza stratēģiska plāna 3 gadu laikā pēc darbības atsākšanas; pārdošanas cenā tiek ņemti vērā sapratīgi sagaidāmie un budžetā iekļautie zaudējumi; atsāktajām darbībām nepieder nozīmīga tirgus daļa (1,5 % no pārvadājumiem un eksprespārvadājumiem Francijā) un ka kompānija Cool Jet nodarbina 1 300 cilvēkus – darba vietas, kuras tiktu zaudētas, ja Cool Jet nevarētu iegādāties attiecīgās darbības. |
| --- | --- |

(153)

Cool Jet norāda, ka RES gaitā nopirktās darbības būs dzīvotspējīgas pēc atveseļošanas, kurai jānotiek pēc precīza stratēģiska plāna 3 gadu laikā pēc darbības atsākšanas; pārdošanas cenā tiek ņemti vērā sapratīgi sagaidāmie un budžetā iekļautie zaudējumi; atsāktajām darbībām nepieder nozīmīga tirgus daļa (1,5 % no pārvadājumiem un eksprespārvadājumiem Francijā) un ka kompānija Cool Jet nodarbina 1 300 cilvēkus – darba vietas, kuras tiktu zaudētas, ja Cool Jet nevarētu iegādāties attiecīgās darbības.

| (154) | Turklāt Sauszemes transporta profesionālā apvienība (UPTR) norāda, ka tai bija iespēja iepazīties ar ABX grāmatvedību pilnīgā atklātībā, un konstatē grupas rezultātu uzlabojumu, kas operatīvajā līmenī pirmo reizi bija rentabls 2004. gadā. UPTR mudina Komisiju nekavēties lēmuma pieņemšanā, lai varētu notikt ABX privatizācija, kas nodrošinātu lojāla dalībnieka stabilitāti, kura klātbūtnei ir pozitīva ietekme Beļģijas transporta nozarē. |
| --- | --- |

(154)

Turklāt Sauszemes transporta profesionālā apvienība (UPTR) norāda, ka tai bija iespēja iepazīties ar ABX grāmatvedību pilnīgā atklātībā, un konstatē grupas rezultātu uzlabojumu, kas operatīvajā līmenī pirmo reizi bija rentabls 2004. gadā. UPTR mudina Komisiju nekavēties lēmuma pieņemšanā, lai varētu notikt ABX privatizācija, kas nodrošinātu lojāla dalībnieka stabilitāti, kura klātbūtnei ir pozitīva ietekme Beļģijas transporta nozarē.

| (155) | Komisija ārpus procedūras termiņa saņēma arī sūdzību par ABX-WW pārdošanu, atbilstīgi kurai A/S SNCB nav ievērojusi ABX Logistics privatizācijas procedūras atklātību un nediskriminējošo raksturu, tādējādi atstumjot sūdzību iesniegušos investorus. |
| --- | --- |

(155)

Komisija ārpus procedūras termiņa saņēma arī sūdzību par ABX-WW pārdošanu, atbilstīgi kurai A/S SNCB nav ievērojusi ABX Logistics privatizācijas procedūras atklātību un nediskriminējošo raksturu, tādējādi atstumjot sūdzību iesniegušos investorus.

5.   BEĻĢIJAS KOMENTĀRI

5.1.   Procedūras uzsākšana un paplašināšana

| (156) | Beļģijas komentāru pamatelementi par procedūras uzsākšanu un paplašināšanu ir iekļauti galvenokārt aprakstošajā daļā. Pārējie apkopoti galvenokārt turpmākajā tekstā. |
| --- | --- |

(156)

Beļģijas komentāru pamatelementi par procedūras uzsākšanu un paplašināšanu ir iekļauti galvenokārt aprakstošajā daļā. Pārējie apkopoti galvenokārt turpmākajā tekstā.

| (157) | Par dažu Beļģijas valsts darbību vainojamību Visas lietvedības gaitā Beļģijas valsts iestādes norādīja, ka Tiesas Stardust judikatūras izpratnē nebija nekādas Beļģijas valsts iesaistīšanās SNCB lēmumu pieņemšanā attiecībā uz ABX Logistics. Tās arī atgādināja, ka Komisijai vajadzības gadījumā šāda pielīdzināmība ir jāpierāda. |
| --- | --- |

(157)

Par dažu Beļģijas valsts darbību vainojamību Visas lietvedības gaitā Beļģijas valsts iestādes norādīja, ka Tiesas Stardust judikatūras izpratnē nebija nekādas Beļģijas valsts iesaistīšanās SNCB lēmumu pieņemšanā attiecībā uz ABX Logistics. Tās arī atgādināja, ka Komisijai vajadzības gadījumā šāda pielīdzināmība ir jāpierāda.

| (158) | Saistībā ar investīcijām ABX, Beļģijas iestādes visā procedūras gaitā atkārtoja, ka valsts nav piedalījusies SNCB lēmumu pieņemšanā. |
| --- | --- |

(158)

Saistībā ar investīcijām ABX, Beļģijas iestādes visā procedūras gaitā atkārtoja, ka valsts nav piedalījusies SNCB lēmumu pieņemšanā.

| (159) | Saistībā ar Ministru padomes 2002. gada februāra paziņojumu presei, Beļģijas valsts iestādes atgādināja, (77) ka:






  (a) | valsts iestādes juridiski nevar autonomu valsts uzņēmumu (kā SNCB) vadības struktūrām uzspiest lēmumus vai virzienus jautājumos, kuri neattiecas uz to sabiedrisko pakalpojumu misiju (kā ABX LOGISTICS vadība), |
| --- | --- | --- |

(159)

Saistībā ar Ministru padomes 2002. gada februāra paziņojumu presei, Beļģijas valsts iestādes atgādināja, (77) ka:

(a)

valsts iestādes juridiski nevar autonomu valsts uzņēmumu (kā SNCB) vadības struktūrām uzspiest lēmumus vai virzienus jautājumos, kuri neattiecas uz to sabiedrisko pakalpojumu misiju (kā ABX LOGISTICS vadība),

| (b) | 2002. gada 22. februāra Ministru padomes paziņojums presei aprobežojas tikai ar to, ka izsaka savu atbalstu dažām pamatnostādnēm, kas saistīti ar ABX LOGISTICS pārstrukturēšanu (pamatnostādnes, kuras SNCB valde beigās neņēma vērā, izņemot vienu, ko tā pati bija pieņēmusi pirms 2002. gada 22. februāra). |
| --- | --- |

(b)

2002. gada 22. februāra Ministru padomes paziņojums presei aprobežojas tikai ar to, ka izsaka savu atbalstu dažām pamatnostādnēm, kas saistīti ar ABX LOGISTICS pārstrukturēšanu (pamatnostādnes, kuras SNCB valde beigās neņēma vērā, izņemot vienu, ko tā pati bija pieņēmusi pirms 2002. gada 22. februāra).

| (c) | tas, ka valsts iestādes kabinetu sanāksmēs vai citos gadījumos iepazinās ar ziņojumiem vai pētījumiem, kas saistīti ar SNCB un ABX LOGISTICS, ir akcionāra parasta rīcība, kurš vēlas uzraudzīt, kas notiek ar viņa investīciju. |
| --- | --- |

(c)

tas, ka valsts iestādes kabinetu sanāksmēs vai citos gadījumos iepazinās ar ziņojumiem vai pētījumiem, kas saistīti ar SNCB un ABX LOGISTICS, ir akcionāra parasta rīcība, kurš vēlas uzraudzīt, kas notiek ar viņa investīciju.

5.2.   Beļģijas valsts iestāžu atbilde uz trešo personu komentāriem

| (160) | Atbildot uz ieinteresēto personu komentāriem par administratoru izvēli atkarībā no to politiskās piederības, Beļģijas iestādes norāda, ka ABX Logistics darbība neattiecas uz SNCB sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja misiju. Šīs darbības un to vadība pilnīgi attiecas uz SNCB vadības autonomiju. No tā izriet, ka administratoru iecelšana ABX Logistics ir tikai tāda, kāda noteikta Beļģijas likumā attiecībā uz katru akciju sabiedrību, kas pakļauta šim likumam. ABX Logistics vai tās filiāļu administratoru iecelšanai jānotiek likumā paredzētā atklātā procedūrā, un tādējādi uz to neattiecas politiskās piederības patvaļa. |
| --- | --- |

(160)

Atbildot uz ieinteresēto personu komentāriem par administratoru izvēli atkarībā no to politiskās piederības, Beļģijas iestādes norāda, ka ABX Logistics darbība neattiecas uz SNCB sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja misiju. Šīs darbības un to vadība pilnīgi attiecas uz SNCB vadības autonomiju. No tā izriet, ka administratoru iecelšana ABX Logistics ir tikai tāda, kāda noteikta Beļģijas likumā attiecībā uz katru akciju sabiedrību, kas pakļauta šim likumam. ABX Logistics vai tās filiāļu administratoru iecelšanai jānotiek likumā paredzētā atklātā procedūrā, un tādējādi uz to neattiecas politiskās piederības patvaļa.

| (161) | Par ABX Logistics tīkla finansēšanu: Beļģijas iestādes apgalvo, ka SNCB bilances struktūra līdz 2001. gadam bija veselīga un ka konsolidētais rezultāts no 1998. līdz 1999. gadam bija pozitīvs. |
| --- | --- |

(161)

Par ABX Logistics tīkla finansēšanu: Beļģijas iestādes apgalvo, ka SNCB bilances struktūra līdz 2001. gadam bija veselīga un ka konsolidētais rezultāts no 1998. līdz 1999. gadam bija pozitīvs.

| (162) | Beļģijas komentāri saistībā ar (atkārtotām) investīcijām Bez Beļģijas iestāžu norādījumiem par (atkārtotām) investīcijām, kas apkopoti faktu izklāstā, Beļģijas iestādes norāda arī to, ka konkrēta SNCB iejaukšanās saistībā ar attiecīgajām filiālēm (Vācija, Francija, Nīderlande, Īrija, Portugāle, Beļģija) atbilst privātā investora principam tirgus ekonomikā. Turklāt tiek minēts, ka iejaukšanās saistībā ar ABX LOGISTICS Singapūra neattiecas uz Līguma 87. panta piemērošanas jomu. |
| --- | --- |

(162)

Beļģijas komentāri saistībā ar (atkārtotām) investīcijām Bez Beļģijas iestāžu norādījumiem par (atkārtotām) investīcijām, kas apkopoti faktu izklāstā, Beļģijas iestādes norāda arī to, ka konkrēta SNCB iejaukšanās saistībā ar attiecīgajām filiālēm (Vācija, Francija, Nīderlande, Īrija, Portugāle, Beļģija) atbilst privātā investora principam tirgus ekonomikā. Turklāt tiek minēts, ka iejaukšanās saistībā ar ABX LOGISTICS Singapūra neattiecas uz Līguma 87. panta piemērošanas jomu.

| (163) | Saistībā ar trešo personu komentāriem par procedūras paplašināšanu, Beļģijas iestādes norāda, ka tās jau ir atbildējušas iepriekšējo komentāru iesniegšanas laikā, un ka tajos tikai atkārtotas Komisijas šaubas. |
| --- | --- |

(163)

Saistībā ar trešo personu komentāriem par procedūras paplašināšanu, Beļģijas iestādes norāda, ka tās jau ir atbildējušas iepriekšējo komentāru iesniegšanas laikā, un ka tajos tikai atkārtotas Komisijas šaubas.

| (164) | Saistībā ar Robert Ziegler iejaukšanos, Beļģijas iestādes norāda, ka aizdevums uz laiku 140 miljonu euro apmērā, tāpat kā jaunais pasākums, kura mērķis ir kapitalizēt šo aizdevumu, Komisijai tika darīti zināmi. Gaidot apstiprinājumu, SNCB vai ABX nevar uzņemties saistības. Tas pat attiecas arī uz 157,4 miljonu iemaksu pašu finanšu fondos, ABX pārstrukturēšanai Vācijā, kā arī citiem pasākumiem, par kuriem paziņots. Saistībā ar iespējamo priekšrocību, ko varētu iegūt ABX, izmantojot privatizāciju, Beļģijas valsts iestādes atsaucas uz “godīguma atzinumu” (fairness opinion) ko sagatavoja KPMG, kāds tas iesniegts Komisijai, kurā norādīts, ka [Yvan] piedāvātās pārdošanas noteikumi ir godīgi un saprātīgi un atbilst godīgai tirgus vērtībai. Saistībā ar iespējamo ABX-Francija nepārdošanu, Beļģijas iestādes atgādina, ka tās norādīja, kuras bija pārdotās daļas. Saistībā ar šīs pārdošanas noteikumiem, tās atsaucas īpaši uz Ernst &Young ziņojumu, atbilstīgi kuram noteiktā cena iekšējiem sauszemes pārvadājumiem —(...) – ir godīga. Visbeidzot, saistībā ar jautājumu par iespējamās ABX grupas maksātnespējas sekām, Beļģijas iestādes tikai uzsvēra kaut vai daļēji negatīva Komisijas lēmuma smagās sekas gan attiecībā uz ABX LOGISTICS Worldwide, gan uz A/S SNCB. |
| --- | --- |

(164)

Saistībā ar Robert Ziegler iejaukšanos, Beļģijas iestādes norāda, ka aizdevums uz laiku 140 miljonu euro apmērā, tāpat kā jaunais pasākums, kura mērķis ir kapitalizēt šo aizdevumu, Komisijai tika darīti zināmi. Gaidot apstiprinājumu, SNCB vai ABX nevar uzņemties saistības. Tas pat attiecas arī uz 157,4 miljonu iemaksu pašu finanšu fondos, ABX pārstrukturēšanai Vācijā, kā arī citiem pasākumiem, par kuriem paziņots. Saistībā ar iespējamo priekšrocību, ko varētu iegūt ABX, izmantojot privatizāciju, Beļģijas valsts iestādes atsaucas uz “godīguma atzinumu” (fairness opinion) ko sagatavoja KPMG, kāds tas iesniegts Komisijai, kurā norādīts, ka [Yvan] piedāvātās pārdošanas noteikumi ir godīgi un saprātīgi un atbilst godīgai tirgus vērtībai. Saistībā ar iespējamo ABX-Francija nepārdošanu, Beļģijas iestādes atgādina, ka tās norādīja, kuras bija pārdotās daļas. Saistībā ar šīs pārdošanas noteikumiem, tās atsaucas īpaši uz Ernst &Young ziņojumu, atbilstīgi kuram noteiktā cena iekšējiem sauszemes pārvadājumiem —(...) – ir godīga. Visbeidzot, saistībā ar jautājumu par iespējamās ABX grupas maksātnespējas sekām, Beļģijas iestādes tikai uzsvēra kaut vai daļēji negatīva Komisijas lēmuma smagās sekas gan attiecībā uz ABX LOGISTICS Worldwide, gan uz A/S SNCB.

| (165) | ABX-WW pārdošana: Atbilstīgi Beļģijas iestāžu viedoklim A/S SNCB nekādā veidā nebija obligāti privatizēt ABX Logistics Worldwide, izmantojot konkursa procedūru. |
| --- | --- |

(165)

ABX-WW pārdošana: Atbilstīgi Beļģijas iestāžu viedoklim A/S SNCB nekādā veidā nebija obligāti privatizēt ABX Logistics Worldwide, izmantojot konkursa procedūru.

| (166) | Beļģijas iestādes norāda, ka Komisijas prakses izpēte valsts atbalstu jomā saistībā ar privatizāciju atklāj, ka gadījumos, kad nav izsludināts aicinājums uz konkursu, Komisija tikai pārbauda, vai aktīvu pārdošana notiek atbilstoši tirgus cenai, pamatojoties uz neatkarīga eksperta novērtējumu. Šajā sakarā Beļģijas iestādes iesniedza Komisijai atbilstīgi šiem principiem ABX Logistics Worldwide pārdošanas noteikumu neatkarīgu novērtējumu, ko veica konsultantu birojs KPMG Corporate Finance. |
| --- | --- |

(166)

Beļģijas iestādes norāda, ka Komisijas prakses izpēte valsts atbalstu jomā saistībā ar privatizāciju atklāj, ka gadījumos, kad nav izsludināts aicinājums uz konkursu, Komisija tikai pārbauda, vai aktīvu pārdošana notiek atbilstoši tirgus cenai, pamatojoties uz neatkarīga eksperta novērtējumu. Šajā sakarā Beļģijas iestādes iesniedza Komisijai atbilstīgi šiem principiem ABX Logistics Worldwide pārdošanas noteikumu neatkarīgu novērtējumu, ko veica konsultantu birojs KPMG Corporate Finance.

6.   KOMISIJAS NOVĒRTĒJUMS

6.1.   Valsts atbalsta esamība

| (167) | Atbilstīgi Līguma 87. panta 1. punktam “... ar kopējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāds atbalsts ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.” |
| --- | --- |

(167)

Atbilstīgi Līguma 87. panta 1. punktam “... ar kopējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāds atbalsts ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.”

| (168) | Ievadā Komisija konstatē, ka iepriekš aprakstītie pasākumi attiecas uz vairākiem uzņēmumiem, kuri bija ABX tīklā kopš tā izveidošanas, pēc tam akciju sabiedrības ABX-WW izveidošanas rezultātā tika iekļauti ABX grupā. Tā uzskata, ka pat pirms šīs akciju sabiedrības juridiskās izveides, šīs grupas SNCB ietvaros veidoja skaidri atšķirīgu tautsaimniecisku vienību (turpmāk tekstā ABX grupa), ko nepieciešams uzskatīt par turpmākajai analīzei atbilstīgu struktūrvienību. |
| --- | --- |

(168)

Ievadā Komisija konstatē, ka iepriekš aprakstītie pasākumi attiecas uz vairākiem uzņēmumiem, kuri bija ABX tīklā kopš tā izveidošanas, pēc tam akciju sabiedrības ABX-WW izveidošanas rezultātā tika iekļauti ABX grupā. Tā uzskata, ka pat pirms šīs akciju sabiedrības juridiskās izveides, šīs grupas SNCB ietvaros veidoja skaidri atšķirīgu tautsaimniecisku vienību (turpmāk tekstā ABX grupa), ko nepieciešams uzskatīt par turpmākajai analīzei atbilstīgu struktūrvienību.

| (169) | Komisija uzreiz konstatē, ka trīs no četriem Līguma 87. panta 1. punktā minētajiem kritērijiem (dod priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem, rada konkurences traucējumus, iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm) ir izpildīti.
  Tik tiešām finanšu līdzekļi, ko SNCB ieskaitīja ABX, dod priekšroku šim uzņēmumam, salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri darbojas šajā tirgū.
  Turklāt, tā kā šie pasākumi nāk par labu tikai ABX grupai vai tās filiālēm, tie rada vai draud radīt brīvas konkurences traucējumus.
  Visbeidzot, šie pasākumi ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm, jo izvērtētā konkurences darbība tiek veikta arī vairākās citās dalībvalstīs. Šis secinājums attiecas arī uz pasākumiem par labu grupas uzņēmumiem, kuri darbojas ārpus Kopienas. Tiešām, no vienas puses, atbilstīgi Tiesas judikatūrai saistībā ar Tubemeuse lietu (78), ņemot vērā to tirgu savstarpējo saistību, kuros darbojas Kopienas uzņēmumi, nav izslēgts, ka atbalsts var traucēt konkurenci Kopienā, pat ja uzņēmums, kurš atbalstu saņem, lielāko daļu savas produkcijas eksportē aiz Kopienas robežām. No otras puses – runājot par starptautisku pārvadātāju grupu, kuri savu darbību veic visas pasaules mērogā, konkurējot ar citiem Kopienas operatoriem, – atbalsts, kas piešķirts tās grupas uzņēmumam, kurš darbojas trešās valstīs, nostiprina šo grupu kopumā un tādējādi ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm un rada vai draud radīt konkurences traucējumus Kopienā. |
| --- | --- |

(169)

Komisija uzreiz konstatē, ka trīs no četriem Līguma 87. panta 1. punktā minētajiem kritērijiem (dod priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem, rada konkurences traucējumus, iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm) ir izpildīti.

Tik tiešām finanšu līdzekļi, ko SNCB ieskaitīja ABX, dod priekšroku šim uzņēmumam, salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri darbojas šajā tirgū.

Turklāt, tā kā šie pasākumi nāk par labu tikai ABX grupai vai tās filiālēm, tie rada vai draud radīt brīvas konkurences traucējumus.

Visbeidzot, šie pasākumi ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm, jo izvērtētā konkurences darbība tiek veikta arī vairākās citās dalībvalstīs. Šis secinājums attiecas arī uz pasākumiem par labu grupas uzņēmumiem, kuri darbojas ārpus Kopienas. Tiešām, no vienas puses, atbilstīgi Tiesas judikatūrai saistībā ar Tubemeuse lietu (78), ņemot vērā to tirgu savstarpējo saistību, kuros darbojas Kopienas uzņēmumi, nav izslēgts, ka atbalsts var traucēt konkurenci Kopienā, pat ja uzņēmums, kurš atbalstu saņem, lielāko daļu savas produkcijas eksportē aiz Kopienas robežām. No otras puses – runājot par starptautisku pārvadātāju grupu, kuri savu darbību veic visas pasaules mērogā, konkurējot ar citiem Kopienas operatoriem, – atbalsts, kas piešķirts tās grupas uzņēmumam, kurš darbojas trešās valstīs, nostiprina šo grupu kopumā un tādējādi ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm un rada vai draud radīt konkurences traucējumus Kopienā.

| (170) | Pasākumi, kuri tiek uzskatīti par SNCB resursus mobilizējošiem, jāuzskata par tādiem, kuri izmanto valsts līdzekļus (valsts fondus). |
| --- | --- |

(170)

Pasākumi, kuri tiek uzskatīti par SNCB resursus mobilizējošiem, jāuzskata par tādiem, kuri izmanto valsts līdzekļus (valsts fondus).

| (171) | Tiešām, tas, ka SNCB īpašnieks ir valsts, un tās īpašais valsts uzņēmuma statuss ļauj secināt, ka SNCB resursi pastāvīgi ir valsts kontrolē. Šo secinājumu pastiprina konstatējums, ka SNCB ir pakļauta 1991. gada 21. marta likuma noteikumiem, kuri tai piešķir īpašu aizsardzību pret maksātnespējas risku, ko var pielīdzināt valsts sniegtai garantijai. |
| --- | --- |

(171)

Tiešām, tas, ka SNCB īpašnieks ir valsts, un tās īpašais valsts uzņēmuma statuss ļauj secināt, ka SNCB resursi pastāvīgi ir valsts kontrolē. Šo secinājumu pastiprina konstatējums, ka SNCB ir pakļauta 1991. gada 21. marta likuma noteikumiem, kuri tai piešķir īpašu aizsardzību pret maksātnespējas risku, ko var pielīdzināt valsts sniegtai garantijai.

| (172) | Lēmumā Stardust Marine
   (79) Tiesa norāda: nepieciešams atgādināt, ka jau no Tiesas judikatūras izriet, ka EK Līguma 87. panta 1. punkts ietver visus finanšu līdzekļus, ko valsts iestādes var izmantot uzņēmumu atbalstam, un nav izšķirīgi, vai šie līdzekļi pastāvīgi attiecas uz valsts īpašumu vai neattiecas. Tādējādi, pat ja summas, kas atbilst apstrīdētajam pasākumam, pastāvīgi nav valsts kases rīcībā, tas, ka tās pastāvīgi ir valsts uzraudzībā un tādējādi kompetento valsts iestāžu rīcībā, ir pietiekami, lai tās kvalificētu kā valsts resursus. |
| --- | --- |

(172)

Lēmumā Stardust Marine
   (79) Tiesa norāda: nepieciešams atgādināt, ka jau no Tiesas judikatūras izriet, ka EK Līguma 87. panta 1. punkts ietver visus finanšu līdzekļus, ko valsts iestādes var izmantot uzņēmumu atbalstam, un nav izšķirīgi, vai šie līdzekļi pastāvīgi attiecas uz valsts īpašumu vai neattiecas. Tādējādi, pat ja summas, kas atbilst apstrīdētajam pasākumam, pastāvīgi nav valsts kases rīcībā, tas, ka tās pastāvīgi ir valsts uzraudzībā un tādējādi kompetento valsts iestāžu rīcībā, ir pietiekami, lai tās kvalificētu kā valsts resursus.

| (173) | Turklāt sprieduma Stardust Marine 52. punktā Tiesa norāda, ka: tikai tas vien, ka valsts uzņēmums ir valsts kontrolē, nav pietiekami, lai valstij inkriminētu uzņēmuma veiktos pasākumus, piemēram, apstrīdamo finansiālo atbalstu. Ir nepieciešamas arī pārbaudīt, vai valsts iestādes jāuzskata par tā vai citādi iesaistītām šo pasākumu pieņemšanā. |
| --- | --- |

(173)

Turklāt sprieduma Stardust Marine 52. punktā Tiesa norāda, ka: tikai tas vien, ka valsts uzņēmums ir valsts kontrolē, nav pietiekami, lai valstij inkriminētu uzņēmuma veiktos pasākumus, piemēram, apstrīdamo finansiālo atbalstu. Ir nepieciešamas arī pārbaudīt, vai valsts iestādes jāuzskata par tā vai citādi iesaistītām šo pasākumu pieņemšanā.

| (174) | Vēl viens priekšnoteikums, lai tie pasākumi, kurus pieņem valsts uzņēmums, būtu pamats valsts atbalstam, ir tas, lai šie pasākumi neatbilstu darbībai, ko veiktu privāts investors līdzīgā situācijā. |
| --- | --- |

(174)

Vēl viens priekšnoteikums, lai tie pasākumi, kurus pieņem valsts uzņēmums, būtu pamats valsts atbalstam, ir tas, lai šie pasākumi neatbilstu darbībai, ko veiktu privāts investors līdzīgā situācijā.

| (175) | Tāpēc attiecībā uz katru SNCB pasākumu par labu ABX grupai, Komisija turpmāk pārbauda, vai tie ir piedēvējami valstij un vai tie atšķiras no iespējamās privāta investora rīcības. Kad šie abi nosacījumi ir izpildīti, pasākumi var būt pamats valsts atbalstam, kuras priekšmetu un apjomu Komisija vērtē. |
| --- | --- |

(175)

Tāpēc attiecībā uz katru SNCB pasākumu par labu ABX grupai, Komisija turpmāk pārbauda, vai tie ir piedēvējami valstij un vai tie atšķiras no iespējamās privāta investora rīcības. Kad šie abi nosacījumi ir izpildīti, pasākumi var būt pamats valsts atbalstam, kuras priekšmetu un apjomu Komisija vērtē.

6.1.1.   2001. gada investīcijas un paralēlās iemaksas

| (176) | Beļģijas iestādes norādīja, ka atkārtotās investīcijas, ko 2001. gadā SNCB ieguldīja ABX grupas darbībā Vācijā, Nīderlandē un Francijā, tika pamatotas ar pozitīvām tautsaimnieciskām prognozēm un ekspertu padomiem uzņēmuma attīstības jomā. |
| --- | --- |

(176)

Beļģijas iestādes norādīja, ka atkārtotās investīcijas, ko 2001. gadā SNCB ieguldīja ABX grupas darbībā Vācijā, Nīderlandē un Francijā, tika pamatotas ar pozitīvām tautsaimnieciskām prognozēm un ekspertu padomiem uzņēmuma attīstības jomā.

| (177) | Rentabilitātes aprēķini, kuri turpmāk tekstā ir minēti, balstīti uz pieņemamām hipotēzēm par darbības attīstību, kādas tās 2001. gadā iecerēja SNCB. |
| --- | --- |

(177)

Rentabilitātes aprēķini, kuri turpmāk tekstā ir minēti, balstīti uz pieņemamām hipotēzēm par darbības attīstību, kādas tās 2001. gadā iecerēja SNCB.

| (178) | Investīcijas Vācijā pamatojas uz ekspertīzi, kas vērtēja, ka ABX-D atveseļošanas panākumi ļaus turpināt ABX stratēģiju ar izveidojamo vērtības potenciālu 300 miljoni euro, salīdzinājumā ar 50 miljonu ieguldīšanu pie pietiekamas iekšējās peļņas. |
| --- | --- |

(178)

Investīcijas Vācijā pamatojas uz ekspertīzi, kas vērtēja, ka ABX-D atveseļošanas panākumi ļaus turpināt ABX stratēģiju ar izveidojamo vērtības potenciālu 300 miljoni euro, salīdzinājumā ar 50 miljonu ieguldīšanu pie pietiekamas iekšējās peļņas.

| (179) | Saistībā ar 30 miljonu euro ieguldīšanu Francijā, rentabilitātes aprēķins ļauj lēst, ka SNCB varētu sasniegt iekšējās peļņas procentus no 8–14 %. Turklāt šī investīcija ļāva uzsākt programmu kredītu pārvēršanai vērtspapīros, kas ļauj uzņēmumam iegūt bankā kredīta līniju par 70 miljoniem euro. |
| --- | --- |

(179)

Saistībā ar 30 miljonu euro ieguldīšanu Francijā, rentabilitātes aprēķins ļauj lēst, ka SNCB varētu sasniegt iekšējās peļņas procentus no 8–14 %. Turklāt šī investīcija ļāva uzsākt programmu kredītu pārvēršanai vērtspapīros, kas ļauj uzņēmumam iegūt bankā kredīta līniju par 70 miljoniem euro.

| (180) | Attiecībā uz ABX-NL 2001. gadā ieguldītajām investīcijām Komisija uzskata, ka nav pietiekami pamatoti, kā uzskata Beļģijas iestādes, atdeves koeficienta (IRR) aprēķinus balstīt uz kapitāla pieauguma summu, pēc tam, kad atņemtas ar Wegtransport saistītās izmaksas. Tomēr, uzskatot, ka kopējās SNCB investīcijās iekļautas šā pirkuma izmaksas, un tās sasniedz 19,2 miljonus euro, nevis 12,2 miljonus euro, investīcijas atdeves koeficients ir no 8,9-10,2 % un tādējādi ir pieņemams, īpaši kombinācijā ar to, ka investīcijas veikšanas brīdī rentabilitātes atgūšana bija sagaidāma ABX-NL īsā divu gadu laikposmā. |
| --- | --- |

(180)

Attiecībā uz ABX-NL 2001. gadā ieguldītajām investīcijām Komisija uzskata, ka nav pietiekami pamatoti, kā uzskata Beļģijas iestādes, atdeves koeficienta (IRR) aprēķinus balstīt uz kapitāla pieauguma summu, pēc tam, kad atņemtas ar Wegtransport saistītās izmaksas. Tomēr, uzskatot, ka kopējās SNCB investīcijās iekļautas šā pirkuma izmaksas, un tās sasniedz 19,2 miljonus euro, nevis 12,2 miljonus euro, investīcijas atdeves koeficients ir no 8,9-10,2 % un tādējādi ir pieņemams, īpaši kombinācijā ar to, ka investīcijas veikšanas brīdī rentabilitātes atgūšana bija sagaidāma ABX-NL īsā divu gadu laikposmā.

| (181) | Tāpat arī “paralēlo iemaksu” ABX grupas uzņēmumos, kuri darbojas Īrijā, Beļģijā, Portugālē un Singapūrā (kuram nebija finansiālu grūtību), rentabilitātes koeficienta aplēses uzrāda sagaidāmo atdeves koeficientu no 9,6-12,7 % , kas šķiet pieņemams. |
| --- | --- |

(181)

Tāpat arī “paralēlo iemaksu” ABX grupas uzņēmumos, kuri darbojas Īrijā, Beļģijā, Portugālē un Singapūrā (kuram nebija finansiālu grūtību), rentabilitātes koeficienta aplēses uzrāda sagaidāmo atdeves koeficientu no 9,6-12,7 % , kas šķiet pieņemams.

| (182) | Turklāt Komisija atgādina, ka līdz 2001. gada beigām SNCB rīcībā bija finanšu struktūra, kas ļāva finansēt tās komerciālo attīstību, pārmērīgi neapgrūtinot tās finanšu struktūru (parādu koeficients attiecībā pret pašu finanšu līdzekļiem pieauga no 0,6 līdz 0,9 laikposmā no 1997. līdz 2001. gadam, pretēji tam, kas notika sākot ar 2002. gadu. |
| --- | --- |

(182)

Turklāt Komisija atgādina, ka līdz 2001. gada beigām SNCB rīcībā bija finanšu struktūra, kas ļāva finansēt tās komerciālo attīstību, pārmērīgi neapgrūtinot tās finanšu struktūru (parādu koeficients attiecībā pret pašu finanšu līdzekļiem pieauga no 0,6 līdz 0,9 laikposmā no 1997. līdz 2001. gadam, pretēji tam, kas notika sākot ar 2002. gadu.

| (183) | Visbeidzot jāatzīmē, ka visi lēmumi par investīcijām iekļaujas grupas stratēģijā. Šādos apstākļos bija attaisnojami, ka SNCB ņēma vērā ne tikai iekšējo peļņu, kas tika sagaidīta no katras operācijas, bet arī sagaidāmos pozitīvos rezultātus grupas līmenī. |
| --- | --- |

(183)

Visbeidzot jāatzīmē, ka visi lēmumi par investīcijām iekļaujas grupas stratēģijā. Šādos apstākļos bija attaisnojami, ka SNCB ņēma vērā ne tikai iekšējo peļņu, kas tika sagaidīta no katras operācijas, bet arī sagaidāmos pozitīvos rezultātus grupas līmenī.

| (184) | No tā Komisija secina, ka 2001. gada veicot atkārtotas investīcijas atbilstīgi tā laika prognozēm, kā arī veicot paralēlās iemaksas, SNCB izturējās kā privāts investors un ka šie pasākumi nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(184)

No tā Komisija secina, ka 2001. gada veicot atkārtotas investīcijas atbilstīgi tā laika prognozēm, kā arī veicot paralēlās iemaksas, SNCB izturējās kā privāts investors un ka šie pasākumi nav valsts atbalsts.

| (185) | Taču Komisija konstatē to, ka SNCB sniedza savas garantijas ABX-Singapūra, neprasot par to atlīdzību, pretēji tam, kā būtu rīkojies privāts investors. Zinādama, ka šīs garantijas tika sniegtas 2000. gada jūnijā, laikā, kad ABX sāka izraisīt sabiedrības interesi, kā arī dažas valsts iestāžu darbības saistībā ar SNCB, un lai savā izpētē ņemtu vērā jebkuru iespējama atbalsta elementu, Komisija uzskata, ka šīs garantijas piešķiršanai bez atlīdzības var būt valsts atbalsta pazīmes. Tā kā šī garantija tika piešķirta ABX grupas uzņēmumam, brīdī, kad tīkla reorganizācija un pārstrukturēšana jau bija izlemta un tika īstenota, Komisija izskatīs šo atbalstu kopā ar citiem ABX grupas pārstrukturēšanas pasākumiem, kuros iekļauta ABX-Singapūra. |
| --- | --- |

(185)

Taču Komisija konstatē to, ka SNCB sniedza savas garantijas ABX-Singapūra, neprasot par to atlīdzību, pretēji tam, kā būtu rīkojies privāts investors. Zinādama, ka šīs garantijas tika sniegtas 2000. gada jūnijā, laikā, kad ABX sāka izraisīt sabiedrības interesi, kā arī dažas valsts iestāžu darbības saistībā ar SNCB, un lai savā izpētē ņemtu vērā jebkuru iespējama atbalsta elementu, Komisija uzskata, ka šīs garantijas piešķiršanai bez atlīdzības var būt valsts atbalsta pazīmes. Tā kā šī garantija tika piešķirta ABX grupas uzņēmumam, brīdī, kad tīkla reorganizācija un pārstrukturēšana jau bija izlemta un tika īstenota, Komisija izskatīs šo atbalstu kopā ar citiem ABX grupas pārstrukturēšanas pasākumiem, kuros iekļauta ABX-Singapūra.

6.1.2.   Atkārtotas kapitalizācijas pasākumi

| (186) | Beļģijas Ministru padomes 2002. gada februāra sanāksme ir neapgāžams pierādījums, ka, sākot ar šo dienu, Beļģijas valdība iesaistās SNCB pārvaldītajā ABX lietā. Par atkārtotas ABX-Vācija (par summu 157,6 miljoniem euro) un ABX-Pays-Bas (par summu 10,6 miljoniem euro) kapitalizācijas pasākumiem Beļģija paziņoja pēc šā datuma un tie vēl nebija īstenoti. Beļģija šos pasākumus neraksturoja kā pārdomātas investīcijas, bet kā atbalstu pārstrukturēšanai. Tāpēc nav šaubu, ka šie pasākumi kvalificējami kā valsts atbalsts, un tie jāizskata kā pārstrukturēšanas atbalsts. |
| --- | --- |

(186)

Beļģijas Ministru padomes 2002. gada februāra sanāksme ir neapgāžams pierādījums, ka, sākot ar šo dienu, Beļģijas valdība iesaistās SNCB pārvaldītajā ABX lietā. Par atkārtotas ABX-Vācija (par summu 157,6 miljoniem euro) un ABX-Pays-Bas (par summu 10,6 miljoniem euro) kapitalizācijas pasākumiem Beļģija paziņoja pēc šā datuma un tie vēl nebija īstenoti. Beļģija šos pasākumus neraksturoja kā pārdomātas investīcijas, bet kā atbalstu pārstrukturēšanai. Tāpēc nav šaubu, ka šie pasākumi kvalificējami kā valsts atbalsts, un tie jāizskata kā pārstrukturēšanas atbalsts.

| (187) | Atbalsta vēstule, ko SNCB vajadzēja iesniegt saistībā ar tās filiāli Vācijā, jo tās pašas fondi tuvākajos mēnešos pēc tās iegādāšanas bija negatīvi, SNCB turpināja iesniegt katru gadu līdz 2005. gadam, tostarp laikposmā, kad valsts iesaistīšanās SNCB lēmumos par ABX šaubas neizraisa. Tā kā šajā vēstulē ir saistības, kas pielīdzināmas garantijai, un tā neparedzēja atlīdzināšanu SNCB, Komisija uzskata, ka konstatējami valsts atbalsta elementi. Tomēr, ņemot vērā, ka ABX-Vācija rekapitalizācija, ko veic SNCB, kas ir šā lēmuma priekšmets, efektīvi un noteikti sniedz to drošību šā uzņēmuma kreditoriem, kuru viņi cerējuši saņemt ar šo atbalsta vēstuli, kurai tādējādi nav pamata, nav nepieciešams to atsevišķi un sīki izskatīt tā, kā to jādara ar pašiem rekapitalizācijas pasākumiem. |
| --- | --- |

(187)

Atbalsta vēstule, ko SNCB vajadzēja iesniegt saistībā ar tās filiāli Vācijā, jo tās pašas fondi tuvākajos mēnešos pēc tās iegādāšanas bija negatīvi, SNCB turpināja iesniegt katru gadu līdz 2005. gadam, tostarp laikposmā, kad valsts iesaistīšanās SNCB lēmumos par ABX šaubas neizraisa. Tā kā šajā vēstulē ir saistības, kas pielīdzināmas garantijai, un tā neparedzēja atlīdzināšanu SNCB, Komisija uzskata, ka konstatējami valsts atbalsta elementi. Tomēr, ņemot vērā, ka ABX-Vācija rekapitalizācija, ko veic SNCB, kas ir šā lēmuma priekšmets, efektīvi un noteikti sniedz to drošību šā uzņēmuma kreditoriem, kuru viņi cerējuši saņemt ar šo atbalsta vēstuli, kurai tādējādi nav pamata, nav nepieciešams to atsevišķi un sīki izskatīt tā, kā to jādara ar pašiem rekapitalizācijas pasākumiem.

6.1.3.   Aizņēmumi 2002. gadā

| (188) | SNCB, sākot no 2002. gada maija, piešķīra aizdevumus ABX Logistics NV, ABX-D, -NL un -F, tātad laikposmā, kad valsts iesaistīšanās SNCB lēmumos saistībā ar ABX neizraisa šaubas. |
| --- | --- |

(188)

SNCB, sākot no 2002. gada maija, piešķīra aizdevumus ABX Logistics NV, ABX-D, -NL un -F, tātad laikposmā, kad valsts iesaistīšanās SNCB lēmumos saistībā ar ABX neizraisa šaubas.

| (189) | Kā norādīts aprakstošajā daļā, šie aizdevumi deva ienākumus no [...] līdz [...] %. Komisija uzskata, ka šāds ienākumu līmenis nav atbilstošs, ņemot vērā attiecīgo uzņēmumu stāvokli. Par atbilstoša līmeņa rādītāju tā izvēlas Komisijas references līmeni, kas tika izmantots, tarificējot atbalstu uzņēmuma glābšanai, kas ABX-Vācija tika piešķirts 2003. gada janvārī, – 5,06 %. |
| --- | --- |

(189)

Kā norādīts aprakstošajā daļā, šie aizdevumi deva ienākumus no [...] līdz [...] %. Komisija uzskata, ka šāds ienākumu līmenis nav atbilstošs, ņemot vērā attiecīgo uzņēmumu stāvokli. Par atbilstoša līmeņa rādītāju tā izvēlas Komisijas references līmeni, kas tika izmantots, tarificējot atbalstu uzņēmuma glābšanai, kas ABX-Vācija tika piešķirts 2003. gada janvārī, – 5,06 %.

| (190) | No tā Komisija secina, ka šie aizdevumi ir valsts atbalsta elements. Pamatojoties uz iepriekšminēto references līmeni, kas palielināts par 400 pamatpunktiem saistībā ar grūtībās nonākušu uzņēmumu, kā arī ar tādu, kurš tiek pārstrukturēts, Komisija uzskata, ka atbalsta elementa apjoms, kas atbilst šim aizdevumam, ir ap 8 miljoniem euro. |
| --- | --- |

(190)

No tā Komisija secina, ka šie aizdevumi ir valsts atbalsta elements. Pamatojoties uz iepriekšminēto references līmeni, kas palielināts par 400 pamatpunktiem saistībā ar grūtībās nonākušu uzņēmumu, kā arī ar tādu, kurš tiek pārstrukturēts, Komisija uzskata, ka atbalsta elementa apjoms, kas atbilst šim aizdevumam, ir ap 8 miljoniem euro.

| (191) | Tā kā šie aizņēmumi tika piešķirti dažādiem ABX grupas uzņēmumiem brīdī, kad tīkla reorganizācija un pārstrukturēšana jau bija izlemta un tika īstenota, Komisija izskatīs šo atbalstu kopā ar citiem pārstrukturēšanas pasākumiem par labu ABX grupai, kas pārņēma tās darbības, kuras bija saglabājuši uzņēmumi, kam bija piešķirti šie aizdevumi. |
| --- | --- |

(191)

Tā kā šie aizņēmumi tika piešķirti dažādiem ABX grupas uzņēmumiem brīdī, kad tīkla reorganizācija un pārstrukturēšana jau bija izlemta un tika īstenota, Komisija izskatīs šo atbalstu kopā ar citiem pārstrukturēšanas pasākumiem par labu ABX grupai, kas pārņēma tās darbības, kuras bija saglabājuši uzņēmumi, kam bija piešķirti šie aizdevumi.

6.1.4.   Garantija, kas piešķirta naudas fonda izveidei (finanšu līdzekļu sadalīšana)

| (192) | Kā minēts pārstrukturēšanas pasākumu aprakstā, Beļģijas valsts iestādes norādīja, ka finanšu līnija [...] euro, ko atvēra ABX grupa kādā finanšu iestādē, rada komerciālus ienākumus, un ka SNCB 2001. gada janvārī izdotā garantija šai kredīta līnijai ir pamats maksājumiem par [...] pamatpunktiem. |
| --- | --- |

(192)

Kā minēts pārstrukturēšanas pasākumu aprakstā, Beļģijas valsts iestādes norādīja, ka finanšu līnija [...] euro, ko atvēra ABX grupa kādā finanšu iestādē, rada komerciālus ienākumus, un ka SNCB 2001. gada janvārī izdotā garantija šai kredīta līnijai ir pamats maksājumiem par [...] pamatpunktiem.

| (193) | Šis līmenis šķiet pieņemams no parasto banku procenta likmju viedokļa, kas tiek piešķirti līdzīgās situācijās. (80) No tā Komisija secina, ka šī garantija nedeva ABX grupai priekšrocības, kas būtu valsts atbalsta sastāvdaļa. Turklāt, pat ja vajadzēja uzskatīt, ka līmenis, ko prasa privāts investors, būtu bijis par dažiem pamatpunktiem augstāks vai pat divkāršots, tā būtu nenozīmīga priekšrocība no citu atbalsta pasākumu viedokļa (0,07 miljonu euro gadā) un ka tā nebūtu grozījusi turpmāko visu pārstrukturēšanai domāto pasākumu atbilstības izpēti. |
| --- | --- |

(193)

Šis līmenis šķiet pieņemams no parasto banku procenta likmju viedokļa, kas tiek piešķirti līdzīgās situācijās. (80) No tā Komisija secina, ka šī garantija nedeva ABX grupai priekšrocības, kas būtu valsts atbalsta sastāvdaļa. Turklāt, pat ja vajadzēja uzskatīt, ka līmenis, ko prasa privāts investors, būtu bijis par dažiem pamatpunktiem augstāks vai pat divkāršots, tā būtu nenozīmīga priekšrocība no citu atbalsta pasākumu viedokļa (0,07 miljonu euro gadā) un ka tā nebūtu grozījusi turpmāko visu pārstrukturēšanai domāto pasākumu atbilstības izpēti.

6.1.5.   Citas SNCB bilancē neiekļautās saistības

| (194) | Beļģijas valsts iestādes apgalvoja, ka bez garantijām kas tika atkārtotas dažu tīkla uzņēmumu sākotnējā iegādē, vienīgās jaunās garantijas, ko izsniedza SNCB par labu ABX grupai, ir divas iepriekš minētās garantijas par labu ABX-Singapūra, kas beidzās 2005. gadā, un par labu iestādei, kura piešķīra finanšu līdzekļu līniju naudas fondam (cash pool). SNCB tomēr iesniedza vairākas atbalsta vēstules. |
| --- | --- |

(194)

Beļģijas valsts iestādes apgalvoja, ka bez garantijām kas tika atkārtotas dažu tīkla uzņēmumu sākotnējā iegādē, vienīgās jaunās garantijas, ko izsniedza SNCB par labu ABX grupai, ir divas iepriekš minētās garantijas par labu ABX-Singapūra, kas beidzās 2005. gadā, un par labu iestādei, kura piešķīra finanšu līdzekļu līniju naudas fondam (cash pool). SNCB tomēr iesniedza vairākas atbalsta vēstules.

| (195) | Beļģijas iestādes uzskata, ka šīs atbalsta vēstules, kas nav pamats atlīdzībai, ir parasta prakse tirgus ekonomikā mātes uzņēmuma un tā filiāļu attiecībās. Šajā konkrētajā gadījumā bez jau analizētās vēstules par labu ABX-Vācija un atbalsta vēstules, kas dod priekšrocības ABX-Spānija par 12,3 miljoniem euro, Komisija konstatēja, ka nevienā no jaunajām atbalsta vēstulēm, ar kurām tā ir iepazinusies un kuras iesniegtas, sākot no 2000. gada (brīdi, kad ABX sāk izraisīt sabiedrības interesi), nav SNCB juridiski saistošu noteikumu. Komisija uzskata, ka atbalsta vēstule par labu ABX-Spānija ir līdzvērtīga banku garantijai, ņemot vērā, ka SNCB apņemas piešķirt ABX-Spānija nepieciešamos finanšu līdzekļus, lai tā var samaksāt savus parādus bankai. Komisija atgādina, ka atbalstu šajā jomā veido garantijas izmaksas, kas uzņēmumam būtu bijis jāsamaksā, lai iegūtu šo aizdevumu, un kas pievienojas ar kredītu saistītajām izmaksām; šī atbalsta sastāvdaļa jebkurā gadījumā ir ierobežota un atbilst dažiem pamatpunktiem. Tādējādi, ja par piemērotu uzskata [...] pamatpunktu peļņas normu, ko turklāt ABX iemaksā SNCB, no tā izrietošā atbalsta daļa ir neliela (0,02 miljoni euro gadā). Pat ja šīm garantijas izmaksām vajadzēja būt daudz augstākām, piemēram, divkāršām, t.i. [...] pamatpunktu, kas šķiet augsts, pati atbalsta sastāvdaļa tik un tā paliktu zema (0,04 miljoni euro gadā) un negrozītu secinājumus par pārstrukturēšanas atbalstu. |
| --- | --- |

(195)

Beļģijas iestādes uzskata, ka šīs atbalsta vēstules, kas nav pamats atlīdzībai, ir parasta prakse tirgus ekonomikā mātes uzņēmuma un tā filiāļu attiecībās. Šajā konkrētajā gadījumā bez jau analizētās vēstules par labu ABX-Vācija un atbalsta vēstules, kas dod priekšrocības ABX-Spānija par 12,3 miljoniem euro, Komisija konstatēja, ka nevienā no jaunajām atbalsta vēstulēm, ar kurām tā ir iepazinusies un kuras iesniegtas, sākot no 2000. gada (brīdi, kad ABX sāk izraisīt sabiedrības interesi), nav SNCB juridiski saistošu noteikumu. Komisija uzskata, ka atbalsta vēstule par labu ABX-Spānija ir līdzvērtīga banku garantijai, ņemot vērā, ka SNCB apņemas piešķirt ABX-Spānija nepieciešamos finanšu līdzekļus, lai tā var samaksāt savus parādus bankai. Komisija atgādina, ka atbalstu šajā jomā veido garantijas izmaksas, kas uzņēmumam būtu bijis jāsamaksā, lai iegūtu šo aizdevumu, un kas pievienojas ar kredītu saistītajām izmaksām; šī atbalsta sastāvdaļa jebkurā gadījumā ir ierobežota un atbilst dažiem pamatpunktiem. Tādējādi, ja par piemērotu uzskata [...] pamatpunktu peļņas normu, ko turklāt ABX iemaksā SNCB, no tā izrietošā atbalsta daļa ir neliela (0,02 miljoni euro gadā). Pat ja šīm garantijas izmaksām vajadzēja būt daudz augstākām, piemēram, divkāršām, t.i. [...] pamatpunktu, kas šķiet augsts, pati atbalsta sastāvdaļa tik un tā paliktu zema (0,04 miljoni euro gadā) un negrozītu secinājumus par pārstrukturēšanas atbalstu.

6.1.6.   Vietējo sauszemes pārvadājumu cesija Francijā

| (196) | Tā kā ABX vietējo sauszemes pārvadājumu darbības cesijas noteikumi un izvēle skaidri piedēvējami Beļģijas valstij, Komisijai jāpārbauda Beļģijas valsts iestāžu izvirzītie argumenti, lai apstiprinātu, ka RES izvēle atbilst tai izvēlei, ko šādos apstākļos būtu izdarījis privāts investors. |
| --- | --- |

(196)

Tā kā ABX vietējo sauszemes pārvadājumu darbības cesijas noteikumi un izvēle skaidri piedēvējami Beļģijas valstij, Komisijai jāpārbauda Beļģijas valsts iestāžu izvirzītie argumenti, lai apstiprinātu, ka RES izvēle atbilst tai izvēlei, ko šādos apstākļos būtu izdarījis privāts investors.

| (197) | SNCB izvēlētā scenārija izmaksas SNCB izvēlētās atbrīvošanas no saistībām kopējās izmaksas sasniedz 137,5 miljonus euro, t.i. [...] miljonus euro, kas atbilst darbības negatīvajam neto aktīvam atbrīvošanas no saistībām brīdī un [...] miljonus euro negatīvajai pārdošanas cenai. |
| --- | --- |

(197)

SNCB izvēlētā scenārija izmaksas SNCB izvēlētās atbrīvošanas no saistībām kopējās izmaksas sasniedz 137,5 miljonus euro, t.i. [...] miljonus euro, kas atbilst darbības negatīvajam neto aktīvam atbrīvošanas no saistībām brīdī un [...] miljonus euro negatīvajai pārdošanas cenai.

| (198) | Komisija atzīmē, ka abi neatkarīgie eksperti apstiprināja, ka šī summa [...] miljoni atbilst tās vietējo sauszemes pārvadājumu darbības negatīvajai vērtībai, kas tika cedēta darbiniekiem.
  Tā, Deloitte Corporate Finance pārskatīja attiecīgās darbības uzņēmējdarbības plānu (uzņēmuma attīstības plānu) un to novērtēja ar iepriekš paredzamās naudas plūsmas (discounted cash flows) metodi. Šis uzņēmuma attīstības plāns attiecas uz 2005.-2008. gadu. Novērtēšanas gaitā iegūtā ABX-F vietējo pārvadājumu vērtība atbilst iepriekšminētajai negatīvajai cenai. Šo rezultātu apstiprināja Ernst & Young Transaction Advisory Services, kas pārskatīja Deloitte aprēķinus.
  Tā kā šie divi neatkarīgie eksperti izmantoja parastas un piemērotas aprēķinu metodes, Komisija piekrīt, ka šī cena atbilda tirgus cenai un ka Francijas vietējo sauszemes pārvadājumu pārņēmējs nesaņēma valsts atbalstu šai iegādei. |
| --- | --- |

(198)

Komisija atzīmē, ka abi neatkarīgie eksperti apstiprināja, ka šī summa [...] miljoni atbilst tās vietējo sauszemes pārvadājumu darbības negatīvajai vērtībai, kas tika cedēta darbiniekiem.

Tā, Deloitte Corporate Finance pārskatīja attiecīgās darbības uzņēmējdarbības plānu (uzņēmuma attīstības plānu) un to novērtēja ar iepriekš paredzamās naudas plūsmas (discounted cash flows) metodi. Šis uzņēmuma attīstības plāns attiecas uz 2005.-2008. gadu. Novērtēšanas gaitā iegūtā ABX-F vietējo pārvadājumu vērtība atbilst iepriekšminētajai negatīvajai cenai. Šo rezultātu apstiprināja Ernst & Young Transaction Advisory Services, kas pārskatīja Deloitte aprēķinus.

Tā kā šie divi neatkarīgie eksperti izmantoja parastas un piemērotas aprēķinu metodes, Komisija piekrīt, ka šī cena atbilda tirgus cenai un ka Francijas vietējo sauszemes pārvadājumu pārņēmējs nesaņēma valsts atbalstu šai iegādei.

| (199) | Likvidācijas miera ceļā scenārija izmaksas Atbilstīgi Beļģijas iestāžu viedoklim likvidācijas miera ceļā izmaksas sasniegtu 183 miljonus euro, t.i. [...] miljonus euro negatīva neto aktīva veidā lēmuma par cesiju pieņemšanas brīdī un papildu izmaksas – [...] miljonus euro. |
| --- | --- |

(199)

Likvidācijas miera ceļā scenārija izmaksas Atbilstīgi Beļģijas iestāžu viedoklim likvidācijas miera ceļā izmaksas sasniegtu 183 miljonus euro, t.i. [...] miljonus euro negatīva neto aktīva veidā lēmuma par cesiju pieņemšanas brīdī un papildu izmaksas – [...] miljonus euro.

| (200) | Saskaņā ar likvidācijas plānu mierizlīguma ceļā SNCB vajadzētu apmierināt visu likvidējamā uzņēmuma kreditoru prasības, ko nevarētu segt ar likvidētajiem aktīviem. Tāpēc ir likumīgi ņemt vērā [...] miljonu euro izmaksas. |
| --- | --- |

(200)

Saskaņā ar likvidācijas plānu mierizlīguma ceļā SNCB vajadzētu apmierināt visu likvidējamā uzņēmuma kreditoru prasības, ko nevarētu segt ar likvidētajiem aktīviem. Tāpēc ir likumīgi ņemt vērā [...] miljonu euro izmaksas.

| (201) | Pārējās papildu izmaksas, ko ņēma vērā Beļģijas iestādes, veido galvenokārt [...] miljonus euro sociālajam plānam, kurš SNCB būtu jāīsteno likvidācijas gaitā, un [...] miljonus euro, kas saistīti ar zaudējumiem, kas ABX grupai būtu radušās šā plāna apspriešanas gaitā. |
| --- | --- |

(201)

Pārējās papildu izmaksas, ko ņēma vērā Beļģijas iestādes, veido galvenokārt [...] miljonus euro sociālajam plānam, kurš SNCB būtu jāīsteno likvidācijas gaitā, un [...] miljonus euro, kas saistīti ar zaudējumiem, kas ABX grupai būtu radušās šā plāna apspriešanas gaitā.

| (202) | Šīs divas aplēses šķiet saprātīgas. Tiešām, attiecībā uz sociālo plānu šī summa atbilst sociālajam plānam [...] euro apmērā uz katru darbinieku, kas ir pieņemami; attiecībā uz zaudējumiem, kas jāuzņemas šā plāna īstenošanas gaitā, paredzētā summa ir salīdzināma ar zaudējumu līmeni, kas paredzēts 2005. gadam uzņēmuma darbības plānā cesijas brīdī (no [...] līdz [...] miljoniem euro). Turklāt Beļģijas iestādes savos aprēķinos ņem vērā 15 miljonus euro papildu summu kas atbilst zaudējumiem 2006. gada pirmajos četros mēnešos. |
| --- | --- |

(202)

Šīs divas aplēses šķiet saprātīgas. Tiešām, attiecībā uz sociālo plānu šī summa atbilst sociālajam plānam [...] euro apmērā uz katru darbinieku, kas ir pieņemami; attiecībā uz zaudējumiem, kas jāuzņemas šā plāna īstenošanas gaitā, paredzētā summa ir salīdzināma ar zaudējumu līmeni, kas paredzēts 2005. gadam uzņēmuma darbības plānā cesijas brīdī (no [...] līdz [...] miljoniem euro). Turklāt Beļģijas iestādes savos aprēķinos ņem vērā 15 miljonus euro papildu summu kas atbilst zaudējumiem 2006. gada pirmajos četros mēnešos.

| (203) | Tādējādi, ņemot vērā to, ka ABX-Francija turklāt būtu bijis jāsamaksā dažāda soda nauda par līgumu laušanu (izmaksas, ko Beļģijas iestādes lēš 14 miljonu euro apmērā), kā arī saistībā ar sekām, ko piekļuves zaudējums Francijas tirgum atstās uz citām grupas darbībām, ir sapratīgi uzskatīt, ka likvidācijas mierizlīguma ceļā rezultātā SNCB būtu lielākas izmaksas, nekā Francijas sauszemes pārvadājumu darbības pārpērkot darbiniekus. |
| --- | --- |

(203)

Tādējādi, ņemot vērā to, ka ABX-Francija turklāt būtu bijis jāsamaksā dažāda soda nauda par līgumu laušanu (izmaksas, ko Beļģijas iestādes lēš 14 miljonu euro apmērā), kā arī saistībā ar sekām, ko piekļuves zaudējums Francijas tirgum atstās uz citām grupas darbībām, ir sapratīgi uzskatīt, ka likvidācijas mierizlīguma ceļā rezultātā SNCB būtu lielākas izmaksas, nekā Francijas sauszemes pārvadājumu darbības pārpērkot darbiniekus.

| (204) | Likvidācijas tiesas ceļā scenārija izmaksas Atbilstīgi Beļģijas valsts iestāžu viedoklim likvidācijas tiesas ceļā izmaksas sasniegtu 346 miljonus euro, t.i. [...] miljonus euro negatīva neto aktīva veidā lēmuma par cesiju pieņemšanas brīdī un [...] miljonu euro papildu izmaksas euro. |
| --- | --- |

(204)

Likvidācijas tiesas ceļā scenārija izmaksas Atbilstīgi Beļģijas valsts iestāžu viedoklim likvidācijas tiesas ceļā izmaksas sasniegtu 346 miljonus euro, t.i. [...] miljonus euro negatīva neto aktīva veidā lēmuma par cesiju pieņemšanas brīdī un [...] miljonu euro papildu izmaksas euro.

| (205) | Atbilstīgi Komisijas viedoklim salīdzinājumā ar cesijas vai likvidācijas mierizlīguma ceļā scenārijiem nav pamata uzskatīt, ka piespiedu likvidācijā SNCB būtu jāuzņemas segt pilnībā [...] miljonus euro, kas atbilst negatīvajam neto aktīvam brīdī, kad tika pieņemts lēmums par cesiju, jo pēc definīcijas tā nebūtu mēģinājusi atmaksāt kredītus savas filiāles kreditoriem. |
| --- | --- |

(205)

Atbilstīgi Komisijas viedoklim salīdzinājumā ar cesijas vai likvidācijas mierizlīguma ceļā scenārijiem nav pamata uzskatīt, ka piespiedu likvidācijā SNCB būtu jāuzņemas segt pilnībā [...] miljonus euro, kas atbilst negatīvajam neto aktīvam brīdī, kad tika pieņemts lēmums par cesiju, jo pēc definīcijas tā nebūtu mēģinājusi atmaksāt kredītus savas filiāles kreditoriem.

| (206) | Saistībā ar citām papildu izmaksām Beļģijas iestādes uzskata, ka pēc šā scenārija SNCB būtu jāuzņemas risks [...], kas sasniedz 58 miljonus euro. |
| --- | --- |

(206)

Saistībā ar citām papildu izmaksām Beļģijas iestādes uzskata, ka pēc šā scenārija SNCB būtu jāuzņemas risks [...], kas sasniedz 58 miljonus euro.

| (207) | Lai pamatotu šo tēzi, Beļģijas iestādes iesniedza Komisijai vairākus dokumentus, konkrēti, Linklaters et Grand Auzas et Associés ekspertu atzinumu, atbilstīgi kuram likvidēšanas tiesas ceļā scenārijs pakļautu SNCB reālam ievērojamam riskam [...], apšaubot tās atbildību. |
| --- | --- |

(207)

Lai pamatotu šo tēzi, Beļģijas iestādes iesniedza Komisijai vairākus dokumentus, konkrēti, Linklaters et Grand Auzas et Associés ekspertu atzinumu, atbilstīgi kuram likvidēšanas tiesas ceļā scenārijs pakļautu SNCB reālam ievērojamam riskam [...], apšaubot tās atbildību.

| (208) | Komisija nenoliedz, ka atsevišķos īpašos gadījumos dažu valstu likumdošanā ir paredzēta iespēja trešām personām vērsties pret likvidētā uzņēmuma akcionāriem, it īpaši tad, ja šie akcionāri var tikt uzskatīti par tādiem, kas [...] un/vai pieļāvuši kļūdas uzņēmuma pārvaldībā. |
| --- | --- |

(208)

Komisija nenoliedz, ka atsevišķos īpašos gadījumos dažu valstu likumdošanā ir paredzēta iespēja trešām personām vērsties pret likvidētā uzņēmuma akcionāriem, it īpaši tad, ja šie akcionāri var tikt uzskatīti par tādiem, kas [...] un/vai pieļāvuši kļūdas uzņēmuma pārvaldībā.

| (209) | Tomēr konkrētajā gadījumā, kaut arī Francijas tiesību aktos tāda iespēja paredzēta un Beļģijas valsts iestādes iesniedza vairākus norādījumus par šādu risku, tās pietiekami neizkliedēja izteiktās šaubas saistībā ar šo konkrēto gadījumu procedūras paplašināšanas gaitā 2005. gada aprīlī attiecībā uz šo lietu. Komisija secina, ka nav likumīgi šajā gadījumā iekļaut šā scenārija izmaksās 58 miljonus euro, kas pēc Beļģijas valsts iestāžu domām, saistīti ar [...] risku. |
| --- | --- |

(209)

Tomēr konkrētajā gadījumā, kaut arī Francijas tiesību aktos tāda iespēja paredzēta un Beļģijas valsts iestādes iesniedza vairākus norādījumus par šādu risku, tās pietiekami neizkliedēja izteiktās šaubas saistībā ar šo konkrēto gadījumu procedūras paplašināšanas gaitā 2005. gada aprīlī attiecībā uz šo lietu. Komisija secina, ka nav likumīgi šajā gadījumā iekļaut šā scenārija izmaksās 58 miljonus euro, kas pēc Beļģijas valsts iestāžu domām, saistīti ar [...] risku.

| (210) | Līdzīgā kārtā Komisija pretēji tam, ko paredz Beļģijas valsts iestādes, uzskata, ka, ņemot vērā SNCB īpašo statusu, ir maz ticams, ka SNCB finansējuma izmaksas būtu jūtami ietekmējusi iespējamā vietējo sauszemes pārvadājumu darbības Francijā likvidācija tiesas ceļā, . Turpretī ir iespējams pieļaut, ka šai likvidācijai būtu papildizmaksas, saistītas ar ABX grupas parāda bankai finansēšanu par maksimālo summu 7 miljoni euro pēc Beļģijas iestāžu aplēsēm. |
| --- | --- |

(210)

Līdzīgā kārtā Komisija pretēji tam, ko paredz Beļģijas valsts iestādes, uzskata, ka, ņemot vērā SNCB īpašo statusu, ir maz ticams, ka SNCB finansējuma izmaksas būtu jūtami ietekmējusi iespējamā vietējo sauszemes pārvadājumu darbības Francijā likvidācija tiesas ceļā, . Turpretī ir iespējams pieļaut, ka šai likvidācijai būtu papildizmaksas, saistītas ar ABX grupas parāda bankai finansēšanu par maksimālo summu 7 miljoni euro pēc Beļģijas iestāžu aplēsēm.

| (211) | Beļģijas iestāžu modelī tiek ņemta vērā arī ietekme uz nepieciešamību pēc grupas apgrozāmajiem līdzekļiem, motivējot ar to, ka visas grupas kreditori varētu pēc vietējo sauszemes pārvadājumu darbības Francijā likvidācijas prasīt krasi samazināt to maksājuma termiņus. Šā aspekta ietekmes novērtējums – 45 miljoni euro —, kas balstīts uz hipotēzi par to, ka piegādātāju piešķirtais vidējais atliktā maksājuma termiņš tiek samazināts par vienu nedēļu vai, citādi izsakoties, par 15 %, šķiet pieņemams. Pat ja ietekme varētu būt mērena to grupas filiāļu klientiem, kuru finansiālais stāvoklis ir labs, tā būtu bijusi daudz jūtamāka nekā nedēļa citu grūtībās esošu filiāļu klientiem darbības Francijā likvidācijas brīdī. |
| --- | --- |

(211)

Beļģijas iestāžu modelī tiek ņemta vērā arī ietekme uz nepieciešamību pēc grupas apgrozāmajiem līdzekļiem, motivējot ar to, ka visas grupas kreditori varētu pēc vietējo sauszemes pārvadājumu darbības Francijā likvidācijas prasīt krasi samazināt to maksājuma termiņus. Šā aspekta ietekmes novērtējums – 45 miljoni euro —, kas balstīts uz hipotēzi par to, ka piegādātāju piešķirtais vidējais atliktā maksājuma termiņš tiek samazināts par vienu nedēļu vai, citādi izsakoties, par 15 %, šķiet pieņemams. Pat ja ietekme varētu būt mērena to grupas filiāļu klientiem, kuru finansiālais stāvoklis ir labs, tā būtu bijusi daudz jūtamāka nekā nedēļa citu grūtībās esošu filiāļu klientiem darbības Francijā likvidācijas brīdī.

| (212) | Visbeidzot, Beļģijas iestādes uzskata, ka vietējo sauszemes pārvadājumu darbības Francijā likvidācija varētu izraisīt citu grupas darbību klientu zaudēšanu par 5–-30 % likvidācijas gadā. Attiecībā uz grupu, kas sniedz integrētus pakalpojumus Eiropā un kuras dažādās darbības ir savstarpēji ļoti saistītas, ir saprātīgi paredzēt, ka likvidācijas tiesas ceļā uzsākšana tik tiešām varētu izraisīt tēla pasliktināšanos un citu grupas darbību zaudēšanu, jo vairāk tāpēc, ka attiecīgā darbība un/vai valsts ir tuva tai darbībai un valstij, kurā atrodas uzņēmums, kas būtu likvidēts, kā tas norādīts Beļģijas iestāžu aplēsēs. Šādu loģiku nevarētu piemērot, ja tiktu izvēlēts RES scenārijs. Tiešām, no vienas puses šis risinājums saglabā grupas tēlu, no otras puses, vietējo sauszemes pārvadājumu darbības cesija ietver sadarbības nolīgumu starp uzņēmumu, kas sagrupē RES gaitā cedētās darbības, un ABX-F starptautisko darbību, kas paliek ABX grupā, pateicoties kuram, ABX grupas klientiem saglabāsies piekļuve pakalpojumam Francijā. Komisija piezīmē, ka ir grūti apstiprināt klientu zaudējumu līdz 30 %. Ņemot vērā to, ka dažādās grupas filiālēm ir daži kopīgi svarīgi klienti un ņemot vērā Francijas nozīmi grupas starptautiskajā darbībā Francijā, Vācijā un Nīderlandē (14–36 %), Komisija uzskata, ka šā fenomena ietekmes novērtēšanai pretstatā Beļģijas valsts iestāžu paredzēto papildizmaksu 112 miljonu euro apmērā saprātīgāk ir ņemt vērā to izmaksu aptuveno vērtību, kuras atbilst maksimāli 20 % klientu zaudējumam pirmajā gadā visvairāk skartajos darbības veidos. |
| --- | --- |

(212)

Visbeidzot, Beļģijas iestādes uzskata, ka vietējo sauszemes pārvadājumu darbības Francijā likvidācija varētu izraisīt citu grupas darbību klientu zaudēšanu par 5–-30 % likvidācijas gadā. Attiecībā uz grupu, kas sniedz integrētus pakalpojumus Eiropā un kuras dažādās darbības ir savstarpēji ļoti saistītas, ir saprātīgi paredzēt, ka likvidācijas tiesas ceļā uzsākšana tik tiešām varētu izraisīt tēla pasliktināšanos un citu grupas darbību zaudēšanu, jo vairāk tāpēc, ka attiecīgā darbība un/vai valsts ir tuva tai darbībai un valstij, kurā atrodas uzņēmums, kas būtu likvidēts, kā tas norādīts Beļģijas iestāžu aplēsēs. Šādu loģiku nevarētu piemērot, ja tiktu izvēlēts RES scenārijs. Tiešām, no vienas puses šis risinājums saglabā grupas tēlu, no otras puses, vietējo sauszemes pārvadājumu darbības cesija ietver sadarbības nolīgumu starp uzņēmumu, kas sagrupē RES gaitā cedētās darbības, un ABX-F starptautisko darbību, kas paliek ABX grupā, pateicoties kuram, ABX grupas klientiem saglabāsies piekļuve pakalpojumam Francijā. Komisija piezīmē, ka ir grūti apstiprināt klientu zaudējumu līdz 30 %. Ņemot vērā to, ka dažādās grupas filiālēm ir daži kopīgi svarīgi klienti un ņemot vērā Francijas nozīmi grupas starptautiskajā darbībā Francijā, Vācijā un Nīderlandē (14–36 %), Komisija uzskata, ka šā fenomena ietekmes novērtēšanai pretstatā Beļģijas valsts iestāžu paredzēto papildizmaksu 112 miljonu euro apmērā saprātīgāk ir ņemt vērā to izmaksu aptuveno vērtību, kuras atbilst maksimāli 20 % klientu zaudējumam pirmajā gadā visvairāk skartajos darbības veidos.

| (213) | Tāpat ir saprātīgi pieņemt hipotēzi, ka šis darbības samazinājums spiestu grupu samazināt darbinieku skaitu, jo, lai novērstu pārāk lielu bruto ienākumu zaudējumu, uzņēmumam nāktos papildus atlaist darbiniekus. Beļģijas iestādes šīs papildizmaksas novērtēja par 35 miljoniem euro. Tā kā atlaišanas apjomam un līdz ar to atlaišanas izmaksām būtu jāatbilst darbības zaudējuma apjomam, tad saskaņā ar to pašu iepriekšminēto saprātīgo hipotēzi papildizmaksas varētu būt tikai divas trešdaļas no minētās summas, tas ir, 24 miljoni euro. |
| --- | --- |

(213)

Tāpat ir saprātīgi pieņemt hipotēzi, ka šis darbības samazinājums spiestu grupu samazināt darbinieku skaitu, jo, lai novērstu pārāk lielu bruto ienākumu zaudējumu, uzņēmumam nāktos papildus atlaist darbiniekus. Beļģijas iestādes šīs papildizmaksas novērtēja par 35 miljoniem euro. Tā kā atlaišanas apjomam un līdz ar to atlaišanas izmaksām būtu jāatbilst darbības zaudējuma apjomam, tad saskaņā ar to pašu iepriekšminēto saprātīgo hipotēzi papildizmaksas varētu būt tikai divas trešdaļas no minētās summas, tas ir, 24 miljoni euro.

| (214) | Kopumā runājot, Komisija uzskata, ka 346 miljonu euro vietā, ko min Beļģijas iestādes, ir iespējams uzskatīt, ka vietējo sauszemes pārvadājumu darbības Francijā likvidācijas tiesas ceļā scenārijs novestu pie tā, ka SNCB būtu jāsedz vismaz 7 + 45 + 75 + 24 jeb 151 miljons euro papildu izmaksu (bez iespējamā [...] riska), kas ir vairāk nekā SNCB izvēlētā scenārijā izmaksas. |
| --- | --- |

(214)

Kopumā runājot, Komisija uzskata, ka 346 miljonu euro vietā, ko min Beļģijas iestādes, ir iespējams uzskatīt, ka vietējo sauszemes pārvadājumu darbības Francijā likvidācijas tiesas ceļā scenārijs novestu pie tā, ka SNCB būtu jāsedz vismaz 7 + 45 + 75 + 24 jeb 151 miljons euro papildu izmaksu (bez iespējamā [...] riska), kas ir vairāk nekā SNCB izvēlētā scenārijā izmaksas.

| (215) | Secinājums Atbilstīgi šai analīzei Komisija uzskata, ka SNCB veiktā izvēle cedēt tās darbiniekiem tās sauszemes pārvadājumu darbības Francijā un šīs cesijas kārtība var tikt uzskatītas par atbilstošām tam, ko būtu izvēlējies privāts investors, kuru vada vienīgi ekonomiski apsvērumi, un ka tāpēc šajā darbībā nav valsts atbalsta elementu. |
| --- | --- |

(215)

Secinājums Atbilstīgi šai analīzei Komisija uzskata, ka SNCB veiktā izvēle cedēt tās darbiniekiem tās sauszemes pārvadājumu darbības Francijā un šīs cesijas kārtība var tikt uzskatītas par atbilstošām tam, ko būtu izvēlējies privāts investors, kuru vada vienīgi ekonomiski apsvērumi, un ka tāpēc šajā darbībā nav valsts atbalsta elementu.

| (216) | Iepriekšminēto analīzi Komisija vadījās tikai no tām hipotēzēm, kuras tā uzskatīja par saprātīgām un pietiekami pamatotām. Šīs aplēses vedina domāt, ka atšķirība starp SNCB izvēlēto scenāriju un likvidācijas alternatīvām ir vismaz 13 miljoni euro, ar ko var pilnībā segt iespējamo kļūdu aplēsēs pēc analīzes veikšanas. |
| --- | --- |

(216)

Iepriekšminēto analīzi Komisija vadījās tikai no tām hipotēzēm, kuras tā uzskatīja par saprātīgām un pietiekami pamatotām. Šīs aplēses vedina domāt, ka atšķirība starp SNCB izvēlēto scenāriju un likvidācijas alternatīvām ir vismaz 13 miljoni euro, ar ko var pilnībā segt iespējamo kļūdu aplēsēs pēc analīzes veikšanas.

6.1.7.   ABX-WW pārdošana

| (217) | Komisija uzskata, ka SNCB veikusi padziļinātu ABX-WW ieguvēja izpēti, šim nolūkam izmantojot specializētu uzņēmumu. |
| --- | --- |

(217)

Komisija uzskata, ka SNCB veikusi padziļinātu ABX-WW ieguvēja izpēti, šim nolūkam izmantojot specializētu uzņēmumu.

| (218) | Attiecībā uz ABX-Worldwide pārdošanas cenu un nosacījumiem Komisija ņem vērā KPMG ziņojumu, kurai bija uzdots no finansiālā viedokļa pārbaudīt (fairness) visu ABX-WW palikušo aktīvu pārdošanas piedāvājumu, kā aprakstīts iepriekš. |
| --- | --- |

(218)

Attiecībā uz ABX-Worldwide pārdošanas cenu un nosacījumiem Komisija ņem vērā KPMG ziņojumu, kurai bija uzdots no finansiālā viedokļa pārbaudīt (fairness) visu ABX-WW palikušo aktīvu pārdošanas piedāvājumu, kā aprakstīts iepriekš.

| (219) | Savā ziņojumā (81)
  KPMG galvenokārt balstās uz divu novērtēšanas metožu salīdzinājumu: iepriekš paredzamās naudas plūsmas (discounted cash flow DCF) metodi, atbilstīgi kurai jāaprēķina paredzamo nākotnes ienākumu neto vērtība; un kapitalizēto ienākumu metode, atbilstīgi kurai tiek salīdzināti dažādi ienākumu līmeņi (apgrozījums, EBITDA, EBIT ...), kas paredzami uzņēmumam attiecībā pret citiem tās pašas nozares uzņēmumiem, reizinot ar attiecīgā tirgus koeficientu. |
| --- | --- |

(219)

Savā ziņojumā (81)
  KPMG galvenokārt balstās uz divu novērtēšanas metožu salīdzinājumu: iepriekš paredzamās naudas plūsmas (discounted cash flow DCF) metodi, atbilstīgi kurai jāaprēķina paredzamo nākotnes ienākumu neto vērtība; un kapitalizēto ienākumu metode, atbilstīgi kurai tiek salīdzināti dažādi ienākumu līmeņi (apgrozījums, EBITDA, EBIT ...), kas paredzami uzņēmumam attiecībā pret citiem tās pašas nozares uzņēmumiem, reizinot ar attiecīgā tirgus koeficientu.

| (220) | Ņemot vērā to, ka eksperts veica padziļinātu cesijas gadījuma analīzi un izmantoja aprēķinu metodes, kas ir atzītas fairness atzinuma sniegšanai, Komisija uzskata, ka KPMG galīgais secinājums, atbilstīgi kuram pārdošanas noteikumi, kas piedāvāti Yvan, ir godīgi un saprātīgi un atbilst godīgai tirgus vērtībai, ir pieņemams. Tā secina, ka ABX WW cesijā ar noteikumu, ka tā notiek atbilstīgi norunātajai cenai un cesijas gadījumā tiek veikti tikai parasti un ekonomiski pamatoti pielāgojumi, nav valsts atbalsta elementu par labu pircējam. |
| --- | --- |

(220)

Ņemot vērā to, ka eksperts veica padziļinātu cesijas gadījuma analīzi un izmantoja aprēķinu metodes, kas ir atzītas fairness atzinuma sniegšanai, Komisija uzskata, ka KPMG galīgais secinājums, atbilstīgi kuram pārdošanas noteikumi, kas piedāvāti Yvan, ir godīgi un saprātīgi un atbilst godīgai tirgus vērtībai, ir pieņemams. Tā secina, ka ABX WW cesijā ar noteikumu, ka tā notiek atbilstīgi norunātajai cenai un cesijas gadījumā tiek veikti tikai parasti un ekonomiski pamatoti pielāgojumi, nav valsts atbalsta elementu par labu pircējam.

| (221) | Cesijas noteikumi nodrošina Beļģijai nozīmīgu pārdošanas cenu un būtisku līdzdalību no Yvan puses, kas samazina valsts izdevumus, ko Beļģija veltīja šai lietai. Šie noteikumi nodrošina arī faktisku visu ABX grupas darbību cesiju, ko veic SNCB. |
| --- | --- |

(221)

Cesijas noteikumi nodrošina Beļģijai nozīmīgu pārdošanas cenu un būtisku līdzdalību no Yvan puses, kas samazina valsts izdevumus, ko Beļģija veltīja šai lietai. Šie noteikumi nodrošina arī faktisku visu ABX grupas darbību cesiju, ko veic SNCB.

6.2.   Atbalsta atbilstība pārstrukturēšanai

| (222) | Komisija turpmāk izskata tās valsts atbalsta atbilstību, ko tā noteica attiecībā uz tās vadlīnijām par atbalstu grūtībās nonākuša uzņēmuma glābšanā un pārstrukturēšanā. Pirmais Beļģijas valsts iestāžu paziņojums tika saņemts 2003. gadā, un tas bija iegansts procedūras uzsākšanai 2003. gada jūlijā, pamatojoties uz Kopienas 1999. gada pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (82). (turpmāk tekstā “1999. gada pamatnostādnes”). Tomēr, no vienas puses, pārstrukturēšanas plāna aktualizēšanā pēc tam, kad stājās spēkā jaunās pamatnostādnes, paredzēts būtiski palielināt iesākumā paredzēto atbalsta apjomu; no otras puses, no iepriekšējās analīzes izriet, ka SNCB ABX grupai piešķīra nelikumīgu atbalstu. Ņemot vērā šā konkrētā gadījuma aspektus un Kopienas valsts atbalsta 2004. gada pamatnostādņu 103. un 104. punktu par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (83) (turpmāk tekstā “2004. gada pamatnostādnes”), Komisija izskata šo atbalstu kopumā, ņemot vērā pēdējo tekstu un ņemot vērā arī to, ka iesākuma paziņojums par plānu tika veikts atbilstīgi 1999. gada pamatnostādnēm. Katrā gadījumā turpmākā analīzē faktiski pierāda, ka aplūkojamais atbalsts var ar vienādiem nosacījumiem tikt pasludināts par atbilstīgu gan 1999. gada, gan 2004. gada pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(222)

Komisija turpmāk izskata tās valsts atbalsta atbilstību, ko tā noteica attiecībā uz tās vadlīnijām par atbalstu grūtībās nonākuša uzņēmuma glābšanā un pārstrukturēšanā. Pirmais Beļģijas valsts iestāžu paziņojums tika saņemts 2003. gadā, un tas bija iegansts procedūras uzsākšanai 2003. gada jūlijā, pamatojoties uz Kopienas 1999. gada pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (82). (turpmāk tekstā “1999. gada pamatnostādnes”). Tomēr, no vienas puses, pārstrukturēšanas plāna aktualizēšanā pēc tam, kad stājās spēkā jaunās pamatnostādnes, paredzēts būtiski palielināt iesākumā paredzēto atbalsta apjomu; no otras puses, no iepriekšējās analīzes izriet, ka SNCB ABX grupai piešķīra nelikumīgu atbalstu. Ņemot vērā šā konkrētā gadījuma aspektus un Kopienas valsts atbalsta 2004. gada pamatnostādņu 103. un 104. punktu par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (83) (turpmāk tekstā “2004. gada pamatnostādnes”), Komisija izskata šo atbalstu kopumā, ņemot vērā pēdējo tekstu un ņemot vērā arī to, ka iesākuma paziņojums par plānu tika veikts atbilstīgi 1999. gada pamatnostādnēm. Katrā gadījumā turpmākā analīzē faktiski pierāda, ka aplūkojamais atbalsts var ar vienādiem nosacījumiem tikt pasludināts par atbilstīgu gan 1999. gada, gan 2004. gada pamatnostādnēm.

6.2.1.   Pamatotība

| (223) | Komisija, pamatojoties uz dažām atbilstīgām pazīmēm, konstatē, ka ABX grupa kopumā jāuzskata par grūtībās nonākušu uzņēmumu 2004. gada pamatnostādņu 11. punkta nozīmē. Tiešām, no vienas puses zaudējumi grupas darbībā radās 2001. un 2002. gadā un 2002. gadā sasniedza 50 miljonus euro; zaudējumi palielinājās, neto rezultāts no - 73 miljoniem euro 2000. gadā noslīdēja līdz - 186 miljoniem euro 2002. gadā; finanšu saistības palielinājās, šajā pašā laikposmā no 15 miljoniem sasniedzot 41 miljonu euro, tai pašā laikā parāds pieauga no 442 līdz 512 miljoniem euro. No otras puses, īpaši ABX grupas darbība Vācijā, Francijā un Nīderlandē bija nonākusi smagās finansiālās grūtībās, kuras aprakstītas lēmumā, kas atbalsta atbalstu piešķiršanu ABX glābšanai, un tādējādi nepārprotami ir grūtībās nonākuši uzņēmumi, kā to Komisija konstatēja minētājā lēmumā; (84) šīm struktūrvienībām bija īpaša loma tolaik ABX grupas stratēģijā un spējā sniegt integrētus transporta loģistikas pakalpojumus Eiropā; turklāt to līdzdalība grupas apgrozījumā bija noteicoša (ap 60 % 2002. gadā), tā, ka smagās šo struktūrvienību grūtības apdraudēja grupas izdzīvošanu tādā konfigurācijā, kāda tai tolaik bija. |
| --- | --- |

(223)

Komisija, pamatojoties uz dažām atbilstīgām pazīmēm, konstatē, ka ABX grupa kopumā jāuzskata par grūtībās nonākušu uzņēmumu 2004. gada pamatnostādņu 11. punkta nozīmē. Tiešām, no vienas puses zaudējumi grupas darbībā radās 2001. un 2002. gadā un 2002. gadā sasniedza 50 miljonus euro; zaudējumi palielinājās, neto rezultāts no - 73 miljoniem euro 2000. gadā noslīdēja līdz - 186 miljoniem euro 2002. gadā; finanšu saistības palielinājās, šajā pašā laikposmā no 15 miljoniem sasniedzot 41 miljonu euro, tai pašā laikā parāds pieauga no 442 līdz 512 miljoniem euro. No otras puses, īpaši ABX grupas darbība Vācijā, Francijā un Nīderlandē bija nonākusi smagās finansiālās grūtībās, kuras aprakstītas lēmumā, kas atbalsta atbalstu piešķiršanu ABX glābšanai, un tādējādi nepārprotami ir grūtībās nonākuši uzņēmumi, kā to Komisija konstatēja minētājā lēmumā; (84) šīm struktūrvienībām bija īpaša loma tolaik ABX grupas stratēģijā un spējā sniegt integrētus transporta loģistikas pakalpojumus Eiropā; turklāt to līdzdalība grupas apgrozījumā bija noteicoša (ap 60 % 2002. gadā), tā, ka smagās šo struktūrvienību grūtības apdraudēja grupas izdzīvošanu tādā konfigurācijā, kāda tai tolaik bija.

| (224) | Komisija turklāt uzskata, ka pārējā ABX grupa nevarēja vairāk piedalīties tās pārstrukturēšanas finansēšanā. |
| --- | --- |

(224)

Komisija turklāt uzskata, ka pārējā ABX grupa nevarēja vairāk piedalīties tās pārstrukturēšanas finansēšanā.

| (225) | Tiešām, Beļģijas valsts iestādes norādīja, ka ABX-WW cesijas deva 24,3 miljonus ārēja finansējuma un ražīguma atgūšanas veidā (īpaši Itālijā, Vācijā, Portugālē, Nīderlandē un Spānijā), kas ļāva daļēji finansēt grupas pārstrukturēšanu. |
| --- | --- |

(225)

Tiešām, Beļģijas valsts iestādes norādīja, ka ABX-WW cesijas deva 24,3 miljonus ārēja finansējuma un ražīguma atgūšanas veidā (īpaši Itālijā, Vācijā, Portugālē, Nīderlandē un Spānijā), kas ļāva daļēji finansēt grupas pārstrukturēšanu.

| (226) | Šī aktīvu pārdošana kopā ar iekšējiem racionalizācijas pasākumiem jūtami samazina ABX grupas darbības plašumu: ražošanas vietu skaits tiks samazināts par 31 %, apgrozījums – par 21 %, personāls (pilna laika darbinieki) – par 40 % un platības par 54 %. Šie skaitļi daudz lielāki ir Vācijā, kur samazinājums sasniedza 65 %, pirms 2005. gada novembrī tika ņemtas vērā Beļģijas saistības. Var uzskatīt, ka aktīvu papildu cesija varētu skart šīs grupas kā integrētu vairākveidu loģistikas pakalpojumu tīkla Eiropā darbības dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(226)

Šī aktīvu pārdošana kopā ar iekšējiem racionalizācijas pasākumiem jūtami samazina ABX grupas darbības plašumu: ražošanas vietu skaits tiks samazināts par 31 %, apgrozījums – par 21 %, personāls (pilna laika darbinieki) – par 40 % un platības par 54 %. Šie skaitļi daudz lielāki ir Vācijā, kur samazinājums sasniedza 65 %, pirms 2005. gada novembrī tika ņemtas vērā Beļģijas saistības. Var uzskatīt, ka aktīvu papildu cesija varētu skart šīs grupas kā integrētu vairākveidu loģistikas pakalpojumu tīkla Eiropā darbības dzīvotspēju.

| (227) | Turklāt grupas veselās struktūrvienības atbalstīja grūtībās nonākušās struktūrvienības, tādējādi veicinot to atveseļošanos. Piemēram, ABX LOGISTICS (Beļģija) NV/SA norakstīja ABX-Nīderlande parādu par 10,6 miljoniem euro. |
| --- | --- |

(227)

Turklāt grupas veselās struktūrvienības atbalstīja grūtībās nonākušās struktūrvienības, tādējādi veicinot to atveseļošanos. Piemēram, ABX LOGISTICS (Beļģija) NV/SA norakstīja ABX-Nīderlande parādu par 10,6 miljoniem euro.

| (228) | Nobeigumā nepieciešams minēt, ka šai grupai, kas sākot no 2001. gada apvienoja savus finanšu līdzekļus, naudas fonda līdzekļu kases stāvoklis ir negatīvs [...], jo naudas plūsmu, ko ieguva no peļņu nesošām darbībām, patērēja zaudējumus nesošās darbības. |
| --- | --- |

(228)

Nobeigumā nepieciešams minēt, ka šai grupai, kas sākot no 2001. gada apvienoja savus finanšu līdzekļus, naudas fonda līdzekļu kases stāvoklis ir negatīvs [...], jo naudas plūsmu, ko ieguva no peļņu nesošām darbībām, patērēja zaudējumus nesošās darbības.

| (229) | Naudas fonda līdzekļu stāvoklis patiešām joprojām ir negatīvs un bieži tuvu pieļaujamajam minimumam [...] miljonu euro (piemēram, -[...] euro 2005. gada jūnijā, un grupa ir [...] debitors īstermiņa likviditātēm:
  Situācija saistībā ar konsolidētajiem finanšu līdzekļiemABX LOGISTICS Worldwide S.A.









  Miljoni eiro |
| --- | --- |
| | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 30.06.2005 |
| Tekošie bankas rēķini | [...] | [...] | [...] |
| Finanšu parādi uz vairāk kā vienu gadu, kas jāsedz gada laikā | [...] | [...] | [...] |
| Īslaicīgs bakas overdrafts | [...] | [...] | [...] |
| Neto finanšu līdzekļu stāvoklis | -36,8 | -62,2 | - 114,4 |

(229)

Naudas fonda līdzekļu stāvoklis patiešām joprojām ir negatīvs un bieži tuvu pieļaujamajam minimumam [...] miljonu euro (piemēram, -[...] euro 2005. gada jūnijā, un grupa ir [...] debitors īstermiņa likviditātēm:

Situācija saistībā ar konsolidētajiem finanšu līdzekļiemABX LOGISTICS Worldwide S.A.

Miljoni eiro

31.12.2003

31.12.2004

30.06.2005

Tekošie bankas rēķini

[...]

[...]

[...]

Finanšu parādi uz vairāk kā vienu gadu, kas jāsedz gada laikā

[...]

[...]

[...]

Īslaicīgs bakas overdrafts

[...]

[...]

[...]

Neto finanšu līdzekļu stāvoklis

-36,8

-62,2

- 114,4

| (230) | Visbeidzot Komisija konstatē: kaut arī akciju sabiedrība ABX-WW tika nodibināta tikai 2003. gadā, grupa kā tautsaimnieciska struktūrvienība nav jaunizveidots uzņēmums 2004. gada pamatnostādņu izpratnē, jo tā veidota vairāku to iepriekš pastāvošo struktūrvienību saplūšanas rezultātā, kuras jau darbojās šajā nozarē, un ka grupas jaunā struktūra tika izveidota, lai veicinātu pārstrukturēšanu. |
| --- | --- |

(230)

Visbeidzot Komisija konstatē: kaut arī akciju sabiedrība ABX-WW tika nodibināta tikai 2003. gadā, grupa kā tautsaimnieciska struktūrvienība nav jaunizveidots uzņēmums 2004. gada pamatnostādņu izpratnē, jo tā veidota vairāku to iepriekš pastāvošo struktūrvienību saplūšanas rezultātā, kuras jau darbojās šajā nozarē, un ka grupas jaunā struktūra tika izveidota, lai veicinātu pārstrukturēšanu.

6.2.2.   Dzīvotspējas atgūšana

| (231) | ABX-WW, ABX-D un –NL prognozējamie rezultāti, kas norādīti aprakstošajā daļā un kas pamatojas uz reālistiskām hipotēzēm, ir tādi, ka dzīvotspējas atgūšana paredzama no 2006. līdz 2007. gadam. |
| --- | --- |

(231)

ABX-WW, ABX-D un –NL prognozējamie rezultāti, kas norādīti aprakstošajā daļā un kas pamatojas uz reālistiskām hipotēzēm, ir tādi, ka dzīvotspējas atgūšana paredzama no 2006. līdz 2007. gadam.

| (232) | Turklāt finansiālie rezultāti kopš 2002. gada, kad tika izstrādāts pārstrukturēšanas plāns, ir nepārprotami uzlabojušies. ABX LOGISTICS Worldwide S.A līmenī runa ir par darbības rezultāta EBIT uzlabošanu no -28,7 miljoniem euro (2002) līdz +11,6 miljoniem euro 2004. gadā. ABX LOGISTICS (Vācija) GmbH (bez Air&Sea) EBIT uzlabojies no [...] miljoniem euro tai pašā laikposmā un ABX LOGISTICS Holding (Nīderlande) BV EBIT tuvojas līdzsvaram, no –6,7 miljoniem euro uzlabojoties līdz –[...] miljoniem euro. |
| --- | --- |

(232)

Turklāt finansiālie rezultāti kopš 2002. gada, kad tika izstrādāts pārstrukturēšanas plāns, ir nepārprotami uzlabojušies. ABX LOGISTICS Worldwide S.A līmenī runa ir par darbības rezultāta EBIT uzlabošanu no -28,7 miljoniem euro (2002) līdz +11,6 miljoniem euro 2004. gadā. ABX LOGISTICS (Vācija) GmbH (bez Air&Sea) EBIT uzlabojies no [...] miljoniem euro tai pašā laikposmā un ABX LOGISTICS Holding (Nīderlande) BV EBIT tuvojas līdzsvaram, no –6,7 miljoniem euro uzlabojoties līdz –[...] miljoniem euro.

| (233) | Bez nenoliedzamā finanšu uzlabojuma, kas novērots pēdējos gados, no aprakstošās daļas izriet, ka ABX grupā acīmredzami notiek tāda organiska pārstrukturēšana, lai uz ilgu laiku atjaunotu tās dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(233)

Bez nenoliedzamā finanšu uzlabojuma, kas novērots pēdējos gados, no aprakstošās daļas izriet, ka ABX grupā acīmredzami notiek tāda organiska pārstrukturēšana, lai uz ilgu laiku atjaunotu tās dzīvotspēju.

| (234) | Nobeigumā Komisija uzskata, ka pārdošanas nolīguma parakstīšana saistībā ar visu ABX LOGISTICS WW grupu, kas cesiju padara obligātu, ar nosacījumu, ka to apstiprina un ka tiek ievēroti parastie cesijas noteikumi kopā ar nopietnām saistībām veikt investīcijas no privātā pircēja puses, ir noteicošs ABX grupas pārstrukturēšanas plāna kvalitātes un tās noturīgas dzīvotspējas atgūšanas papildu rādītājs. |
| --- | --- |

(234)

Nobeigumā Komisija uzskata, ka pārdošanas nolīguma parakstīšana saistībā ar visu ABX LOGISTICS WW grupu, kas cesiju padara obligātu, ar nosacījumu, ka to apstiprina un ka tiek ievēroti parastie cesijas noteikumi kopā ar nopietnām saistībām veikt investīcijas no privātā pircēja puses, ir noteicošs ABX grupas pārstrukturēšanas plāna kvalitātes un tās noturīgas dzīvotspējas atgūšanas papildu rādītājs.

6.2.3.   Nepamatotu konkurences traucējumu novēršana

| (235) | Atbilstīgi 2004. gada pamatnostādnēm, jāveic kompensācijas pasākumi, lai pēc iespējas mazinātu sniegtā atbalsta nelabvēlīgās sekas attiecībā uz konkurentiem. Ja tos neveic, tad atbalsts jāuzskata par tādu, kas ir pretrunā ar vispārējām interesēm. |
| --- | --- |

(235)

Atbilstīgi 2004. gada pamatnostādnēm, jāveic kompensācijas pasākumi, lai pēc iespējas mazinātu sniegtā atbalsta nelabvēlīgās sekas attiecībā uz konkurentiem. Ja tos neveic, tad atbalsts jāuzskata par tādu, kas ir pretrunā ar vispārējām interesēm.

| (236) | ABX grupa jau tagad uzsākusi savas jaudas būtisku samazināšanu. Kā jau tika norādīts, līdz pārstrukturēšanas beigām tā nopietni samazinās savu ražošanas vietu skaitu, darbības platību, apgrozījumu un arī darbinieku skaitu, sasniedzot ABX-WW līmenī samazinājumu līdz 54 %, ABX-D līmenī – līdz 69 %, ABX-NL līmenī – līdz 44 % un ABX-F līmenī – līdz 76 % (galvenokārt cesijas veidā un slēdzot aģentūras). Vācijas tirgū šie samazinājumi tiks vēl pastiprināti, Beļģijas valsts iestādēm uzņemoties papildu saistības [...] 2005. gadā. Šie samazinājumi, kas būtiski pārsniedz tos, kuri bija paredzēti sākotnējā plānā, atbrīvos tirgus daļas par labu konkurentiem. |
| --- | --- |

(236)

ABX grupa jau tagad uzsākusi savas jaudas būtisku samazināšanu. Kā jau tika norādīts, līdz pārstrukturēšanas beigām tā nopietni samazinās savu ražošanas vietu skaitu, darbības platību, apgrozījumu un arī darbinieku skaitu, sasniedzot ABX-WW līmenī samazinājumu līdz 54 %, ABX-D līmenī – līdz 69 %, ABX-NL līmenī – līdz 44 % un ABX-F līmenī – līdz 76 % (galvenokārt cesijas veidā un slēdzot aģentūras). Vācijas tirgū šie samazinājumi tiks vēl pastiprināti, Beļģijas valsts iestādēm uzņemoties papildu saistības [...] 2005. gadā. Šie samazinājumi, kas būtiski pārsniedz tos, kuri bija paredzēti sākotnējā plānā, atbrīvos tirgus daļas par labu konkurentiem.

| (237) | Komisija uzskata, ka šīs slēgšanas un cesijas var tikt uzskatītas par proporcionālām, ņemot vērā, ka to ir daudz, ka ABX grupai paliek neliela tirgus daļa kravu pārvadājumu jomā (2002. gadā mazāk par 2 % Vācijā, 1 % Nīderlandē), ka vairākveidu loģistikas pakalpojumu darbības dzīvotspējas saglabāšanai Eiropā nepieciešams minimāls tīkls vairākās Eiropas valstīs, kā arī to, ka transporta loģistikas tirgū nav vairāk pakalpojumu nekā nepieciešams un ka tas attīstās, kā norādīts sadaļā 2.2. Atgādinājumam: ABX grupas īpašumā nav gandrīz nekādu pārvadāšanas līdzekļu, un tādēļ tā gandrīz nemaz nedarbojas kā sauszemes pārvadātājs. |
| --- | --- |

(237)

Komisija uzskata, ka šīs slēgšanas un cesijas var tikt uzskatītas par proporcionālām, ņemot vērā, ka to ir daudz, ka ABX grupai paliek neliela tirgus daļa kravu pārvadājumu jomā (2002. gadā mazāk par 2 % Vācijā, 1 % Nīderlandē), ka vairākveidu loģistikas pakalpojumu darbības dzīvotspējas saglabāšanai Eiropā nepieciešams minimāls tīkls vairākās Eiropas valstīs, kā arī to, ka transporta loģistikas tirgū nav vairāk pakalpojumu nekā nepieciešams un ka tas attīstās, kā norādīts sadaļā 2.2. Atgādinājumam: ABX grupas īpašumā nav gandrīz nekādu pārvadāšanas līdzekļu, un tādēļ tā gandrīz nemaz nedarbojas kā sauszemes pārvadātājs.

| (238) | Turklāt Komisija pārbaudīja, ka, pamatojoties uz Beļģijas valsts iestāžu iesniegto informāciju, nozīmīga kapacitātes samazinājuma daļa attiecas uz īstermiņa iemaksām. Šie papildu samazinājumi attiecas uz aptuveni 19 % no kopējā ražošanas vietu samazinājuma par 31 %, 12 % no kopējā apgrozījuma samazinājuma par 21 %, 15 % no kopējā darbinieku skaita samazinājuma par 40 %, un 40 % no noliktavu platību samazinājuma par 54 %. |
| --- | --- |

(238)

Turklāt Komisija pārbaudīja, ka, pamatojoties uz Beļģijas valsts iestāžu iesniegto informāciju, nozīmīga kapacitātes samazinājuma daļa attiecas uz īstermiņa iemaksām. Šie papildu samazinājumi attiecas uz aptuveni 19 % no kopējā ražošanas vietu samazinājuma par 31 %, 12 % no kopējā apgrozījuma samazinājuma par 21 %, 15 % no kopējā darbinieku skaita samazinājuma par 40 %, un 40 % no noliktavu platību samazinājuma par 54 %.

6.2.4.   Atbalsta samazinājums līdz minimumam

| (239) | 2004. gada vadlīnijās prasīts, lai atbalsta apjoms un intensitāte tiktu samazināta līdz minimumam. |
| --- | --- |

(239)

2004. gada vadlīnijās prasīts, lai atbalsta apjoms un intensitāte tiktu samazināta līdz minimumam.

| (240) | Šajā sakarā Komisija konstatē pirmkārt, ka pēc paziņoto pasākumu ieviešanas rekapitalizācija noved grupu pie parādu attiecības pret pašu finanšu līdzekļiem 80 %. Pēc nemateriālo aktīvu vērtības (goodwill) samazinājuma par 146 miljoniem euro grupas kontos, šis koeficients būs 155 %.
  ABX LOGISTICS Worldwide S.A. Konsilidētā bilance | 31.12.03 | 31.12.04 | 30/06/05 | 31.12.05 pirms kapitalizācijas | 31.12.05 pēc kapitalizācijas | 31.12.05 pēc kapitalizācijas un Goodwill svītrošanas | 31.12.06 | 31.12.07 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pašu konsolidētie finanšu līdzekļi | 185,8 | 173,9 | 158 | 131,9 | 300 | 154 | [...] | [...] |
| Finanšu parādi | 369 | 414,3 | 407 | 407 | 239 | 239 | [...] | [...] |
| Parādu koeficients | 199 % | 238 % | 258 % | 309 % | 80 % | 155 % | [...] | [...] |

(240)

Šajā sakarā Komisija konstatē pirmkārt, ka pēc paziņoto pasākumu ieviešanas rekapitalizācija noved grupu pie parādu attiecības pret pašu finanšu līdzekļiem 80 %. Pēc nemateriālo aktīvu vērtības (goodwill) samazinājuma par 146 miljoniem euro grupas kontos, šis koeficients būs 155 %.

ABX LOGISTICS Worldwide S.A. Konsilidētā bilance

31.12.03

31.12.04

30/06/05

31.12.05 pirms kapitalizācijas

31.12.05 pēc kapitalizācijas

31.12.05 pēc kapitalizācijas un Goodwill svītrošanas

31.12.06

31.12.07

Pašu konsolidētie finanšu līdzekļi

185,8

173,9

158

131,9

300

154

[...]

[...]

Finanšu parādi

369

414,3

407

407

239

239

[...]

[...]

Parādu koeficients

199 %

238 %

258 %

309 %

80 %

155 %

[...]

[...]

| (241) | Komisija uzskata, ka ir pamatoti ņemt vērā arī šo otro skaitli 155 %, tā kā šīs nemateriālo aktīvu vērtības lielā mērā rodas no tā, ka ABX-D iesākumā ieguva ([...] miljonus euro) un NL ([...]) miljonus euro, kuru jaudas tiks ievērojami samazinātas pārstrukturēšanas gaitā (ko pastiprina [...] saistības samazināt klātbūtni Vācijā, par ko 2005. gada decembrī paziņoja Beļģijas valsts iestādes. Beļģijas valsts iestādes turklāt uzskata, ka pārstrukturēšanas pasākumu īstenošana izraisīs SNCB [...] kontos pilnīgu nemateriālo aktīvu vērtības (goodwill) zaudēšanu attiecībā uz filiālēm Vācijā un Nīderlandē. |
| --- | --- |

(241)

Komisija uzskata, ka ir pamatoti ņemt vērā arī šo otro skaitli 155 %, tā kā šīs nemateriālo aktīvu vērtības lielā mērā rodas no tā, ka ABX-D iesākumā ieguva ([...] miljonus euro) un NL ([...]) miljonus euro, kuru jaudas tiks ievērojami samazinātas pārstrukturēšanas gaitā (ko pastiprina [...] saistības samazināt klātbūtni Vācijā, par ko 2005. gada decembrī paziņoja Beļģijas valsts iestādes. Beļģijas valsts iestādes turklāt uzskata, ka pārstrukturēšanas pasākumu īstenošana izraisīs SNCB [...] kontos pilnīgu nemateriālo aktīvu vērtības (goodwill) zaudēšanu attiecībā uz filiālēm Vācijā un Nīderlandē.

| (242) | Šie divi koeficienti 80 un 155 % joprojām ir ievērojami lielāki par līdzīgiem koeficientiem, kurus novēro pie konkurentiem, kuri salīdzināmi ar ABX grupu. Piemēram, vidējais koeficients (svērtais attiecībā pret apgrozījumu) konkurentiem ir ap 43 % (un samazināsies līdz 16 %, ņemot vērā sabiedrību DPWN, kas gan nav pietiekami salīdzināma, lai varētu ņemt vērā). |
| --- | --- |

(242)

Šie divi koeficienti 80 un 155 % joprojām ir ievērojami lielāki par līdzīgiem koeficientiem, kurus novēro pie konkurentiem, kuri salīdzināmi ar ABX grupu. Piemēram, vidējais koeficients (svērtais attiecībā pret apgrozījumu) konkurentiem ir ap 43 % (un samazināsies līdz 16 %, ņemot vērā sabiedrību DPWN, kas gan nav pietiekami salīdzināma, lai varētu ņemt vērā).

| (243) | Tas nozīmē, ka ABX grupa tiks atkārtoti kapitalizēta zemākā līmenī nekā vidēji nozarē un, ņemot vērā tās finanšu struktūru, tai nebūs lieku resursu. |
| --- | --- |

(243)

Tas nozīmē, ka ABX grupa tiks atkārtoti kapitalizēta zemākā līmenī nekā vidēji nozarē un, ņemot vērā tās finanšu struktūru, tai nebūs lieku resursu.

| (244) | Otrkārt, Komisija atgādina, ka ABX-WW neto naudas līdzekļi kopš 2003. gada ir negatīvi, līdz ar to ABX grupas rīcībā nav lieku naudas līdzekļu. |
| --- | --- |

(244)

Otrkārt, Komisija atgādina, ka ABX-WW neto naudas līdzekļi kopš 2003. gada ir negatīvi, līdz ar to ABX grupas rīcībā nav lieku naudas līdzekļu.

| (245) | Treškārt, nepieciešams ņemt vērā to, ka cena, kas jāsaņem SNCB par ABX-WW akciju pārdošanu, veicina atbalsta faktiskā apjoma samazināšanu. Tik tiešām, būtu līdzvērtīgi grupai un tās konkurentiem, kā arī SNCB un Yvan, ja atbalsts, ko sniedz SNCB, būtu samazināts, jo vairāk tāpēc, ka pārdošana notiek par simbolisku cenu un ka attiecīgo finansējumu sniedz tieši pircējs. |
| --- | --- |

(245)

Treškārt, nepieciešams ņemt vērā to, ka cena, kas jāsaņem SNCB par ABX-WW akciju pārdošanu, veicina atbalsta faktiskā apjoma samazināšanu. Tik tiešām, būtu līdzvērtīgi grupai un tās konkurentiem, kā arī SNCB un Yvan, ja atbalsts, ko sniedz SNCB, būtu samazināts, jo vairāk tāpēc, ka pārdošana notiek par simbolisku cenu un ka attiecīgo finansējumu sniedz tieši pircējs.

| (246) | Turklāt Komisijai arī jāpārliecinās par to, vai atbalsta saņēmējs nozīmīgi piedalās pārstrukturēšanas plānā ar saviem resursiem vai, gluži pretēji, izmantojot ārēju finansējumu, kas iegūts atbilstīgi tirgus noteikumiem. |
| --- | --- |

(246)

Turklāt Komisijai arī jāpārliecinās par to, vai atbalsta saņēmējs nozīmīgi piedalās pārstrukturēšanas plānā ar saviem resursiem vai, gluži pretēji, izmantojot ārēju finansējumu, kas iegūts atbilstīgi tirgus noteikumiem.

| (247) | Šajā nolūkā Komisija iesākumā nosaka kopējās pārstrukturēšanas izmaksas, iegūtā ražīguma neto un apgrozāmo līdzekļu samazinājuma nepieciešamību.
  Pārstrukturēšanas neto izmaksas






  Atlaišana, slēgšana | -49,0 |
| --- | --- | --- |
| ražošanas neto peļņa pārstrukturēšanas laikā (net des gains de productivité) | - 121,0 |
| Parāds SNCB (pirms 2002.gada) | -60,0 |
| SNCB parādu procenti (parāds pirms 2002.gada + palīdzība glābšanai) | -8,0 |
| Kredītu un aizdevumu atmaksa pēc banku atvilkumiem | [...] |
| Yvan veiktā citu garantiju un kredītu atmaksa ABX kreditoriem | [...] |
| Apgrožamo līdzekļu nepieciešamības samazinājums | 29,1 |
| Kopā: | - 296,6 |

(247)

Šajā nolūkā Komisija iesākumā nosaka kopējās pārstrukturēšanas izmaksas, iegūtā ražīguma neto un apgrozāmo līdzekļu samazinājuma nepieciešamību.

Pārstrukturēšanas neto izmaksas

Atlaišana, slēgšana

-49,0

ražošanas neto peļņa pārstrukturēšanas laikā (net des gains de productivité)

- 121,0

Parāds SNCB (pirms 2002.gada)

-60,0

SNCB parādu procenti (parāds pirms 2002.gada + palīdzība glābšanai)

-8,0

Kredītu un aizdevumu atmaksa pēc banku atvilkumiem

[...]

Yvan veiktā citu garantiju un kredītu atmaksa ABX kreditoriem

[...]

Apgrožamo līdzekļu nepieciešamības samazinājums

29,1

Kopā:

- 296,6

| (248) | Šajā sakarā Komisija uzskata, ka ir pamatoti atstāt izmaksas, kas uzrādītās iepriekš norādītajā tabulā, galvenokārt šādu iemeslu dēļ:






  (a) | 49 miljoni euro atbilst tām izmaksām, ko tieši izraisījusi pārstrukturēšana, piemēram, kompensācijas par atlaišanu vai filiāļu slēgšanas izmaksas; |
| --- | --- | --- |

(248)

Šajā sakarā Komisija uzskata, ka ir pamatoti atstāt izmaksas, kas uzrādītās iepriekš norādītajā tabulā, galvenokārt šādu iemeslu dēļ:

(a)

49 miljoni euro atbilst tām izmaksām, ko tieši izraisījusi pārstrukturēšana, piemēram, kompensācijas par atlaišanu vai filiāļu slēgšanas izmaksas;

| (b) | 121 miljons euro atbilst finansējuma nepieciešamībai (vai cash drain) pārstrukturējamajām struktūrvienībām no 2003. līdz 2005. gadam. Šī summa atbilst labotajam pārstrukturēšanai nepieciešamajam investīciju EBITDA, finanšu saistībām un dažiem īpašiem elementiem. Komisija, pamatojoties uz Beļģijas valsts iestāžu sniegto informāciju, pārliecinājās, ka vērā ņemtās investīcijas galvenokārt saistītas ar investīcijām informātikā un katrā gadījumā ir zemākas par amortizācijas izmaksām. Investīcijas informātikā ir viens no svarīgākajiem grupas reorganizācijas un ražīguma pieauguma elementiem. Beļģijas valsts iestādes turklāt apstiprināja, ka šīs investīcijas nerada nekādu jaudas palielinājumu. Komisija varēja pārliecināties arī par to, ka uz īpašajiem elementiem attiecas galvenokārt izmaksas, kas saistītas ar uzņēmuma pārstrukturēšanu; attiecībā uz tā reorganizāciju un ražīguma pasākumiem (atlaišana no darba augstākajos amatos, juridiskās vienkāršošanas pasākumi, citi ar ražīgumu saistīti pasākumi), kas nepieciešami dzīvotspējas atgūšanai.
  Jāatzīmē, ka izmaksas saistībā ar cash drain pārstrukturēšanas laikā jeb 150,9 miljonu euro samazinātas, ņemot vērā pārstrukturēšanas sagaidāmos pozitīvos rezultātus un radot pozitīvu naudas plūsmu šajā laikposmā 29,9 miljonu euro apmērā jeb 121 miljons euro neto izmaksu euro, kā šeit minēts; |
| --- | --- |

(b)

121 miljons euro atbilst finansējuma nepieciešamībai (vai cash drain) pārstrukturējamajām struktūrvienībām no 2003. līdz 2005. gadam. Šī summa atbilst labotajam pārstrukturēšanai nepieciešamajam investīciju EBITDA, finanšu saistībām un dažiem īpašiem elementiem. Komisija, pamatojoties uz Beļģijas valsts iestāžu sniegto informāciju, pārliecinājās, ka vērā ņemtās investīcijas galvenokārt saistītas ar investīcijām informātikā un katrā gadījumā ir zemākas par amortizācijas izmaksām. Investīcijas informātikā ir viens no svarīgākajiem grupas reorganizācijas un ražīguma pieauguma elementiem. Beļģijas valsts iestādes turklāt apstiprināja, ka šīs investīcijas nerada nekādu jaudas palielinājumu. Komisija varēja pārliecināties arī par to, ka uz īpašajiem elementiem attiecas galvenokārt izmaksas, kas saistītas ar uzņēmuma pārstrukturēšanu; attiecībā uz tā reorganizāciju un ražīguma pasākumiem (atlaišana no darba augstākajos amatos, juridiskās vienkāršošanas pasākumi, citi ar ražīgumu saistīti pasākumi), kas nepieciešami dzīvotspējas atgūšanai.

Jāatzīmē, ka izmaksas saistībā ar cash drain pārstrukturēšanas laikā jeb 150,9 miljonu euro samazinātas, ņemot vērā pārstrukturēšanas sagaidāmos pozitīvos rezultātus un radot pozitīvu naudas plūsmu šajā laikposmā 29,9 miljonu euro apmērā jeb 121 miljons euro neto izmaksu euro, kā šeit minēts;

| (c) | pPārējās finansējuma vajadzības, kas uzrādītas 2005. gada beigās, jāsedz pirms ABX-WW cesijas, lai atjaunotu grupas finanšu struktūru. Šīs vajadzības attiecas galvenokārt uz parādiem SNCB, kas tiks kapitalizēti (60 miljoni euro), un ar tiem saistītajiem procentiem (8 miljoni euro) jeb banku līniju atsaukšana, kas notika no 2003. līdz 2005. gadam ([...] miljoni euro), jeb Yvan pārņemtās garantijas un kredīti ([...] miljoni euro); |
| --- | --- |

(c)

pPārējās finansējuma vajadzības, kas uzrādītas 2005. gada beigās, jāsedz pirms ABX-WW cesijas, lai atjaunotu grupas finanšu struktūru. Šīs vajadzības attiecas galvenokārt uz parādiem SNCB, kas tiks kapitalizēti (60 miljoni euro), un ar tiem saistītajiem procentiem (8 miljoni euro) jeb banku līniju atsaukšana, kas notika no 2003. līdz 2005. gadam ([...] miljoni euro), jeb Yvan pārņemtās garantijas un kredīti ([...] miljoni euro);

| (d) | vajadzības pēc apgrozījuma līdzekļiem samazināšana izriet no labākas grupas komerciālo attiecību veidošanas ar klientiem un piegādātājiem, un tādēļ samazinās pārstrukturēšanas izmaksas. |
| --- | --- |

(d)

vajadzības pēc apgrozījuma līdzekļiem samazināšana izriet no labākas grupas komerciālo attiecību veidošanas ar klientiem un piegādātājiem, un tādēļ samazinās pārstrukturēšanas izmaksas.

| (249) | Šo pasākumu finansēšanai ABX grupa mobilizēja noteiktus pašu līdzekļus vai ārējus resursus, kas iegūti atbilstoši tirgus nosacījumiem. Tie galvenokārt radušies no aktīvu pārdošanas trešām personām (24,2 miljoni euro), jau aprakstītās ABX vai akciju sabiedrības ABX-WW veselo struktūrvienību veiktās pārstrukturējamo struktūrvienību aktīvu atpirkšanas (22,6 miljoni euro) un atteikšanās no prasībām, kā arī no finansējuma, ko piešķīrušas grupas veselās daļas (10,6 + 6 miljoni euro). Grupas pūliņu rezultātā paveikto darbību veiksme ir patiess ieguldījums no saņēmēja puses, kas ir grupa kopumā. Tam pievienojas Yvan sniegtais finansējums ([...] miljoni euro). Tās ieguldījumu kopsumma ir [...] miljoni euro. |
| --- | --- |

(249)

Šo pasākumu finansēšanai ABX grupa mobilizēja noteiktus pašu līdzekļus vai ārējus resursus, kas iegūti atbilstoši tirgus nosacījumiem. Tie galvenokārt radušies no aktīvu pārdošanas trešām personām (24,2 miljoni euro), jau aprakstītās ABX vai akciju sabiedrības ABX-WW veselo struktūrvienību veiktās pārstrukturējamo struktūrvienību aktīvu atpirkšanas (22,6 miljoni euro) un atteikšanās no prasībām, kā arī no finansējuma, ko piešķīrušas grupas veselās daļas (10,6 + 6 miljoni euro). Grupas pūliņu rezultātā paveikto darbību veiksme ir patiess ieguldījums no saņēmēja puses, kas ir grupa kopumā. Tam pievienojas Yvan sniegtais finansējums ([...] miljoni euro). Tās ieguldījumu kopsumma ir [...] miljoni euro.

| (250) | No iepriekšējās analīzes izriet, ka saņēmēja pašu iemaksas ir vismaz 43,4 % no pārstrukturēšanai nepieciešamajiem līdzekļiem. Šajā gadījumā, Komisija uzskata par piemērotu atbalstīt pašu iemaksas, kas mazākas par 59 %, īpaši, ņemot vērā: īpašas grūtības pārstrukturēšanas kontekstā (no tās atkarīgas apmēram 13 000 darba vietas Eiropā); jaudas samazināšanas nozīmi (samazinājums līdz 50 % saistībā galvenokārt ar īslaicīgām kontributīvām darbībām); risku, ko papildu samazināšana varētu radīt ABX-WW starptautisko pārvadājumu loģistikas tīkla dzīvotspējai; to, ka iesākuma paziņojums tika veikts, pakļaujoties 1999. gada pamatnostādnēm, kurās nebija paredzēts minimālais līmenis; un ABX-WW privatizāciju, kas arī ir grupas dzīvotspēju noteicošs faktors, kā arī to, ka grupai turpmāk atbalsts netiek sniegts. |
| --- | --- |

(250)

No iepriekšējās analīzes izriet, ka saņēmēja pašu iemaksas ir vismaz 43,4 % no pārstrukturēšanai nepieciešamajiem līdzekļiem. Šajā gadījumā, Komisija uzskata par piemērotu atbalstīt pašu iemaksas, kas mazākas par 59 %, īpaši, ņemot vērā: īpašas grūtības pārstrukturēšanas kontekstā (no tās atkarīgas apmēram 13 000 darba vietas Eiropā); jaudas samazināšanas nozīmi (samazinājums līdz 50 % saistībā galvenokārt ar īslaicīgām kontributīvām darbībām); risku, ko papildu samazināšana varētu radīt ABX-WW starptautisko pārvadājumu loģistikas tīkla dzīvotspējai; to, ka iesākuma paziņojums tika veikts, pakļaujoties 1999. gada pamatnostādnēm, kurās nebija paredzēts minimālais līmenis; un ABX-WW privatizāciju, kas arī ir grupas dzīvotspēju noteicošs faktors, kā arī to, ka grupai turpmāk atbalsts netiek sniegts.

| (251) | Citi elementi ļauj pierādīt, ka tirgos pastāv ticība tam, ka iespējams atgūt dzīvotspēju, atbilstīgi 2004. gada pamatnostādnēm. Piemēram, Komisija atgādina, ka ABX grupa varēja no finanšu iestādes iegūt finanšu līdzekļu līniju par [...] miljoniem euro, kas bija SNCB garantijas objekts, ko piesardzības dēļ neņēma vērā iepriekšējos ieguvēja iemaksu aprēķinos, ņemot vērā, ka Komisija saistībā ar bankai un SNCB maksātajām prēmijām nevarēja droši izslēgt iespējamu atbalsta elementu. Turklāt privātās bankas turpina ABX grupai bez valsts atbalsta un garantijām piešķirt nozīmīgas īstermiņa kredītu summas, |
| --- | --- |

(251)

Citi elementi ļauj pierādīt, ka tirgos pastāv ticība tam, ka iespējams atgūt dzīvotspēju, atbilstīgi 2004. gada pamatnostādnēm. Piemēram, Komisija atgādina, ka ABX grupa varēja no finanšu iestādes iegūt finanšu līdzekļu līniju par [...] miljoniem euro, kas bija SNCB garantijas objekts, ko piesardzības dēļ neņēma vērā iepriekšējos ieguvēja iemaksu aprēķinos, ņemot vērā, ka Komisija saistībā ar bankai un SNCB maksātajām prēmijām nevarēja droši izslēgt iespējamu atbalsta elementu. Turklāt privātās bankas turpina ABX grupai bez valsts atbalsta un garantijām piešķirt nozīmīgas īstermiņa kredītu summas,

| (252) | Tāpēc Komisija uzskata, ka noteikums, atbilstīgi kuram atbalsts jāsamazina līdz minimumam un uzņēmumam būtiski jāiesaistās tā pārstrukturēšanas, izmaksās ar paša finanšu līdzekļiem, ir pārbaudīts. |
| --- | --- |

(252)

Tāpēc Komisija uzskata, ka noteikums, atbilstīgi kuram atbalsts jāsamazina līdz minimumam un uzņēmumam būtiski jāiesaistās tā pārstrukturēšanas, izmaksās ar paša finanšu līdzekļiem, ir pārbaudīts.

6.2.5.   Vienotā atbalsta princips

| (253) | Komisija atgādina, ka ABX tīkls tika dibināts sākot no 1998. gada un ka nevienu brīdi pirms šā lēmuma pieņemšanas Komisija nav apstiprinājusi atbalstu šā tīkla pārstrukturēšanai. |
| --- | --- |

(253)

Komisija atgādina, ka ABX tīkls tika dibināts sākot no 1998. gada un ka nevienu brīdi pirms šā lēmuma pieņemšanas Komisija nav apstiprinājusi atbalstu šā tīkla pārstrukturēšanai.

| (254) | Komisija turklāt uzskata, ka plānotajai ABX grupas privatizācijai vajadzētu ne vien nodrošināt tā ilgstošas dzīvotspējas atgūšanu, bet nodrošināt arī vienotā atbalsta principu, tādējādi padarot mazāk iespējamu jaunu valsts finanšu līdzekļu piesaisti uzņēmumam, kas kļuvis par privātu uzņēmumu. |
| --- | --- |

(254)

Komisija turklāt uzskata, ka plānotajai ABX grupas privatizācijai vajadzētu ne vien nodrošināt tā ilgstošas dzīvotspējas atgūšanu, bet nodrošināt arī vienotā atbalsta principu, tādējādi padarot mazāk iespējamu jaunu valsts finanšu līdzekļu piesaisti uzņēmumam, kas kļuvis par privātu uzņēmumu.

6.2.6.   Secinājums

| (255) | Ņemot vērā iepriekš teikto, Komisija secina, ka atbalsts, ko SNCB sniedz saistībā ar ABX grupas pārstrukturēšanu, atbilst gan 1999. gada pamatnostādnēs, gan 2004. gada pamatnostādnēs izvirzītajiem kritērijiem un tādējādi atbilst Līguma 87. panta 3. punktam. Īpaši tiek uzsvērts, ka ABX grupas veselās daļas vērā ņemami piedalījušās grūtībās nonākušo struktūrvienību finansēšanā un ka līdztekus šai līdzdalībai, grupa, kompensējot atbalstu, būtiski samazināja jaudu. Turklāt ABX grupas privatizācija ļaus ne vien nodrošināt turpmāko grupas dzīvotspēju, bet arī novērst jauna valsts atbalsta iespēju tās labā. |
| --- | --- |

(255)

Ņemot vērā iepriekš teikto, Komisija secina, ka atbalsts, ko SNCB sniedz saistībā ar ABX grupas pārstrukturēšanu, atbilst gan 1999. gada pamatnostādnēs, gan 2004. gada pamatnostādnēs izvirzītajiem kritērijiem un tādējādi atbilst Līguma 87. panta 3. punktam. Īpaši tiek uzsvērts, ka ABX grupas veselās daļas vērā ņemami piedalījušās grūtībās nonākušo struktūrvienību finansēšanā un ka līdztekus šai līdzdalībai, grupa, kompensējot atbalstu, būtiski samazināja jaudu. Turklāt ABX grupas privatizācija ļaus ne vien nodrošināt turpmāko grupas dzīvotspēju, bet arī novērst jauna valsts atbalsta iespēju tās labā.

| (256) | Visbeidzot Komisija atgādina, ko politiskās pamatnostādnes valsts atbalsta jomā dzelzceļa nozarē, ko tā paziņoja savā 2005. gada 2. marta lēmumā lietā Nr.. 386/2004, horizontāli pārskatīs jautājumus, kas saistīti ar neierobežotajām garantijām, kuras izmanto dzelzceļa uzņēmumi vairākās dalībvalstīs, |
| --- | --- |

(256)

Visbeidzot Komisija atgādina, ko politiskās pamatnostādnes valsts atbalsta jomā dzelzceļa nozarē, ko tā paziņoja savā 2005. gada 2. marta lēmumā lietā Nr.. 386/2004, horizontāli pārskatīs jautājumus, kas saistīti ar neierobežotajām garantijām, kuras izmanto dzelzceļa uzņēmumi vairākās dalībvalstīs,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU:

1. pants

1.   Šajā lēmumā izskatītais valsts atbalsts, ko Beļģijas Nacionālā dzelzceļa kompānija (SNCB) ir piešķīrusi saistībā ar grupas ABX Logistics pārstrukturēšanu, ir saderīgs ar kopējo tirgu ar nosacījumiem, kas izklāstīti 2. pantā.

2.   Finanšu līdzekļi, ko SNCB izlietoja, lai atbrīvotu no saistībām vienu daļu ABX Logistics (Francija), un pārējais šajā lēmumā izskatītais finansējums, īpaši kapitāla investīcijas, kas veiktas 2001. gadā, un paralēlās iemaksas nav valsts atbalsts.

2. pants

Komisija piekrīt 1. panta 1. punktā minētā pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršanai ar noteikumu, ka grupa ABX Logistic tiek pārdota [...] pēc šī lēmuma paziņošanas dienas par tirgus cenu pārņēmējam, kam nav juridisku saistību ar SNCB un kas ievēro saistības attiecībā uz iespējamā pircēja piedāvātajiem pirkšanas un finansēšanas noteikumiem, kā aprakstīts šajā lēmumā.

3. pants

Beļģija divu mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas dienas informē Komisiju par pasākumiem, kas veikti šā lēmuma izpildei.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Beļģijas Karalistei.

Briselē, 2006. gada 7. decembris.

Komisijas vārdā —

Jacques BARROT

Priekšsēdētāja vietnieks

---

(1)  OV C 9, 14.1.2004., 12. lpp.

1

(2)  Sk. 1. piezīmi

2

(3)  OV C 142, 11.6.2005., 2. lpp.

3

(4)  Lai izveidotu koherentu un autonomu grupu (i), lai radītu grupas struktūrvienību sinerģiju (ii), lai ļautu atvērt kapitālu ārējam industriālam vai finanšu investoram (iii)

4

(5)  Runa bija par 3 filiāļu pārdošanu (Rheinkraft, Safety First un Worldpack), kuru apgrozījums bija 98,5 miljoni euro, par ražotņu slēgšanu: 7 aģentūras un 3noliktavas Vācijā, 4 aģentūras Francijā un 2 aģentūras Nīderlandē, par ēku un citu nekustamo aktīvu pārdošanas un atpakaļnomas (rent back) operācijām.

5

Rheinkraft, Safety First

Worldpack

rent back

(6)  Šie pasākumi jāveic, uzlabojot ražīgumu (ar atbilstošu nodarbināto skaita samazināšanu par aptuveni 690 PLE trim pārstrukturēšanā iesaistītajām valstīm, iekļaujot aģentūru slēgšanas ietekmi) (1), izmantojot izmaksu samazināšanu (2) un atkārtotu nomas līgumu noslēgšanu (3).

6

(7)  Sk. nodaļu “Finanšu ietekme skaitļos”

7

(8)  Sk. nodaļu “Finanšu ietekme skaitļos”

8

(9)  Sk. nodaļu “Finanšu ietekme skaitļos”

9

(10)  2004. gada maija galīgais ziņojums “ABX Logistics un Sernam markets kapacitāte”.

10

ABX Logistics

Sernam markets

(11)  2005. gada 24. februāra Beļģijas valsts iestāžu vēstule 13. lpp.

11

(12)  Nesenā paplašināšana, šķiet, uz laiku atrisina pašreizējo situāciju. Tomēr tam, ka ievērojams skaits transporta uzņēmumu preču piegādi pa sauszemes ceļiem nodod lētāku apakšuzņēmēju pārziņā no jaunajām dalībvalstīm, vajadzētu palielināt konkurences ietekmi uz cenām sauszemes transporta tirgū.

12

(13)  Konfidenciāli dati

13

(14)  Precīzā summa tika svītrota un aizvietota ar šo piezīmi.

14

(15)  Īpaši Beļģijas valsts iestāžu 2003. gada 23. decembra vēstule, kas iereģistrēta ar Nr.. A/38604, un 2003. gada 20. jūnijā vēstule, kas iereģistrētā ar Nr.. A/23465 .

15

(16)  Revīzijas palātas 2001. gada 18. maija ziņojums, 221. lpp.

16

(17)  Beļģijas valsts iestāžu 2003. gada 20. jūnija vēstule, kas iereģistrēta ar Nr. A/23465.

17

(18)  Beļģijas valsts iestāžu 2003. gada 29. augusta vēstule ar reģistrācijas numuru GAB. Loyola de Palacio Entrada Nr. 2805., 12 lpp.

18

Loyola de Palacio Entrada

(19)  Ieskaitot apgrozījumu, kas saistīts ar Wegtransport pirkšanu

19

Wegtransport

(20)  iekļauj apgrozījumu saistībā ar Wegtransport pirkšanu

20

(21)  Vēsturiskie dati nav pieejami. Atkārtots vērētjums ex-post veikts, pamatojoties uz (1) darbības bruto seguma sasniegšanu [...] % apmērā 2003. gadā un (2) un gada pieauguma līmeni [...] % no apgrozījuma un no rezultāta, sākot ar 2004.gadu.

21

(22)  Vēsturiskie dati nav pieejami. Atkārtts ex-post enovērtējums, pamatojoties uz : (1 darbības bruto maržas sasniegšanu [...] % 2004 .gadā un [...] % 2005. gadā un (2) gada pieauguma līmeni [...] % no apgrozījuma un no rezultāta, sākot ar 2004.gadu.

22

ex-post

(23)  [...] % no darbības rezultāta pirms nodokļu nomaksas (EBT)

23

(24)  2002. gada septembrī direkcijas noteiktais budžets

24

(25)  Kapitalizācija 91,6 M EUR + papildu finanšu līdzekļu nodrošināšana 140 M EUR, tostarp drošības rezerve 21 M EUR , kas piešķirta filiālei

25

(26)  Runa ir galvenokārt par šī likuma 2.,3.,8.,12. un 41. pantu.

26

(27)  Atbilstīgi Revīzijas palātas atzinumam (45. lpp.): saistībā ar administratoru atsaukšanu, tā pašlaik pieprasa piekrišanas procedūru, ko izsaka valde ar divu trešdaļu balsu vairākumu.

27

(28)  Atbilstīgi informācijai, ko iesniedza Beļģija, administratora funkcija (visi valdes locekļi) nav savienojama ar EuroEiropas Parlamenta deputāta, Likumdošanas palātu ministru vai Valsts sekretāru, Kopienas vai reģiona padomes vai valdības locekļa, provinces gubernatora, provinces padomes pastāvīgās deputātu komitejas, SNCB personāla mandātu vai funkcijām.

28

(29)  Revīzijas palāta: Pareiza pēdējo valsts pasūtījumu izmantošana SNCB; Audits, kas veikts izpildot Pārstāvju palātas 2000. gada 11. maija rezolūciju. Briselē, 2001. gada maijā.

29

(30)  Revīzijas palātas 2001. gada 18. maija ziņojums, 142. lpp.

30

(31)  Revīzijas palātas 2001. gada 18. maija ziņojums, 151. lpp.

31

(32)  Revīzijas palātas 2001. gada 18. maija ziņojums, 142. lpp.

32

(33)  Revīzijas palātas 2001. gada 18. maija ziņojums, 141. lpp.

33

(34)  Revīzijas palātas 2001. gada 18. maija ziņojums, 154. lpp.

34

(35)  Revīzijas palātas 2001. gada 18. maija ziņojums, 154. lpp.

35

(36)  Revīzijas palātas 2001. gada 18. maija ziņojums, 152. lpp.

36

(37)  Revīzijas palātas 2001. gada 18. maija ziņojums, 150. lpp.

37

(38)  Revīzijas palātas 2001. gada 18. maija ziņojums, 153. lpp.

38

(39)  Revīzijas palātas 2001. gada 18. maija ziņojums, 153. lpp.

39

(40)  Pieejams internetā: http://www.Beļģija.be/

40

(41)  Beļģijas valsts iestāžu 2003. gada 29. augusta vēstule ar reģistrācijas numuru GAB. Nr. 2805., 4 lpp.

41

(42)  NERA ziņojums, 58. lpp.

(43)  Atbilstīgi NERA atzinumam (pielikums D.1, 7.lpp), parādu/pašu finanšu līdzekļu koeficients pieaug no 0,6 1997. gadā līdz 0,8 – 2000. gadā un 0,1 – 2001. gadā.

43

(44)  Attiecībā uz laikposmu no 1998. gada līdz 2001. gadam, SNCB noteica koeficientu, iekļaujot ilgtermiņa finanšu parādus, kas jāatmaksā gada laikā, skaidrojot starpību starp 90 % un 80 % 2001. gadā un starpību turpmākajos gados.

44

(45)  Šī pārgrupēšana notika 2003. gada 29. decembrī, izņemot ABX LOGISTICS S.A.(Francija) starptautisko darbību, kas tika pārcelta 2004. gada beigās. Atbilstīgi Beļģijas valsts iestāžu viedoklim, šīs darbības ir rentablas vai gandrīz rentablas. Iesaistītās struktūrvienības ir: ABX LOGISTICS Air&Sea (Francija) SAS, Road International, Mitjaville S.A.S. un SIA Lacombe Transports Internationaux

45

ABX LOGISTICS

ABX LOGISTICS Air&Sea

SAS

Road International, Mitjaville S.A.S.

Lacombe Transports Internationaux

(46)  Air &Sea darbība Beļģijā, Āzijā un Amerikā jau uz šo laiku bija iekļauta ABX-Air&Sea. Air &Sea darbība Nīderlandē tika iekļauta 2005. gada janvāra sākumā. Air &Sea darbības Vācijā pārvešana tika atlikta divu iemeslu dēļ: i) izrādījās, ka šī pārvešana radīja iegrāmatoto kapitāla pieaugumu par [...] miljoniem euroeuro ABX LOGISTICS (Vācija) GmbH pārvešanas gadā, taču pēc tam radīja regulāru kapitāla aizplūšanu [...] miljonu euroeuro gadā; un ii) šī operācija izraisītu ABX LOGSTICS (Vācija) GmbH to finanšu līdzekļu zaudējumu, kuri radušies pārvēršot vērtspapīros kredītus, kas saistīti ar tās darbību-[...] miljonus euroeuro. Šie resursi būtu jāiegūst no citiem finansējuma avotiem, ko īstenot nav iespējams, kamēr nav nostiprināta uzņēmuma bilances struktūra.

46

Air &Sea

ABX-Air&Sea

Air &Sea

Air &Sea

ABX LOGISTICS

GmbH

ABX LOGSTICS

GmbH

(47)  2005. gada 9. jūnija Beļģijas valsts iestāžu vēstule. Runa ir par skaitļu aktualizēšanu, kas var atšķirties no 2005. gada prognozēm.

47

(48)  Avots: Collis D., Young D. un Goold M., “The Size, Structure and Performance of Corporate Headquarters”, Harvard Business School Strategy Working Papers Series, 2003; ABX LOGISTICS

48

(49)  Beļģijas valsts iestāžu 2005. gada 14. janvāra vēstule. 23. lpp.

49

(50)  Beļģijas valsts iestāžu 2005, gada 24. februāra vēstule. 12. lpp.

50

(51)  Beļģijas valsts iestāžu 2005, gada 24. februāra vēstule. 12. lpp.

51

(52)  Beļģijas valsts iestāžu 2005. gada 9. jūnija vēstule. 18. lpp.

52

(53)  Beļģijas valsts iestāžu 2005. gada 9. jūnija vēstule, kas 2005. gada 16. jūnijā reģistrēta ar Nr.. A/15050.

53

(54)  Beļģijas valsts iestāžu 2005. gada 2. septembra vēstule

54

(55)  Beļģijas valsts iestāžu 2005. gada 9. jūnija vēstule, kas 2005.gada 16. jūnijā reģistrēta ar Nr. 15050, 22. lpp.

55

(56)  [...].

56

(57)  [...].

57

(58)  [...]

58

(59)  Beļģijas valsts iestāžu 2005. gada 9. jūnija vēstule, kas 2005.gada 16. jūnijā reģistrēta ar Nr. 15050, 22. lpp.

59

(60)  Beļģijas valsts iestāžu 2005. gada 9. jūnija vēstule, pielikums C4.

60

(61)  Beļģijas valsts iestāžu 2005. gada 9. jūnija vēstule, kas 2005.gada 16. jūnijā reģistrēta ar Nr. 15050, 22. lpp.

61

(62)  [...]

62

(63)  Beļģijas valsts iestāžu 2005. gada 9. jūnija vēstule, C2 pielikums.

63

(64)  Lieta C303/88. Itālijas Republika pret Komisiju (Eni-Lanerossi [1991] Krāj. I-1433, 21. punkts.

64

(65)  Beļģijas valsts iestāžu 2005. gada 9. jūnija vēstule, kas 2005.gada 16. jūnijā reģistrēta ar Nr. 15050, 21. lpp.

65

(66)  Beļģijas valsts iestāžu 2005. gada 2. septembra vēstule. 6. lpp.

66

(67)  Komisijas paziņojums Pārstrukturēšana un nodarbinātība “Paredzēt un atbalstīt pārstrukturēšanu, lai attīstītu nodarbinātību, EuroEiropas Savienības nozīme” COM (2005) 120 galīgais 2.-3. lpp.

67

(68)  Atbilstīgi datiem, kuri ir Komisijas rīcībā, runa ir par noliktavu platību.

68

(69)  Tabulu iesniedza Beļģijas valsts iestādes.

69

Source: Sites Web, estimations ABX LOGISTICS

(70)  Beļģijas valsts iestāžu 2005. gada 9. jūnija vēstule. 26. lpp.

70

(71)  Beļģijas valsts iestāžu 2005. gada 9. jūnija vēstule

71

(72)  Pat, ja visi turpmāk minētie argumentus puses iepriekš minētās individuāli nepieminēja, tās tomēr apkopo galvenos punktus, kas izriet no šo komentāru grupas.

72

(73)  Pat, ja visi turpmāk minētie argumentus puses iepriekš minētās individuāli nepieminēja, tās tomēr apkopo galvenos punktus, kas izriet no šo komentāru grupas.

73

(74)  Atbilstīgi Ziegler grupas valdes priekšsēdētāja 2005. gada 18. augusta vēstulei Robert Ziegler nav atļauts vienam pašam griezties Komisijā Ziegler grupas vai Ziegler S.A. vārdā.

74

Ziegler

Robert Ziegler

Ziegler

Ziegler S.A

(75)  Pat, ja visi turpmāk minētie argumentus puses iepriekš minētās individuāli nepieminēja, tās tomēr apkopo galvenos punktus, kas izriet no šo komentāru grupas.

75

(76)  Pat, ja visi turpmāk minētie argumentus puses iepriekš minētās individuāli nepieminēja, tās tomēr apkopo galvenos punktus, kas izriet no šo komentāru grupas.

76

(77)  Beļģijas valsts iestāžu 2003. gada 29. augusta vēstule, 16. lpp.

77

(78)  1990. gada 21. marta lēmums C-142/87, Beļģija pret Komisiju, tā saucamā Tubemeuse lieta (Krājums I-959.lpp, 35. punkts).

78

Tubemeuse

(79)  Tiesas 2002. gada 16. maija lēmums C-482/99, Francija pret Komisiju, tā saucamā Stardust Marine lieta (Krājums I-4397.lpp, 37. punkts).

79

Stardust Marine

(80)  Piemēram, var norādīt [...] pamatpunktu līmeni, ko samaksā ABX filiāle par bankas garantiju.

80

(81)  KPMG: Project Yvan – Valuation summary, Presentation to NMBS/SNCB Holding NV/SA, 2005. gada 26. maijs v2.2

81

(82)  OV C 288, 9.10. 1999., 2. lpp.

82

(83)  OV C 244, 1. 10.2004., 2. lpp.

83

(84)  2003. gada 21. janvāra lēmums, Nr. C(COM(2003)245, galīgais valsts atbalsts. Atbalsts ABX Logistics (filiāles F, D, NL un grupa) : Publicēts šādā tīmekļa vietnē: http://eiropa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/transports-2002/n769-02-fr.pdf

84

---

| 28.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 383/53 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 383/53

---

KOMISIJAS LĒMUMS,

(2006. gada 4. jūlijs)

par valsts atbalstu, kuru Itālija plāno īstenot kuģu būvētavai Cantieri Navali Termoli SpA (Nr. C 48/2004 (ex 595/2003))

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 2972)

(Autentisks ir tikai teksts itāliešu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2006/948/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta (a) apakšpunktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1540/98, ar kuru nosaka jaunus noteikumus par atbalstu kuģu būvei (1) (turpmāk “Kuģu būves regula”), un jo īpaši tās 3. panta 2. punktu,

pēc aicinājuma ieinteresētajām pusēm iesniegt savas piezīmes (2) saskaņā ar minēto pantu un, ņemot vērā saņemtās piezīmes,

tā kā:

| (1) | 2003. gada 22. decembra vēstulē, kuras saņemšana ir reģistrēta tajā pašā dienā, Itālijas iestādes atbilstoši Padomes būvei Regulas (1), 3. panta 2. punktam paziņoja Komisijai par lūgumu pagarināt trīs gadu piegādes termiņu kuģim C.180, kuram ir piešķirts darbības atbalsts. Kuģi būvē Cantieri Navali Termoli SpA. (“kuģu būvētava”). |
| --- | --- |

(1)

2003. gada 22. decembra vēstulē, kuras saņemšana ir reģistrēta tajā pašā dienā, Itālijas iestādes atbilstoši Padomes būvei Regulas (1), 3. panta 2. punktam paziņoja Komisijai par lūgumu pagarināt trīs gadu piegādes termiņu kuģim C.180, kuram ir piešķirts darbības atbalsts. Kuģi būvē Cantieri Navali Termoli SpA. (“kuģu būvētava”).

| (2) | 2004. gada 30. decembra vēstulē Komisija paziņoja Itālijai savu lēmumu uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz paziņoto pasākumu. |
| --- | --- |

(2)

2004. gada 30. decembra vēstulē Komisija paziņoja Itālijai savu lēmumu uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz paziņoto pasākumu.

| (3) | Komisijas lēmums par procedūras uzsākšanu bija publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes par pasākumiem. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas lēmums par procedūras uzsākšanu bija publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes par pasākumiem.

| (4) | 2005. gada 28. janvāra, 2005. gada 1. aprīļa, 2005. gada 1. jūnija un 2005. gada 6. jūlija vēstulēs, kuru saņemšana ir reģistrēta attiecīgi 2005. gada 2. februārī, 2005 .gada 6. aprīlī, 2005. gada 6. jūnijā un 2005 .gada 7. jūlijā, Itālija lūdza pagarināt termiņu savu piezīmju iesniegšanai par Komisijas lēmumu uzsākt lietas izmeklēšanu. Komisija atbildēja attiecīgi ar 2005. gada 4.februāra, 2005. gada 8. aprīļa, 2005. gada 29. jūnija un 2005. gada 17. jūlija vēstulēm. |
| --- | --- |

(4)

2005. gada 28. janvāra, 2005. gada 1. aprīļa, 2005. gada 1. jūnija un 2005. gada 6. jūlija vēstulēs, kuru saņemšana ir reģistrēta attiecīgi 2005. gada 2. februārī, 2005 .gada 6. aprīlī, 2005. gada 6. jūnijā un 2005 .gada 7. jūlijā, Itālija lūdza pagarināt termiņu savu piezīmju iesniegšanai par Komisijas lēmumu uzsākt lietas izmeklēšanu. Komisija atbildēja attiecīgi ar 2005. gada 4.februāra, 2005. gada 8. aprīļa, 2005. gada 29. jūnija un 2005. gada 17. jūlija vēstulēm.

| (5) | Itālija iesniedza savas piezīmes 2005. gada 26. jūlija vēstulē, kuras saņemšana ir reģistrēta 2005. gada 29. jūlijā. 2006. gada 6. janvāra vēstulē Komisija lūdza papildu informāciju. Itālijas iestādes atbildēja ar 2006. gada 23. janvāra un 2006. gada 2. februāra vēstulēm ar lūgumu pagarināt termiņu, ko Komisija piešķīra ar 2006. gada 27. janvāra un 2006. gada 9. februāra vēstulēm. 2006. gada 6. marta vēstulē, kuras saņemšana ir reģistrēta tajā pašā dienā, Itālijas iestādes iesniedza pieprasīto papildinformāciju, un ar 2006. gada 6. aprīļa vēstuli noslēdza savu piezīmju iesniegšanu. |
| --- | --- |

(5)

Itālija iesniedza savas piezīmes 2005. gada 26. jūlija vēstulē, kuras saņemšana ir reģistrēta 2005. gada 29. jūlijā. 2006. gada 6. janvāra vēstulē Komisija lūdza papildu informāciju. Itālijas iestādes atbildēja ar 2006. gada 23. janvāra un 2006. gada 2. februāra vēstulēm ar lūgumu pagarināt termiņu, ko Komisija piešķīra ar 2006. gada 27. janvāra un 2006. gada 9. februāra vēstulēm. 2006. gada 6. marta vēstulē, kuras saņemšana ir reģistrēta tajā pašā dienā, Itālijas iestādes iesniedza pieprasīto papildinformāciju, un ar 2006. gada 6. aprīļa vēstuli noslēdza savu piezīmju iesniegšanu.

| (6) | Komisija nesaņēma piezīmes no ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(6)

Komisija nesaņēma piezīmes no ieinteresētajām personām.

| (7) | Itālija lūdza Komisijas piekrišanu pagarināt 2003. gada 31. decembra piegādes termiņu, kas ir Kuģu būves regulā paredzētais nosacījums ar līgumu saistīta atbalsta saņemšanai kuģu darbībai. Pagarinājums, par kuru tika iesniegts lūgums, attiecās uz kuģa C.180 piegādes termiņu, kura būvi veica Cantieri Navali Termoli SpA., – kuģu būvētava, kas atrodas Itālijā, Molīzes [Molise] reģionā. Sākotnēji lūgtais pagarinājums bija līdz 2004. gada 31. oktobrim (10 mēneši). |
| --- | --- |

(7)

Itālija lūdza Komisijas piekrišanu pagarināt 2003. gada 31. decembra piegādes termiņu, kas ir Kuģu būves regulā paredzētais nosacījums ar līgumu saistīta atbalsta saņemšanai kuģu darbībai. Pagarinājums, par kuru tika iesniegts lūgums, attiecās uz kuģa C.180 piegādes termiņu, kura būvi veica Cantieri Navali Termoli SpA., – kuģu būvētava, kas atrodas Itālijā, Molīzes [Molise] reģionā. Sākotnēji lūgtais pagarinājums bija līdz 2004. gada 31. oktobrim (10 mēneši).

| (8) | Līgums par kuģa būvi bija parakstīts 2000. gada 30. decembrī, un tā sākotnējais piegādes termiņš bija noteikts 2003. gada 30. jūnijā. Kuģi ķīmijas un naftas produktu pārvadāšanai bija pasūtījis Marnavi SpA., kuģu īpašnieks Itālijā. Atbilstīgi Kuģu būves regulas 3. panta 1. punktam kuģa īpašniekam par šo kuģi bija apsolīts 9 procentu liels atbalsts kuģa darbībai, kas līdzinājās aptuveni 3,9 miljoniem EURO. |
| --- | --- |

(8)

Līgums par kuģa būvi bija parakstīts 2000. gada 30. decembrī, un tā sākotnējais piegādes termiņš bija noteikts 2003. gada 30. jūnijā. Kuģi ķīmijas un naftas produktu pārvadāšanai bija pasūtījis Marnavi SpA., kuģu īpašnieks Itālijā. Atbilstīgi Kuģu būves regulas 3. panta 1. punktam kuģa īpašniekam par šo kuģi bija apsolīts 9 procentu liels atbalsts kuģa darbībai, kas līdzinājās aptuveni 3,9 miljoniem EURO.

| (9) | Tomēr atbilstīgi Itālijas iestāžu paziņojumam vairāku apstākļu sakritības dēļ, t.i. 2001. gada 11. septembra notikumu ietekmē, turpmākas nepieciešamības dēļ pārveidot kuģi, ņemot vērā jaunās tirgus prasības, un divu dabas katastrofu – zemestrīces un plūdu – rezultātā, būvdarbi aizņēma vairāk laika, nekā bija sagaidāms. Tāpēc kuģu būvētava bija spiesta lūgt kuģa C.180 piegādes termiņa pagarinājumu līdz dienai, kas par 10 mēnešiem pārsniedza Kuģu būves regulā noteikto 2003. gada 31. decembra termiņu. |
| --- | --- |

(9)

Tomēr atbilstīgi Itālijas iestāžu paziņojumam vairāku apstākļu sakritības dēļ, t.i. 2001. gada 11. septembra notikumu ietekmē, turpmākas nepieciešamības dēļ pārveidot kuģi, ņemot vērā jaunās tirgus prasības, un divu dabas katastrofu – zemestrīces un plūdu – rezultātā, būvdarbi aizņēma vairāk laika, nekā bija sagaidāms. Tāpēc kuģu būvētava bija spiesta lūgt kuģa C.180 piegādes termiņa pagarinājumu līdz dienai, kas par 10 mēnešiem pārsniedza Kuģu būves regulā noteikto 2003. gada 31. decembra termiņu.

| (10) | Paziņojumā Itālijas iestādes atsaucas uz Komisijas 2002. gada 5. jūnija lēmumu, ar kuru līdzīgā kārtā bija pagarināts 2003. gada 31. decembra piegādes termiņš pasažieru kuģiem, kas tika būvēti Vācijā, Papenburgā, Meijera kuģu būvētavā [Meyer Werft] (“lēmumu par Meijera kuģu būvētavu”). Jo īpaši tās uzsvēra vairākas būtiskas līdzības starp abiem gadījumiem, kas attiecās uz (i) termiņa pagarinājuma pieprasījuma iemeslu (t.i. teroristu uzbrukumu 2001. gada 11. gada septembrī); (ii) attiecīgo tirgus sektoru (t.i. naftas un ķīmijas produktu jūras pārvadājumiem) un (iii) nostiprinātajām komercattiecībām starp kuģu būvētavu un kuģu īpašnieku (3). Īsumā tās uzstāja, ka lēmums par Meijera kuģu būvētavu veido skaidri izteiktu precedentu atļaujas piešķiršanai šim gadījumam izņēmuma kārtā. Turklāt tās atzīmē, ka 2002. gada 13. novembrī Komisija pieņēma vēl vienu lēmumu, ar kuru līdzīgu iemeslu dēļ tika piešķirts piegādes termiņa pagarinājums Somijā, Kverner Masa [Kvaerner Masa] kuģu būvētavā būvētam pasažieru kuģim, (“lēmumu par Kverner Masa kuģu būvētavu”). |
| --- | --- |

(10)

Paziņojumā Itālijas iestādes atsaucas uz Komisijas 2002. gada 5. jūnija lēmumu, ar kuru līdzīgā kārtā bija pagarināts 2003. gada 31. decembra piegādes termiņš pasažieru kuģiem, kas tika būvēti Vācijā, Papenburgā, Meijera kuģu būvētavā [Meyer Werft] (“lēmumu par Meijera kuģu būvētavu”). Jo īpaši tās uzsvēra vairākas būtiskas līdzības starp abiem gadījumiem, kas attiecās uz (i) termiņa pagarinājuma pieprasījuma iemeslu (t.i. teroristu uzbrukumu 2001. gada 11. gada septembrī); (ii) attiecīgo tirgus sektoru (t.i. naftas un ķīmijas produktu jūras pārvadājumiem) un (iii) nostiprinātajām komercattiecībām starp kuģu būvētavu un kuģu īpašnieku (3). Īsumā tās uzstāja, ka lēmums par Meijera kuģu būvētavu veido skaidri izteiktu precedentu atļaujas piešķiršanai šim gadījumam izņēmuma kārtā. Turklāt tās atzīmē, ka 2002. gada 13. novembrī Komisija pieņēma vēl vienu lēmumu, ar kuru līdzīgu iemeslu dēļ tika piešķirts piegādes termiņa pagarinājums Somijā, Kverner Masa [Kvaerner Masa] kuģu būvētavā būvētam pasažieru kuģim, (“lēmumu par Kverner Masa kuģu būvētavu”).

| (11) | Itālijas iestādes pamato savu lūgumu, atsaucoties uz apstākļiem, ko tās uzskata par ārkārtas faktoriem, kuri bija neparedzami un kuru cēlonis bija meklējams ārpus kuģu būvētavas, un kuru rezultātā notika negaidīti, būtiski un attaisnojami pārrāvumi kuģu būvētavas darba programmā. Konkrētāk šos kavējumus var saistīt ar turpmākajiem notikumiem (sk. pārskatu 1. tabulā).






  (i) | 2001. gada 11. septembra notikumu ietekme

  2001. gada 1. oktobrī, pirms būvdarbu uzsākšanas, kuģu īpašnieks lūdza Cantieri Navali Termoli apturēt līguma izpildi līdz 2003. gada 30. septembrim, nevis to anulēt. Vēlāk, 2003. gada 29. septembrī, kuģu īpašnieks atsauca savu lūgumu par līguma izpildes apturēšanu. |
| --- | --- | --- |

(11)

Itālijas iestādes pamato savu lūgumu, atsaucoties uz apstākļiem, ko tās uzskata par ārkārtas faktoriem, kuri bija neparedzami un kuru cēlonis bija meklējams ārpus kuģu būvētavas, un kuru rezultātā notika negaidīti, būtiski un attaisnojami pārrāvumi kuģu būvētavas darba programmā. Konkrētāk šos kavējumus var saistīt ar turpmākajiem notikumiem (sk. pārskatu 1. tabulā).

(i)

2001. gada 11. septembra notikumu ietekme

2001. gada 1. oktobrī, pirms būvdarbu uzsākšanas, kuģu īpašnieks lūdza Cantieri Navali Termoli apturēt līguma izpildi līdz 2003. gada 30. septembrim, nevis to anulēt. Vēlāk, 2003. gada 29. septembrī, kuģu īpašnieks atsauca savu lūgumu par līguma izpildes apturēšanu.

| (ii) | Nepieciešamība pārveidot kuģi, ņemot vērā jaunās tirgus prasības


  Papildus šiem notikumiem kuģu īpašnieks, atsaucot rīkojumu par būvdarbu pārtraukšanu, lūdza veikt izmaiņas sākotnējās līguma specifikācijās, lai pārveidotu kuģi, ņemot vērā jaunās tirgus prasības. Šīs izmaiņas attiecās uz tilpņu izmēriem un skaitu un kuģa kopējo garumu un platumu: šo izmaiņu projektus iesniedza apstiprināšanai Itālijas jūras sertifikācijas iestādē RINA. Izmaiņas tika oficiāli noformētas sākotnējā būvniecības līguma papildinājumā 2003. gada 10. decembrī. |
| --- | --- |

(ii)

Nepieciešamība pārveidot kuģi, ņemot vērā jaunās tirgus prasības

Papildus šiem notikumiem kuģu īpašnieks, atsaucot rīkojumu par būvdarbu pārtraukšanu, lūdza veikt izmaiņas sākotnējās līguma specifikācijās, lai pārveidotu kuģi, ņemot vērā jaunās tirgus prasības. Šīs izmaiņas attiecās uz tilpņu izmēriem un skaitu un kuģa kopējo garumu un platumu: šo izmaiņu projektus iesniedza apstiprināšanai Itālijas jūras sertifikācijas iestādē RINA. Izmaiņas tika oficiāli noformētas sākotnējā būvniecības līguma papildinājumā 2003. gada 10. decembrī.

| (iii) | Dabas katastrofu ietekme

  2002. gada 31. oktobrī Molīzes reģionā notika zemestrīce, kuras rezultātā cieta kuģu būvētava, tās darbinieki un piegādātāji. Pēc tam, laikā starp 2003. gada 23. un 25. janvāri, reģionā iestājās plūdi, kuru rezultātā kuģu būvētava, tās darbinieki un piegādātāji cieta no turpmākas postošas ietekmes. Šīs divas dabas katastrofas nodarīja tiešu kaitējumu kuģu būvētavai, izraisot tās darbinieku dīkstāvi, un netiešu kaitējumu vietējiem uzņēmējiem, kuri bija nolīgti kā darbuzņēmēji kuģa C.180 būvei, vienpusēji atsaucot līgumus dabas katastrofas nodarīto postījumu dēļ to piegādātāju ražošanas infrastruktūrai. Jo īpaši Itālijas iestādes uzstāja, ka šie notikumi negatīvi ietekmēja inženiertehniskos darbus, kas bija jāveic, lai sagatavotos tiešajiem kuģa būvdarbiem.
  Itālijas iestādes atzīst, ka abu notikumu laiks sakrita ar periodu, kad līguma darbība bija apturēta, bet apstiprina, ka tie tomēr izraisīja pārrāvumu kuģu būvētavas darba programmā, un uzsver, ka attiecībā uz abiem gadījumiem ar Ministru Prezidenta dekrētu izsludinātais ārkārtas stāvoklis ilga līdz 2004. gada 1. februārim.
  Turklāt Itālijas iestādes uzsver atbalsta neatliekamību, ņemot vērā kuģu būvētavas ierobežotos finanšu un ražošanas resursus (4) un to, ka kuģa līgumcena tika noteikta, pamatojoties uz likumā paredzēto atbalstu. Itālijas iestādes arī apstiprina, ka, ja piegādes termiņš netiks pagarināts (2003. gada 16. decembrī paveiktais darba apjoms bija 25,65 %) un tā rezultātā atbalsts netiks piešķirts, kuģa būvniecību nevarēs pabeigt, neradot ievērojamus ekonomiskus zaudējumus kuģu būvētavai, kā arī tiks zaudētas darba vietas kā kuģu būvētavā, tā tās darbuzņēmēju uzņēmumos. Itālijas iestādes piebilst, ka kuģu īpašnieks Marnavi un kuģu būvētava ir vienojušies par cita kuģa C.173, kura būvi pārtrauca minētie notikumi, būvniecības līguma anulēšanu un šim kuģim pieejamo krājumu nodošanu kuģim C.180.
  1. tabula
  Pārskats par kavējumiem kuģa C.180 piegādē










  Kuģis | Kavējuma cēlonis | Atbildība | Problēmas | Kavējums
  (mēneši) | Papildus vajadzīgie mēneši |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C.180 | (i) | 2001. gada 11. septembra notikumi






  — | pasūtījuma apturēšana un vēla atjaunošana |

(iii)

Dabas katastrofu ietekme

2002. gada 31. oktobrī Molīzes reģionā notika zemestrīce, kuras rezultātā cieta kuģu būvētava, tās darbinieki un piegādātāji. Pēc tam, laikā starp 2003. gada 23. un 25. janvāri, reģionā iestājās plūdi, kuru rezultātā kuģu būvētava, tās darbinieki un piegādātāji cieta no turpmākas postošas ietekmes. Šīs divas dabas katastrofas nodarīja tiešu kaitējumu kuģu būvētavai, izraisot tās darbinieku dīkstāvi, un netiešu kaitējumu vietējiem uzņēmējiem, kuri bija nolīgti kā darbuzņēmēji kuģa C.180 būvei, vienpusēji atsaucot līgumus dabas katastrofas nodarīto postījumu dēļ to piegādātāju ražošanas infrastruktūrai. Jo īpaši Itālijas iestādes uzstāja, ka šie notikumi negatīvi ietekmēja inženiertehniskos darbus, kas bija jāveic, lai sagatavotos tiešajiem kuģa būvdarbiem.

Itālijas iestādes atzīst, ka abu notikumu laiks sakrita ar periodu, kad līguma darbība bija apturēta, bet apstiprina, ka tie tomēr izraisīja pārrāvumu kuģu būvētavas darba programmā, un uzsver, ka attiecībā uz abiem gadījumiem ar Ministru Prezidenta dekrētu izsludinātais ārkārtas stāvoklis ilga līdz 2004. gada 1. februārim.

Turklāt Itālijas iestādes uzsver atbalsta neatliekamību, ņemot vērā kuģu būvētavas ierobežotos finanšu un ražošanas resursus (4) un to, ka kuģa līgumcena tika noteikta, pamatojoties uz likumā paredzēto atbalstu. Itālijas iestādes arī apstiprina, ka, ja piegādes termiņš netiks pagarināts (2003. gada 16. decembrī paveiktais darba apjoms bija 25,65 %) un tā rezultātā atbalsts netiks piešķirts, kuģa būvniecību nevarēs pabeigt, neradot ievērojamus ekonomiskus zaudējumus kuģu būvētavai, kā arī tiks zaudētas darba vietas kā kuģu būvētavā, tā tās darbuzņēmēju uzņēmumos. Itālijas iestādes piebilst, ka kuģu īpašnieks Marnavi un kuģu būvētava ir vienojušies par cita kuģa C.173, kura būvi pārtrauca minētie notikumi, būvniecības līguma anulēšanu un šim kuģim pieejamo krājumu nodošanu kuģim C.180.

1. tabula

Pārskats par kavējumiem kuģa C.180 piegādē

Kuģis

Kavējuma cēlonis

Atbildība

Problēmas

Kavējums

(mēneši)

Papildus vajadzīgie mēneši

C.180

(i)

2001. gada 11. septembra notikumi

—

pasūtījuma apturēšana un vēla atjaunošana

Marnavi

(kuģu īpašnieks)

Līguma darbības apturēšana no 2001. gada 1. oktobra līdz 2003. gada 30. septembrim

Apturēšana atsaukta 2003. gada 29. septembrī

24

Nav noteikti

| (ii) | Tehniskie pārveidojumi |
| --- | --- |

(ii)

Tehniskie pārveidojumi

Marnavi

(kuģu īpašnieks)

Izmaiņas tilpņu izmēros un skaitā, kuģa garumā un platumā

Nav noteikti

Nav noteikti

| (iii) | Kavēšanās dabas katastrofu dēļ Molīzes reģionā:






  — | zemestrīce 2002. gada 31. oktobrī |
| --- | --- | --- |

(iii)

Kavēšanās dabas katastrofu dēļ Molīzes reģionā:

—

zemestrīce 2002. gada 31. oktobrī

| — | plūdi no 2003. gada 23. janvāra līdz 2003. gada 25. janvārim |
| --- | --- |

—

plūdi no 2003. gada 23. janvāra līdz 2003. gada 25. janvārim

Force majeure

Dabas katastrofu ietekme uz kuģu būvētavu, tās darbiniekiem un darbuzņēmējiem

> 2

> 2

Kopā

Vairāk kā 26 mēneši

Vairāk kā 2 mēneši

Pieprasītais termiņa pagarinājums

10 mēneši

| (12) | Lemjot par procedūras uzsākšanu, Komisija apšaubīja, ka kāds no iemesliem, kas šajā gadījumā ir minēts kā kavēšanās cēlonis, atbilstu Kuģu būves regulas 3. panta 2. punkta otrajai rindkopai un tādējādi apšaubīja, ka pasākums būtu saderīgs ar kopējo tirgu, kā noteikts EK Līguma 87. panta 3. punkta (e) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(12)

Lemjot par procedūras uzsākšanu, Komisija apšaubīja, ka kāds no iemesliem, kas šajā gadījumā ir minēts kā kavēšanās cēlonis, atbilstu Kuģu būves regulas 3. panta 2. punkta otrajai rindkopai un tādējādi apšaubīja, ka pasākums būtu saderīgs ar kopējo tirgu, kā noteikts EK Līguma 87. panta 3. punkta (e) apakšpunktā.

| (13) | Lai mazinātu Komisijas lēmumā par procedūras uzsākšanu izteiktās šaubas, Itālijas iestādes iesniedza papildu skaidrojumus un datus, pamatojot savu viedokli par to, ka ir pietiekams pamats piegādes termiņa pagarināšanai un ka attiecīgais pasākums ir atbilstīgs.






  (i) | Par 2001. gada 11. septembra notikumu ietekmi

  Itālijas iestādes deklarē, ka 2001. gada 11. septembra notikumi bija ārkārtas faktori, kuri bija neparedzami un kuru cēlonis bija meklējams ārpus kuģu būvētavas, un apgalvo, ka pretēji Komisijas viedoklim, to rezultātā notika negaidīti, būtiski un attaisnojami pārrāvumi kuģu būvētavas darba programmā.
  Jo īpaši tās pamato savu lietas versiju, argumentējot, ka Komisijas vērtējums balstās uz 2003. gada rudenī, t.i. divus gadus pēc notikumiem, sastādītu ziņojumu (5), turpretim šie notikumi ietekmēja uzņēmēju saimnieciskās darbības stratēģiju, kuriem lēmumi bija jāpieņem notikumu brīdī, t.i. 2001. gada septembrī vai tūlīt pēc tam sekojošajos mēnešos.
  Atbilstīgi Itālijas iestādēm tas, ka šie notikumi ietekmēja visu jūras pārvadājumu tirgu un nevis tikai vienu kuģu tipu, t.i. pasažieru kuģus, ir vispārzināms, un turklāt to apstiprina Klārksona [Clarkson] pārskati (6). Pamatojot savu lietas versiju, tās sniedza jaunu informāciju, kas pamatoja šo iestāžu viedokli par minēto notikumu ietekmi uz kuģa būvi, iesniedzot līgumu kopijas starp kuģu īpašnieku Marnavi un Novamar, Hjūstonā (ASV) reģistrētu fraktētāju, par divu ķimikāliju pārvadāšanai domātu tankkuģu fraktu, kurus kuģu īpašnieks bija pasūtījis kuģu būvētavai Cantieri Navali Termoli
   (7), un šo līgumu atsaukšanu no Novamar puses pēc 2001. gada 11. septembra notikumiem. Tādējādi Itālijas iestādes apgalvo, ka šiem traģiskajiem notikumiem bija līdzīga ietekme uz attiecīgo kuģi un ka pretēji Komisijas viedoklim šo notikumu ietekme neaprobežojas ar ietekmi uz pasažieru kuģiem. Attiecīgi tās vēlreiz apstiprina savu viedokli, ka minēto notikumu ietekme atbilst Kuģu būves regulas 3. panta 2. punkta otrās rindkopas trešā teikuma noteikumiem. |
| --- | --- | --- |

(13)

Lai mazinātu Komisijas lēmumā par procedūras uzsākšanu izteiktās šaubas, Itālijas iestādes iesniedza papildu skaidrojumus un datus, pamatojot savu viedokli par to, ka ir pietiekams pamats piegādes termiņa pagarināšanai un ka attiecīgais pasākums ir atbilstīgs.

(i)

Par 2001. gada 11. septembra notikumu ietekmi

Itālijas iestādes deklarē, ka 2001. gada 11. septembra notikumi bija ārkārtas faktori, kuri bija neparedzami un kuru cēlonis bija meklējams ārpus kuģu būvētavas, un apgalvo, ka pretēji Komisijas viedoklim, to rezultātā notika negaidīti, būtiski un attaisnojami pārrāvumi kuģu būvētavas darba programmā.

Jo īpaši tās pamato savu lietas versiju, argumentējot, ka Komisijas vērtējums balstās uz 2003. gada rudenī, t.i. divus gadus pēc notikumiem, sastādītu ziņojumu (5), turpretim šie notikumi ietekmēja uzņēmēju saimnieciskās darbības stratēģiju, kuriem lēmumi bija jāpieņem notikumu brīdī, t.i. 2001. gada septembrī vai tūlīt pēc tam sekojošajos mēnešos.

Atbilstīgi Itālijas iestādēm tas, ka šie notikumi ietekmēja visu jūras pārvadājumu tirgu un nevis tikai vienu kuģu tipu, t.i. pasažieru kuģus, ir vispārzināms, un turklāt to apstiprina Klārksona [Clarkson] pārskati (6). Pamatojot savu lietas versiju, tās sniedza jaunu informāciju, kas pamatoja šo iestāžu viedokli par minēto notikumu ietekmi uz kuģa būvi, iesniedzot līgumu kopijas starp kuģu īpašnieku Marnavi un Novamar, Hjūstonā (ASV) reģistrētu fraktētāju, par divu ķimikāliju pārvadāšanai domātu tankkuģu fraktu, kurus kuģu īpašnieks bija pasūtījis kuģu būvētavai Cantieri Navali Termoli
   (7), un šo līgumu atsaukšanu no Novamar puses pēc 2001. gada 11. septembra notikumiem. Tādējādi Itālijas iestādes apgalvo, ka šiem traģiskajiem notikumiem bija līdzīga ietekme uz attiecīgo kuģi un ka pretēji Komisijas viedoklim šo notikumu ietekme neaprobežojas ar ietekmi uz pasažieru kuģiem. Attiecīgi tās vēlreiz apstiprina savu viedokli, ka minēto notikumu ietekme atbilst Kuģu būves regulas 3. panta 2. punkta otrās rindkopas trešā teikuma noteikumiem.

| (ii) | Nepieciešamība pārveidot kuģi, ņemot vērā jaunās tirgus prasības

  Itālijas iestādes iesniedz informāciju par veiktajiem pārveidojumiem attiecībā uz kuģi C.180.
  Jo īpaši tās paskaidroja, ka 2000. gadā kuģu īpašnieks bija noslēdzis līgumus ar kuģu būvētavu par divu ķimikāliju pārvadāšanai domātu tankkuģu – C.173 un C.180 – būvi, kuru sākotnējie līgumos paredzētie piegādes datumi bija attiecīgi 2002. gada 31. marts un 2003. gada 30. jūnijs. Minētos datumus vēlāk pārcēla uz 2003. gada 31. martu un 2003. gada 31. decembri. Turklāt Itālijas iestādes skaidroja, ka 2001. gada 11. septembra notikumu un divu turpmāk aprakstīto dabas katastrofu ietekmes rezultātā līdz 2003. gada 31. decembrim varēja piegādāt tikai vienu kuģi.
  Tādējādi 2002. gada novembrī kuģu īpašnieks izlēma atteikties no viena kuģa būves attiecīgajā kuģu būvētavā, lai varētu koncentrēt spēkus viena kuģa būves pabeigšanai. Praksē to veica, pirmkārt, pārdēvējot kuģi C.173 par C.180 – atbilstoši lielākajam no kuģu īpašnieka pasūtītajiem kuģiem – un, otrkārt, pieprasot veikt būtiskas izmaiņas kuģa C.180 uzbūves pamata specifikācijās (8), (9), (10) un, visbeidzot, atsaucot līgumu par C.173 būvi. Tā rezultātā kuģis C.180 (iepriekš – C.173) tagad ir lielāks, ātrāks un tam, salīdzinot ar sākotnējo C.173, ir lielāka ietilpība un augstāka līgumcena, bet tā vispārējās specifikācijas ir zemākas nekā sākotnējā līgumā par kuģi C.180. Tomēr Itālijas iestādes norāda, ka šīs izmaiņas ir tikai netiešā veidā ietekmējušas kavēšanos šā kuģa būvē un ka kavēšanās faktiskais iemesls ir dabas katastrofu ietekme, kuru rezultātā konsultējošais uzņēmums, kas bija nolīgts, lai projektētu pārveidojumus kuģī C.180 (iepriekš – C.173), atsauca līgumu. |
| --- | --- |

(ii)

Nepieciešamība pārveidot kuģi, ņemot vērā jaunās tirgus prasības

Itālijas iestādes iesniedz informāciju par veiktajiem pārveidojumiem attiecībā uz kuģi C.180.

Jo īpaši tās paskaidroja, ka 2000. gadā kuģu īpašnieks bija noslēdzis līgumus ar kuģu būvētavu par divu ķimikāliju pārvadāšanai domātu tankkuģu – C.173 un C.180 – būvi, kuru sākotnējie līgumos paredzētie piegādes datumi bija attiecīgi 2002. gada 31. marts un 2003. gada 30. jūnijs. Minētos datumus vēlāk pārcēla uz 2003. gada 31. martu un 2003. gada 31. decembri. Turklāt Itālijas iestādes skaidroja, ka 2001. gada 11. septembra notikumu un divu turpmāk aprakstīto dabas katastrofu ietekmes rezultātā līdz 2003. gada 31. decembrim varēja piegādāt tikai vienu kuģi.

Tādējādi 2002. gada novembrī kuģu īpašnieks izlēma atteikties no viena kuģa būves attiecīgajā kuģu būvētavā, lai varētu koncentrēt spēkus viena kuģa būves pabeigšanai. Praksē to veica, pirmkārt, pārdēvējot kuģi C.173 par C.180 – atbilstoši lielākajam no kuģu īpašnieka pasūtītajiem kuģiem – un, otrkārt, pieprasot veikt būtiskas izmaiņas kuģa C.180 uzbūves pamata specifikācijās (8), (9), (10) un, visbeidzot, atsaucot līgumu par C.173 būvi. Tā rezultātā kuģis C.180 (iepriekš – C.173) tagad ir lielāks, ātrāks un tam, salīdzinot ar sākotnējo C.173, ir lielāka ietilpība un augstāka līgumcena, bet tā vispārējās specifikācijas ir zemākas nekā sākotnējā līgumā par kuģi C.180. Tomēr Itālijas iestādes norāda, ka šīs izmaiņas ir tikai netiešā veidā ietekmējušas kavēšanos šā kuģa būvē un ka kavēšanās faktiskais iemesls ir dabas katastrofu ietekme, kuru rezultātā konsultējošais uzņēmums, kas bija nolīgts, lai projektētu pārveidojumus kuģī C.180 (iepriekš – C.173), atsauca līgumu.

| (iii) | Dabas katastrofu (2002. gada 31. oktobra zemestrīces un 2003. gada 23.- 25. janvāra plūdu) ietekme

  Itālijas iestādes uzsver dabas katastrofu, kas skāra reģionu, kurā atradās kuģu būvētava, nozīmīgumu un ietekmi.
  Kopumā tās atsaucas uz to, ka notikušo dabas katastrofu apjoma dēļ un ievērojamā riska dēļ, ko tās nodarīja personu un sabiedrības labklājībai, reģionā ar Ministru Prezidenta 2002. gada 31. oktobra dekrētu tika izsludināts ārkārtas stāvoklis līdz 2003. gada 30. jūnijam, kuru pēcāk ar Ministru Prezidenta 2003. gada 31. janvāra dekrētu pagarināja līdz 2004. gada 1. februārim. Itālijas iestādes arī vērš Komisijas uzmanību uz to, ka pēc šiem notikumiem Komisija reģionālo atbalsta karšu pārskatīšanas ietvaros (11) atļāva paplašināt šīs kartes, ņemot vērā dabas katastrofu ietekmi uz Molīzes reģionu un Termoli – teritoriju, kurā atrodas kuģu būvētava.
  Attiecībā uz kuģu būvētavu Itālijas iestādes sniedza informāciju, parādot, ka pēc minētajām dabas katastrofām posmā starp 2002. gada novembri un 2003. gada februāri kuģu būvētavā bija darba programmas pārrāvumi saistībā ar to, ka vairāki darbuzņēmēji, kuri sniedza būtiskus pakalpojumus kuģu būvētavai un veica piegādes kuģa C.180 (iepriekš C.173) būvei (12), sākotnēji kavējās pildīt daudzus līgumus, un pēcāk tie tika anulēti (13). |
| --- | --- |

(iii)

Dabas katastrofu (2002. gada 31. oktobra zemestrīces un 2003. gada 23.- 25. janvāra plūdu) ietekme

Itālijas iestādes uzsver dabas katastrofu, kas skāra reģionu, kurā atradās kuģu būvētava, nozīmīgumu un ietekmi.

Kopumā tās atsaucas uz to, ka notikušo dabas katastrofu apjoma dēļ un ievērojamā riska dēļ, ko tās nodarīja personu un sabiedrības labklājībai, reģionā ar Ministru Prezidenta 2002. gada 31. oktobra dekrētu tika izsludināts ārkārtas stāvoklis līdz 2003. gada 30. jūnijam, kuru pēcāk ar Ministru Prezidenta 2003. gada 31. janvāra dekrētu pagarināja līdz 2004. gada 1. februārim. Itālijas iestādes arī vērš Komisijas uzmanību uz to, ka pēc šiem notikumiem Komisija reģionālo atbalsta karšu pārskatīšanas ietvaros (11) atļāva paplašināt šīs kartes, ņemot vērā dabas katastrofu ietekmi uz Molīzes reģionu un Termoli – teritoriju, kurā atrodas kuģu būvētava.

Attiecībā uz kuģu būvētavu Itālijas iestādes sniedza informāciju, parādot, ka pēc minētajām dabas katastrofām posmā starp 2002. gada novembri un 2003. gada februāri kuģu būvētavā bija darba programmas pārrāvumi saistībā ar to, ka vairāki darbuzņēmēji, kuri sniedza būtiskus pakalpojumus kuģu būvētavai un veica piegādes kuģa C.180 (iepriekš C.173) būvei (12), sākotnēji kavējās pildīt daudzus līgumus, un pēcāk tie tika anulēti (13).

| (iv) | Darbu apturēšana pie C.180 (iepriekš C.173) būves 2004. gadā

  2005. gada jūlijā, atbildot uz izmeklēšanas uzsākšanu, Itālijas iestādes informēja Komisiju, ka uz kuģa ir veikti aptuveni 66 % būvdarbu, bet, ka darbs kuģu būvētavā ir bijis apturēts un ka kuģis tika nolaists ūdenī 2004. gada augustā pēc tam, kad Komisija bija sniegusi atļauju pagarināt piegādes laiku. Tādējādi saskaņā ar kuģu īpašnieka un kuģu būvētavas lūgumu tika izvirzīts apgalvojums, ka 10 mēnešu pagarinājuma laiks būtu jāskaita no dienas, kad Komisija pieņēma lēmumu atļaut pieprasīto pagarinājumu. |
| --- | --- |

(iv)

Darbu apturēšana pie C.180 (iepriekš C.173) būves 2004. gadā

2005. gada jūlijā, atbildot uz izmeklēšanas uzsākšanu, Itālijas iestādes informēja Komisiju, ka uz kuģa ir veikti aptuveni 66 % būvdarbu, bet, ka darbs kuģu būvētavā ir bijis apturēts un ka kuģis tika nolaists ūdenī 2004. gada augustā pēc tam, kad Komisija bija sniegusi atļauju pagarināt piegādes laiku. Tādējādi saskaņā ar kuģu īpašnieka un kuģu būvētavas lūgumu tika izvirzīts apgalvojums, ka 10 mēnešu pagarinājuma laiks būtu jāskaita no dienas, kad Komisija pieņēma lēmumu atļaut pieprasīto pagarinājumu.

| (14) | Itālijas iestādes secina, ka šajā gadījumā kavēšanās cēloņi atbilst Kuģu būves regulas 3. panta 2. punkta otrajai rindkopai un ka trīs gadu piegādes termiņa pagarinājums par 10 mēnešiem, sākot no Komisijas galīgā lēmuma pieņemšanas dienas, ir saderīgs ar kopējo tirgu, kā tas noteikts ar EK Līguma 87. panta 3. punkta (e) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(14)

Itālijas iestādes secina, ka šajā gadījumā kavēšanās cēloņi atbilst Kuģu būves regulas 3. panta 2. punkta otrajai rindkopai un ka trīs gadu piegādes termiņa pagarinājums par 10 mēnešiem, sākot no Komisijas galīgā lēmuma pieņemšanas dienas, ir saderīgs ar kopējo tirgu, kā tas noteikts ar EK Līguma 87. panta 3. punkta (e) apakšpunktu.

| (15) | Atbilstoši EK Līguma 87. panta 1. punktam ar kopējo tirgu nav saderīga nekāda palīdzība, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem, kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāda palīdzība iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. Saskaņā ar līdzšinējo Eiropas Tiesas praksi atbilstība kritērijam par tirgus iespaidošanu ir konstatējama, ja saņēmējuzņēmums veic tādu saimniecisku darbību, kas ir saistīta ar tirdzniecību dalībvalstu starpā. |
| --- | --- |

(15)

Atbilstoši EK Līguma 87. panta 1. punktam ar kopējo tirgu nav saderīga nekāda palīdzība, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem, kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāda palīdzība iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. Saskaņā ar līdzšinējo Eiropas Tiesas praksi atbilstība kritērijam par tirgus iespaidošanu ir konstatējama, ja saņēmējuzņēmums veic tādu saimniecisku darbību, kas ir saistīta ar tirdzniecību dalībvalstu starpā.

| (16) | Atbilstīgi Līguma 87. panta 3. punkta (e) apakšpunktam citu kategoriju palīdzību, ko Padome pēc Komisijas priekšlikuma var noteikt ar lēmumu, kuru pieņem ar kvalificētu balsu vairākumu, var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu. Komisija atzīmē, ka uz šā pamata Padome pieņēma Kuģu būves regulu 1998. gada 29. jūnijā. Kaut arī Kuģu būves regula zaudēja spēku 2003. gada 31. decembrī, tās noteikumi vēl aizvien ir jāpiemēro, izvērtējot lūgumus par piegādes termiņa pagarināšanu, jo jautājums skar Regulas ietvaros paredzēto atbalstu un Kuģu būves nostādnēs nav norādījumu par to, kā jārīkojas, saņemot šādus lūgumus (14). |
| --- | --- |

(16)

Atbilstīgi Līguma 87. panta 3. punkta (e) apakšpunktam citu kategoriju palīdzību, ko Padome pēc Komisijas priekšlikuma var noteikt ar lēmumu, kuru pieņem ar kvalificētu balsu vairākumu, var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu. Komisija atzīmē, ka uz šā pamata Padome pieņēma Kuģu būves regulu 1998. gada 29. jūnijā. Kaut arī Kuģu būves regula zaudēja spēku 2003. gada 31. decembrī, tās noteikumi vēl aizvien ir jāpiemēro, izvērtējot lūgumus par piegādes termiņa pagarināšanu, jo jautājums skar Regulas ietvaros paredzēto atbalstu un Kuģu būves nostādnēs nav norādījumu par to, kā jārīkojas, saņemot šādus lūgumus (14).

| (17) | Komisija atzīmē, ka jautājums par piegādes termiņu ir noteicošs, nosakot attiecīgā līguma pieņemamību Kuģu būves regulas 3. pantā paredzētā darbības atbalsta piešķiršanai. Attiecīgo darbības atbalstu veido dažu ar kuģa būvi saistīto izmaksu, ko parasti sedz attiecīgā kuģu būvētava, finansējums no valsts resursiem. Turklāt kuģu būve ir saimnieciska darbība, kas ir saistīta ar tirdzniecību dalībvalstu starpā. Tāpēc uz šādu atbalstu attiecas Līguma 87. panta 1. punkts. |
| --- | --- |

(17)

Komisija atzīmē, ka jautājums par piegādes termiņu ir noteicošs, nosakot attiecīgā līguma pieņemamību Kuģu būves regulas 3. pantā paredzētā darbības atbalsta piešķiršanai. Attiecīgo darbības atbalstu veido dažu ar kuģa būvi saistīto izmaksu, ko parasti sedz attiecīgā kuģu būvētava, finansējums no valsts resursiem. Turklāt kuģu būve ir saimnieciska darbība, kas ir saistīta ar tirdzniecību dalībvalstu starpā. Tāpēc uz šādu atbalstu attiecas Līguma 87. panta 1. punkts.

| (18) | Kā to nosaka Kuģu būves regula, “kuģu būve” ir pašpiedziņas tirdzniecības kuģu būve. Cantieri Navali Termoli uzbūvētais kuģis, t.i. tankkuģis ķimikāliju pārvadāšanai, ir pašpiedziņas kuģis, kas sniedz īpašus jūras pārvadājumu pakalpojumus, t.i. veic ķīmijas un naftas produktu pārvadājumus, un tāpēc uz to attiecas regulas 1. panta (a) apakšpunkts. |
| --- | --- |

(18)

Kā to nosaka Kuģu būves regula, “kuģu būve” ir pašpiedziņas tirdzniecības kuģu būve. Cantieri Navali Termoli uzbūvētais kuģis, t.i. tankkuģis ķimikāliju pārvadāšanai, ir pašpiedziņas kuģis, kas sniedz īpašus jūras pārvadājumu pakalpojumus, t.i. veic ķīmijas un naftas produktu pārvadājumus, un tāpēc uz to attiecas regulas 1. panta (a) apakšpunkts.

| (19) | Kuģu būves regulas 3. panta 1. punkts nosaka 9 procentu augšējo robežu ar līgumu saistīta atbalsta saņemšanai kuģu darbībai līdz 2000. gada 31. decembrim. Kā noteikts 3. panta 2. punktā, līgumam piemērojamā atbalsta augšējā robeža ir tā, kas ir spēkā galīgā līguma parakstīšanas dienā. Tomēr tas neattiecas uz kuģiem, ko piegādā vēlāk kā trīs gadus pēc līguma parakstīšanas. Šajos gadījumos piemēro augšējo robežu, kas ir spēkā trīs gadus pirms kuģa piegādes dienas. Tāpēc, lai kuģis varētu pretendēt uz atbalstu tā darbībai, tā pēdējais piegādes termiņš principā bija 2003. gada 31. decembris. |
| --- | --- |

(19)

Kuģu būves regulas 3. panta 1. punkts nosaka 9 procentu augšējo robežu ar līgumu saistīta atbalsta saņemšanai kuģu darbībai līdz 2000. gada 31. decembrim. Kā noteikts 3. panta 2. punktā, līgumam piemērojamā atbalsta augšējā robeža ir tā, kas ir spēkā galīgā līguma parakstīšanas dienā. Tomēr tas neattiecas uz kuģiem, ko piegādā vēlāk kā trīs gadus pēc līguma parakstīšanas. Šajos gadījumos piemēro augšējo robežu, kas ir spēkā trīs gadus pirms kuģa piegādes dienas. Tāpēc, lai kuģis varētu pretendēt uz atbalstu tā darbībai, tā pēdējais piegādes termiņš principā bija 2003. gada 31. decembris.

| (20) | Attiecīgajam kuģim paredzētais atbalsts tiktu sniegts saskaņā ar 2001. gada 16. marta Likuma Nr. 88 3. pantu, ko sankcionējusi Komisija kā valsts atbalstu Nr. 502/00. Tā apjoms kuģim C.180 ir aptuveni 3,9 miljoni EURO, kas nepārsniedz 9 procentus no tā līgumcenas. |
| --- | --- |

(20)

Attiecīgajam kuģim paredzētais atbalsts tiktu sniegts saskaņā ar 2001. gada 16. marta Likuma Nr. 88 3. pantu, ko sankcionējusi Komisija kā valsts atbalstu Nr. 502/00. Tā apjoms kuģim C.180 ir aptuveni 3,9 miljoni EURO, kas nepārsniedz 9 procentus no tā līgumcenas.

| (21)(22) | Kuģu būves regulas 3. panta 2. punkta otrās rindkopas trešajā teikumā ir noteikts, ka “Komisija tomēr var pagarināt trīs gadu piegādes termiņu, ja to uzskata par pamatotu saistībā ar attiecīgā konkrētā kuģa būves projekta tehnisko sarežģītību vai kavējumiem, kurus ir radījuši negaidīti, būtiski un attaisnojami pārrāvumi kuģu būvētavas darba programmā ārkārtas faktoru dēļ, kuri bija neparedzami un kuru cēlonis bija meklējams ārpus kuģu būvētavas.” Komisija atzīmē, ka pagarinājums tiek lūgts tāpēc, ka kuģu būvētava Cantieri Navali Termoli nav spējusi pabeigt minētā kuģa būvi neparedzētu kavējumu dēļ, kuru cēloņi ir meklējami ārpus kuģu būvētavas.Kuģu būves regulā ir prasība, lai apstākļi, kas pamato piegādes termiņa pagarinājumu, būtu (a) ārkārtas, (b) neparedzami un (c) lai to cēloņi ir meklējami ārpus uzņēmuma. Vēl ir jākonstatē (d) cēloņseku sakarība starp šiem notikumiem un negaidītajiem pārrāvumiem, kas izraisīja kavēšanos, (e) to ilgums un (f) pārrāvumu būtiskums un attaisnojamība. Turpmākajos apakšpunktos ir izklāstīts Itālijas iestāžu izvirzīto argumentu novērtējums.






  (i) | 2001. gada 11. septembra notikumu ietekme

  Komisija ir šai saistībā atzinusi, ka šie notikumi bija neparedzami un ka to cēloņi ir meklējami ārpus kuģu būvētavas. Tomēr atbilstīgi līdzšinējiem Komisijas lēmumiem šajā gadījumā nevar pieņemt šo notikumu ietekmi, jo saskaņā ar Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi “samazinātu ekonomisko izaugsmi vai tirgus situācijas pasliktināšanos kādam kuģu veidam nevar uzskatīt par ārkārtas apstākļiem Kuģu būves regulas 3. panta 2. punkta nozīmē” (15). Šis arguments tika pieņemts vienīgi attiecībā uz pasažieru kuģiem šo notikumu tiešās ietekmes dēļ uz šādiem kuģiem, bet ne attiecībā uz cita veida kuģiem, šajos gadījumos uzskatot, ka šādu notikumu ietekme ir netieša un vispārīgāka.
  Faktiski lēmumā par lietas izmeklēšanas uzsākšanu Komisija atzīmēja, ka saskaņā ar “Clarkson Research” 2003. gada novembra pārskatu “11. septembra notikums neapšaubāmi vairoja problēmas saistībā ar pasaules ekonomikas jau tā vērojamo pakāpenisko palēnināšanos” (16). Turklāt attiecībā uz ieguldījumiem tankkuģos ķimikāliju pārvadāšanai ar pilnu kravnesību, kas ir mazāka par 20 000 tonnām, tādos kā kuģis C.180, šajā pašā “Clarkson Research” pārskatā ir teikts, ka “posmā starp 1998. gadu un 2001. gadu aktivitāte bija diezgan zema, un, neskatoties uz kāpumu 2001. gadā, šā paša gada pēdējā kvartālā līmenis kritās līdzīgi kā nozarē kopumā. Tomēr līgumu slēgšanas līmenis būtiski palielinājās 2002. gada sākumā un kopš tā laika ir bijis pietiekami noturīgs.”
  Attiecībā uz Itālijas iestāžu argumentu, kas apstrīd Komisijas uz retrospektīvu pārskatu balstīto vērtējumu par šo notikumu ietekmi, Komisija vispirms atzīmē, ka tā pamatojās uz pašu Itālijas iestāžu iesniegtu pārskatu. Otrkārt, tā uzsver, ka šajā procedūrā Itālijas iestādes pašas pamatojas uz pārskatiem, kas sastādīti 2003. gada beigās. Visbeidzot Komisija atzīmē, ka neviens no papildu pārskatiem, uz kuriem atsaucas Itālijas iestādes, nav pretrunā ar Komisijas vērtējumu šajā jautājumā.
  Komisija atzīmē, ka tās vērtējums attiecībā uz šo argumentu atbilst citiem tās lēmumiem līdzīgās lietās, kurās Itālija ir vērsusies par trīs gadu piegādes termiņa pagarināšanu tankkuģiem ķimikāliju pārvadāšanai un tankkuģiem sašķidrinātas naftas gāzes pārvadāšanai. |
| --- | --- | --- |

(21)(22)

Kuģu būves regulas 3. panta 2. punkta otrās rindkopas trešajā teikumā ir noteikts, ka “Komisija tomēr var pagarināt trīs gadu piegādes termiņu, ja to uzskata par pamatotu saistībā ar attiecīgā konkrētā kuģa būves projekta tehnisko sarežģītību vai kavējumiem, kurus ir radījuši negaidīti, būtiski un attaisnojami pārrāvumi kuģu būvētavas darba programmā ārkārtas faktoru dēļ, kuri bija neparedzami un kuru cēlonis bija meklējams ārpus kuģu būvētavas.” Komisija atzīmē, ka pagarinājums tiek lūgts tāpēc, ka kuģu būvētava Cantieri Navali Termoli nav spējusi pabeigt minētā kuģa būvi neparedzētu kavējumu dēļ, kuru cēloņi ir meklējami ārpus kuģu būvētavas.Kuģu būves regulā ir prasība, lai apstākļi, kas pamato piegādes termiņa pagarinājumu, būtu (a) ārkārtas, (b) neparedzami un (c) lai to cēloņi ir meklējami ārpus uzņēmuma. Vēl ir jākonstatē (d) cēloņseku sakarība starp šiem notikumiem un negaidītajiem pārrāvumiem, kas izraisīja kavēšanos, (e) to ilgums un (f) pārrāvumu būtiskums un attaisnojamība. Turpmākajos apakšpunktos ir izklāstīts Itālijas iestāžu izvirzīto argumentu novērtējums.

(i)

2001. gada 11. septembra notikumu ietekme

Komisija ir šai saistībā atzinusi, ka šie notikumi bija neparedzami un ka to cēloņi ir meklējami ārpus kuģu būvētavas. Tomēr atbilstīgi līdzšinējiem Komisijas lēmumiem šajā gadījumā nevar pieņemt šo notikumu ietekmi, jo saskaņā ar Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi “samazinātu ekonomisko izaugsmi vai tirgus situācijas pasliktināšanos kādam kuģu veidam nevar uzskatīt par ārkārtas apstākļiem Kuģu būves regulas 3. panta 2. punkta nozīmē” (15). Šis arguments tika pieņemts vienīgi attiecībā uz pasažieru kuģiem šo notikumu tiešās ietekmes dēļ uz šādiem kuģiem, bet ne attiecībā uz cita veida kuģiem, šajos gadījumos uzskatot, ka šādu notikumu ietekme ir netieša un vispārīgāka.

Faktiski lēmumā par lietas izmeklēšanas uzsākšanu Komisija atzīmēja, ka saskaņā ar “Clarkson Research” 2003. gada novembra pārskatu “11. septembra notikums neapšaubāmi vairoja problēmas saistībā ar pasaules ekonomikas jau tā vērojamo pakāpenisko palēnināšanos” (16). Turklāt attiecībā uz ieguldījumiem tankkuģos ķimikāliju pārvadāšanai ar pilnu kravnesību, kas ir mazāka par 20 000 tonnām, tādos kā kuģis C.180, šajā pašā “Clarkson Research” pārskatā ir teikts, ka “posmā starp 1998. gadu un 2001. gadu aktivitāte bija diezgan zema, un, neskatoties uz kāpumu 2001. gadā, šā paša gada pēdējā kvartālā līmenis kritās līdzīgi kā nozarē kopumā. Tomēr līgumu slēgšanas līmenis būtiski palielinājās 2002. gada sākumā un kopš tā laika ir bijis pietiekami noturīgs.”

Attiecībā uz Itālijas iestāžu argumentu, kas apstrīd Komisijas uz retrospektīvu pārskatu balstīto vērtējumu par šo notikumu ietekmi, Komisija vispirms atzīmē, ka tā pamatojās uz pašu Itālijas iestāžu iesniegtu pārskatu. Otrkārt, tā uzsver, ka šajā procedūrā Itālijas iestādes pašas pamatojas uz pārskatiem, kas sastādīti 2003. gada beigās. Visbeidzot Komisija atzīmē, ka neviens no papildu pārskatiem, uz kuriem atsaucas Itālijas iestādes, nav pretrunā ar Komisijas vērtējumu šajā jautājumā.

Komisija atzīmē, ka tās vērtējums attiecībā uz šo argumentu atbilst citiem tās lēmumiem līdzīgās lietās, kurās Itālija ir vērsusies par trīs gadu piegādes termiņa pagarināšanu tankkuģiem ķimikāliju pārvadāšanai un tankkuģiem sašķidrinātas naftas gāzes pārvadāšanai.

| (ii) | Nepieciešamība pārveidot kuģi, ņemot vērā jaunās tirgus prasības

  Attiecībā uz otru argumentu sākotnēji ir minēts, ka tehniskie pārveidojumi tika veikti pēc kuģu īpašnieka lūguma, lai tiktu ņemtas vērā jaunās tirgus prasības. Turklāt, kā minēts sākotnējā kuģu būves līguma 2003. gada 10. decembra papildinājumā, kuģu būvētava gatavojās lūgt kuģa īpašniekam pagarināt kuģa C.180 piegādes termiņu, uzņemoties visas izmaksas un risku saistībā ar lēmumiem par valsts atbalstu/tā piešķiršanu.
  Komisija norāda, ka kuģu īpašnieks vienmēr var pieprasīt veikt izmaiņas līgumā par kuģa būvi un ka šādas izmaiņas kuģu būves nozarē nav retums. Šādi notikumi ir daļa no kuģu būvētavas parastās saimnieciskās darbības. Tāpēc šo argumentu šajā gadījumā nevar pieņemt.
  Lai izvērtējums būtu pilnīgs, Komisija arī atzīmē, ka šīs izmeklēšanas gaitā Itālijas iestādes paskaidroja, ka ASV frakta uzņēmums Novamar bija atzīmējis attiecīgās izmaiņas (par abiem kuģiem C.173 un C.180) jau 2001. gada februāra vēstulē kuģu īpašniekam, un kuģu būvētava un kuģu īpašnieks bija vienojušies par tām pirms līguma darbības apturēšanas 2001. gadā. Turpmāk tā atzīmē, ka no Itālijas iestāžu paskaidrojumiem izriet, ka kuģi C.173 saskaņā ar tā sākotnējām specifikācijām jau ilgi pirms tam bija jāuzbūvē citai kuģu būvētavai, kura deviņdesmitajos gados saskārās ar grūtībām; tāpēc kuģis piederēja vecākai kuģu paaudzei, kuru tagad apsteidza jaunās paaudzes lielāka izmēra kuģi ar lielāku jaudu.
  Ņemot vērā iepriekšminēto, ir skaidrs, ka pārveidojumi nebija nedz ārkārtas, nedz neparedzams notikums. Tāpēc Komisija uzskata, ka Itālijas izvirzītie argumenti šajā gadījumā nav pieņemami. |
| --- | --- |

(ii)

Nepieciešamība pārveidot kuģi, ņemot vērā jaunās tirgus prasības

Attiecībā uz otru argumentu sākotnēji ir minēts, ka tehniskie pārveidojumi tika veikti pēc kuģu īpašnieka lūguma, lai tiktu ņemtas vērā jaunās tirgus prasības. Turklāt, kā minēts sākotnējā kuģu būves līguma 2003. gada 10. decembra papildinājumā, kuģu būvētava gatavojās lūgt kuģa īpašniekam pagarināt kuģa C.180 piegādes termiņu, uzņemoties visas izmaksas un risku saistībā ar lēmumiem par valsts atbalstu/tā piešķiršanu.

Komisija norāda, ka kuģu īpašnieks vienmēr var pieprasīt veikt izmaiņas līgumā par kuģa būvi un ka šādas izmaiņas kuģu būves nozarē nav retums. Šādi notikumi ir daļa no kuģu būvētavas parastās saimnieciskās darbības. Tāpēc šo argumentu šajā gadījumā nevar pieņemt.

Lai izvērtējums būtu pilnīgs, Komisija arī atzīmē, ka šīs izmeklēšanas gaitā Itālijas iestādes paskaidroja, ka ASV frakta uzņēmums Novamar bija atzīmējis attiecīgās izmaiņas (par abiem kuģiem C.173 un C.180) jau 2001. gada februāra vēstulē kuģu īpašniekam, un kuģu būvētava un kuģu īpašnieks bija vienojušies par tām pirms līguma darbības apturēšanas 2001. gadā. Turpmāk tā atzīmē, ka no Itālijas iestāžu paskaidrojumiem izriet, ka kuģi C.173 saskaņā ar tā sākotnējām specifikācijām jau ilgi pirms tam bija jāuzbūvē citai kuģu būvētavai, kura deviņdesmitajos gados saskārās ar grūtībām; tāpēc kuģis piederēja vecākai kuģu paaudzei, kuru tagad apsteidza jaunās paaudzes lielāka izmēra kuģi ar lielāku jaudu.

Ņemot vērā iepriekšminēto, ir skaidrs, ka pārveidojumi nebija nedz ārkārtas, nedz neparedzams notikums. Tāpēc Komisija uzskata, ka Itālijas izvirzītie argumenti šajā gadījumā nav pieņemami.

| (iii) | Dabas katastrofu ietekme, kas skāra Molīzes reģionu, kurā atrodas kuģu būvētava

  Ir vispāratzīts, ka zemestrīces, plūdi un citi “force majeure” notikumi parasti ir pieņemams pamats. Tāpat tiek atzīts, ka šie notikumi, kā to apliecina ar Ministru Prezidenta dekrētu izsludinātais ārkārtas stāvoklis, ir ietekmējuši Molīzes reģionu un potenciāli kuģu būvētavas darbību kopumā.
  Tomēr saskaņā ar Kuģu būves regulu trīs gadu piegādes termiņa pagarinājums ir atkāpe no parastajiem noteikumiem, kas atļauj piešķirt ar līgumu saistītu atbalstu kuģa darbībai, kas savukārt veido izņēmumu no Kopienas noteikumiem par valsts atbalstu. Attiecīgi princips, ka likumi, kas nosaka izņēmumus, ir jāinterpretē šauri, nozīmē, ka jānosaka tieša cēloņseku sakarība starp apstākļiem, kas varētu būt izraisījuši kavēšanos, un kavējumiem kuģa būvē. Tomēr Komisijai sniegtā informācija, tostarp Itālijas iestāžu sniegtā informācija pēc formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas, ir diezgan nenoteikta un tikai ļoti vispārīgā veidā piemin katastrofu postošo ietekmi; tā ne parāda, ne kvantitatīvi nosaka šo notikumu tiešo ietekmi uz kuģu būvētavas darba programmu vai uz attiecīgā kuģa būvi.
  Komisija atzīmē, ka, neskatoties uz tās skaidri izteiktajiem lūgumiem sniegt informāciju un atbilžu termiņu ievērojamu pagarinājumu, nav sniegta nekāda sīka informācija par šo katastrofu radīto pārrāvumu kuģu būvētavas darba programmā kopumā un to, tieši kādas ir bijušas to sekas uz īpašo darba programmu pie kuģa C.180 (iepriekš – C.173). Itālijas iestādes ir iesniegušas vēstuļu, ar kurām sastāvdaļu piegādātāji un pakalpojumu sniedzēji atsauca savus līgumus ar kuģu būvētavu, kopijas. Tomēr tās nav sīki ar dokumentiem pamatojušas cēloņseku sakarību un nav skaitliski precīzi raksturojušas atbilstošo kavējumu kuģu būvētavas darba programmā un kuģa C.180 (iepriekš – C 173) būvē, lai pamatotu lūgumu pagarināt piegādes termiņu par 10 mēnešiem. |
| --- | --- |

(iii)

Dabas katastrofu ietekme, kas skāra Molīzes reģionu, kurā atrodas kuģu būvētava

Ir vispāratzīts, ka zemestrīces, plūdi un citi “force majeure” notikumi parasti ir pieņemams pamats. Tāpat tiek atzīts, ka šie notikumi, kā to apliecina ar Ministru Prezidenta dekrētu izsludinātais ārkārtas stāvoklis, ir ietekmējuši Molīzes reģionu un potenciāli kuģu būvētavas darbību kopumā.

Tomēr saskaņā ar Kuģu būves regulu trīs gadu piegādes termiņa pagarinājums ir atkāpe no parastajiem noteikumiem, kas atļauj piešķirt ar līgumu saistītu atbalstu kuģa darbībai, kas savukārt veido izņēmumu no Kopienas noteikumiem par valsts atbalstu. Attiecīgi princips, ka likumi, kas nosaka izņēmumus, ir jāinterpretē šauri, nozīmē, ka jānosaka tieša cēloņseku sakarība starp apstākļiem, kas varētu būt izraisījuši kavēšanos, un kavējumiem kuģa būvē. Tomēr Komisijai sniegtā informācija, tostarp Itālijas iestāžu sniegtā informācija pēc formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas, ir diezgan nenoteikta un tikai ļoti vispārīgā veidā piemin katastrofu postošo ietekmi; tā ne parāda, ne kvantitatīvi nosaka šo notikumu tiešo ietekmi uz kuģu būvētavas darba programmu vai uz attiecīgā kuģa būvi.

Komisija atzīmē, ka, neskatoties uz tās skaidri izteiktajiem lūgumiem sniegt informāciju un atbilžu termiņu ievērojamu pagarinājumu, nav sniegta nekāda sīka informācija par šo katastrofu radīto pārrāvumu kuģu būvētavas darba programmā kopumā un to, tieši kādas ir bijušas to sekas uz īpašo darba programmu pie kuģa C.180 (iepriekš – C.173). Itālijas iestādes ir iesniegušas vēstuļu, ar kurām sastāvdaļu piegādātāji un pakalpojumu sniedzēji atsauca savus līgumus ar kuģu būvētavu, kopijas. Tomēr tās nav sīki ar dokumentiem pamatojušas cēloņseku sakarību un nav skaitliski precīzi raksturojušas atbilstošo kavējumu kuģu būvētavas darba programmā un kuģa C.180 (iepriekš – C 173) būvē, lai pamatotu lūgumu pagarināt piegādes termiņu par 10 mēnešiem.

| (23) | Tāpēc Komisija uzskata, ka iepriekš aprakstītie ārkārtas apstākļi nav ietekmējuši konkrēto darba programmu pie attiecīgā kuģa, kas pamatotu pieprasīto 10 mēnešu piegādes termiņa pagarinājumu. Tāpēc (i) līdz (iii) apakšpunktos izklāstītos argumentus nevar pieņemt. |
| --- | --- |

(23)

Tāpēc Komisija uzskata, ka iepriekš aprakstītie ārkārtas apstākļi nav ietekmējuši konkrēto darba programmu pie attiecīgā kuģa, kas pamatotu pieprasīto 10 mēnešu piegādes termiņa pagarinājumu. Tāpēc (i) līdz (iii) apakšpunktos izklāstītos argumentus nevar pieņemt.

| (24) | Tā kā nav pietiekamu pierādījumu, uz šī pamata pagarinājumu nevar atļaut.






  (iv) | Darbu apturēšana pie kuģa C.180 (iepriekš C.173) būves 2004. gadā

  Turklāt Komisija atzīmē, ka Itālijas iestādes to informēja, ka kuģa C.180 (iepriekš -C.173) būve ir pabeigta par aptuveni 66 %, bet darbs ir apturēts un kuģis nolaists ūdenī 2004.gada augustā; tāpēc to viedoklis ir, ka 10 mēnešu pagarinājumam būtu jāsākas no Komisijas lēmuma par pieprasīto pagarinājumu pieņemšanas dienas.
  Pirmkārt, Itālijas iestāžu lūgumu skaitīt 10 mēnešu pagarinājumu no Komisijas lēmuma pieņemšanas dienas nevar uzskatīt par atbilstošu Kuģu būves regulai, jo tas izraisītu turpmākus nepamatotus kavējumus. Kuģu būvētava pieņēma lēmumu apturēt kuģa būvi uz savu atbildību, un tas izraisīja papildu kavēšanos, kas nav attaisnojama, pamatojoties uz Kuģu būves regulu.
  Otrkārt, Komisija atzīmē, ka atbilstīgi paziņojumam kuģi C.180 (iepriekš – C.173) bija jāpiegādā līdz 2004. gada 31. oktobrim. Tomēr, ņemot vērā Itālijas iestāžu lūgumu pagarināt piegādes termiņu par 10 mēnešiem, sākot no Komisijas lēmuma par pieprasītā pagarinājuma piešķiršanu, kopā ar faktu, ka kuģu būvētava sāka nepabeigtā kuģa C.180 (iepriekš C.173) ekspluatāciju 2004. gada augustā, ir skaidrs, ka kuģu būvētava nebūtu varējusi piegādāt kuģi, pat ja tai tiktu piešķirts sākotnējais 10 mēnešu piegādes termiņa pagarinājums.
  Atbilstīgi, Itālijas lūgums jebkurā gadījumā ir noraidāms nepamatotās darbu apturēšanas dēļ 2004. gadā. |
| --- | --- | --- |

(24)

Tā kā nav pietiekamu pierādījumu, uz šī pamata pagarinājumu nevar atļaut.

(iv)

Darbu apturēšana pie kuģa C.180 (iepriekš C.173) būves 2004. gadā

Turklāt Komisija atzīmē, ka Itālijas iestādes to informēja, ka kuģa C.180 (iepriekš -C.173) būve ir pabeigta par aptuveni 66 %, bet darbs ir apturēts un kuģis nolaists ūdenī 2004.gada augustā; tāpēc to viedoklis ir, ka 10 mēnešu pagarinājumam būtu jāsākas no Komisijas lēmuma par pieprasīto pagarinājumu pieņemšanas dienas.

Pirmkārt, Itālijas iestāžu lūgumu skaitīt 10 mēnešu pagarinājumu no Komisijas lēmuma pieņemšanas dienas nevar uzskatīt par atbilstošu Kuģu būves regulai, jo tas izraisītu turpmākus nepamatotus kavējumus. Kuģu būvētava pieņēma lēmumu apturēt kuģa būvi uz savu atbildību, un tas izraisīja papildu kavēšanos, kas nav attaisnojama, pamatojoties uz Kuģu būves regulu.

Otrkārt, Komisija atzīmē, ka atbilstīgi paziņojumam kuģi C.180 (iepriekš – C.173) bija jāpiegādā līdz 2004. gada 31. oktobrim. Tomēr, ņemot vērā Itālijas iestāžu lūgumu pagarināt piegādes termiņu par 10 mēnešiem, sākot no Komisijas lēmuma par pieprasītā pagarinājuma piešķiršanu, kopā ar faktu, ka kuģu būvētava sāka nepabeigtā kuģa C.180 (iepriekš C.173) ekspluatāciju 2004. gada augustā, ir skaidrs, ka kuģu būvētava nebūtu varējusi piegādāt kuģi, pat ja tai tiktu piešķirts sākotnējais 10 mēnešu piegādes termiņa pagarinājums.

Atbilstīgi, Itālijas lūgums jebkurā gadījumā ir noraidāms nepamatotās darbu apturēšanas dēļ 2004. gadā.

| (25) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka izskatāmais pasākums ir valsts atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Itālijas iestāžu iesniegtā informācija, tostarp tā, kas tika sniegta formālās izmeklēšanas gaitā, ir apstiprinājusi Komisijas šaubas par šai lietā norādīto kavējumu cēloņu atbilstību Kuģu būves regulas 3. panta 2. punkta otrajai rindkopai, un tāpēc izskatāmais pasākums nav saderīgs ar kopējo tirgu Līguma 87. panta 3. punkta (e) apakšpunkta nozīmē.
  Ņemot vērā šos secinājumus, Komisija, |
| --- | --- |

(25)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka izskatāmais pasākums ir valsts atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Itālijas iestāžu iesniegtā informācija, tostarp tā, kas tika sniegta formālās izmeklēšanas gaitā, ir apstiprinājusi Komisijas šaubas par šai lietā norādīto kavējumu cēloņu atbilstību Kuģu būves regulas 3. panta 2. punkta otrajai rindkopai, un tāpēc izskatāmais pasākums nav saderīgs ar kopējo tirgu Līguma 87. panta 3. punkta (e) apakšpunkta nozīmē.

Ņemot vērā šos secinājumus, Komisija,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU:

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1540/98 3. panta 2. punktā noteikto trīs gadu piegādes termiņu nedrīkst pagarināt Cantieri Navali Termoli SpA būvētajam kuģim C.180 (iepriekš – C.173) .

Tāpēc nedrīkst īstenot ar līgumu saistīto atbalstu šā kuģa darbībai.

2. pants

Divu mēnešu laikā pēc šī lēmuma paziņošanas Itālijai jāinformē Komisija par veiktajiem pasākumiem lēmuma izpildei.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

Briselē, 2006. gada 4. jūlijs.

Komisijas vārdā

Neelie KROES

Komisijas locekle

---

(1)  OV L 202, 18.7.1998., 1. lpp.

1

(2)  OV C 42, 18.2.2005., 15. lpp.

2

(3)  No 2000. gada līdz 2004. gadam Marnavi pasūtījumi veidoja aptuveni 43 % no Cantieri Navali Termoli apgrozījuma, turpretim pirms tam – no 1995. gada līdz 1999. gadam šī uzņēmuma daļa apgrozījumā bija tuva nullei.

3

Marnavi

Cantieri Navali Termoli

(4)  Kuģu būvētava ir ļoti mazs uzņēmums, kurā ir nodarbināts tikai 51 cilvēks.

4

(5)  Itālijas iestādes ir paziņojušas, ka Komisijas atsauce uz Klārksona pārskatu [Clarkson report] lēmuma par lietas izmeklēšanu 11. parindē ir nepareiza, jo tā attiecas uz 2003. gada novembra pārskatu, nevis uz 2003. gada oktobra pārskatu.

5

(6)  The Clarkson Shipping Review & Outlook, 2003. gada rudens, 7.- 44. lpp. un 127. lpp.; Clarkson: “Review of Tanker/Chemical/Small LPG Markets and Newbuilding Investment over 2001 and onwards”, 2003. gada oktobris, 17.- 20. lpp.

6

The Clarkson Shipping Review & Outlook

Clarkson: “Review of Tanker/Chemical/Small LPG Markets and Newbuilding Investment over 2001 and onwards”,

(7)  Attiecīgie tankkuģi ir C.173 un C.180, kas ir apspriesti turpmāk tekstā.

7

(8)  Tās galvenokārt attiecās uz kuģa izmēriem un tilpņu skaita, kā arī uz tā garumu un platumu.

8

(9)  Itālijas iestādes norāda, ka šīs izmaiņas attiecās gan uz sākotnējo kuģi C.173, gan C.180 (iepriekš C.173), un ka kuģu būvētava un kuģu īpašnieks bija vienojušies par tām pirms līguma darbības apturēšanas 2001.gadā pēc Novamar vēstules saņemšanas 2001.gada februārī, kurā bija norādīts, ka ir jāizdara izmaiņas abos kuģos. Tās arī apgalvo, ka, pirms izmaiņas tika oficiāli iekļautas līguma 2003. gada decembra papildinājumā, darbs pie izmainītā C.180 kuģa (iepriekš – C.173) jau bija uzsākts.

9

Novamar

(10)  Atbilstīgi tam, kā Itālijas iestādes interpretē Komisijas 2003. gada 9. jūlija Lēmumu 691/2003 un 1993. gada 21. decembra Lēmumu 727/1993, kuģa veids un attiecīgās izmaiņas liecina par Komisijas pieņemto izņēmumu “tehniskās sarežģītības” dēļ.

10

(11)  Komisijas 2004. gada 8. septembra Lēmuma C(2004)3344 galīgā redakcija par Lietu Nr. 147/2004.

11

(12)  Kuģa korpusa apakšsistēmas, galdniecības darbi un ar kuģa aprīkošanu saistītie pakalpojumi, nerūsējošā tērauda lokšņu piegāde, elektroiekārtu piegāde un montāža un konsultāciju pakalpojumi par izmaiņām kuģī C.173, ko vēlāk pārdēvēja par kuģi C.180, lai palielinātu tā ietilpību un jaudu.

12

(13)  Šo līgumu laušanas rezultātā kuģu būvētava bija spiesta izmantot “force majeure” klauzulu attiecībā uz kuģu īpašnieku; tas savukārt iespaidoja kuģa īpašnieku pieņemt lēmumu atteikties būvēt vienu no diviem kuģu būvētavai pasūtītajiem kuģiem.

13

force majeure

(14)  OV C 317, 30.12.2003., 11. lpp.

14

(15)  Sk. Lietu Nr. 99/02 (OV 262, 29.10.2002., Odenses kuģu būvētava – trīs gadu piegādes termiņa pagarināšana diviem kuģiem (Dānija).

15

(16)  “Review of Tanker/Chemical/Small LPG Markets & Newbuilding Investment over 2001 and onwards [Pārskats par tankkuģu/ķimikāliju pārvadātāju/mazo sašķidrinātās gāzes tankkuģu tirgiem un ieguldījumiem jaunu kuģu būvē, sākot no 2001. gada]”, Clarkson Research, 2003. gada novembris, 19. un 20. lpp.

16

Review of Tanker/Chemical/Small LPG Markets & Newbuilding Investment over 2001 and onwards

Clarkson Research

---

| 28.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 383/61 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 383/61

---

KOMSIJAS LĒMUMS

2006. gada 19. jūlij

par pasākumu, ko Nīderlande ir īstenojusi par labu VAOP

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 3224)

(Autentisks ir teksts tikai holandiešu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2006/949/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās puses aicinātas iesniegt savus apsvērumus atbilstīgi minētajiem pantiem (1), un ņemot vērā šos apsvērumus,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | 2002. gada 12. jūnija vēstulē, kas reģistrēta 2002. gada 17. jūnijā, Komisija saņēma sūdzību par četriem it kā nelikumīgiem atbalsta pasākumiem, kas īstenoti par labu Makulatūras piegādātāju asociācijai (Vereniging van Aanbieders van Oud Papier, turpmāk tekstā – “VAOP”) – daļēju atbrīvojumu no uzņēmuma peļņas nodokļa un no pievienotās vērtības nodokļa, Bank Nederlandse Gemeenten (turpmāk tekstā – “BNG”) aizdevuma piešķiršanu, kā arī subordinēta aizdevuma piešķiršanu no vairāku pašvaldību puses. 2002. gada 30. jūlija un 2002. gada 6. decembra vēstulēs Komisija lūdza Nīderlandes iestādēm papildu informāciju, kuru tās sniedza 2002. gada 10. oktobra un 2003. gada 10. februāra vēstulēs. 2003. gada 29. aprīlī notika sūdzības iesniedzēja un Komisijas dienestu tikšanās. 2003. gada 5. maija vēstulē sūdzības iesniedzējs informēja Komisiju, ka gatavojas no Nīderlandes iestādēm šajā lietā iegūt papildu informāciju, uz kuru balstoties, tas konkretizēs savu sūdzību attiecībā uz noteiktiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(1)

2002. gada 12. jūnija vēstulē, kas reģistrēta 2002. gada 17. jūnijā, Komisija saņēma sūdzību par četriem it kā nelikumīgiem atbalsta pasākumiem, kas īstenoti par labu Makulatūras piegādātāju asociācijai (Vereniging van Aanbieders van Oud Papier, turpmāk tekstā – “VAOP”) – daļēju atbrīvojumu no uzņēmuma peļņas nodokļa un no pievienotās vērtības nodokļa, Bank Nederlandse Gemeenten (turpmāk tekstā – “BNG”) aizdevuma piešķiršanu, kā arī subordinēta aizdevuma piešķiršanu no vairāku pašvaldību puses. 2002. gada 30. jūlija un 2002. gada 6. decembra vēstulēs Komisija lūdza Nīderlandes iestādēm papildu informāciju, kuru tās sniedza 2002. gada 10. oktobra un 2003. gada 10. februāra vēstulēs. 2003. gada 29. aprīlī notika sūdzības iesniedzēja un Komisijas dienestu tikšanās. 2003. gada 5. maija vēstulē sūdzības iesniedzējs informēja Komisiju, ka gatavojas no Nīderlandes iestādēm šajā lietā iegūt papildu informāciju, uz kuru balstoties, tas konkretizēs savu sūdzību attiecībā uz noteiktiem pasākumiem.

| (2) | Sūdzības iesniedzējs 2004. gada 13. septembra vēstulē sniedza papildu informāciju un paziņoja par savu vēlmi sūdzību ierobežot, attiecinot to tikai uz aizdevumu, ko banka BNG piešķīrusi VAOP. Pamatojoties uz šo jauno informāciju, Komisija 2004. gada 21. oktobra vēstulē lūdza Nīderlandes iestādēm papildu informāciju, kuru tās sniedza 2004. gada 17. decembrī. Komisija 2005. gada 3. maijā informēja Nīderlandi, ka ir pieņēmusi lēmumu uzsākt Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz BNG sniegto aizdevumu un līdzdalīgo pašvaldību sniegto aizdevumu. |
| --- | --- |

(2)

Sūdzības iesniedzējs 2004. gada 13. septembra vēstulē sniedza papildu informāciju un paziņoja par savu vēlmi sūdzību ierobežot, attiecinot to tikai uz aizdevumu, ko banka BNG piešķīrusi VAOP. Pamatojoties uz šo jauno informāciju, Komisija 2004. gada 21. oktobra vēstulē lūdza Nīderlandes iestādēm papildu informāciju, kuru tās sniedza 2004. gada 17. decembrī. Komisija 2005. gada 3. maijā informēja Nīderlandi, ka ir pieņēmusi lēmumu uzsākt Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz BNG sniegto aizdevumu un līdzdalīgo pašvaldību sniegto aizdevumu.

| (3) | Pēc tam, kad Nīderlandes iestādes divas reizes bija lūgušas pagarināt termiņu atbildes sniegšanai saistībā ar lēmumu uzsākt procedūru, tās beidzot darīja zināmu savu nostāju 2005. gada 29. augusta vēstulē. Komisija 9. novemTMbrī lūdza sniegt papildu informāciju, kas tika nosūtīta 2005. gada 8. decembra vēstulē. Komisija atkārtoti lūdza informāciju 2004. gada 4. maija elektroniskā pasta sūtījumā; atbilde tika sniegta 2006. gada 2. jūnija un 2006. gada 19. jūnija vēstulēs. |
| --- | --- |

(3)

Pēc tam, kad Nīderlandes iestādes divas reizes bija lūgušas pagarināt termiņu atbildes sniegšanai saistībā ar lēmumu uzsākt procedūru, tās beidzot darīja zināmu savu nostāju 2005. gada 29. augusta vēstulē. Komisija 9. novemTMbrī lūdza sniegt papildu informāciju, kas tika nosūtīta 2005. gada 8. decembra vēstulē. Komisija atkārtoti lūdza informāciju 2004. gada 4. maija elektroniskā pasta sūtījumā; atbilde tika sniegta 2006. gada 2. jūnija un 2006. gada 19. jūnija vēstulēs.

| (4) | Komisijas lēmums par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu tika publicēts Oficiālajā Vēstnesī
   (2)2005. gada 30. septembrī. Sūdzības iesniedzējs darīja zināmus savus apsvērumus par lēmumu 2005. gada 28. oktobrī un lūdza Komisiju pievienot šiem apsvērumiem iepriekš minētās 2002. gada 12. jūnija un 2004. gada 13. septembra vēstules, kā arī ziņojumu par 2003. gada 29. aprīļa tikšanos, un uzskatīt vēstules par to neatņemamu daļu. Abu vēstuļu nekonfidenciālā daļa 2005. gada 24. novembrī tika nosūtīta Nīderlandei; Nīderlande atbildi sniedza 2005. gada 16. decembra vēstulē. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas lēmums par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu tika publicēts Oficiālajā Vēstnesī
   (2)2005. gada 30. septembrī. Sūdzības iesniedzējs darīja zināmus savus apsvērumus par lēmumu 2005. gada 28. oktobrī un lūdza Komisiju pievienot šiem apsvērumiem iepriekš minētās 2002. gada 12. jūnija un 2004. gada 13. septembra vēstules, kā arī ziņojumu par 2003. gada 29. aprīļa tikšanos, un uzskatīt vēstules par to neatņemamu daļu. Abu vēstuļu nekonfidenciālā daļa 2005. gada 24. novembrī tika nosūtīta Nīderlandei; Nīderlande atbildi sniedza 2005. gada 16. decembra vēstulē.

| (5) | Iespējamā atbalsta saņēmēja VAOP apsvērumus saistībā ar lēmumu par procedūras uzsākšanu Komisija saņēma 2005. gada 28. oktobra vēstulē, kurā VAOP lūdza tikšanos. Šī tikšanās notika 2006. gada 31. janvārī. VAOP2006. gada 27. marta vēstulē sniedza informāciju, kas papildināja tikšanās laikā izteiktos apsvērumus. |
| --- | --- |

(5)

Iespējamā atbalsta saņēmēja VAOP apsvērumus saistībā ar lēmumu par procedūras uzsākšanu Komisija saņēma 2005. gada 28. oktobra vēstulē, kurā VAOP lūdza tikšanos. Šī tikšanās notika 2006. gada 31. janvārī. VAOP2006. gada 27. marta vēstulē sniedza informāciju, kas papildināja tikšanās laikā izteiktos apsvērumus.

2.   APRAKSTS

2.1.   Saņēmējs

| (6) | Asociāciju VAOP deviņdesmito gadu sākumā izveidoja vairākas Nīderlandes pašvaldības. Tā ir kooperatīva bezpeļņas asociācija ar ierobežotu atbildību, kas saviem biedriem piedāvā noteiktus pakalpojumus ar visizdevīgākajiem nosacījumiem. Konkrētāk – VAOP mērķis ir organizēt asociācijā līdzdalīgajās pašvaldībās iegūtās makulatūras optimālu savākšanu, sākotnējo apstrādi (šķirošana/presēšana) un pārdošanu. Šīs darbības vēlāk tika paplašinātas, iekļaujot arī stikla atkritumu un citu pārstrādājamo atkritumu savākšanu. |
| --- | --- |

(6)

Asociāciju VAOP deviņdesmito gadu sākumā izveidoja vairākas Nīderlandes pašvaldības. Tā ir kooperatīva bezpeļņas asociācija ar ierobežotu atbildību, kas saviem biedriem piedāvā noteiktus pakalpojumus ar visizdevīgākajiem nosacījumiem. Konkrētāk – VAOP mērķis ir organizēt asociācijā līdzdalīgajās pašvaldībās iegūtās makulatūras optimālu savākšanu, sākotnējo apstrādi (šķirošana/presēšana) un pārdošanu. Šīs darbības vēlāk tika paplašinātas, iekļaujot arī stikla atkritumu un citu pārstrādājamo atkritumu savākšanu.

| (7) | VAOP nav pilnībā vertikāli integrēta struktūra. Tā tikai sniedz saviem biedriem minētos organizatoriskos pakalpojumus un operatīvo darbību veikšanai, piemēram, atkritumu pārvadājumiem, lielākoties izmanto citu uzņēmumu pakalpojumus. Tāpēc asociācijai 2002. gadā bija tikai 20 darbinieki un EUR 27,5 miljonu apgrozījums. VAOP no vietējām varas iestādēm saņem maksu par to teritorijā radušos pārstrādājamo atkritumu savākšanu un sākotnējo apstrādi un pārskaita tām ieņēmumus, kas radušies no pārstrādājamo atkritumu pārdošanas pārstrādātā materiāla (piemēram, otrreizējā pārstrādē ražota papīra) ražotājiem. |
| --- | --- |

(7)

VAOP nav pilnībā vertikāli integrēta struktūra. Tā tikai sniedz saviem biedriem minētos organizatoriskos pakalpojumus un operatīvo darbību veikšanai, piemēram, atkritumu pārvadājumiem, lielākoties izmanto citu uzņēmumu pakalpojumus. Tāpēc asociācijai 2002. gadā bija tikai 20 darbinieki un EUR 27,5 miljonu apgrozījums. VAOP no vietējām varas iestādēm saņem maksu par to teritorijā radušos pārstrādājamo atkritumu savākšanu un sākotnējo apstrādi un pārskaita tām ieņēmumus, kas radušies no pārstrādājamo atkritumu pārdošanas pārstrādātā materiāla (piemēram, otrreizējā pārstrādē ražota papīra) ražotājiem.

| (8) | Nīderlandes nodokļu iestādes neuzskata VAOP par valsts iestādi. |
| --- | --- |

(8)

Nīderlandes nodokļu iestādes neuzskata VAOP par valsts iestādi.

| (9) | Pirmā izveidotā struktūra bija kooperatīva sabiedrība ar ierobežotu atbildību Coöperative Vereniging VAOP B.V. Gadu gaitā tā izveidoja vairākus meitas uzņēmumus, kas veic operatīvās darbības. Šie meitas uzņēmumi ir sabiedrības ar ierobežotu atbildību. Komisija, veicot izmeklēšanu, uzskatīs visus šos uzņēmumus par grupu, kas veido vienu saimniecisko vienību (“VAOP”), jo mātes uzņēmumam visos meitas uzņēmumos pieder akciju kontrolpakete. Meitas uzņēmumu dati tiek iekļauti mātes uzņēmuma konsolidētajos pārskatos. Turklāt VAOP lielākais kreditors BNG ir noslēdzis aizdevuma līgumu ar visu grupu, nevis ar katru uzņēmumu atsevišķi, lai gan šajā līgumā kredītlimiti ir noteikti arī atsevišķiem meitas uzņēmumiem. Visbeidzot līgumā ir paredzētas šķērsgarantijas starp dažādiem grupas uzņēmumiem: katrs uzņēmums atbild BNG par cita grupas uzņēmuma parādiem. |
| --- | --- |

(9)

Pirmā izveidotā struktūra bija kooperatīva sabiedrība ar ierobežotu atbildību Coöperative Vereniging VAOP B.V. Gadu gaitā tā izveidoja vairākus meitas uzņēmumus, kas veic operatīvās darbības. Šie meitas uzņēmumi ir sabiedrības ar ierobežotu atbildību. Komisija, veicot izmeklēšanu, uzskatīs visus šos uzņēmumus par grupu, kas veido vienu saimniecisko vienību (“VAOP”), jo mātes uzņēmumam visos meitas uzņēmumos pieder akciju kontrolpakete. Meitas uzņēmumu dati tiek iekļauti mātes uzņēmuma konsolidētajos pārskatos. Turklāt VAOP lielākais kreditors BNG ir noslēdzis aizdevuma līgumu ar visu grupu, nevis ar katru uzņēmumu atsevišķi, lai gan šajā līgumā kredītlimiti ir noteikti arī atsevišķiem meitas uzņēmumiem. Visbeidzot līgumā ir paredzētas šķērsgarantijas starp dažādiem grupas uzņēmumiem: katrs uzņēmums atbild BNG par cita grupas uzņēmuma parādiem.

2.2.   Tirgus

| (10) | VAOP darbības deviņdesmitajos gados ievērojami paplašinājās. Šīs desmitgades pirmajos gados asociācijas tirgus daļa sasniedza 25 % līdz 30 % no Nīderlandes makulatūras savākšanas tirgus. Turklāt VAOP ir nozīmīgs makulatūras apstrādes (šķirošana/presēšana) tirgus dalībnieks. VAOP ienāca arī Nīderlandes stikla atkritumu savākšanas tirgū, kur kļuva par vienu no tirgus līderiem. Daži no šajos tirgos aktīvajiem uzņēmumiem ir ārvalstu firmu meitas uzņēmumi. |
| --- | --- |

(10)

VAOP darbības deviņdesmitajos gados ievērojami paplašinājās. Šīs desmitgades pirmajos gados asociācijas tirgus daļa sasniedza 25 % līdz 30 % no Nīderlandes makulatūras savākšanas tirgus. Turklāt VAOP ir nozīmīgs makulatūras apstrādes (šķirošana/presēšana) tirgus dalībnieks. VAOP ienāca arī Nīderlandes stikla atkritumu savākšanas tirgū, kur kļuva par vienu no tirgus līderiem. Daži no šajos tirgos aktīvajiem uzņēmumiem ir ārvalstu firmu meitas uzņēmumi.

| (11) | Lai gan Nīderlandes vietējās varas iestādēm ir ar likumu noteikts pienākums makulatūru savākt atsevišķi un piedāvāt to pārstrādes tirgū, nav noteikts, kāda veidā šīs darbības būtu jāveic. Tādēļ lielākā daļa Nīderlandes pašvaldību organizē publiskā iepirkuma konkursus par šo darbību veikšanu. Šādos gadījumos VAOP konkurēja ar attiecīgo nozaru uzņēmumiem, kas arī piedāvāja šos pakalpojumus (3). VAOP, vēršoties pie pašvaldībām, cenšas piesaistīt jaunus biedrus un piedāvā tiem iestāties asociācijā. Šādos gadījumos var uzskatīt, ka VAOP konkurē ar attiecīgās nozares uzņēmumiem (4), kuri cenšas piesaistīt tos pašus klientus. |
| --- | --- |

(11)

Lai gan Nīderlandes vietējās varas iestādēm ir ar likumu noteikts pienākums makulatūru savākt atsevišķi un piedāvāt to pārstrādes tirgū, nav noteikts, kāda veidā šīs darbības būtu jāveic. Tādēļ lielākā daļa Nīderlandes pašvaldību organizē publiskā iepirkuma konkursus par šo darbību veikšanu. Šādos gadījumos VAOP konkurēja ar attiecīgo nozaru uzņēmumiem, kas arī piedāvāja šos pakalpojumus (3). VAOP, vēršoties pie pašvaldībām, cenšas piesaistīt jaunus biedrus un piedāvā tiem iestāties asociācijā. Šādos gadījumos var uzskatīt, ka VAOP konkurē ar attiecīgās nozares uzņēmumiem (4), kuri cenšas piesaistīt tos pašus klientus.

2.3.   Divi pasākumi

| (12) | Vispirms banka BNG 1998. gada martā piešķīra VAOP kredītlīniju 16,3 miljonu NLG apmērā (7,4 miljoni EUR) (,“pirmais pasākums”). 1997. gada 31. decembrīVAOP konsolidētajā bilancē bija redzams, ka asociācijas pašu kapitāls ir 0,8 miljoni NLG (0,4 miljoni EUR) un bilances kopsumma ir 17,3 miljoni NLG (7,9 miljoni EUR). Gadu vēlāk, pēc aizdevuma piešķiršanas asociācijas pašu kapitāla un bilances kopsummas bija attiecīgi 0,09 miljoni NLG (0,04 miljoni EUR) un 29,1 miljons NLG (13,2 miljoni EUR). |
| --- | --- |

(12)

Vispirms banka BNG 1998. gada martā piešķīra VAOP kredītlīniju 16,3 miljonu NLG apmērā (7,4 miljoni EUR) (,“pirmais pasākums”). 1997. gada 31. decembrīVAOP konsolidētajā bilancē bija redzams, ka asociācijas pašu kapitāls ir 0,8 miljoni NLG (0,4 miljoni EUR) un bilances kopsumma ir 17,3 miljoni NLG (7,9 miljoni EUR). Gadu vēlāk, pēc aizdevuma piešķiršanas asociācijas pašu kapitāla un bilances kopsummas bija attiecīgi 0,09 miljoni NLG (0,04 miljoni EUR) un 29,1 miljons NLG (13,2 miljoni EUR).

| (13) | Otrkārt, 2001. gada laikā vietējās varas iestādes piekrita tam, ka daļa no summas, ko VAOP tām kā makulatūras piegādātajiem bija parādā, tiek pārvērsta 3 miljonu NLG (1,3 miljoni EUR) lielā aizdevumā (,“otrais pasākums”). VAOP 2000. gada beigas bija piedzīvojis smagus zaudējumus pēc tam, kad bankrotēja viens no tā meitas uzņēmumiem. 2000. gada 31. decembrīVAOP konsolidētā bilance uzrādīja negatīvu pašu kapitālu 3,4 miljonu NLG (1,5 miljonu EUR) apmērā. Šajā pašā datumā bilances kopsumma bija 32,1 miljons NLG (14,5 miljoni EUR). Tā kā lielākais VAOP kreditors BNG bija noteicis aizturējuma tiesības gandrīz visiem aktīviem, šo nenodrošināto aizdevumu varēja uzskatīt par pakārtotu BNG prasījumiem. Tādēļ tas tika saukts par “pakārtoto aizdevumu”. |
| --- | --- |

(13)

Otrkārt, 2001. gada laikā vietējās varas iestādes piekrita tam, ka daļa no summas, ko VAOP tām kā makulatūras piegādātajiem bija parādā, tiek pārvērsta 3 miljonu NLG (1,3 miljoni EUR) lielā aizdevumā (,“otrais pasākums”). VAOP 2000. gada beigas bija piedzīvojis smagus zaudējumus pēc tam, kad bankrotēja viens no tā meitas uzņēmumiem. 2000. gada 31. decembrīVAOP konsolidētā bilance uzrādīja negatīvu pašu kapitālu 3,4 miljonu NLG (1,5 miljonu EUR) apmērā. Šajā pašā datumā bilances kopsumma bija 32,1 miljons NLG (14,5 miljoni EUR). Tā kā lielākais VAOP kreditors BNG bija noteicis aizturējuma tiesības gandrīz visiem aktīviem, šo nenodrošināto aizdevumu varēja uzskatīt par pakārtotu BNG prasījumiem. Tādēļ tas tika saukts par “pakārtoto aizdevumu”.

3.   IEMESLI OFICIĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAI

| (14) | Komisija uzsāka oficiālo izmeklēšanas procedūru, jo apšaubīja to, vai vidusmēra ieguldītājs tirgus ekonomikas apstākļos būtu veicis pirmo pasākumu. Komisija norādīja, ka VAOP attiecīgajā brīdī gandrīz nebija pašu kapitāla. Turklāt jaunā aizdevuma apmērs likās jo īpaši liels, salīdzinot ar aizdevuma ņēmēja bilances kopsummu. Īsāk sakot, šis aizdevuma risks tirgus ekonomikas vidusmēra ieguldītajam būtu par lielu. |
| --- | --- |

(14)

Komisija uzsāka oficiālo izmeklēšanas procedūru, jo apšaubīja to, vai vidusmēra ieguldītājs tirgus ekonomikas apstākļos būtu veicis pirmo pasākumu. Komisija norādīja, ka VAOP attiecīgajā brīdī gandrīz nebija pašu kapitāla. Turklāt jaunā aizdevuma apmērs likās jo īpaši liels, salīdzinot ar aizdevuma ņēmēja bilances kopsummu. Īsāk sakot, šis aizdevuma risks tirgus ekonomikas vidusmēra ieguldītajam būtu par lielu.

| (15) | Saistībā ar otro pasākumu Komisija apšaubīja to, vai parastos tirgus ekonomikas apstākļos kreditors būtu piekritis pārvērst savu prasījumu šādā pakārtotā aizdevumā. Ar šādu aizdevumu būtu bijis saistīts liels risks, jo uzņēmuma finanšu stāvoklis bija slikts un BNG bija noteicis aizturējuma tiesības visiem aktīviem. Visbeidzot Komisija apšaubīja to, vai tirgus ekonomikas apstākļos kreditors nebūtu prasījis lielākus aizdevuma procentus. |
| --- | --- |

(15)

Saistībā ar otro pasākumu Komisija apšaubīja to, vai parastos tirgus ekonomikas apstākļos kreditors būtu piekritis pārvērst savu prasījumu šādā pakārtotā aizdevumā. Ar šādu aizdevumu būtu bijis saistīts liels risks, jo uzņēmuma finanšu stāvoklis bija slikts un BNG bija noteicis aizturējuma tiesības visiem aktīviem. Visbeidzot Komisija apšaubīja to, vai tirgus ekonomikas apstākļos kreditors nebūtu prasījis lielākus aizdevuma procentus.

| (16) | Tā rezultātā Komisijai bija aizdomas, ka abi pasākumi, iespējams, ir valsts atbalsts par labu VAOP un līdz ar to aizliegti saskaņā ar Līguma 87. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(16)

Tā rezultātā Komisijai bija aizdomas, ka abi pasākumi, iespējams, ir valsts atbalsts par labu VAOP un līdz ar to aizliegti saskaņā ar Līguma 87. panta 1. punktu.

4.   IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMI

| (17) | Komisija no sūdzības iesniedzēja saņēma šādus apsvērumus. Saistībā ar pirmo pasākumu sūdzības iesniedzējs norādīja, ka BNG vispārējā politika un prakse ir piedāvāt finanšu produktus valsts iestādēm un ar tām saistītām struktūrām ar nosacījumiem, kas neatbilst tirgus nosacījumiem. Sūdzības iesniedzējs izvērtēja VAOP pašu kapitāla lielumu un secināja, ka bilances struktūra ir neveselīga – tā uzrādīja ievērojamu pašu līdzekļu trūkumu. Šādos apstākļos BNG piešķirtais aizdevums ļāva VAOP, neraugoties uz pašu kapitāla nepietiekamību, paplašināt savas darbības ar zemām izmaksām. Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka tik riskantu aizdevumu privāta banka nebūtu sniegusi, tāpēc tas veido valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(17)

Komisija no sūdzības iesniedzēja saņēma šādus apsvērumus. Saistībā ar pirmo pasākumu sūdzības iesniedzējs norādīja, ka BNG vispārējā politika un prakse ir piedāvāt finanšu produktus valsts iestādēm un ar tām saistītām struktūrām ar nosacījumiem, kas neatbilst tirgus nosacījumiem. Sūdzības iesniedzējs izvērtēja VAOP pašu kapitāla lielumu un secināja, ka bilances struktūra ir neveselīga – tā uzrādīja ievērojamu pašu līdzekļu trūkumu. Šādos apstākļos BNG piešķirtais aizdevums ļāva VAOP, neraugoties uz pašu kapitāla nepietiekamību, paplašināt savas darbības ar zemām izmaksām. Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka tik riskantu aizdevumu privāta banka nebūtu sniegusi, tāpēc tas veido valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

| (18) | Sūdzības iesniedzējs arī apgalvo, ka, tā kā VAOP finansiālā situācija gadu laikā neuzlabojās, BNG nebija jāturpina finansēt šis uzņēmums. |
| --- | --- |

(18)

Sūdzības iesniedzējs arī apgalvo, ka, tā kā VAOP finansiālā situācija gadu laikā neuzlabojās, BNG nebija jāturpina finansēt šis uzņēmums.

| (19) | Saistībā ar otro pasākumu sūdzības iesniedzējs norādīja uz to, ka šis pakārtotais aizdevums bija ļoti riskants, ņemot vērā VAOP parādu lielo apjomu, kas bankrota gadījumā būtu jāatmaksā pirmām kārtām. Aizdevuma atdeve nebija pietiekama, lai kompensētu risku. Līdz ar to arī šis aizdevums ir valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(19)

Saistībā ar otro pasākumu sūdzības iesniedzējs norādīja uz to, ka šis pakārtotais aizdevums bija ļoti riskants, ņemot vērā VAOP parādu lielo apjomu, kas bankrota gadījumā būtu jāatmaksā pirmām kārtām. Aizdevuma atdeve nebija pietiekama, lai kompensētu risku. Līdz ar to arī šis aizdevums ir valsts atbalsts.

| (20) | Komisija ir saņēmusi šādus iespējamā atbalsta saņēmēja VAOP apsvērumus. Saistībā ar pirmo pasākumu VAOP norāda, ka tas ir bijis pilnībā komerciāls darījums, kas atbildis tirgus ekonomikas ieguldītāja principam. Asociācija VAOP norādīja, ka sazinājusies arī ar virkni privāto banku, kas piedāvājušas finansējumu ar nosacījumiem, kas daudz neatšķīrušies no BNG piedāvātajiem. VAOP iesniedza parakstītu [privātas bankas] (5)1998. gada 7. janvāra finansējuma piedāvājuma kopiju. |
| --- | --- |

(20)

Komisija ir saņēmusi šādus iespējamā atbalsta saņēmēja VAOP apsvērumus. Saistībā ar pirmo pasākumu VAOP norāda, ka tas ir bijis pilnībā komerciāls darījums, kas atbildis tirgus ekonomikas ieguldītāja principam. Asociācija VAOP norādīja, ka sazinājusies arī ar virkni privāto banku, kas piedāvājušas finansējumu ar nosacījumiem, kas daudz neatšķīrušies no BNG piedāvātajiem. VAOP iesniedza parakstītu [privātas bankas] (5)1998. gada 7. janvāra finansējuma piedāvājuma kopiju.

| (21) | Saistībā ar otro pasākumu VAOP norādīja, ka tai nebija pienākums stāties tā sauktā pakārtotā aizdevuma attiecībās ar pašvaldībām. Pamatojoties uz tās statūtiem un piegādes līgumiem ar pašvaldībām, VAOP nevar likt maksāt makulatūras piegādātājiem vairāk, nekā to ļauj tās likviditātes stāvoklis. Turklāt VAOP bija tiesības noteikt tās biedriem ,“gada iemaksas”, ar ko varētu nosegt ekspluatācijas izdevumus, vai ko varētu uzskatīt par riska kapitālu. Līgumā ar pašvaldībām bija paredzēta iespēja, ka VAOP līdzdalīgās pašvaldības iesniedz prasību pret VAOP, un šo iespēju VAOP vadība arī nolēma izmantot. |
| --- | --- |

(21)

Saistībā ar otro pasākumu VAOP norādīja, ka tai nebija pienākums stāties tā sauktā pakārtotā aizdevuma attiecībās ar pašvaldībām. Pamatojoties uz tās statūtiem un piegādes līgumiem ar pašvaldībām, VAOP nevar likt maksāt makulatūras piegādātājiem vairāk, nekā to ļauj tās likviditātes stāvoklis. Turklāt VAOP bija tiesības noteikt tās biedriem ,“gada iemaksas”, ar ko varētu nosegt ekspluatācijas izdevumus, vai ko varētu uzskatīt par riska kapitālu. Līgumā ar pašvaldībām bija paredzēta iespēja, ka VAOP līdzdalīgās pašvaldības iesniedz prasību pret VAOP, un šo iespēju VAOP vadība arī nolēma izmantot.

5.   NĪDERLANDES APSVĒRUMI

| (22) | Saistībā ar pirmo pasākumu Nīderlande norādīja, ka BNG kredītlīnijas piešķiršana nebija piedēvējama valstij. Nīderlandes iestādes uzsvēra, ka BNG ir sabiedrība ar ierobežotu atbildību. Tā gan atzina, ka BNG akcijas pilnībā pieder valstij, provincēm un vietējām varas iestādēm un ka daļu no uzraudzības padomes locekļiem ir iecēlušas šīs iestādes, tomēr tās arī norādīja, ka šī uzraudzības padome nenodarbojas ar bankas ikdienas komercdarbību, kas ir bankas vadības kompetencē. Statūtos nebija paredzēti nekādi noteikumi, saskaņā ar kuriem vadībai, piedāvājot finanšu produktus, būtu jāvadās pēc uzraudzības padomes vadlīnijām. Vēl jo vairāk – tajos nebija paredzēts arī noteikums, saskaņā ar kuru attiecīgā aizdevuma piešķiršanai būtu jākonsultējas ar uzraudzības padomi vai jāsaņem tās atļauja; tā bija tikai un vienīgi vadības kompetence. Visbeidzot Nīderlandes iestādes uzsvēra, ka nebija nekādu citu faktu, no kuriem varētu secināt, ka šo konkrēto darījumu varētu piedēvēt valstij. |
| --- | --- |

(22)

Saistībā ar pirmo pasākumu Nīderlande norādīja, ka BNG kredītlīnijas piešķiršana nebija piedēvējama valstij. Nīderlandes iestādes uzsvēra, ka BNG ir sabiedrība ar ierobežotu atbildību. Tā gan atzina, ka BNG akcijas pilnībā pieder valstij, provincēm un vietējām varas iestādēm un ka daļu no uzraudzības padomes locekļiem ir iecēlušas šīs iestādes, tomēr tās arī norādīja, ka šī uzraudzības padome nenodarbojas ar bankas ikdienas komercdarbību, kas ir bankas vadības kompetencē. Statūtos nebija paredzēti nekādi noteikumi, saskaņā ar kuriem vadībai, piedāvājot finanšu produktus, būtu jāvadās pēc uzraudzības padomes vadlīnijām. Vēl jo vairāk – tajos nebija paredzēts arī noteikums, saskaņā ar kuru attiecīgā aizdevuma piešķiršanai būtu jākonsultējas ar uzraudzības padomi vai jāsaņem tās atļauja; tā bija tikai un vienīgi vadības kompetence. Visbeidzot Nīderlandes iestādes uzsvēra, ka nebija nekādu citu faktu, no kuriem varētu secināt, ka šo konkrēto darījumu varētu piedēvēt valstij.

| (23) | Nīderlande arī norādīja, ka, pat tad, ja aizdevumu varētu piedēvēt valstij, tā nosacījumi būtu pieņemami tirgus ekonomikas ieguldītājam. Tās gan atzina, ka būtu vēlams lielāks pašu kapitāls, tomēr BNG zaudējumu risks bijis ierobežots, pateicoties dažādām garantijām, t.i., aizturējuma pirmtiesībām uz VAOP ieņēmumiem, kam bija jāsastāda 100 % no aizdevuma summas. Tās norāda arī uz to, ka aizdevums tika piešķirts brīdī, kad uzņēmumam nebija grūtību un tā izredzes bija labas. Ļoti nopietno finansiālās situācijas pasliktināšanos tobrīd nebija iespējams paredzēt. |
| --- | --- |

(23)

Nīderlande arī norādīja, ka, pat tad, ja aizdevumu varētu piedēvēt valstij, tā nosacījumi būtu pieņemami tirgus ekonomikas ieguldītājam. Tās gan atzina, ka būtu vēlams lielāks pašu kapitāls, tomēr BNG zaudējumu risks bijis ierobežots, pateicoties dažādām garantijām, t.i., aizturējuma pirmtiesībām uz VAOP ieņēmumiem, kam bija jāsastāda 100 % no aizdevuma summas. Tās norāda arī uz to, ka aizdevums tika piešķirts brīdī, kad uzņēmumam nebija grūtību un tā izredzes bija labas. Ļoti nopietno finansiālās situācijas pasliktināšanos tobrīd nebija iespējams paredzēt.

| (24) | Saistībā ar otro pasākumu Nīderlande atgādināja, ka VAOP ir “bezpeļņas organizācija”, kas saviem biedriem pārskaita neto ieņēmumus no to teritorijā savākto pārstrādājamo atkritumu pārdošanas. Ņemot vērā savu nestabilo finanšu stāvokli, kas bija saistīts ar stikla pārstrādē aktīvā meitas uzņēmumu bankrotu, VAOP 2001. gada sākumā nolēma nelielu daļu no 2000. gadā atkritumu pārdošanā gūtajiem ienākumiem nevis izmaksāt līdzdalīgajām pašvaldībām (6), bet pārvērst šo summu piecu gadu pakārtotā aizdevumā. BNG brīdināja asociāciju, ka bez tādiem papildu līdzekļiem kā šis pakārtotais aizdevums tā neturpinās VAOP finansēšanu – rezultāts būtu bijis asociācijas bankrots. Pirmkārt, Nīderlandes iestādes paziņoja, ka, pamatojies uz VAOP statūtiem un līgumiem ar līdzdalīgajām pašvaldībām, asociācijas pienākums nebija izmaksāt šos 3 miljonus NLG (1,3 miljoni EUR) līdzdalīgajām pašvaldībām, jo šī summa pārsniedza asociācijas rīcībā esošos līdzekļus. Tomēr VAOP izlēma par šo pašvaldību prasījumu pārveidot par procentaizdevumu. Otrkārt, Nīderlande norādīja uz to, ka no vietējo varas iestāžu viedokļa šī ieņēmumu pārveidošana aizdevumā bija daudz izdevīgāka opcija nekā bankrots. Tajā laikā pašvaldībām pret VAOP bija prasījumi 5,7 miljonu NLG (2,59 miljoni EUR) apmērā, kas nebija nosegti ar garantijām. Nīderlandes iestādes bija izrēķinājušas, ka bankrota gadījumā pašvaldības atgūtu 1,2 miljonus NLG (0,5 miljonus EUR), kā rezultātā tām būtu 4,5 miljonu NLG (2,05 miljonu EUR) zaudējums. Tādēļ tās bija rīkojušās kā kreditori tirgus ekonomikā, pieņemot to prasījumu 3 miljonu NLG (1,3 miljoni EUR) apmērā pārveidi par VAOP aizdevumu, kā dēļ VAOP varēja turpināt savas darbības un nodrošināt BNG finansējuma turpināšanu. |
| --- | --- |

(24)

Saistībā ar otro pasākumu Nīderlande atgādināja, ka VAOP ir “bezpeļņas organizācija”, kas saviem biedriem pārskaita neto ieņēmumus no to teritorijā savākto pārstrādājamo atkritumu pārdošanas. Ņemot vērā savu nestabilo finanšu stāvokli, kas bija saistīts ar stikla pārstrādē aktīvā meitas uzņēmumu bankrotu, VAOP 2001. gada sākumā nolēma nelielu daļu no 2000. gadā atkritumu pārdošanā gūtajiem ienākumiem nevis izmaksāt līdzdalīgajām pašvaldībām (6), bet pārvērst šo summu piecu gadu pakārtotā aizdevumā. BNG brīdināja asociāciju, ka bez tādiem papildu līdzekļiem kā šis pakārtotais aizdevums tā neturpinās VAOP finansēšanu – rezultāts būtu bijis asociācijas bankrots. Pirmkārt, Nīderlandes iestādes paziņoja, ka, pamatojies uz VAOP statūtiem un līgumiem ar līdzdalīgajām pašvaldībām, asociācijas pienākums nebija izmaksāt šos 3 miljonus NLG (1,3 miljoni EUR) līdzdalīgajām pašvaldībām, jo šī summa pārsniedza asociācijas rīcībā esošos līdzekļus. Tomēr VAOP izlēma par šo pašvaldību prasījumu pārveidot par procentaizdevumu. Otrkārt, Nīderlande norādīja uz to, ka no vietējo varas iestāžu viedokļa šī ieņēmumu pārveidošana aizdevumā bija daudz izdevīgāka opcija nekā bankrots. Tajā laikā pašvaldībām pret VAOP bija prasījumi 5,7 miljonu NLG (2,59 miljoni EUR) apmērā, kas nebija nosegti ar garantijām. Nīderlandes iestādes bija izrēķinājušas, ka bankrota gadījumā pašvaldības atgūtu 1,2 miljonus NLG (0,5 miljonus EUR), kā rezultātā tām būtu 4,5 miljonu NLG (2,05 miljonu EUR) zaudējums. Tādēļ tās bija rīkojušās kā kreditori tirgus ekonomikā, pieņemot to prasījumu 3 miljonu NLG (1,3 miljoni EUR) apmērā pārveidi par VAOP aizdevumu, kā dēļ VAOP varēja turpināt savas darbības un nodrošināt BNG finansējuma turpināšanu.

6.   NOVĒRTĒJUMS

6.1.   Atbalsta esamība

| (25) | Līguma 87. panta 1. punktā ir noteikts, ka ,“ar kopējo tirgu nav saderīga nekāda palīdzība, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem, un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāda palīdzība iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.” |
| --- | --- |

(25)

Līguma 87. panta 1. punktā ir noteikts, ka ,“ar kopējo tirgu nav saderīga nekāda palīdzība, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem, un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāda palīdzība iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.”

| (26) | Eiropas Kopienu tiesa ir atzinusi, ka (7)
  ,“(...) saskaņā ar principu, ka pret publisko un privāto sektoru ir jābūt vienlīdzīgai attieksmei, kapitālu, ko valsts ir tieši vai netieši nodevusi uzņēmuma rīcībā situācijā, kas atbilst normāliem tirgus apstākļiem, nevar uzskatīt par valsts atbalstu (...) Tādēļ saskaņā ar pastāvīgo tiesu praksi ir jānosaka, vai privāts ieguldītājs, kas lieluma ziņa pielīdzināms iestādēm, kuras pārvalda publisko sektoru, līdzīgos apstākļos varētu būt ieinteresēts veikt šāda apmēra kapitāla ieguldījumu (...), ņemot vērā šo ieguldījumu brīdī pieejamo informāciju un paredzamo situācijas attīstību”. |
| --- | --- |

(26)

Eiropas Kopienu tiesa ir atzinusi, ka (7)
  ,“(...) saskaņā ar principu, ka pret publisko un privāto sektoru ir jābūt vienlīdzīgai attieksmei, kapitālu, ko valsts ir tieši vai netieši nodevusi uzņēmuma rīcībā situācijā, kas atbilst normāliem tirgus apstākļiem, nevar uzskatīt par valsts atbalstu (...) Tādēļ saskaņā ar pastāvīgo tiesu praksi ir jānosaka, vai privāts ieguldītājs, kas lieluma ziņa pielīdzināms iestādēm, kuras pārvalda publisko sektoru, līdzīgos apstākļos varētu būt ieinteresēts veikt šāda apmēra kapitāla ieguldījumu (...), ņemot vērā šo ieguldījumu brīdī pieejamo informāciju un paredzamo situācijas attīstību”.

| (27) | Lai noteiktu, vai BNG kredīta piešķiršana ir atbalsts, Komisijai ir jāpārbauda, vai šajā darījumā ir ievērots tirgus ekonomikas ieguldītāja princips, kā minētajā spriedumā to norādījusi Tiesa. |
| --- | --- |

(27)

Lai noteiktu, vai BNG kredīta piešķiršana ir atbalsts, Komisijai ir jāpārbauda, vai šajā darījumā ir ievērots tirgus ekonomikas ieguldītāja princips, kā minētajā spriedumā to norādījusi Tiesa.

| (28) | Pēc Komisijas pieprasījuma Nīderlandes iestādes papildus 1998. gada marta finanšu pakalpojuma līguma kopijai iesniedza arī BNG iekšējo dokumentu kopijas saistībā ar katru lēmuma pieņemšanas procesa soli līdz šā aizdevuma izsniegšanai VAOP: konta pārvaldnieku 1998. gada 21. janvāra ieteikums, kredītanalītiķa 1998. gada 22. janvāra apsvērums un kredītkomisijas 1998. gada 26. janvāra pozitīvais lēmums. No šiem dokumentiem bija redzams, ka BNG bija identificējusi un analizējusi ar izskatāmo aizdevumu saistītos riskus, tostarp ļoti ierobežoto pašu kapitālu. Pamatojoties uz šīs analīzes rezultātiem, BNG piešķīra VAOP zemu kredītvērtējumu (,“C-”). Lai kompensētu konstatētos riskus, BNG nolēma piemērot stingrus nosacījumus un pieprasīt apjomīgas garantijas. Tostarp BNG pieprasīja visām pusēm (VAOP un tās meitas uzņēmumiem), lai tās individuāli atbildētu par citu grupas pušu parādiem. Būtiski ir tas, ka BNG arī noteica aizturējuma pirmtiesības uz dažādām VAOP komercprasībām. VAOP ik mēnesi bija jāiesniedz saraksts ar komercprasību apgrūtinājumiem, kuru vērtībai bija jāsasniedz vismaz 100 % no bankas sniegtā aizdevuma summas. Kredītkomisija nolēma, ka aizdevumu varētu piešķirt, ja aizdevuma līgumā tiktu iekļauti šie dažādie nosacījumi un nodrošinājumi par labu BNG. Jaunais aizdevuma līgums ietvēra arī esošo 5 miljonu NLG (2,2 miljonu EUR) aizdevumu. Ar šo jauno līgumu BNG potenciālās prasības summa pret VAOP no līdzšinējiem maksimāli 5 miljoniem NLG (2,2 miljoni EUR) tika paaugstināta līdz 16,3 miljoniem NLG (7,4 miljoni EUR). Neto pieaugums līdz ar to bija 11,3 miljoni NLG (5,1 miljons EUR). |
| --- | --- |

(28)

Pēc Komisijas pieprasījuma Nīderlandes iestādes papildus 1998. gada marta finanšu pakalpojuma līguma kopijai iesniedza arī BNG iekšējo dokumentu kopijas saistībā ar katru lēmuma pieņemšanas procesa soli līdz šā aizdevuma izsniegšanai VAOP: konta pārvaldnieku 1998. gada 21. janvāra ieteikums, kredītanalītiķa 1998. gada 22. janvāra apsvērums un kredītkomisijas 1998. gada 26. janvāra pozitīvais lēmums. No šiem dokumentiem bija redzams, ka BNG bija identificējusi un analizējusi ar izskatāmo aizdevumu saistītos riskus, tostarp ļoti ierobežoto pašu kapitālu. Pamatojoties uz šīs analīzes rezultātiem, BNG piešķīra VAOP zemu kredītvērtējumu (,“C-”). Lai kompensētu konstatētos riskus, BNG nolēma piemērot stingrus nosacījumus un pieprasīt apjomīgas garantijas. Tostarp BNG pieprasīja visām pusēm (VAOP un tās meitas uzņēmumiem), lai tās individuāli atbildētu par citu grupas pušu parādiem. Būtiski ir tas, ka BNG arī noteica aizturējuma pirmtiesības uz dažādām VAOP komercprasībām. VAOP ik mēnesi bija jāiesniedz saraksts ar komercprasību apgrūtinājumiem, kuru vērtībai bija jāsasniedz vismaz 100 % no bankas sniegtā aizdevuma summas. Kredītkomisija nolēma, ka aizdevumu varētu piešķirt, ja aizdevuma līgumā tiktu iekļauti šie dažādie nosacījumi un nodrošinājumi par labu BNG. Jaunais aizdevuma līgums ietvēra arī esošo 5 miljonu NLG (2,2 miljonu EUR) aizdevumu. Ar šo jauno līgumu BNG potenciālās prasības summa pret VAOP no līdzšinējiem maksimāli 5 miljoniem NLG (2,2 miljoni EUR) tika paaugstināta līdz 16,3 miljoniem NLG (7,4 miljoni EUR). Neto pieaugums līdz ar to bija 11,3 miljoni NLG (5,1 miljons EUR).

| (29) | Šie dokumenti norāda uz to, ka BNG darbojās ierastā veidā atbilstoši savām ierastajām aizdevuma piešķiršanas procedūrām un aizdevuma sniegšanai pieprasīja apjomīgas garantijas. |
| --- | --- |

(29)

Šie dokumenti norāda uz to, ka BNG darbojās ierastā veidā atbilstoši savām ierastajām aizdevuma piešķiršanas procedūrām un aizdevuma sniegšanai pieprasīja apjomīgas garantijas.

| (30) | Komisija arī konstatē, ka [...] (8) 1998. gada janvārī piedāvāja sniegt aizdevumu VAOP. Tas papildinātu esošo BNG piešķirto 5 miljonu NLG kredītlīniju. [...] piedāvātā finansējuma summa – 7,3 miljoni NLG (3,3 miljoni EUR) – nav tik liels kā visbeidzot BNG piedāvātais finansējums – 11,3 miljoni NLG (5,1 miljons EUR) —, tomēr atbilst ievērojamai tā daļai. Procentu likmes (125 un 150 bāzes punkti), ko piedāvāja [...], bija zemākas par procentu likmēm, ko piemēroja uzņēmumiem, kas nonākuši grūtībās, vai pašu kapitāla palielināšanai. No tā izriet, ka privāta banka pretēji Komisijas izteiktajām šaubām lēmumā par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu būtu varējusi piekrist sniegt VAOP ievērojamu aizdevumu, neraugoties uz tās ļoti nelielo pašu kapitālu (9). |
| --- | --- |

(30)

Komisija arī konstatē, ka [...] (8) 1998. gada janvārī piedāvāja sniegt aizdevumu VAOP. Tas papildinātu esošo BNG piešķirto 5 miljonu NLG kredītlīniju. [...] piedāvātā finansējuma summa – 7,3 miljoni NLG (3,3 miljoni EUR) – nav tik liels kā visbeidzot BNG piedāvātais finansējums – 11,3 miljoni NLG (5,1 miljons EUR) —, tomēr atbilst ievērojamai tā daļai. Procentu likmes (125 un 150 bāzes punkti), ko piedāvāja [...], bija zemākas par procentu likmēm, ko piemēroja uzņēmumiem, kas nonākuši grūtībās, vai pašu kapitāla palielināšanai. No tā izriet, ka privāta banka pretēji Komisijas izteiktajām šaubām lēmumā par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu būtu varējusi piekrist sniegt VAOP ievērojamu aizdevumu, neraugoties uz tās ļoti nelielo pašu kapitālu (9).

| (31) | Komisija ir salīdzinājusi BNG aizdevuma procentu likmi ar to, ko piedāvāja [...] (10). BNG piedāvāta likme ir nedaudz zemāka nekā tā, ko piedāvā [...]. Pirmkārt, Komisija tomēr norāda uz to, ka BNG bija (un vēl joprojām ir) ļoti zemas ekspluatācijas izmaksas – daudz zemākas nekā [...] (11). Otrkārt, BNG un VAOP aizdevuma līgumā bija paredzēti dažādi komisijas noteikumi gadījumam, ja VAOP patiešām izmantotu attiecīgās aizdevuma kredītlīnijas. [...] piedāvājumā šādas komisijas maksas nebija skaidri noteiktas. Visbeidzot, ir iespējams, ka [...] piedāvājums pamudināja BNG piedāvāt (atbilstīgi tās vadlīnijām par riska kredītaizdevumiem un ar nosacījumiem, kas paredz vērā ņemamu nodrošinājumu) vislabākos noteikumus, lai nezaudētu esošu klientu, kam tobrīd bija reālas iespējas paplašināt savas darbības. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka lai gan BNG piedāvāja zemāku procentu likmi nekā privāta banka, tomēr 1998. gadā piešķirot šo aizdevumu, BNG rīkojās kā tirgus ekonomikas ieguldītājs. Līdz ar to šī aizdevums nav valsts atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(31)

Komisija ir salīdzinājusi BNG aizdevuma procentu likmi ar to, ko piedāvāja [...] (10). BNG piedāvāta likme ir nedaudz zemāka nekā tā, ko piedāvā [...]. Pirmkārt, Komisija tomēr norāda uz to, ka BNG bija (un vēl joprojām ir) ļoti zemas ekspluatācijas izmaksas – daudz zemākas nekā [...] (11). Otrkārt, BNG un VAOP aizdevuma līgumā bija paredzēti dažādi komisijas noteikumi gadījumam, ja VAOP patiešām izmantotu attiecīgās aizdevuma kredītlīnijas. [...] piedāvājumā šādas komisijas maksas nebija skaidri noteiktas. Visbeidzot, ir iespējams, ka [...] piedāvājums pamudināja BNG piedāvāt (atbilstīgi tās vadlīnijām par riska kredītaizdevumiem un ar nosacījumiem, kas paredz vērā ņemamu nodrošinājumu) vislabākos noteikumus, lai nezaudētu esošu klientu, kam tobrīd bija reālas iespējas paplašināt savas darbības. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka lai gan BNG piedāvāja zemāku procentu likmi nekā privāta banka, tomēr 1998. gadā piešķirot šo aizdevumu, BNG rīkojās kā tirgus ekonomikas ieguldītājs. Līdz ar to šī aizdevums nav valsts atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē.

| (32) | Sūdzības iesniedzējs uzskatīja, ka tirgus ekonomikas kreditors nākamajos gados nebūtu turpinājis finansējis VAOP, ņemot vēra uzņēmuma slikto finanšu stāvokli šajos gados. Tādēļ Komisija ir veikusi analīzi par to, kā BNG ir rīkojusies saistībā ar VAOP finanšu stāvokļa pasliktināšanos. |
| --- | --- |

(32)

Sūdzības iesniedzējs uzskatīja, ka tirgus ekonomikas kreditors nākamajos gados nebūtu turpinājis finansējis VAOP, ņemot vēra uzņēmuma slikto finanšu stāvokli šajos gados. Tādēļ Komisija ir veikusi analīzi par to, kā BNG ir rīkojusies saistībā ar VAOP finanšu stāvokļa pasliktināšanos.

| (33) | 1999. gadā, kad pasliktinājās VAOP Glas B.V. un REVA finansiālā situācija, BNG sastādīja jaunu līgumu, kas tika parakstīts 1999. gada 9. jūlijā. Saskaņā ar to tika paplašinātas garantijas, nosakot aizturējuma tiesības uz inventāru, iekārtām un pārējo aprīkojumu. Otrkārt, tika panākta vienošanās veikt stingru to prasību saraksta ikmēneša pārskatīšanu, uz kurām noteikts aizturējuma tiesības. Treškārt, vairs nevarēja tikt piešķirti naudas līdzekļi ieguldīšanai pamatlīdzekļos. Finansēšanai bija jānotiek īstermiņa aizdevumu veidā. Ceturtkārt, tika paaugstināta kredītlīnijas cena. |
| --- | --- |

(33)

1999. gadā, kad pasliktinājās VAOP Glas B.V. un REVA finansiālā situācija, BNG sastādīja jaunu līgumu, kas tika parakstīts 1999. gada 9. jūlijā. Saskaņā ar to tika paplašinātas garantijas, nosakot aizturējuma tiesības uz inventāru, iekārtām un pārējo aprīkojumu. Otrkārt, tika panākta vienošanās veikt stingru to prasību saraksta ikmēneša pārskatīšanu, uz kurām noteikts aizturējuma tiesības. Treškārt, vairs nevarēja tikt piešķirti naudas līdzekļi ieguldīšanai pamatlīdzekļos. Finansēšanai bija jānotiek īstermiņa aizdevumu veidā. Ceturtkārt, tika paaugstināta kredītlīnijas cena.

| (34) | Pēc REVA bankrota 2000. gada oktobrī tika sastādīts jauns līgums, kuru parakstīja 2001. gada 19. janvārī. Kredītlīnija tika samazināta līdz 13,2 miljoniem NLG (6 miljoni EUR) (faktiskā aizdevuma summa VAOP tobrīd bija 15,2 miljoni NLG (6,9 miljoni EUR)) un bija paredzēts to samazināt vēl vairāk saskaņā ar noteiktu laika grafiku. Tika noteikta soda nauda 3 % apmērā, kas piemērojama summai, par kādu tiek pārsniegts šis kredītlimits. Vienlaikus tika paplašinātas garantijas. BNG, pamatojoties uz VAOP pamatlīdzekļu likvidācijas vērtību, aprēķināja, ka tās zaudējums no tās kopējā 15,2 miljonu NLG (6,9 miljoni EUR) prasījuma varētu būt gandrīz 5,8 miljoni NLG (2,6 miljoni EUR). 2002. gada septembrī tika noslēgta jauna vienošanās, ar ko iepriekšējais kredītlīnijas samazināšanas laika grafiks tika atcelts. |
| --- | --- |

(34)

Pēc REVA bankrota 2000. gada oktobrī tika sastādīts jauns līgums, kuru parakstīja 2001. gada 19. janvārī. Kredītlīnija tika samazināta līdz 13,2 miljoniem NLG (6 miljoni EUR) (faktiskā aizdevuma summa VAOP tobrīd bija 15,2 miljoni NLG (6,9 miljoni EUR)) un bija paredzēts to samazināt vēl vairāk saskaņā ar noteiktu laika grafiku. Tika noteikta soda nauda 3 % apmērā, kas piemērojama summai, par kādu tiek pārsniegts šis kredītlimits. Vienlaikus tika paplašinātas garantijas. BNG, pamatojoties uz VAOP pamatlīdzekļu likvidācijas vērtību, aprēķināja, ka tās zaudējums no tās kopējā 15,2 miljonu NLG (6,9 miljoni EUR) prasījuma varētu būt gandrīz 5,8 miljoni NLG (2,6 miljoni EUR). 2002. gada septembrī tika noslēgta jauna vienošanās, ar ko iepriekšējais kredītlīnijas samazināšanas laika grafiks tika atcelts.

| (35) | No iepriekš minētā izriet, ka BNG nevarēja vienkārši izbeigt VAOP finansēšanu un pieprasīt tūlītēju aizdotās summas atmaksu. Tas būtu novedis pie VAOP bankrota un ievērojamiem zaudējumiem BNG. Tolaik BNG apsvēra šo iespējamo zaudējumu, pretstatot to iespējai, ka VAOP situācija varētu uzlaboties. Ņemot vēra VAOP pamatdarbības (makulatūra) stabilitāti un uzņēmuma iespējas radīt naudas plūsmu, BNG nolēma neļaut uzņēmumam bankrotēt un turpināt tā finansēšanu. Komisija nav konstatējusi acīmredzamas kļūdas šajā novērtējumā un tam sekojošajā lēmumā. Sūdzības iesniedzējs nav norādījis pārliecinošus faktus, no kuriem izrietētu, ka šāds lēmums privātai bankai nebūtu bijis pieņemams. |
| --- | --- |

(35)

No iepriekš minētā izriet, ka BNG nevarēja vienkārši izbeigt VAOP finansēšanu un pieprasīt tūlītēju aizdotās summas atmaksu. Tas būtu novedis pie VAOP bankrota un ievērojamiem zaudējumiem BNG. Tolaik BNG apsvēra šo iespējamo zaudējumu, pretstatot to iespējai, ka VAOP situācija varētu uzlaboties. Ņemot vēra VAOP pamatdarbības (makulatūra) stabilitāti un uzņēmuma iespējas radīt naudas plūsmu, BNG nolēma neļaut uzņēmumam bankrotēt un turpināt tā finansēšanu. Komisija nav konstatējusi acīmredzamas kļūdas šajā novērtējumā un tam sekojošajā lēmumā. Sūdzības iesniedzējs nav norādījis pārliecinošus faktus, no kuriem izrietētu, ka šāds lēmums privātai bankai nebūtu bijis pieņemams.

| (36) | Noslēgumā Komisija secina, ka BNG rīcībā šajā lietā ir ņemts vērā tirgus ekonomikas ieguldītāja princips un tādējādi nav runa par valsts atbalstu VAOP labā. |
| --- | --- |

(36)

Noslēgumā Komisija secina, ka BNG rīcībā šajā lietā ir ņemts vērā tirgus ekonomikas ieguldītāja princips un tādējādi nav runa par valsts atbalstu VAOP labā.

| (37) | Komisija nepieņems nostāju attiecībā uz BNG izsniegtā aizdevuma piedēvēšanu valstij, jo, pat ja šo aizdevumu varētu piedēvēt valstij, ņemot vērā iepriekš minētos secinājumus, tas tik un tā nebūtu valsts atbalsts. Turklāt Komisijas nevar pieņemt nostāju arī attiecībā uz jautājumu, vai visi BNG aizdevumi citās lietās atbilst tirgus ekonomikas privātā ieguldītāja principam, tādēļ šeit par to neizsakās. |
| --- | --- |

(37)

Komisija nepieņems nostāju attiecībā uz BNG izsniegtā aizdevuma piedēvēšanu valstij, jo, pat ja šo aizdevumu varētu piedēvēt valstij, ņemot vērā iepriekš minētos secinājumus, tas tik un tā nebūtu valsts atbalsts. Turklāt Komisijas nevar pieņemt nostāju arī attiecībā uz jautājumu, vai visi BNG aizdevumi citās lietās atbilst tirgus ekonomikas privātā ieguldītāja principam, tādēļ šeit par to neizsakās.

| (38) | 2001. gada sākumā VAOP nebija spējīga izmaksāt līdzdalīgajām pašvaldībām 3 miljonus NLG (1,3 miljoni EUR), ko bija tām parādā kā makulatūras piegādātajiem. VAOP nebija pietiekamas likviditātes. Turklāt BNG kā nosacījumu VAOP finansēšanas turpināšanai pieprasīja pozitīvu garantiju kapitālu, kas definēts kā pašu kapitāls plus nodrošinājums, plus ilgtermiņa pakārtotais aizdevums. Līdz ar to šīs summas atmaksāšana būtu radījusi uzņēmuma bankrotu. Komisija uzskata, ka apgrūtinātu finansiālo situāciju bija radījis vienreizējs notikums – REVA bankrots 2000. gadā. VAOP bija veikusi ieguldījumus šajā uzņēmumā, kas nodarbojās ar stikla atkritumu apstrādi. |
| --- | --- |

(38)

2001. gada sākumā VAOP nebija spējīga izmaksāt līdzdalīgajām pašvaldībām 3 miljonus NLG (1,3 miljoni EUR), ko bija tām parādā kā makulatūras piegādātajiem. VAOP nebija pietiekamas likviditātes. Turklāt BNG kā nosacījumu VAOP finansēšanas turpināšanai pieprasīja pozitīvu garantiju kapitālu, kas definēts kā pašu kapitāls plus nodrošinājums, plus ilgtermiņa pakārtotais aizdevums. Līdz ar to šīs summas atmaksāšana būtu radījusi uzņēmuma bankrotu. Komisija uzskata, ka apgrūtinātu finansiālo situāciju bija radījis vienreizējs notikums – REVA bankrots 2000. gadā. VAOP bija veikusi ieguldījumus šajā uzņēmumā, kas nodarbojās ar stikla atkritumu apstrādi.

| (39) | Komisijas norāda, ka pašvaldību prasījumu apmērs pret VAOP bija 5,7 miljoni NLG (2,6 miljoni EUR) (12). Šie prasījumi nebija nosegti ar garantijām, jo svarīgam kreditoram (BNG) bija aizturējuma pirmtiesības uz būtiskiem aktīviem. Tāpēc pašvaldības nebūtu varējušas atgūt lielu daļu no šiem prasījumiem, ja VAOP bankrotētu un tiktu likvidēti tās aktīvi. Komisija ir izskatījusi Nīderlandes iestāžu iesniegto aprēķinu, kas rāda kreditoriem labvēlīgu ainu (13). Tāpēc arī Komisijas uzskata, ka pašvaldības no iepriekš minētās summas – 5,7 miljoniem NLG (2,6 miljoni EUR) – varēja atgūt augstākais 1,2 miljonus NLG (0,5 miljoni EUR). Turklāt šī summa tiktu atgūta ar ievērojamu kavēšanos, kas raksturīga likvidācijas procesam. Tā vietā, lai piedzīvotu šo zaudējumu 4,5 miljonu NLG (2 miljoni EUR) apmērā, asociācijas biedri nolēma pārvērst 3 miljonus NLG (1,3 miljoni EUR) procentaizdevumā un atgūt saldo. Tādējādi šis otrais risinājums bija izdevīgāks. Savā lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija apšaubīja arī to, vai tirgus ekonomikas ieguldītājs, kas piekristu šādai maiņai, nebūtu pieprasījis augstākus procentus. Šīs šaubas ir zudušas. Komisija konstatē, ka pašvaldību pozīcija attiecībā pret BNG nebija tik spēcīga, ka tās būtu varējušas pieprasīt lielākus procentus. Lielāka procentu likme nākotnē noteikti samazinātu VAOP spēju atmaksāt aizdevumu BNG. Tāpēc banka BNG varēja pretoties šādai pašvaldību prasībai, ņemot vērā VAOP bankrota draudus, kas, kā norādīts iepriekš, būtu pašvaldībām neizdevīgāks rezultāts. Turklāt, pat ja pašvaldību pozīcija būtu pietiekami spēcīga, to interesēs nebūtu palielināt procentu likmi, jo tas vienkārši būtu palielinājis VAOP finansiālo slogu nākamajos piecos gados. Tā kā VAOP biedri sedz asociācijas sniegto pakalpojumu izmaksas, ar saņemtajiem lielākiem procentiem būtu jākompensē augstākas iemaksas VAOP šajā periodā. |
| --- | --- |

(39)

Komisijas norāda, ka pašvaldību prasījumu apmērs pret VAOP bija 5,7 miljoni NLG (2,6 miljoni EUR) (12). Šie prasījumi nebija nosegti ar garantijām, jo svarīgam kreditoram (BNG) bija aizturējuma pirmtiesības uz būtiskiem aktīviem. Tāpēc pašvaldības nebūtu varējušas atgūt lielu daļu no šiem prasījumiem, ja VAOP bankrotētu un tiktu likvidēti tās aktīvi. Komisija ir izskatījusi Nīderlandes iestāžu iesniegto aprēķinu, kas rāda kreditoriem labvēlīgu ainu (13). Tāpēc arī Komisijas uzskata, ka pašvaldības no iepriekš minētās summas – 5,7 miljoniem NLG (2,6 miljoni EUR) – varēja atgūt augstākais 1,2 miljonus NLG (0,5 miljoni EUR). Turklāt šī summa tiktu atgūta ar ievērojamu kavēšanos, kas raksturīga likvidācijas procesam. Tā vietā, lai piedzīvotu šo zaudējumu 4,5 miljonu NLG (2 miljoni EUR) apmērā, asociācijas biedri nolēma pārvērst 3 miljonus NLG (1,3 miljoni EUR) procentaizdevumā un atgūt saldo. Tādējādi šis otrais risinājums bija izdevīgāks. Savā lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija apšaubīja arī to, vai tirgus ekonomikas ieguldītājs, kas piekristu šādai maiņai, nebūtu pieprasījis augstākus procentus. Šīs šaubas ir zudušas. Komisija konstatē, ka pašvaldību pozīcija attiecībā pret BNG nebija tik spēcīga, ka tās būtu varējušas pieprasīt lielākus procentus. Lielāka procentu likme nākotnē noteikti samazinātu VAOP spēju atmaksāt aizdevumu BNG. Tāpēc banka BNG varēja pretoties šādai pašvaldību prasībai, ņemot vērā VAOP bankrota draudus, kas, kā norādīts iepriekš, būtu pašvaldībām neizdevīgāks rezultāts. Turklāt, pat ja pašvaldību pozīcija būtu pietiekami spēcīga, to interesēs nebūtu palielināt procentu likmi, jo tas vienkārši būtu palielinājis VAOP finansiālo slogu nākamajos piecos gados. Tā kā VAOP biedri sedz asociācijas sniegto pakalpojumu izmaksas, ar saņemtajiem lielākiem procentiem būtu jākompensē augstākas iemaksas VAOP šajā periodā.

| (40) | Var izdarīt secinājumu, ka parādu pārveidošana pakārtotā aizdevumā, ko vietējās varas iestādes piešķīra VAOP, nav atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(40)

Var izdarīt secinājumu, ka parādu pārveidošana pakārtotā aizdevumā, ko vietējās varas iestādes piešķīra VAOP, nav atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē.

7.   SECINĀJUMS

| (41) | Ņemot vēra iepriekš minēto, Komisija secina, ka šie divi pasākumi nav atbalsts, |
| --- | --- |

(41)

Ņemot vēra iepriekš minēto, Komisija secina, ka šie divi pasākumi nav atbalsts,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Pasākumi, ko Nīderlande un Bank Nederlandse Gemeenten ir īstenojušas par labu Vereniging van Aanbieders van Oud Papier par summu attiecīgi 3 miljonu NLG (1,3 miljoni EUR) un 16,3 miljonu NLG (7,4 miljoni EUR) apmērā, nav atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Nīderlandes Karalistei.

Briselē, 2006. gada 19. jūlija.

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Neelie KROES

---

(1)  OV C 240, 30.9.2005., 36. lpp.

1

(2)  Skat. 1. zemsvītras piezīmi.

2

(3)  VAOP tikai vienreiz ir veiksmīgi piedalījusies šādā publiskā iepirkuma konkursā. Pēdējos gados VAOP ir nolēmusi šādos publiskā iepirkuma konkursos vairs nepiedalīties.

3

VAOP

VAOP

(4)  Šie nozares uzņēmumi gan var būt lielākā mērā vertikāli integrēti nekā VAOP, bet tas nenozīmē, ka tie nekonkurē ar VAOP.

4

VAOP

VAOP

(5)  Uz to attiecas konfidencialitātes pienākums.

5

(6)  2000. gadā VAOP vietējām pašvaldībām samaksāja kopumā 40,7 miljonus NLG (18,5 miljoni EUR).

6

VAOP

(7)  2003. gada 8. maija sprieduma apvienotajās lietās C-328/99 un C-399/00, Itālijas Republika un SIM 2 Multimedia SpA/Komisija, Recueil, I-4035. lpp., 37. un 38. punkts.

7

SIM 2 Multimedia SpA

Recueil

(8)  Konfidenciāla informācija

8

(9)  Kā jau norādīts, to var izskaidrot arī ar potenciālā aizņēmuma ņēmēja rīcībā esošajām garantijām un ar faktu, ka tajā laikā VAOP tika uzskatīts par uzņēmumu, kas paplašinās un veic stabilas, izmaksas nosedzošas pamatdarbības.

9

VAOP

(10)  Abas kredītlīnijas aptver atšķirīga veida aizdevumus. Komisija ir salīdzinājusi aizdevumus ar tādiem, kuriem ir līdzīgs termiņš un nosacījumi.

10

(11)  Banku sektorā darbības izmaksas bieži tiek mērītas pēc lietderības koeficienta, ko nosaka, dalot darbības izmaksas ar kopējiem ieņēmumiem. 1997.gadā [...] Nīderlandes nodaļas lietderības koeficients bija 64,8 %. 1998. un 1999. gadā tas attiecīgi bija 65,2 % un 62,9 % (avots : [...]). BNG lietderības koeficients ir trešdaļa no šiem skaitļiem. To var izskaidrot ar to, ka BNG biroju tīkls nav liels.

11

BNG

BNG

(12)  Finansiālā situācija 2000. gada beigās.

12

(13)  Viens no iemesliem, kāpēc Nīderlandes iestāžu iesniegtais aprēķins rāda pašvaldībām optimistisku situāciju, ir tas, ka tajā nav ietvertas bankrota izmaksas. Komisija atkārtoti norāda uz to, ka BNG, kam kā finanšu iestādei ir daudz lielāka pieredze ar šādiem aprēķiniem, ar daudz lielāku piesardzību attiecas pret jautājumu par likvidācijas kapitāla spēju nosegt kreditoru prasījumus.

13

BNG

---

| 28.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 383/67 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 383/67

---

KOMISIJAS LĒMUMS

2006. gada 26. septembris

par valsts atbalsta pasākumu Nr. C 49/2005 (ex N 233/2005) uzņēmumam Chemobudowy Kraków S.A.

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 4214)

(autentisks ir tikai teksts poļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2006/950/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punktu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas aicinātas iesniegt savus apsvērumus (1) atbilstīgi minētajiem pantiem, un ņemot vērā šos apsvērumus,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Par plānoto atbalstu uzņēmumam Chemobudowa Kraków S.A. (“Chemobudowa Kraków” jeb “atbalsta saņēmējs”), kas ir valsts īpašumā esošs celtniecības uzņēmums, Komisijai paziņoja ar vēstuli, kas datēta ar 2005. gada 29. aprīli un reģistrēta 2005. gada 2. maijā. Komisija 2005. gada 20. jūnijā vērsās pie Polijas iesniegt trūkstošos dokumentus. Šie dokumenti tika nosūtīti ar 2005. gada 9. augusta vēstuli, kas reģistrēta 2005. gada 11. augustā. Komisija 2005. gada 15. septembrī nosūtīja vēstuli ar lūgumu sniegt papildu informāciju, uz kuru Polija atbildēja ar 2005. gada 26. oktobra vēstuli, kas reģistrēta 2005. gada 27. oktobrī. |
| --- | --- |

(1)

Par plānoto atbalstu uzņēmumam Chemobudowa Kraków S.A. (“Chemobudowa Kraków” jeb “atbalsta saņēmējs”), kas ir valsts īpašumā esošs celtniecības uzņēmums, Komisijai paziņoja ar vēstuli, kas datēta ar 2005. gada 29. aprīli un reģistrēta 2005. gada 2. maijā. Komisija 2005. gada 20. jūnijā vērsās pie Polijas iesniegt trūkstošos dokumentus. Šie dokumenti tika nosūtīti ar 2005. gada 9. augusta vēstuli, kas reģistrēta 2005. gada 11. augustā. Komisija 2005. gada 15. septembrī nosūtīja vēstuli ar lūgumu sniegt papildu informāciju, uz kuru Polija atbildēja ar 2005. gada 26. oktobra vēstuli, kas reģistrēta 2005. gada 27. oktobrī.

| (2) | Komisija 2005. gada 21. decembrī nolēma sākt EK Līguma 88. panta 2. punkta procedūru attiecībā uz diviem paziņotiem un diviem nepaziņotiem atbalsta pasākumiem, kas piešķirti pēc Polijas pievienošanās ES, jo pastāv šaubas par šo pasākumu atbilstību kopējam tirgum. Komisijas lēmums par procedūras sākšanu publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2006. gada 28. jūnijā (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt komentārus par atbalsta līdzekļiem. Komentāri netika saņemti. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2005. gada 21. decembrī nolēma sākt EK Līguma 88. panta 2. punkta procedūru attiecībā uz diviem paziņotiem un diviem nepaziņotiem atbalsta pasākumiem, kas piešķirti pēc Polijas pievienošanās ES, jo pastāv šaubas par šo pasākumu atbilstību kopējam tirgum. Komisijas lēmums par procedūras sākšanu publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2006. gada 28. jūnijā (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt komentārus par atbalsta līdzekļiem. Komentāri netika saņemti.

| (3) | Polijas ar 2006. gada 25. janvāra vēstuli, kas reģistrēta nākamajā dienā, informēja Komisiju par paziņojuma atsaukšanu. Komisija ar 2006. gada 7. februāra vēstuli aicināja Poliju sniegt komentārus par diviem valsts atbalsta pasākumiem, kas piešķirti pēc pievienošanās ES, un par kuriem Komisija nebija iepriekš informēta. Ar 2006. gada 7. marta vēstuli, kas reģistrēta 2006. gada 9. martā, Polija sniedza savus komentārus par šiem diviem atbalsta pasākumiem un lūdza labot dažus nepareizus datus, kas parādījās lēmumā par ES līguma 88. panta 2. punkta procedūru. Ar 2006. gada 12. septembra vēstuli, kas reģistrēta nākamajā dienā, Polijas iestādes sniedza papildu paskaidrojumus par diviem iepriekš minētiem atbalsta pasākumiem. |
| --- | --- |

(3)

Polijas ar 2006. gada 25. janvāra vēstuli, kas reģistrēta nākamajā dienā, informēja Komisiju par paziņojuma atsaukšanu. Komisija ar 2006. gada 7. februāra vēstuli aicināja Poliju sniegt komentārus par diviem valsts atbalsta pasākumiem, kas piešķirti pēc pievienošanās ES, un par kuriem Komisija nebija iepriekš informēta. Ar 2006. gada 7. marta vēstuli, kas reģistrēta 2006. gada 9. martā, Polija sniedza savus komentārus par šiem diviem atbalsta pasākumiem un lūdza labot dažus nepareizus datus, kas parādījās lēmumā par ES līguma 88. panta 2. punkta procedūru. Ar 2006. gada 12. septembra vēstuli, kas reģistrēta nākamajā dienā, Polijas iestādes sniedza papildu paskaidrojumus par diviem iepriekš minētiem atbalsta pasākumiem.

II.   FAKTI

1.   Atbalsta saņēmējs

| (4) | Chemobudowa Kraków ir liels uzņēmums, kas dibināts 1949. gadā, un kurā 2004. gadā strādāja 919 cilvēki, no kuriem 343 darbinieki strādāja uzņēmuma filiālēs ārzemēs (Čehijā un Vācijā). |
| --- | --- |

(4)

Chemobudowa Kraków ir liels uzņēmums, kas dibināts 1949. gadā, un kurā 2004. gadā strādāja 919 cilvēki, no kuriem 343 darbinieki strādāja uzņēmuma filiālēs ārzemēs (Čehijā un Vācijā).

| (5) | Chemobudowa Kraków ir uzņēmuma Budownictwa Społecznego Krak-System S.A. (“TBS”) mātesuzņēmums, kurā tam pieder 78 % akcijas. Uzņēmums veic darbību dzīvojamo māju celtniecības, ekspluatācijas un jomas nozarē. Saskaņā ar Polijas iestāžu informāciju uzņēmuma apgrozījums ir nenozīmīgs. |
| --- | --- |

(5)

Chemobudowa Kraków ir uzņēmuma Budownictwa Społecznego Krak-System S.A. (“TBS”) mātesuzņēmums, kurā tam pieder 78 % akcijas. Uzņēmums veic darbību dzīvojamo māju celtniecības, ekspluatācijas un jomas nozarē. Saskaņā ar Polijas iestāžu informāciju uzņēmuma apgrozījums ir nenozīmīgs.

| (6) | Atbalsta saņēmēja daļa Polijas celtniecības tirgū ir 0,13 %. Uzņēmumam ir nodaļas Vācijā un Čehijā, kuras dod 42 % no apgrozījuma. |
| --- | --- |

(6)

Atbalsta saņēmēja daļa Polijas celtniecības tirgū ir 0,13 %. Uzņēmumam ir nodaļas Vācijā un Čehijā, kuras dod 42 % no apgrozījuma.

2.   Atbalsta pasākumi

| (7) | Polijas iestādes sniedza paziņojumu, ka ir nolēmušas sniegt atbalstu uzņēmuma Chemobudowa Kraków pārstrukturēšanai. Pirmkārt, atbalsta saņēmējam bija jāsaņem aizņēmums PLN 10 miljonu (2,57 miljoni euro) apmērā. Aizdevumam bija jābūt garantētam ar nekustamā īpašuma aktīvu hipotēku, kas novērtēta par PLN 17,35 miljoniem (apmēram EUR 4,46 miljoni). Otrkārt, Chemobudowa Kraków bija jāsaņem atlaide maksājumam “Valsts Invalīdu rehabilitācijas fondam” (“PFRON”) un šie maksājumi būtu jāveic pa daļām. Atlaides summai bija jābūt 693 000 PLN (aptuveni 178 000 EUR). |
| --- | --- |

(7)

Polijas iestādes sniedza paziņojumu, ka ir nolēmušas sniegt atbalstu uzņēmuma Chemobudowa Kraków pārstrukturēšanai. Pirmkārt, atbalsta saņēmējam bija jāsaņem aizņēmums PLN 10 miljonu (2,57 miljoni euro) apmērā. Aizdevumam bija jābūt garantētam ar nekustamā īpašuma aktīvu hipotēku, kas novērtēta par PLN 17,35 miljoniem (apmēram EUR 4,46 miljoni). Otrkārt, Chemobudowa Kraków bija jāsaņem atlaide maksājumam “Valsts Invalīdu rehabilitācijas fondam” (“PFRON”) un šie maksājumi būtu jāveic pa daļām. Atlaides summai bija jābūt 693 000 PLN (aptuveni 178 000 EUR).

| (8) | Bez iepriekš minētajiem pasākumiem, Polijas iestādes informēja Komisiju par astoņpadsmit atbalsta pasākumiem uzņēmumam Chemobudowa Kraków, kas piešķirti laikposmā no 2001. gada līdz 2004. gada maijam. Saskaņā ar Polijas iestāžu informāciju šo līdzekļu nominālvērtība ir 8,511 miljoni PLN (2,19 miljoni euro). Polija ir lūgusi, lai šos līdzekļus neuzskatītu par valsts atbalstu, apgalvojot, ka daļa no tiem ir atbalsts de minimis līmenī, bet pārējie ir privātā kreditora līdzekļi. Attiecība uz diviem no astoņpadsmit atbalsta pasākumiem Komisija secināja, ka lai arī šie līdzekļi piešķirti bez Komisijas ziņas pirms Polijas pievienošanās ES, tos jāuzskata par potenciāli jaunu nelikumīgu atbalstu. |
| --- | --- |

(8)

Bez iepriekš minētajiem pasākumiem, Polijas iestādes informēja Komisiju par astoņpadsmit atbalsta pasākumiem uzņēmumam Chemobudowa Kraków, kas piešķirti laikposmā no 2001. gada līdz 2004. gada maijam. Saskaņā ar Polijas iestāžu informāciju šo līdzekļu nominālvērtība ir 8,511 miljoni PLN (2,19 miljoni euro). Polija ir lūgusi, lai šos līdzekļus neuzskatītu par valsts atbalstu, apgalvojot, ka daļa no tiem ir atbalsts de minimis līmenī, bet pārējie ir privātā kreditora līdzekļi. Attiecība uz diviem no astoņpadsmit atbalsta pasākumiem Komisija secināja, ka lai arī šie līdzekļi piešķirti bez Komisijas ziņas pirms Polijas pievienošanās ES, tos jāuzskata par potenciāli jaunu nelikumīgu atbalstu.

| (9) | Pirmais pasākums, kas piešķirts pirms Polijas pievienošanās ES, t.i. 2004. gada 12. maijā, attiecas uz vienošanos atmaksāt parādu 3,164 miljonu (0,81 miljoni euro) apmērā Sociālās apdrošināšanas fondam (turpmāk sauktam “ZUS”). Atbalsta kvota pēc Polijas iestāžu datiem ir 147 322 PLN (37 874 EUR). Vēl pirms lēmuma uzsākt procedūru saskaņā ar ES Līguma 88. panta 2. punktu, Polijas iestādes informēja Komisiju, ka vienošanās ir atcelta, jo uzņēmums Chemobudowa Kraków neizpildīja tā noteikumus. Komisijai bija šaubas par to, vai atbalsta saņēmējs respektēja iepriekš minētās saistības un vai parāda nepiedzīšana neveido valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(9)

Pirmais pasākums, kas piešķirts pirms Polijas pievienošanās ES, t.i. 2004. gada 12. maijā, attiecas uz vienošanos atmaksāt parādu 3,164 miljonu (0,81 miljoni euro) apmērā Sociālās apdrošināšanas fondam (turpmāk sauktam “ZUS”). Atbalsta kvota pēc Polijas iestāžu datiem ir 147 322 PLN (37 874 EUR). Vēl pirms lēmuma uzsākt procedūru saskaņā ar ES Līguma 88. panta 2. punktu, Polijas iestādes informēja Komisiju, ka vienošanās ir atcelta, jo uzņēmums Chemobudowa Kraków neizpildīja tā noteikumus. Komisijai bija šaubas par to, vai atbalsta saņēmējs respektēja iepriekš minētās saistības un vai parāda nepiedzīšana neveido valsts atbalstu.

| (10) | Otru atbalsta pasākumu, kas piešķirts pirms pievienošanās ES, piešķīra Mazpolijas Finanšu pārvaldes vadītājs 2004. gada 20. maijā, tas paredzēja parāda 280 000 PLN (71 979 EUR) atmaksu pa daļām. |
| --- | --- |

(10)

Otru atbalsta pasākumu, kas piešķirts pirms pievienošanās ES, piešķīra Mazpolijas Finanšu pārvaldes vadītājs 2004. gada 20. maijā, tas paredzēja parāda 280 000 PLN (71 979 EUR) atmaksu pa daļām.

3.   Procedūras sākšanas pamatojums

| (11) | Komisijai gribēja noskaidrot, vai iepriekš minētie 18 pasākumi ir uzskatāmi par valsts atbalstu, jo, lai novērtētu pēc pievienošanās veikto pasākumu atbilstību, ir jāņem vērā visi atbalsta pasākumi, kas veikti saistībā ar šo pārstrukturēšanu, īpaši tādēļ, lai ierobežotu atbalstu līdz nepieciešamajam minimumam. Turklāt divi no astoņpadsmit pasākumiem tika piešķirti pirms Polija pievienojās ES. Komisija ir izanalizējusi minēto atbalstu, ņemot vērā 2004. gada pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai. |
| --- | --- |

(11)

Komisijai gribēja noskaidrot, vai iepriekš minētie 18 pasākumi ir uzskatāmi par valsts atbalstu, jo, lai novērtētu pēc pievienošanās veikto pasākumu atbilstību, ir jāņem vērā visi atbalsta pasākumi, kas veikti saistībā ar šo pārstrukturēšanu, īpaši tādēļ, lai ierobežotu atbalstu līdz nepieciešamajam minimumam. Turklāt divi no astoņpadsmit pasākumiem tika piešķirti pirms Polija pievienojās ES. Komisija ir izanalizējusi minēto atbalstu, ņemot vērā 2004. gada pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai.

| (12) | Komisija ir nolēmusi uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru sakarā ar šaubām par to, vai visi nosacījumi pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršanai ir izpildīti, un jo īpaši par to, vai:






  — | pārstrukturēšanas plāns veicinās atbalsta saņēmēja ilgtermiņa dzīvotspējas atgūšanu, tā kā pārstrukturēšana paredz galvenokārt finanšu pārstrukturēšanu; |
| --- | --- | --- |

(12)

Komisija ir nolēmusi uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru sakarā ar šaubām par to, vai visi nosacījumi pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršanai ir izpildīti, un jo īpaši par to, vai:

—

pārstrukturēšanas plāns veicinās atbalsta saņēmēja ilgtermiņa dzīvotspējas atgūšanu, tā kā pārstrukturēšana paredz galvenokārt finanšu pārstrukturēšanu;

| — | paša saņēmēja ieguldījums pārstrukturēšanas izdevumu segšanā bija pietiekams, jo Komisijas rīcībā nav pietiekama informācija par tā avotu; |
| --- | --- |

—

paša saņēmēja ieguldījums pārstrukturēšanas izdevumu segšanā bija pietiekams, jo Komisijas rīcībā nav pietiekama informācija par tā avotu;

| — | uzņēmumam pienākas pārstrukturēšanas atbalsts, jo 2004. gadā saņēmējs bija guvis uzņēmuma darbības peļņu PLN 5,4 miljonu apmērā (EUR 1,388 miljoni). |
| --- | --- |

—

uzņēmumam pienākas pārstrukturēšanas atbalsts, jo 2004. gadā saņēmējs bija guvis uzņēmuma darbības peļņu PLN 5,4 miljonu apmērā (EUR 1,388 miljoni).

III.   POLIJAS IESTĀŽU KOMENTĀRI

| (13) | Polijas iestādes 2006. gada 25. janvārī informēja Komisiju par atbalsta līdzekļu atsaukšanu saskaņā ar 7. punktā minēto pasākumu. |
| --- | --- |

(13)

Polijas iestādes 2006. gada 25. janvārī informēja Komisiju par atbalsta līdzekļu atsaukšanu saskaņā ar 7. punktā minēto pasākumu.

| (14) | Attiecībā uz diviem pasākumiem, kas piešķirti pirms Polija pievienojās ES, bez iepriekšēja paziņojuma Komisijai, Polija apgalvo: |
| --- | --- |

(14)

Attiecībā uz diviem pasākumiem, kas piešķirti pirms Polija pievienojās ES, bez iepriekšēja paziņojuma Komisijai, Polija apgalvo:

| (15) | Attiecībā uz pirmo atbalsta pasākumu, kas pieķirts pirms pievienošanās ES, t.i. 2004. gada 12. maijā, kas minēts iepriekš 9. punktā, Polija informēja, ka vienošanās ir atcelta, jo Chemobudowa Kraków neizpildīja vienošanās nosacījumus. Turklāt uzņēmums samaksāja visus parādus ar procentiem. |
| --- | --- |

(15)

Attiecībā uz pirmo atbalsta pasākumu, kas pieķirts pirms pievienošanās ES, t.i. 2004. gada 12. maijā, kas minēts iepriekš 9. punktā, Polija informēja, ka vienošanās ir atcelta, jo Chemobudowa Kraków neizpildīja vienošanās nosacījumus. Turklāt uzņēmums samaksāja visus parādus ar procentiem.

| (16) | Attiecība uz otru atbalsta pasākumu, kas piešķirts pirms pievienošanās ES, t.i. 2004. gada 20. maijā, kas minēts iepriekš 10. punktā, Polija informēja, ka pasākums atbilst privātā kreditora atbalstam, kas vadās pēc tirgus ekonomikas principiem un piebilda, ja Komisija nepiekrīt šim vērtējumam, pasākums uzskatāms par de minimis atbalstu. Polijas iestādes noradīja, ka līdzekļi, ko triju gadu laikā saņēma atbalsta saņēmējs, ieskaitot 10. punktā aprakstīto atbalsta pasākumu, nepārsniedz 100 000 EUR un tādēļ tas ir uzskatāms par de minimis atbalstu. |
| --- | --- |

(16)

Attiecība uz otru atbalsta pasākumu, kas piešķirts pirms pievienošanās ES, t.i. 2004. gada 20. maijā, kas minēts iepriekš 10. punktā, Polija informēja, ka pasākums atbilst privātā kreditora atbalstam, kas vadās pēc tirgus ekonomikas principiem un piebilda, ja Komisija nepiekrīt šim vērtējumam, pasākums uzskatāms par de minimis atbalstu. Polijas iestādes noradīja, ka līdzekļi, ko triju gadu laikā saņēma atbalsta saņēmējs, ieskaitot 10. punktā aprakstīto atbalsta pasākumu, nepārsniedz 100 000 EUR un tādēļ tas ir uzskatāms par de minimis atbalstu.

IV.   ATBALSTA NOVĒRTEJUMS

| (17) | Polija atsauca paziņojumu par diviem valsts atbalsta pasākumiem, kas iepriekš minēti 7. pantā. Taču, lai izbeigtu ES Līguma 88. panta 2. punkta procedūru Komisijai jāizvērtē 9. un 10. punktā minētos pasākumus, par kuriem netika paziņots. |
| --- | --- |

(17)

Polija atsauca paziņojumu par diviem valsts atbalsta pasākumiem, kas iepriekš minēti 7. pantā. Taču, lai izbeigtu ES Līguma 88. panta 2. punkta procedūru Komisijai jāizvērtē 9. un 10. punktā minētos pasākumus, par kuriem netika paziņots.

| (18) | Attiecībā uz 9. punktā minēto pasākumu Polija apstiprināja, ka “ZUS” nesniedza jebkādu valsts atbalstu pēc Polija pievienošanās ES. Komisija uzskata, ka tā kā šis pasākums tika atcelts un dzīvē netika īstenots, un tā kā visi paradi attiecībā uz “ZUS” tika dzēst līdz ar procentiem, šis pasākums nav uzskatāms par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(18)

Attiecībā uz 9. punktā minēto pasākumu Polija apstiprināja, ka “ZUS” nesniedza jebkādu valsts atbalstu pēc Polija pievienošanās ES. Komisija uzskata, ka tā kā šis pasākums tika atcelts un dzīvē netika īstenots, un tā kā visi paradi attiecībā uz “ZUS” tika dzēst līdz ar procentiem, šis pasākums nav uzskatāms par valsts atbalstu.

| (19) | Attiecībā uz iepriekš 10. punktā minēto pasākumu, balstoties uz esošo informāciju Komisija uzskata, ka pasākums nav valsts atbalsts ES Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, jo, kā jau apgalvoja Polijas iestādes, de minimis atbalsta ierobežojums netika pārsniegts. |
| --- | --- |

(19)

Attiecībā uz iepriekš 10. punktā minēto pasākumu, balstoties uz esošo informāciju Komisija uzskata, ka pasākums nav valsts atbalsts ES Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, jo, kā jau apgalvoja Polijas iestādes, de minimis atbalsta ierobežojums netika pārsniegts.

V.   PRIEKŠLIKUMS

| (20) | Komisija atzīmē, ka saskaņā ar 8. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 659/99 (3) attiecīgā dalībvalsts var atsaukt paziņojumu savlaicīgi, pirms Komisija pieņēmusi lēmumu par atbalstu. Lietā, kurā ir uzsākta oficiāla izmeklēšanas procedūra, Komisijai šī procedūra jāizbeidz. |
| --- | --- |

(20)

Komisija atzīmē, ka saskaņā ar 8. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 659/99 (3) attiecīgā dalībvalsts var atsaukt paziņojumu savlaicīgi, pirms Komisija pieņēmusi lēmumu par atbalstu. Lietā, kurā ir uzsākta oficiāla izmeklēšanas procedūra, Komisijai šī procedūra jāizbeidz.

| (21) | Tādējādi Komisija pieņēma lēmumu izbeigt EK Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto oficiālās izmeklēšanas procedūru attiecībā uz konkrēto atbalstu, jo bija konstatējusi, ka Polija ir atsaukusi paziņojumu. |
| --- | --- |

(21)

Tādējādi Komisija pieņēma lēmumu izbeigt EK Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto oficiālās izmeklēšanas procedūru attiecībā uz konkrēto atbalstu, jo bija konstatējusi, ka Polija ir atsaukusi paziņojumu.

| (22) | Attiecība uz diviem atbalsta pasākumiem, par kuriem nebija paziņots, Komisija atzina, ka tie nav uzskatāmi par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(22)

Attiecība uz diviem atbalsta pasākumiem, par kuriem nebija paziņots, Komisija atzina, ka tie nav uzskatāmi par valsts atbalstu.

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU:

1. pants

Atbalsta līdzekļus, ko Polija vēlējās piešķirt uzņēmumam “Chemobudowy Kraków”, 10 693 000 PLN apmērā, atsauca pēc Komisijas sāktās oficiālās izmeklēšanas procedūras. Tadēļ oficiāla izmaklēšanas procedūra vairs neattiecas uz šiem pasākumiem.

2. pants

Atbalsta pasākumu, kas piešķirts 2004. gada 12. maijā, piešķīrēja iestāde atcēla. Tādējādi oficiāla izmeklēšanas procedūra attiecība uz šo atbalsta pasākumu neattiecas. Attiecība uz diviem atbalsta pasākumu, kas piešķirts 2004. gada 20. maijā, Komisija atzīst, ka tas nav uzskatāmi par valsts atbalstu ES Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Polijai.

Briselē, 2006. gada 26. septembris.

Komisijas vārdā —

Neelie KROES

Komisijas loceklis

---

(1)  OV C 150, 28.6.2006., 51. lpp.

1

(2)  Skatīt pirmo zemsvītras piezīmi.

2

(3)  OV L 83, 27.3.1999, 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

3

---

| 28.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 383/70 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 383/70

---

KOMISIJAS LĒMUMS

2006. gada 12. oktobris

par ārvalstu īpašumam uzliekama nodokļa piemērošanu telekomunikāciju infrastruktūrai Apvienotajā Karalistē (C 4/2005 (ex NN 57/2004, ex CP 26/2004))

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 4378)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2006/951/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

aicinot ieinteresētās puses sniegt komentārus saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem (1) un ņemot vērā to komentārus,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Komisija 2004. gada 17. februārī reģistrēja sūdzību, ko iesniedza Apvienotās Karalistes telekomunikāciju operators Vtesse Networks Ltd (“Vtesse”), par nodokļu režīmu, ko tas uzskata par preferenciālu attiecībā uz Apvienotās Karalistes telekomunikāciju operatoru BT plc (“BT”). |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2004. gada 17. februārī reģistrēja sūdzību, ko iesniedza Apvienotās Karalistes telekomunikāciju operators Vtesse Networks Ltd (“Vtesse”), par nodokļu režīmu, ko tas uzskata par preferenciālu attiecībā uz Apvienotās Karalistes telekomunikāciju operatoru BT plc (“BT”).

| (2) | Savā 2005. gada 19. janvāra vēstulē Komisija informēja Apvienotās Karalistes iestādes par savu lēmumu uzsākt formālu izmeklēšanas procedūru par šo jautājumu (“lēmums par procedūras uzsākšanu”) saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu. Komisijas lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2005. gada 12. martā. (2) Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt komentārus par šo jautājumu. |
| --- | --- |

(2)

Savā 2005. gada 19. janvāra vēstulē Komisija informēja Apvienotās Karalistes iestādes par savu lēmumu uzsākt formālu izmeklēšanas procedūru par šo jautājumu (“lēmums par procedūras uzsākšanu”) saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu. Komisijas lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2005. gada 12. martā. (2) Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt komentārus par šo jautājumu.

| (3) | Pēc norādītā termiņa pagarināšanas Apvienotās Karalistes iestādes 2005. gada 4. aprīlī sagatavoja atbildes vēstuli lūgumam sniegt komentārus lēmumā par procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(3)

Pēc norādītā termiņa pagarināšanas Apvienotās Karalistes iestādes 2005. gada 4. aprīlī sagatavoja atbildes vēstuli lūgumam sniegt komentārus lēmumā par procedūras uzsākšanu.

| (4) | Komisija saņēma komentārus no šādām ieinteresētajām personām:






  — | AboveNet, 2005. gada 29. aprīļa vēstule, |
| --- | --- | --- |

(4)

Komisija saņēma komentārus no šādām ieinteresētajām personām:

—

AboveNet, 2005. gada 29. aprīļa vēstule,

| — | Altnet darba grupa, 2005. gada 2. maija vēstule, |
| --- | --- |

—

Altnet darba grupa, 2005. gada 2. maija vēstule,

| — | Broadband Stakeholders Group, 2005. gada 13. maija vēstule, |
| --- | --- |

—

Broadband Stakeholders Group, 2005. gada 13. maija vēstule,

| — | BT, 2005. gada 18. maija vēstule, |
| --- | --- |

—

BT, 2005. gada 18. maija vēstule,

| — | Cable and Wireless, 2005. gada 29. jūnija vēstule, |
| --- | --- |

—

Cable and Wireless, 2005. gada 29. jūnija vēstule,

| — | Communications Management Association, 2005. gada 30. marta vēstule, |
| --- | --- |

—

Communications Management Association, 2005. gada 30. marta vēstule,

| — | Easynet Group, 2005. gada 3. maija vēstule, |
| --- | --- |

—

Easynet Group, 2005. gada 3. maija vēstule,

| — | Gamma Telecom, 2005. gada 1. decembra vēstule, |
| --- | --- |

—

Gamma Telecom, 2005. gada 1. decembra vēstule,

| — | Geo, 2005. gada 6. maija vēstule, |
| --- | --- |

—

Geo, 2005. gada 6. maija vēstule,

| — | Global Crossing, 2005. gada 6. maija vēstule, |
| --- | --- |

—

Global Crossing, 2005. gada 6. maija vēstule,

| — | GVA Grimley, 2005. gada 27. aprīļa vēstule, |
| --- | --- |

—

GVA Grimley, 2005. gada 27. aprīļa vēstule,

| — | Kingston Communications Plc, 2005. gada 29. aprīļa vēstule, |
| --- | --- |

—

Kingston Communications Plc, 2005. gada 29. aprīļa vēstule,

| — | NTL Group Ltd, 2005. gada 29. aprīļa vēstule, |
| --- | --- |

—

NTL Group Ltd, 2005. gada 29. aprīļa vēstule,

| — | Telewest, 2005. gada 28. aprīļa vēstule, |
| --- | --- |

—

Telewest, 2005. gada 28. aprīļa vēstule,

| — | Thus, 2005. gada 4. maija vēstule, |
| --- | --- |

—

Thus, 2005. gada 4. maija vēstule,

| — | UKCTA, 2005. gada 25. aprīļa vēstule, |
| --- | --- |

—

UKCTA, 2005. gada 25. aprīļa vēstule,

| — | Vanco Ltd, 2005. gada 19. aprīļa vēstule, |
| --- | --- |

—

Vanco Ltd, 2005. gada 19. aprīļa vēstule,

| — | Viatel, 2005. gada 6. jūlija vēstule, |
| --- | --- |

—

Viatel, 2005. gada 6. jūlija vēstule,

| — | Vtesse sniedza komentārus un turpmāku informāciju, sagatavojot vēstules un elektroniskā pasta vēstules 2005. gada 28. janvārī, 2005. gada 4. februārī, 2005. gada 16. februārī, 2005. gada 22. februārī, 2005. gada 15. martā, 2005. gada 29. martā, 2005. gada 28. aprīlī, 2005. gada 28. jūlijā, 2005. gada 17. augustā, 2005. gada 2. septembrī, 2005. gada 4. novembrī, 2005. gada 23. novembrī, 2005. gada 30. novembrī, 2005. gada 1. decembrī, 2006. gada 11. janvārī, 2006. gada 19. janvārī, 2006. gada 16. martā, 2006. gada 20. martā un 2006. gada 8. jūlijā, |
| --- | --- |

—

Vtesse sniedza komentārus un turpmāku informāciju, sagatavojot vēstules un elektroniskā pasta vēstules 2005. gada 28. janvārī, 2005. gada 4. februārī, 2005. gada 16. februārī, 2005. gada 22. februārī, 2005. gada 15. martā, 2005. gada 29. martā, 2005. gada 28. aprīlī, 2005. gada 28. jūlijā, 2005. gada 17. augustā, 2005. gada 2. septembrī, 2005. gada 4. novembrī, 2005. gada 23. novembrī, 2005. gada 30. novembrī, 2005. gada 1. decembrī, 2006. gada 11. janvārī, 2006. gada 19. janvārī, 2006. gada 16. martā, 2006. gada 20. martā un 2006. gada 8. jūlijā,

| — | anonīms sūtītājs, 2005. gada 1. februāra vēstule. |
| --- | --- |

—

anonīms sūtītājs, 2005. gada 1. februāra vēstule.

| (5) | Komisija šos komentārus nosūtīja Apvienotās Karalistes iestādēm, sagatavojot vēstules 2005. gada 20. jūnijā, 2005. gada 4. augustā un 2005. gada 9. augustā, lai dotu tām iespēju reaģēt. Tās sniedza komentārus, sagatavojot vēstules 2005. gada 10. oktobrī un 2005. gada 22. novembrī. |
| --- | --- |

(5)

Komisija šos komentārus nosūtīja Apvienotās Karalistes iestādēm, sagatavojot vēstules 2005. gada 20. jūnijā, 2005. gada 4. augustā un 2005. gada 9. augustā, lai dotu tām iespēju reaģēt. Tās sniedza komentārus, sagatavojot vēstules 2005. gada 10. oktobrī un 2005. gada 22. novembrī.

| (6) | Savā 2005. gada 26. jūlija vēstulē Komisija lūdza Apvienotās Karalistes neatkarīgajai iestādei OFCOM, kas regulē telekomunikāciju nozari, iesniegt komentārus par lēmumu uzsākt procedūru. OFCOM sniedza atbildi savā 2005. gada 21. septembra vēstulē. OFCOM sniedza papildinformāciju 2005. gada 7. decembrī, 2006. gada 6. janvārī un 2006. gada 21. martā. |
| --- | --- |

(6)

Savā 2005. gada 26. jūlija vēstulē Komisija lūdza Apvienotās Karalistes neatkarīgajai iestādei OFCOM, kas regulē telekomunikāciju nozari, iesniegt komentārus par lēmumu uzsākt procedūru. OFCOM sniedza atbildi savā 2005. gada 21. septembra vēstulē. OFCOM sniedza papildinformāciju 2005. gada 7. decembrī, 2006. gada 6. janvārī un 2006. gada 21. martā.

| (7) | Divas tikšanās ar BT pārstāvjiem notika 2005. gada 14. jūlijā un 2005. gada 4. oktobrī, un 2005. gada 23. novembrī un 2006. gada 23. martā tie sniedza papildinformāciju. |
| --- | --- |

(7)

Divas tikšanās ar BT pārstāvjiem notika 2005. gada 14. jūlijā un 2005. gada 4. oktobrī, un 2005. gada 23. novembrī un 2006. gada 23. martā tie sniedza papildinformāciju.

| (8) | Trīs tikšanās ar Apvienotās Karalistes valsts iestādēm notika 2005. gada 16. martā, 2005. gada 9. septembrī un 2006. gada 4. jūlijā. |
| --- | --- |

(8)

Trīs tikšanās ar Apvienotās Karalistes valsts iestādēm notika 2005. gada 16. martā, 2005. gada 9. septembrī un 2006. gada 4. jūlijā.

| (9) | Savā 2005. gada 26. septembra vēstulē Komisija lūdza Apvienotās Karalistes iestādēm sniegt papildinformāciju, un 2005. gada 18. novembrī tās sagatavoja atbildes vēstuli. Papildinformāciju tās sniedza 2005. gada 23. novembrī, 2006. gada 23. janvārī, 2006. gada 21. februārī, 2006. gada 13. martā, 2006. gada 21. martā, 2006. gada 27. martā, 2006. gada 20. aprīlī, 2006. gada 2. maijā, 2006. gada 4. jūlijā un 2006. gada 20. jūlijā. |
| --- | --- |

(9)

Savā 2005. gada 26. septembra vēstulē Komisija lūdza Apvienotās Karalistes iestādēm sniegt papildinformāciju, un 2005. gada 18. novembrī tās sagatavoja atbildes vēstuli. Papildinformāciju tās sniedza 2005. gada 23. novembrī, 2006. gada 23. janvārī, 2006. gada 21. februārī, 2006. gada 13. martā, 2006. gada 21. martā, 2006. gada 27. martā, 2006. gada 20. aprīlī, 2006. gada 2. maijā, 2006. gada 4. jūlijā un 2006. gada 20. jūlijā.

| (10) | Tikšanās ar sūdzības iesniedzēju Vtesse notika 2005. gada 23. novembrī. |
| --- | --- |

(10)

Tikšanās ar sūdzības iesniedzēju Vtesse notika 2005. gada 23. novembrī.

II.   JAUTĀJUMA SĪKS APRAKSTS

A.   Jautājuma apraksts

| (11) | Darījumu tarifi Apvienotajā Karalistē (AK) ir īpašuma nodoklis, ko piemēro ārvalstu īpašumam. Sistēmas mērķis ir veicināt pašvaldību sniegto pakalpojumu izmaksas. Primārais tiesību akts, kas nosaka ārvalstu īpašuma tarificēšanu Anglijā un Velsā, ir 1988. gada likums par pašvaldību finansēm (“LPF 1988”). Sistēmas īstenošana sīkāk noteikta likumā noteiktos dokumentos un tiesu praksē. |
| --- | --- |

(11)

Darījumu tarifi Apvienotajā Karalistē (AK) ir īpašuma nodoklis, ko piemēro ārvalstu īpašumam. Sistēmas mērķis ir veicināt pašvaldību sniegto pakalpojumu izmaksas. Primārais tiesību akts, kas nosaka ārvalstu īpašuma tarificēšanu Anglijā un Velsā, ir 1988. gada likums par pašvaldību finansēm (“LPF 1988”). Sistēmas īstenošana sīkāk noteikta likumā noteiktos dokumentos un tiesu praksē.

| (12) | Īpašuma vienību, ko vērtē tarificēšanas nolūkā, sauc par “tarificējamu īpašumu” un tajā ietverta zeme, ēkas un tarificējama ražotne un iekārtas. Par tarifiem atbild tā persona, kura izmanto tarificējamo īpašumu, t. i., persona, kuras “sevišķā kontrolē” atrodas aktīvi, kas saskaņā ar precedenta tiesībām ir īpašuma faktiska, ekskluzīva un pastāvīga izmantošana un dod izmantotājam komerciālu labumu. |
| --- | --- |

(12)

Īpašuma vienību, ko vērtē tarificēšanas nolūkā, sauc par “tarificējamu īpašumu” un tajā ietverta zeme, ēkas un tarificējama ražotne un iekārtas. Par tarifiem atbild tā persona, kura izmanto tarificējamo īpašumu, t. i., persona, kuras “sevišķā kontrolē” atrodas aktīvi, kas saskaņā ar precedenta tiesībām ir īpašuma faktiska, ekskluzīva un pastāvīga izmantošana un dod izmantotājam komerciālu labumu.

| (13) | Nodokļu likmi vienādi piemēro visiem darījumu īpašumiem, to reizi gadā nosaka valsts sekretārs un vienādi piemēro visiem uzņēmējiem. 2004./2005. fiskālajā gadā Anglijā tarifs bija 45,6 % un Velsā – 5,2 %. Šī nodokļa bāze jeb t. s. “tarificējamā vērtība” ir hipotētiska gada īre, par kādu var pamatoti cerēt izīrēt īpašumu no gada gadā, veicot darījumu atklātā tirgū noteiktā vērtēšanas datumā. Pilnā likumā noteiktā definīcija dota LPF 1988 6. grafikā. (3) |
| --- | --- |

(13)

Nodokļu likmi vienādi piemēro visiem darījumu īpašumiem, to reizi gadā nosaka valsts sekretārs un vienādi piemēro visiem uzņēmējiem. 2004./2005. fiskālajā gadā Anglijā tarifs bija 45,6 % un Velsā – 5,2 %. Šī nodokļa bāze jeb t. s. “tarificējamā vērtība” ir hipotētiska gada īre, par kādu var pamatoti cerēt izīrēt īpašumu no gada gadā, veicot darījumu atklātā tirgū noteiktā vērtēšanas datumā. Pilnā likumā noteiktā definīcija dota LPF 1988 6. grafikā. (3)

| (14) | Šīs hipotētiskās gada īres vērtību nosaka Vērtēšanas biroja aģentūra (VBA), kas ir Iekšzemes ieņēmumu dienesta izpildaģentūra un centrālās valdības daļa. Pārvērtēšana notiek reizi piecos gados. Laikā no 1995. līdz 2000. gadam tarificējamā vērtība ir hipotētiskā gada īre īpašumam (ja tas pieejams tirgū) 1993. gada 1. aprīlī jeb “agrākā vērtēšanas datumā”. Laikā no 2000. līdz 2005. gadam agrāks vērtēšanas datums bija 1998. gada 1. aprīlis, un periodam no 2005. līdz 2010. gadam tas būs 2003. gada 1. aprīlis. Laika posms starp agrāku vērtēšanas datumu un datumu, kurā vērtējums stājas spēkā, paredzēts, lai VBA varētu noteikt vērtību, pamatojoties uz faktisko apliecinājumu agrākā vērtēšanas datumā. |
| --- | --- |

(14)

Šīs hipotētiskās gada īres vērtību nosaka Vērtēšanas biroja aģentūra (VBA), kas ir Iekšzemes ieņēmumu dienesta izpildaģentūra un centrālās valdības daļa. Pārvērtēšana notiek reizi piecos gados. Laikā no 1995. līdz 2000. gadam tarificējamā vērtība ir hipotētiskā gada īre īpašumam (ja tas pieejams tirgū) 1993. gada 1. aprīlī jeb “agrākā vērtēšanas datumā”. Laikā no 2000. līdz 2005. gadam agrāks vērtēšanas datums bija 1998. gada 1. aprīlis, un periodam no 2005. līdz 2010. gadam tas būs 2003. gada 1. aprīlis. Laika posms starp agrāku vērtēšanas datumu un datumu, kurā vērtējums stājas spēkā, paredzēts, lai VBA varētu noteikt vērtību, pamatojoties uz faktisko apliecinājumu agrākā vērtēšanas datumā.

| (15) | Lai aprēķinātu īpašuma “tarificējamo vērtību”, t. i., hipotētisko gada īri, VBA var izvēlēties vienu no četrām metodēm, starp kurām pastāv hierarhija:






  a) | Ja pastāv tiešs un faktisks apliecinājums par īpašuma īri, piemēro īres metodi. |
| --- | --- | --- |

(15)

Lai aprēķinātu īpašuma “tarificējamo vērtību”, t. i., hipotētisko gada īri, VBA var izvēlēties vienu no četrām metodēm, starp kurām pastāv hierarhija:

a)

Ja pastāv tiešs un faktisks apliecinājums par īpašuma īri, piemēro īres metodi.

| b) | Ja nav tieša īres apliecinājuma, var salīdzināt citu salīdzināmu īpašumu īres apliecinājumus. Tā ir saraksta toņa metode. Ērtības labad gan īres metodi, gan saraksta toņa metodi, kuru pamatā ir īres apliecinājums tirgū, šajā lēmumā sauc par “īres metodi”. |
| --- | --- |

b)

Ja nav tieša īres apliecinājuma, var salīdzināt citu salīdzināmu īpašumu īres apliecinājumus. Tā ir saraksta toņa metode. Ērtības labad gan īres metodi, gan saraksta toņa metodi, kuru pamatā ir īres apliecinājums tirgū, šajā lēmumā sauc par “īres metodi”.

| c) | Ieņēmumu un izdevumu (I un I) metodi piemēro īpašumiem, kurus reti izīrē vai kurus ir sarežģīti replicēt; parasti tie ir komunālo pakalpojumu uzņēmumi. Šī metode tiecas replicēt iedomāta īrnieka domāšanas procesu, tam novērtējot ar īpašuma izīrēšanu saistīta komerciāla pasākuma ienesīgumu. Īrnieks veic aplēses par nākotnes ieņēmumiem un atskaita nākotnes izmaksas. No iegūtā rezultāta īrnieks atskaita nepieciešamo atdevi, savukārt atlikums ir maksimālā īre, kādu īrnieks būtu gatavs maksāt. |
| --- | --- |

c)

Ieņēmumu un izdevumu (I un I) metodi piemēro īpašumiem, kurus reti izīrē vai kurus ir sarežģīti replicēt; parasti tie ir komunālo pakalpojumu uzņēmumi. Šī metode tiecas replicēt iedomāta īrnieka domāšanas procesu, tam novērtējot ar īpašuma izīrēšanu saistīta komerciāla pasākuma ienesīgumu. Īrnieks veic aplēses par nākotnes ieņēmumiem un atskaita nākotnes izmaksas. No iegūtā rezultāta īrnieks atskaita nepieciešamo atdevi, savukārt atlikums ir maksimālā īre, kādu īrnieks būtu gatavs maksāt.

| d) | Līgumslēdzēja bāzes metodes pamatā ir darījumu īpašuma aizstāšanas izmaksas: iedomāts īrnieks nebūtu gatavs par īpašuma gada īri maksāt summu, kas pārsniegtu izdevumus, ko tam vajadzētu gadā maksāt procentos par kapitālu līdzīga īpašuma izveidošanai. Šo metodi parasti izmanto tādiem īpašumiem, ko neizīrē vai kas nerada peļņu (piemēram, slimnīcām). |
| --- | --- |

d)

Līgumslēdzēja bāzes metodes pamatā ir darījumu īpašuma aizstāšanas izmaksas: iedomāts īrnieks nebūtu gatavs par īpašuma gada īri maksāt summu, kas pārsniegtu izdevumus, ko tam vajadzētu gadā maksāt procentos par kapitālu līdzīga īpašuma izveidošanai. Šo metodi parasti izmanto tādiem īpašumiem, ko neizīrē vai kas nerada peļņu (piemēram, slimnīcām).

| (16) | Darījumu tarifus telekomunikāciju infrastruktūrai piemēro tāpat kā ikvienam citam īpašumam, kas atrodas ārpus valsts. 2000. gada noteikumi par tarificēšanu (ražotnes un iekārtas) (Anglija) (4) paredz, ka ražotnes un iekārtas, kas tarificējamas telekomunikāciju infrastruktūrā, ir “kabeļi, šķiedras, vadi, vadītāji vai šādu lietu sistēma..., ko izmanto vai paredz izmantot saistībā ar sakaru signālu pārraidi”. |
| --- | --- |

(16)

Darījumu tarifus telekomunikāciju infrastruktūrai piemēro tāpat kā ikvienam citam īpašumam, kas atrodas ārpus valsts. 2000. gada noteikumi par tarificēšanu (ražotnes un iekārtas) (Anglija) (4) paredz, ka ražotnes un iekārtas, kas tarificējamas telekomunikāciju infrastruktūrā, ir “kabeļi, šķiedras, vadi, vadītāji vai šādu lietu sistēma..., ko izmanto vai paredz izmantot saistībā ar sakaru signālu pārraidi”.

| (17) | Attiecībā uz telekomunikāciju īpašumiem darījumu tarifus piemēro kopš 1855. gada. Pēc BT privatizācijas 1984. gadā ar šo nodokli aplika gan tā infrastruktūru, gan arī Mercury Communications, kas bija BT vienīgais konkurents duopola situācijā 1980-tajos gados. Sākotnēji, laikā no 1990. līdz 1995. gadam, nodokļu apjomu noteica, piemērojot iepriekš noteiktu “standartformulu”. Telekomunikāciju nozarē pakāpeniski ienākot konkurencei, kopš 1992. gada nodokli piemēro visai telekomunikāciju infrastruktūrai. |
| --- | --- |

(17)

Attiecībā uz telekomunikāciju īpašumiem darījumu tarifus piemēro kopš 1855. gada. Pēc BT privatizācijas 1984. gadā ar šo nodokli aplika gan tā infrastruktūru, gan arī Mercury Communications, kas bija BT vienīgais konkurents duopola situācijā 1980-tajos gados. Sākotnēji, laikā no 1990. līdz 1995. gadam, nodokļu apjomu noteica, piemērojot iepriekš noteiktu “standartformulu”. Telekomunikāciju nozarē pakāpeniski ienākot konkurencei, kopš 1992. gada nodokli piemēro visai telekomunikāciju infrastruktūrai.

| (18) | Laikā no 1995. gada līdz 2000. gadam VBA attiecībā uz BT piemēroja I un I metodi. Šo vērtējumu koriģēja pēc tam, kad ar BT bija panākta vienošanās, jo BT bija noteicis savu vērtību pēc līgumslēdzēja bāzes metodes un iesniedzis apelācijas sūdzību par sākotnējo vērtību vispirms Londonas Centrālajā vērtēšanas tribunālā un vēlāk Zemes tribunālā. BT un VBA panāca vienošanos 2000. gadā. Rezultātā tika panākta vienošanās, saskaņā ar kuru 1995./1996. fiskālajā gadā BT tīkla aktīvu tarificējamā vērtība tika noteikta 445 miljoni sterliņu mārciņu apmērā Anglijā un 25 miljonu apmērā Velsā. Piemērojot 43,2 % reizinātāju, BT nodokļu saistības bija 203 miljoni sterliņu mārciņu minētajā fiskālajā gadā jeb 2 % no attiecīgajiem BT gada ieņēmumiem. |
| --- | --- |

(18)

Laikā no 1995. gada līdz 2000. gadam VBA attiecībā uz BT piemēroja I un I metodi. Šo vērtējumu koriģēja pēc tam, kad ar BT bija panākta vienošanās, jo BT bija noteicis savu vērtību pēc līgumslēdzēja bāzes metodes un iesniedzis apelācijas sūdzību par sākotnējo vērtību vispirms Londonas Centrālajā vērtēšanas tribunālā un vēlāk Zemes tribunālā. BT un VBA panāca vienošanos 2000. gadā. Rezultātā tika panākta vienošanās, saskaņā ar kuru 1995./1996. fiskālajā gadā BT tīkla aktīvu tarificējamā vērtība tika noteikta 445 miljoni sterliņu mārciņu apmērā Anglijā un 25 miljonu apmērā Velsā. Piemērojot 43,2 % reizinātāju, BT nodokļu saistības bija 203 miljoni sterliņu mārciņu minētajā fiskālajā gadā jeb 2 % no attiecīgajiem BT gada ieņēmumiem.

| (19) | Laikā no 2000. gada līdz 2005. gadam VBA noteica, ka BT aktīvu vērtība ir 467 miljoni sterliņu mārciņu Anglijā un 26 miljoni Velsā. Vērtību noteica pēc I un I metodes, un tās pamatā bija tie principi un vērtības, par kurām vienojās vienlaicīgi ar 1995. gada saraksta izveidi. Laikā no 2005. līdz 2010. gadam VBA atkārtoti piemēroja I un I metodi attiecībā uz BT tīklu. |
| --- | --- |

(19)

Laikā no 2000. gada līdz 2005. gadam VBA noteica, ka BT aktīvu vērtība ir 467 miljoni sterliņu mārciņu Anglijā un 26 miljoni Velsā. Vērtību noteica pēc I un I metodes, un tās pamatā bija tie principi un vērtības, par kurām vienojās vienlaicīgi ar 1995. gada saraksta izveidi. Laikā no 2005. līdz 2010. gadam VBA atkārtoti piemēroja I un I metodi attiecībā uz BT tīklu.

| (20) | Noteikto vērtību pārskata reizi piecos gados. Tomēr lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija atzīmēja, ka vēlāk vērtība pēc pārskatīšanas tika samazināta, lai parādītu, ka uzņēmums zaudējis tirgus īpatsvaru AK fiksēto telekomunikāciju tirgū, ko izraisīja konkurējošo telekomunikāciju tīklu fiziska izplešanās. Lēmumā par procedūras uzsākšanu arī atzīmēts, ka acīmredzot netika veikta pārskatīšana ar vērtības paaugstināšanu, lai atspoguļotu tīkla iespējamo iznesumu vai modernizāciju. |
| --- | --- |

(20)

Noteikto vērtību pārskata reizi piecos gados. Tomēr lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija atzīmēja, ka vēlāk vērtība pēc pārskatīšanas tika samazināta, lai parādītu, ka uzņēmums zaudējis tirgus īpatsvaru AK fiksēto telekomunikāciju tirgū, ko izraisīja konkurējošo telekomunikāciju tīklu fiziska izplešanās. Lēmumā par procedūras uzsākšanu arī atzīmēts, ka acīmredzot netika veikta pārskatīšana ar vērtības paaugstināšanu, lai atspoguļotu tīkla iespējamo iznesumu vai modernizāciju.

| (21) | Kingston Communications plc. (“Kingston”) ir telekomunikāciju operators, un tam pieder vienīgais vietējas piekļuves tīkls Halles apgabalā. Laikā, kad 20. gs. 80. gadu beigās Apvienotajā Karalistē tika privatizēts vairums valstij piederošo telekomunikāciju tīklu, uzņēmums palika pašvaldības īpašumā, un tikai 1999. gadā tā akciju kapitāls kļuva publiski pieejams. Halles pilsētas padome ir vienīgā vērā ņemamas akciju paketes turētāja. Kingston bija vienīgais telekomunikāciju operators, kura vērtību noteica pēc I un I metodes. |
| --- | --- |

(21)

Kingston Communications plc. (“Kingston”) ir telekomunikāciju operators, un tam pieder vienīgais vietējas piekļuves tīkls Halles apgabalā. Laikā, kad 20. gs. 80. gadu beigās Apvienotajā Karalistē tika privatizēts vairums valstij piederošo telekomunikāciju tīklu, uzņēmums palika pašvaldības īpašumā, un tikai 1999. gadā tā akciju kapitāls kļuva publiski pieejams. Halles pilsētas padome ir vienīgā vērā ņemamas akciju paketes turētāja. Kingston bija vienīgais telekomunikāciju operators, kura vērtību noteica pēc I un I metodes.

| (22) | Tomēr Kingston pieder arī meitasuzņēmums Torch Communications Ltd, kas izveidojis šķiedras pamattīklu ārpus Kingston vietējā piekļuves tīkla (t. i., Halles un apkārtējo pilsētu tīkla) un uztur šo pamattīklu kā atsevišķu meitasuzņēmumu. Tā rezultātā Torch pamattīkla vērtību var noteikt atsevišķi pēc īres metodes. |
| --- | --- |

(22)

Tomēr Kingston pieder arī meitasuzņēmums Torch Communications Ltd, kas izveidojis šķiedras pamattīklu ārpus Kingston vietējā piekļuves tīkla (t. i., Halles un apkārtējo pilsētu tīkla) un uztur šo pamattīklu kā atsevišķu meitasuzņēmumu. Tā rezultātā Torch pamattīkla vērtību var noteikt atsevišķi pēc īres metodes.

| (23) | Vtesse ir sūdzības iesniedzējs. Tas ir “darījumu šķiedras” pakalpojumu sniedzējs, kas piedāvā augstas kapacitātes maza apjoma nomātas līnijas galvenokārt lieliem klientiem. Tas tieši konkurē ar BT piedāvātajām nomātajām līnijām. Lai pieslēgtu klientus, Vtesse nomā “tumšās” šķiedras no citiem pamattīkla operatoriem un tās papildina ar pašizveidotu infrastruktūru. Īpašums, ko tas īrē no citām personām, tiek iekļauts Vtesse tarificējamā īpašumā. VBA pieņēma lēmumu attiecībā uz Vtesse piemērot tarifu pēc “saraksta toņa” metodes, kuru pēc tam piemēro katru reizi, kad tiek īrēta un izgaismota jauna šķiedra. |
| --- | --- |

(23)

Vtesse ir sūdzības iesniedzējs. Tas ir “darījumu šķiedras” pakalpojumu sniedzējs, kas piedāvā augstas kapacitātes maza apjoma nomātas līnijas galvenokārt lieliem klientiem. Tas tieši konkurē ar BT piedāvātajām nomātajām līnijām. Lai pieslēgtu klientus, Vtesse nomā “tumšās” šķiedras no citiem pamattīkla operatoriem un tās papildina ar pašizveidotu infrastruktūru. Īpašums, ko tas īrē no citām personām, tiek iekļauts Vtesse tarificējamā īpašumā. VBA pieņēma lēmumu attiecībā uz Vtesse piemērot tarifu pēc “saraksta toņa” metodes, kuru pēc tam piemēro katru reizi, kad tiek īrēta un izgaismota jauna šķiedra.

| (24) | Pamatojoties uz faktiski samaksāto īri kā atskaites punktu, laikā no 2000. līdz 2005. gadam VBA gada likmi noteica pēc īres metodes – 1 200 sterliņu mārciņu par optisko šķiedru pāra kilometru Londonas centrālajā apgabalā un 1 000 sterliņu mārciņu par kilometru citos Apvienotās Karalistes rajonos. Turklāt 2001. gadā VBA piešķīra t. s. “pārmērīgas piegādes asignējumu” tiem šķiedras piegādātājiem, kuru vērtību noteica pēc īres metodes – tā bija vienāda ar 15 % atlaidi no tarificējamās vērtības no 2001. gada 1. aprīļa un 25 % no 2002. gada 1. aprīļa. Šis asignējums bija paredzēts, lai atspoguļotu pārmērīgos ieguldījumus šķiedrās telekomunikāciju nozares uzplaukuma laikā 1990-to gadu beigās un tam sekojošo straujo šo aktīvu vērtības kritumu, ko izraisīja fiziskas pārmērīgas piegādes. Papildus ir vēl 10 % atlaide tīkliem, kuru garums pārsniedz 3 000 km. Pēc šīm atlaidēm šķiedru pāra īres vērtība laikā no 2002. līdz 2004. gadam samazinājās līdz 900 sterliņu mārciņām par kilometru Londonas teritorijā un 750 sterliņu mārciņām par kilometru citās valsts daļās. Laikā no 2005. līdz 2010. gadam šķiedru pāra īres vērtība bija 600 sterliņu mārciņu par kilometru Londonas teritorijā un 500 sterliņu mārciņu par kilometru citās Apvienotās Karalistes daļās. (5) Vtesse apgalvoja, ka tā nodokļu saistības bija apmēram 7 % no periodiskiem ieņēmumiem 2003./2004. gadā. |
| --- | --- |

(24)

Pamatojoties uz faktiski samaksāto īri kā atskaites punktu, laikā no 2000. līdz 2005. gadam VBA gada likmi noteica pēc īres metodes – 1 200 sterliņu mārciņu par optisko šķiedru pāra kilometru Londonas centrālajā apgabalā un 1 000 sterliņu mārciņu par kilometru citos Apvienotās Karalistes rajonos. Turklāt 2001. gadā VBA piešķīra t. s. “pārmērīgas piegādes asignējumu” tiem šķiedras piegādātājiem, kuru vērtību noteica pēc īres metodes – tā bija vienāda ar 15 % atlaidi no tarificējamās vērtības no 2001. gada 1. aprīļa un 25 % no 2002. gada 1. aprīļa. Šis asignējums bija paredzēts, lai atspoguļotu pārmērīgos ieguldījumus šķiedrās telekomunikāciju nozares uzplaukuma laikā 1990-to gadu beigās un tam sekojošo straujo šo aktīvu vērtības kritumu, ko izraisīja fiziskas pārmērīgas piegādes. Papildus ir vēl 10 % atlaide tīkliem, kuru garums pārsniedz 3 000 km. Pēc šīm atlaidēm šķiedru pāra īres vērtība laikā no 2002. līdz 2004. gadam samazinājās līdz 900 sterliņu mārciņām par kilometru Londonas teritorijā un 750 sterliņu mārciņām par kilometru citās valsts daļās. Laikā no 2005. līdz 2010. gadam šķiedru pāra īres vērtība bija 600 sterliņu mārciņu par kilometru Londonas teritorijā un 500 sterliņu mārciņu par kilometru citās Apvienotās Karalistes daļās. (5) Vtesse apgalvoja, ka tā nodokļu saistības bija apmēram 7 % no periodiskiem ieņēmumiem 2003./2004. gadā.

| (25) | Attiecībā uz pārskatīšanu saraksta toņa tarifu piemēro katrai šķiedrai, kuru īrē un izgaismo. Vtesse pienākums ir regulāri informēt VBA par tīkla iznesumiem, lai varētu koriģēt īpašuma vērtību. Tādēļ ikreiz, kad uzņēmums piegādā klientam šķiedru kā pakalpojumu, Vtesse uzskatīja, ka tarifs var būt līdz pat 20–30 % no jauna līguma ieņēmumiem. |
| --- | --- |

(25)

Attiecībā uz pārskatīšanu saraksta toņa tarifu piemēro katrai šķiedrai, kuru īrē un izgaismo. Vtesse pienākums ir regulāri informēt VBA par tīkla iznesumiem, lai varētu koriģēt īpašuma vērtību. Tādēļ ikreiz, kad uzņēmums piegādā klientam šķiedru kā pakalpojumu, Vtesse uzskatīja, ka tarifs var būt līdz pat 20–30 % no jauna līguma ieņēmumiem.

| (26) | Citu tirgū esošo telekomunikāciju operatoru vērtību nosaka pēc īres metodes; izņēmums ir kabeļtelevīzijas operatori, kuru vērtību nosaka pēc metodes, kas atvasināta no līgumslēdzēja bāzes metodes. (6) |
| --- | --- |

(26)

Citu tirgū esošo telekomunikāciju operatoru vērtību nosaka pēc īres metodes; izņēmums ir kabeļtelevīzijas operatori, kuru vērtību nosaka pēc metodes, kas atvasināta no līgumslēdzēja bāzes metodes. (6)

B.   Iemesli oficiālas izmeklēšanas uzsākšanai

| (27) | Savā lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija uzskatīja, ka, piemērojot īpašuma nodokli attiecībā uz BT un Kingston, abiem minētajiem uzņēmumiem varētu rasties priekšrocība. Tie varētu gūt labumu, ja salīdzinājumā ar konkurentiem tiem tiktu samazināta nodokļu bāze. To atspoguļoja fakts, ka BT nodokļos maksāja aptuveni 2 % no atbilstošajiem ieņēmumiem, bet Vtesse un citu konkurentu maksātie nodokļi svārstījās no 7 līdz pat 20–30 %, pamatojoties uz pieaugošo vērtību. |
| --- | --- |

(27)

Savā lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija uzskatīja, ka, piemērojot īpašuma nodokli attiecībā uz BT un Kingston, abiem minētajiem uzņēmumiem varētu rasties priekšrocība. Tie varētu gūt labumu, ja salīdzinājumā ar konkurentiem tiem tiktu samazināta nodokļu bāze. To atspoguļoja fakts, ka BT nodokļos maksāja aptuveni 2 % no atbilstošajiem ieņēmumiem, bet Vtesse un citu konkurentu maksātie nodokļi svārstījās no 7 līdz pat 20–30 %, pamatojoties uz pieaugošo vērtību.

| (28) | Lēmumā par procedūras uzsākšanu izteikts viedoklis par to, ka šādu acīm redzami diskriminējošu nodokļu uzlikšanu rada īpaša aktīvu vērtēšanas metode, ko piemēro attiecībā uz BT un Kingston, bet citi telekomunikāciju operatori tiek vērtēti pēc īres metodes, kas neattiecas uz kabeļtelevīzijas operatoriem, jo tos vērtē pēc metodes, kuru atvasina no līgumslēdzēja bāzes metodes. Sistēmas neviendabīgums un VBA piešķirtās patstāvīgās pilnvaras piemērot vispārējus noteikumus īpašiem operatoriem, kuras tā izmantoja, lai panāktu vienošanos ar BT, varēja radīt īpašas priekšrocības BT un Kingston. |
| --- | --- |

(28)

Lēmumā par procedūras uzsākšanu izteikts viedoklis par to, ka šādu acīm redzami diskriminējošu nodokļu uzlikšanu rada īpaša aktīvu vērtēšanas metode, ko piemēro attiecībā uz BT un Kingston, bet citi telekomunikāciju operatori tiek vērtēti pēc īres metodes, kas neattiecas uz kabeļtelevīzijas operatoriem, jo tos vērtē pēc metodes, kuru atvasina no līgumslēdzēja bāzes metodes. Sistēmas neviendabīgums un VBA piešķirtās patstāvīgās pilnvaras piemērot vispārējus noteikumus īpašiem operatoriem, kuras tā izmantoja, lai panāktu vienošanos ar BT, varēja radīt īpašas priekšrocības BT un Kingston.

| (29) | Lēmumā par procedūras uzsākšanu tika uzdots jautājums par viedokli, ka īres metodi nevar piemērot attiecībā uz BT un Kingston īpašumu. Tika ieteikts, ka īres maksa, ko BT saņem par savas infrastruktūras izīrēšanu, var būt par tīkla vērtības norādi. Turklāt BT maza apjoma darījumu struktūras efektīvi izīrē infrastruktūru un pērk tīkla pakalpojumus no BT Wholesale Ltd (“BT Wholesale”), kas ir darījumu struktūra, kas pārvalda BT infrastruktūru: cena, ko iekšēji izmanto BT maza apjoma tirdzniecības atzars darījumos ar BT Wholesale kā liela apjoma darījumu atzaru, varētu nodrošināt pamatu īres vērtības noteikšanai. Turklāt liberalizācijas un tīkla elementu atsaistīšanas dēļ izveidojušies visdažādākie vairumtirdzniecības produkti, kas varētu kalpot kā atskaites punkti, vērtējot BT un Kingston tīklu dažādo infrastruktūras elementu īres vērtību. Atbildot uz piezīmi par to, ka nav otra ne tik plaša, ne diversificēta tīkla kā BT tīkls, kura īres maksa varētu būt par atskaites punktu, lēmumā par procedūras uzsākšanu kā atskaites punktu iesaka izmantot kabeļtelevīzijas uzņēmumu aplikšanu ar nodokli, jo tie aktīvi darbojas telekomunikāciju tirgū. |
| --- | --- |

(29)

Lēmumā par procedūras uzsākšanu tika uzdots jautājums par viedokli, ka īres metodi nevar piemērot attiecībā uz BT un Kingston īpašumu. Tika ieteikts, ka īres maksa, ko BT saņem par savas infrastruktūras izīrēšanu, var būt par tīkla vērtības norādi. Turklāt BT maza apjoma darījumu struktūras efektīvi izīrē infrastruktūru un pērk tīkla pakalpojumus no BT Wholesale Ltd (“BT Wholesale”), kas ir darījumu struktūra, kas pārvalda BT infrastruktūru: cena, ko iekšēji izmanto BT maza apjoma tirdzniecības atzars darījumos ar BT Wholesale kā liela apjoma darījumu atzaru, varētu nodrošināt pamatu īres vērtības noteikšanai. Turklāt liberalizācijas un tīkla elementu atsaistīšanas dēļ izveidojušies visdažādākie vairumtirdzniecības produkti, kas varētu kalpot kā atskaites punkti, vērtējot BT un Kingston tīklu dažādo infrastruktūras elementu īres vērtību. Atbildot uz piezīmi par to, ka nav otra ne tik plaša, ne diversificēta tīkla kā BT tīkls, kura īres maksa varētu būt par atskaites punktu, lēmumā par procedūras uzsākšanu kā atskaites punktu iesaka izmantot kabeļtelevīzijas uzņēmumu aplikšanu ar nodokli, jo tie aktīvi darbojas telekomunikāciju tirgū.

| (30) | Par pašas I un I metodes piemērošanu Komisija konstatēja, ka šī metode novērtē aktīvu īres vērtību, pamatojoties uz ieņēmumiem no šādu aktīvu izmantošanas. Tādēļ rezultāts ir atkarīgs no šo aktīvu izmantošanas ienesīguma līmeņa, kā dēļ varētu tikt sodīti tie operatori, kuru aktīvus vērtē pēc citas metodes. Komisija uzdeva jautājumu par to, vai nepieciešamās korekcijas tika veiktas, piemērojot I un I metodi attiecībā uz BT un Kingston, pieņemot, ka to aktīvi tiek izmantoti ar maksimālu kapacitāti un ienesīgumu. Komisija arī uzdeva jautājumu par to, kā BT vērtēšanā ņem vērā vispārīgos pakalpojumu pienākumus. |
| --- | --- |

(30)

Par pašas I un I metodes piemērošanu Komisija konstatēja, ka šī metode novērtē aktīvu īres vērtību, pamatojoties uz ieņēmumiem no šādu aktīvu izmantošanas. Tādēļ rezultāts ir atkarīgs no šo aktīvu izmantošanas ienesīguma līmeņa, kā dēļ varētu tikt sodīti tie operatori, kuru aktīvus vērtē pēc citas metodes. Komisija uzdeva jautājumu par to, vai nepieciešamās korekcijas tika veiktas, piemērojot I un I metodi attiecībā uz BT un Kingston, pieņemot, ka to aktīvi tiek izmantoti ar maksimālu kapacitāti un ienesīgumu. Komisija arī uzdeva jautājumu par to, kā BT vērtēšanā ņem vērā vispārīgos pakalpojumu pienākumus.

| (31) | Lēmumā par procedūras uzsākšanu vēl uzdoti jautājumi par metodi, kuru izmanto tarificējamās vērtības pārskatīšanai. Tajā atzīmēts, ka attiecībā uz BT tiek piemērots mehānisms, kas pēc pārskatīšanas tā vērtību samazina, savukārt konkurentiem visdrīzāk nepiemēro līdzīgu sistemātisku tirgus nosacījumu pārskatīšanu. Tas, ka acīm redzami nav ņemts vērā BT infrastruktūras vērtības pieaugums laikā starp diviem piecu gadu periodiem, toties no konkurentiem iekasēta palielināta maksa, jo pieaugusi to tīkla vērtība, varētu radīt priekšrocību BT. |
| --- | --- |

(31)

Lēmumā par procedūras uzsākšanu vēl uzdoti jautājumi par metodi, kuru izmanto tarificējamās vērtības pārskatīšanai. Tajā atzīmēts, ka attiecībā uz BT tiek piemērots mehānisms, kas pēc pārskatīšanas tā vērtību samazina, savukārt konkurentiem visdrīzāk nepiemēro līdzīgu sistemātisku tirgus nosacījumu pārskatīšanu. Tas, ka acīm redzami nav ņemts vērā BT infrastruktūras vērtības pieaugums laikā starp diviem piecu gadu periodiem, toties no konkurentiem iekasēta palielināta maksa, jo pieaugusi to tīkla vērtība, varētu radīt priekšrocību BT.

| (32) | Lēmumā par procedūras uzsākšanu arī uzsvērts fakts, ka VBA acīm redzami izmanto apjomīgas patstāvīgas pilnvaras, saskaņā ar kurām tā var panākt vienošanos. Tāpat uzsvērts, ka ar BT panāktajā vienošanā jāievēro nediskriminēšanas princips un operatorus nedrīkst nepamatoti diskriminēt. |
| --- | --- |

(32)

Lēmumā par procedūras uzsākšanu arī uzsvērts fakts, ka VBA acīm redzami izmanto apjomīgas patstāvīgas pilnvaras, saskaņā ar kurām tā var panākt vienošanos. Tāpat uzsvērts, ka ar BT panāktajā vienošanā jāievēro nediskriminēšanas princips un operatorus nedrīkst nepamatoti diskriminēt.

III.   IEINTERESĒTO PERSONU KOMENTĀRI

A.   Ieinteresēto personu, izņemot BT un Kingston, komentāri

| (33) | Ieinteresēto personu iesniegtajos komentāros vispārīgi atbalstīts viedoklis par to, ka īpašuma nodokļa piemērošana attiecībā uz BT un Kingston var šiem uzņēmumiem nodrošināt noteiktas priekšrocības. |
| --- | --- |

(33)

Ieinteresēto personu iesniegtajos komentāros vispārīgi atbalstīts viedoklis par to, ka īpašuma nodokļa piemērošana attiecībā uz BT un Kingston var šiem uzņēmumiem nodrošināt noteiktas priekšrocības.

| (34) | Vtesse vispirms uzsvēra, ka pēc tam, kad vērtēšanas tribunāls 1998. gada martā pieņēma lēmumu, kas apstiprināja, ka attiecībā uz BT tīklu piemērojama I un I metode un tā tarificējamā vērtība ir 553 000 000 sterliņu mārciņu Anglijā un Velsā, BT par šo lēmumu iesniedza apelācijas sūdzību Zemju tribunālā. Pirms noklausīšanas BT un VBA vienojās, ka vērtība ir 470 000 000 sterliņu mārciņu, kas ir 15 % samazinājums salīdzinājumā ar sākotnējo vērtību. Vtesse izteica pieņēmumu, ka BT un VBA vienojušās par galīgo summu un VBA koriģēja skaitļus, lai tie atbilstu vienošanās rezultātam. |
| --- | --- |

(34)

Vtesse vispirms uzsvēra, ka pēc tam, kad vērtēšanas tribunāls 1998. gada martā pieņēma lēmumu, kas apstiprināja, ka attiecībā uz BT tīklu piemērojama I un I metode un tā tarificējamā vērtība ir 553 000 000 sterliņu mārciņu Anglijā un Velsā, BT par šo lēmumu iesniedza apelācijas sūdzību Zemju tribunālā. Pirms noklausīšanas BT un VBA vienojās, ka vērtība ir 470 000 000 sterliņu mārciņu, kas ir 15 % samazinājums salīdzinājumā ar sākotnējo vērtību. Vtesse izteica pieņēmumu, ka BT un VBA vienojušās par galīgo summu un VBA koriģēja skaitļus, lai tie atbilstu vienošanās rezultātam.

| (35) | Vtesse ieteica jaunus elementus, kuru mērķis ir parādīt, ka BT īpašums ticis nepietiekami novērtēts pēc I un I metodes. Tādēļ, pieņemot, ka visa BT tīkla (7) tarificējamā vērtība attiecināta uz optiskās šķiedras tīklu (7 300 000 kilometru 2005. gadā), gada tarificējamā vērtība par kilometru šķiedras būtu 74 sterliņu mārciņu. Vtesse uzskata, ka šis skaitlis jāsalīdzina ar 1 000 un 1 200 sterliņu mārciņām, kas ir tarificējamā vērtība par optiskās šķiedras kilometru tādiem telekomunikāciju operatoriem, kas vērtēti pēc īres metodes. Arī tad, kad BT optiskās šķiedras vērtību nosaka kā nulli un pieņem, ka BT ir 29 miljoni galalietotāju savienojumu, gada īre par līniju būtu 18,57 sterliņu mārciņas. Šo skaitli jāsalīdzina ar 122 sterliņu mārciņām, ko gadā maksā telekomunikāciju operatori par piekļuvi BT atsaistītām abonentlīnijām (8). |
| --- | --- |

(35)

Vtesse ieteica jaunus elementus, kuru mērķis ir parādīt, ka BT īpašums ticis nepietiekami novērtēts pēc I un I metodes. Tādēļ, pieņemot, ka visa BT tīkla (7) tarificējamā vērtība attiecināta uz optiskās šķiedras tīklu (7 300 000 kilometru 2005. gadā), gada tarificējamā vērtība par kilometru šķiedras būtu 74 sterliņu mārciņu. Vtesse uzskata, ka šis skaitlis jāsalīdzina ar 1 000 un 1 200 sterliņu mārciņām, kas ir tarificējamā vērtība par optiskās šķiedras kilometru tādiem telekomunikāciju operatoriem, kas vērtēti pēc īres metodes. Arī tad, kad BT optiskās šķiedras vērtību nosaka kā nulli un pieņem, ka BT ir 29 miljoni galalietotāju savienojumu, gada īre par līniju būtu 18,57 sterliņu mārciņas. Šo skaitli jāsalīdzina ar 122 sterliņu mārciņām, ko gadā maksā telekomunikāciju operatori par piekļuvi BT atsaistītām abonentlīnijām (8).

| (36) | Vtesse arī atzīmē, ka 2001. gadā BT nodevusi lielāko sava īpašuma portfeļa daļu kā nomas objektu un īpašumu Land Securities un Williams Pears Group kopuzņēmumam Telereal par 2,4 miljardiem sterliņu mārciņu. Darījumā kopumā iesaistīti 5,5 miljoni kvadrātmetri. Pēc darījuma BT veica gada īres maksājumu 190 miljonu sterliņu mārciņu apmērā par īpašumu plus 90 miljonu sterliņu mārciņu apmērā par nomas objektu 2001. gadā. Pamatojoties uz darījumu, Vtesse secina, ka BT par īri maksā 35 sterliņu mārciņas par kvadrātmetru savās ēkās, bet uzskata, ka citiem telekomunikāciju operatoriem noteiktā vidējā maksa ir 115 sterliņu mārciņu par kvadrātmetru to komercīpašumos. Vtesse apgalvo, ka 2001. gadā BT faktiski veicis īres maksājumus Telereal par savām ēkām 280 miljonu sterliņu mārciņu apmērā, kas ir vairāk nekā 50 % no tarificējamās vērtības attiecīgajā gadā, kaut gan lielākā daļa šīs vērtības galvenokārt attiecināma uz BT tīklu, nevis ēkām. Vtesse acīmredzot domā, ka tādējādi tiek apliecināts, ka BT tīkls ir nepietiekami novērtēts pēc I unI metodes. |
| --- | --- |

(36)

Vtesse arī atzīmē, ka 2001. gadā BT nodevusi lielāko sava īpašuma portfeļa daļu kā nomas objektu un īpašumu Land Securities un Williams Pears Group kopuzņēmumam Telereal par 2,4 miljardiem sterliņu mārciņu. Darījumā kopumā iesaistīti 5,5 miljoni kvadrātmetri. Pēc darījuma BT veica gada īres maksājumu 190 miljonu sterliņu mārciņu apmērā par īpašumu plus 90 miljonu sterliņu mārciņu apmērā par nomas objektu 2001. gadā. Pamatojoties uz darījumu, Vtesse secina, ka BT par īri maksā 35 sterliņu mārciņas par kvadrātmetru savās ēkās, bet uzskata, ka citiem telekomunikāciju operatoriem noteiktā vidējā maksa ir 115 sterliņu mārciņu par kvadrātmetru to komercīpašumos. Vtesse apgalvo, ka 2001. gadā BT faktiski veicis īres maksājumus Telereal par savām ēkām 280 miljonu sterliņu mārciņu apmērā, kas ir vairāk nekā 50 % no tarificējamās vērtības attiecīgajā gadā, kaut gan lielākā daļa šīs vērtības galvenokārt attiecināma uz BT tīklu, nevis ēkām. Vtesse acīmredzot domā, ka tādējādi tiek apliecināts, ka BT tīkls ir nepietiekami novērtēts pēc I unI metodes.

| (37) | Vtesse iesniegumā ir teikts, ka neatbilstība starp BT tīkla un citu telekomunikāciju operatoru tīklu dažādo komponentu tarificējamo vērtību pierāda, ka, piemērojot I un I metodi, BT īpašums tiek novērtēts zemāk nekā tad, ja to vērtētu pēc īres metodes. |
| --- | --- |

(37)

Vtesse iesniegumā ir teikts, ka neatbilstība starp BT tīkla un citu telekomunikāciju operatoru tīklu dažādo komponentu tarificējamo vērtību pierāda, ka, piemērojot I un I metodi, BT īpašums tiek novērtēts zemāk nekā tad, ja to vērtētu pēc īres metodes.

| (38) | Vtesse nodrošina papildelementus, lai salīdzinātu attiecīgo slogu, kādu uz BT un citiem telekomunikāciju operatoriem rada darījumu tarifi. Vtesse dod priekšroku tarifu/ieņēmumu koeficientam, pieņemot, kas Vtesse gadījumā tas 2004. gadā bija 13,46 %. Vtesse uzskata, ka šis koeficients jākoriģē, lai varētu veikt tiešu salīdzinājumu ar BT. Tā kā Vtesse apgalvo, ka vairums operatoru veic ievērojamus maksājumus par noslodzes (trafika) pārraidi un pabeigšanu un šāda maksa par savienojumu neattiecas uz viņu tarificējamiem aktīviem, tās atskaitāmas no ieņēmumiem, aprēķinot tarifu/ieņēmumu koeficientu. Šo uzskatu atbalsta Gamma Telecom, kas minēto iemeslu dēļ apgalvo, ka piemērotākais koeficients darījumu tarifu radītā sloga salīdzināšanai ir tarifu/pievienotās vērtības koeficients. |
| --- | --- |

(38)

Vtesse nodrošina papildelementus, lai salīdzinātu attiecīgo slogu, kādu uz BT un citiem telekomunikāciju operatoriem rada darījumu tarifi. Vtesse dod priekšroku tarifu/ieņēmumu koeficientam, pieņemot, kas Vtesse gadījumā tas 2004. gadā bija 13,46 %. Vtesse uzskata, ka šis koeficients jākoriģē, lai varētu veikt tiešu salīdzinājumu ar BT. Tā kā Vtesse apgalvo, ka vairums operatoru veic ievērojamus maksājumus par noslodzes (trafika) pārraidi un pabeigšanu un šāda maksa par savienojumu neattiecas uz viņu tarificējamiem aktīviem, tās atskaitāmas no ieņēmumiem, aprēķinot tarifu/ieņēmumu koeficientu. Šo uzskatu atbalsta Gamma Telecom, kas minēto iemeslu dēļ apgalvo, ka piemērotākais koeficients darījumu tarifu radītā sloga salīdzināšanai ir tarifu/pievienotās vērtības koeficients.

| (39) | Turklāt Vtesse salīdzināja BT liela apjoma iznesuma pakalpojumu (LAIP) cenas un tarifus, kādus maksātu pēc īres metodes vērtēts operators, ja tas izgaismotu optiskās šķiedras tāda paša pakalpojuma sniegšanai. Atkarībā no LAIP kapacitātes un attāluma Vtesse uzskata, ka šādam operatoram vajadzētu maksāt par tarifiem līdz pat 87 % no BT noteiktās maksas. Vtesse uzskata, ka šis ir vēl viens apliecinājums tam, ka BT optiskais tīkls ir nepietiekami novērtēts: ja tas būtu tāpat novērtēts, tam vajadzētu noteikt lielāku maksu par LAIP, lai segtu darījumu tarifu reālās izmaksas. |
| --- | --- |

(39)

Turklāt Vtesse salīdzināja BT liela apjoma iznesuma pakalpojumu (LAIP) cenas un tarifus, kādus maksātu pēc īres metodes vērtēts operators, ja tas izgaismotu optiskās šķiedras tāda paša pakalpojuma sniegšanai. Atkarībā no LAIP kapacitātes un attāluma Vtesse uzskata, ka šādam operatoram vajadzētu maksāt par tarifiem līdz pat 87 % no BT noteiktās maksas. Vtesse uzskata, ka šis ir vēl viens apliecinājums tam, ka BT optiskais tīkls ir nepietiekami novērtēts: ja tas būtu tāpat novērtēts, tam vajadzētu noteikt lielāku maksu par LAIP, lai segtu darījumu tarifu reālās izmaksas.

| (40) | Vtesse arī iebilst, ka tarifu/ieņēmumu koeficients ir īpaši augsts tādiem jauniesācējiem, kā, piemēram, Vtesse. Ilgāk pastāvoši uzņēmumi var ielādēt šķiedras ar iespējami lielāku noslodzi (trafiku), lai amortizētu īres un nodokļu izmaksas ar iespējami vairāk klientiem. Uz BT šis ierobežojums neattiecas, jo pieņem, ka to margināli netarificē. Tas nozīmē, ka šādiem uzņēmumiem tarifu/ieņēmumu koeficients ilgākā termiņā samazināsies. |
| --- | --- |

(40)

Vtesse arī iebilst, ka tarifu/ieņēmumu koeficients ir īpaši augsts tādiem jauniesācējiem, kā, piemēram, Vtesse. Ilgāk pastāvoši uzņēmumi var ielādēt šķiedras ar iespējami lielāku noslodzi (trafiku), lai amortizētu īres un nodokļu izmaksas ar iespējami vairāk klientiem. Uz BT šis ierobežojums neattiecas, jo pieņem, ka to margināli netarificē. Tas nozīmē, ka šādiem uzņēmumiem tarifu/ieņēmumu koeficients ilgākā termiņā samazināsies.

| (41) | Jautājumā par marginālo aplikšanu ar nodokli Vtesse uzsver, ka tam kaitējumu nodara tas, ka BT tiek vērtēts kā nedalāms tīkls, bet Vtesse tiek vērtēts par katru individuālu optiskās šķiedras metru, ko tas izgaismo. Vtesse uzskata, ka analīzes vienībai jābūt individuālam līgumam tirgū, kurā konkurē Vtesse un BT. Vtesse sniedz precīzākus skaitļus par to, kā šīs atšķirības ietekmē līgumu marginālu aplikšanu ar nodokli: piemēram, izmantojot pieteikumu, ko iesniedza Kent MAN pamattīkla un piekļuves telekomunikāciju līnijas nodrošināšanai, Vtesse uzskata, ka tā tarifu saistības par pieteikumu veidoja 16 % no ieņēmumiem. Attiecībā uz to pašu pieteikumu Vtesse uzskata, ka BT netika tarificēts margināli, vai arī lielākais tam noteiktais nodoklis bija vidēji 2 % no ieņēmumiem, ko tas varētu maksāt par tarifiem. Šī starpība izskaidrotu, kāpēc Vtesse neuzvarēja konkursā par konsorciju, kurā bija iesaistīts BT. |
| --- | --- |

(41)

Jautājumā par marginālo aplikšanu ar nodokli Vtesse uzsver, ka tam kaitējumu nodara tas, ka BT tiek vērtēts kā nedalāms tīkls, bet Vtesse tiek vērtēts par katru individuālu optiskās šķiedras metru, ko tas izgaismo. Vtesse uzskata, ka analīzes vienībai jābūt individuālam līgumam tirgū, kurā konkurē Vtesse un BT. Vtesse sniedz precīzākus skaitļus par to, kā šīs atšķirības ietekmē līgumu marginālu aplikšanu ar nodokli: piemēram, izmantojot pieteikumu, ko iesniedza Kent MAN pamattīkla un piekļuves telekomunikāciju līnijas nodrošināšanai, Vtesse uzskata, ka tā tarifu saistības par pieteikumu veidoja 16 % no ieņēmumiem. Attiecībā uz to pašu pieteikumu Vtesse uzskata, ka BT netika tarificēts margināli, vai arī lielākais tam noteiktais nodoklis bija vidēji 2 % no ieņēmumiem, ko tas varētu maksāt par tarifiem. Šī starpība izskaidrotu, kāpēc Vtesse neuzvarēja konkursā par konsorciju, kurā bija iesaistīts BT.

| (42) | Vtesse arī atzīmē, ka BT pēdējā laikā īrējis apmēram 2 000 optiskās šķiedras līnijas kilometrus Geo tīklā, kas ir viens no Vtesse piegādātājiem, un noteikumi bijuši tādi paši kā Vtesse gadījumā. Vtesse uzskata, ka BT uzskatāms par šādu šķiedru izmantotāju. Vtesse uzdod jautājumu, vai vērtējumā ņemts vērā BT tīkla iznesums, un iesaka to vērtēt saskaņā ar tādiem pašiem noteikumiem kā Vtesse, ja tie abi īrē šķiedras no viena un tā paša operatora. |
| --- | --- |

(42)

Vtesse arī atzīmē, ka BT pēdējā laikā īrējis apmēram 2 000 optiskās šķiedras līnijas kilometrus Geo tīklā, kas ir viens no Vtesse piegādātājiem, un noteikumi bijuši tādi paši kā Vtesse gadījumā. Vtesse uzskata, ka BT uzskatāms par šādu šķiedru izmantotāju. Vtesse uzdod jautājumu, vai vērtējumā ņemts vērā BT tīkla iznesums, un iesaka to vērtēt saskaņā ar tādiem pašiem noteikumiem kā Vtesse, ja tie abi īrē šķiedras no viena un tā paša operatora.

| (43) | Altnet darba grupa, kurā pārstāvēti vairāki alternatīvi fiksēto līniju telekomunikāciju operatori, iesnieguši priekšlikumu piemērot I un I metodi tikai regulētiem monopoliem, kam ir nedaudz salīdzināms īres apliecinājums. Tā uzskata, ka VBA rīcībā ir pietiekami pierādījumi par īres vērtību, lai novērtētu BT pēc īres metodes, piemēram, BT liela apjoma līniju īres tarifi vai publiskotās cenas par abonentlīniju atsaistīšanas produktiem, kuras var izmantot, lai novērtētu vara kabeļu īres vērtību. Grupa arī uzskata, ka īres metode ievērojami ietekmē operatoru nodokļu saistības. Šāda ietekme nerodas, izmantojot I un I metodi, jo infrastruktūras vērtību nosaka iepriekš, un tādēļ BT lēmums izgaismot tumšās šķiedras no fiskālā viedokļa ir neitrāls. Altnet uzskata, ka šo traucējumu ietekmi vēl pastiprina tas, ka starp BT un VBA panāktā vienošanās attiecas uz diviem vērtēšanas periodiem, tādējādi dodot BT ievērojamu priekšrocību, kas izteikta kā paaugstināta iespējamība, savukārt Altnet uzņēmumiem bija dārgas un nenokārtotas apelācijas prasības un pārrunas. Altnet apgalvo, ka BT paredzami 74 % no kopējā nodokļu sloga, kas attiecas uz telekomunikāciju tīklu, bet tā tirgus īpatsvars ir vismaz 80 %. |
| --- | --- |

(43)

Altnet darba grupa, kurā pārstāvēti vairāki alternatīvi fiksēto līniju telekomunikāciju operatori, iesnieguši priekšlikumu piemērot I un I metodi tikai regulētiem monopoliem, kam ir nedaudz salīdzināms īres apliecinājums. Tā uzskata, ka VBA rīcībā ir pietiekami pierādījumi par īres vērtību, lai novērtētu BT pēc īres metodes, piemēram, BT liela apjoma līniju īres tarifi vai publiskotās cenas par abonentlīniju atsaistīšanas produktiem, kuras var izmantot, lai novērtētu vara kabeļu īres vērtību. Grupa arī uzskata, ka īres metode ievērojami ietekmē operatoru nodokļu saistības. Šāda ietekme nerodas, izmantojot I un I metodi, jo infrastruktūras vērtību nosaka iepriekš, un tādēļ BT lēmums izgaismot tumšās šķiedras no fiskālā viedokļa ir neitrāls. Altnet uzskata, ka šo traucējumu ietekmi vēl pastiprina tas, ka starp BT un VBA panāktā vienošanās attiecas uz diviem vērtēšanas periodiem, tādējādi dodot BT ievērojamu priekšrocību, kas izteikta kā paaugstināta iespējamība, savukārt Altnet uzņēmumiem bija dārgas un nenokārtotas apelācijas prasības un pārrunas. Altnet apgalvo, ka BT paredzami 74 % no kopējā nodokļu sloga, kas attiecas uz telekomunikāciju tīklu, bet tā tirgus īpatsvars ir vismaz 80 %.

| (44) | Global Crossing apstiprina, ka paaugstināta nodokļa uzlikšana (t. i., no jauna izgaismotām šķiedrām) ir par labu BT, jo tad, kad Global Crossing izgaismo jaunu šķiedru, saistības attiecībā uz paaugstināta nodokļa uzlikšanu tam rodas visā ķēdes garumā – no klienta atrašanās vietas līdz uzņēmuma pamattīkla mezglam. Global Crossing apgalvo, ka nelabvēlīgā nodokļu režīma dēļ tas salīdzinājumā ar BT zaudē darījumus. |
| --- | --- |

(44)

Global Crossing apstiprina, ka paaugstināta nodokļa uzlikšana (t. i., no jauna izgaismotām šķiedrām) ir par labu BT, jo tad, kad Global Crossing izgaismo jaunu šķiedru, saistības attiecībā uz paaugstināta nodokļa uzlikšanu tam rodas visā ķēdes garumā – no klienta atrašanās vietas līdz uzņēmuma pamattīkla mezglam. Global Crossing apgalvo, ka nelabvēlīgā nodokļu režīma dēļ tas salīdzinājumā ar BT zaudē darījumus.

| (45) | Uzņēmumi Thus plc. un Viatel (AK) Ltd. arī apgalvo, ka tiem paaugstinātas nodokļu saistības rodas, pievienojot savam tīklam jaunas klientu atrašanās vietas, bet BT kā to galvenajam konkurentam šādas paaugstinātas nodokļu saistības nerodas. Uzņēmums Above Net izsaka tādu pašu prasību, norādot, ka tas salīdzinājumā ar BT zaudē darījumus, iespējams, tādēļ, ka BT maksā acīm redzami mazākus nodokļus. |
| --- | --- |

(45)

Uzņēmumi Thus plc. un Viatel (AK) Ltd. arī apgalvo, ka tiem paaugstinātas nodokļu saistības rodas, pievienojot savam tīklam jaunas klientu atrašanās vietas, bet BT kā to galvenajam konkurentam šādas paaugstinātas nodokļu saistības nerodas. Uzņēmums Above Net izsaka tādu pašu prasību, norādot, ka tas salīdzinājumā ar BT zaudē darījumus, iespējams, tādēļ, ka BT maksā acīm redzami mazākus nodokļus.

| (46) | Tirdzniecības asociācija UKCTA, kas pārstāv tos fiksēto līniju sakaru operatorus, kas sacenšas ar BT par balss un datu pakalpojumiem, izteica viedokli, ka īpašuma nodokļa sistēmā pastāv nopietnas pārskatāmības problēmas, jo tai raksturīgi konfidenciāli divpusēji darījumi starp tīkla operatoriem un nodokļu iestādēm. UKCTA uzskata, ka ar BT panāktā vienošanās nodrošina uzņēmumam noteiktību un stabilitāti vismaz desmit gadu garumā, savukārt citiem operatoriem netiek nodrošināts šāds paredzamības līmenis. UKCTA atzīmē, ka īpašuma nodokļa sistēmas dēļ nostiprinājusies BT dominējošā pozīcija, jo nodokļu režīms ir izdevīgāks BT, bet tas neļauj jauniem dalībniekiem godīgi konkurēt, un tādējādi BT atšķirībā no citiem konkurentiem nerodas tiešs darījuma tarifu paaugstinājums par lielāka šķiedru apjoma izgaismošanu. Tomēr pēc Komisijas lūguma UKCTA norādīja, ka tā nav varējusi noteikt, kādu summu Altnet operatoriem būtu vajadzējis maksāt nodokļos, ja tos vērtētu tāpat kā BT. |
| --- | --- |

(46)

Tirdzniecības asociācija UKCTA, kas pārstāv tos fiksēto līniju sakaru operatorus, kas sacenšas ar BT par balss un datu pakalpojumiem, izteica viedokli, ka īpašuma nodokļa sistēmā pastāv nopietnas pārskatāmības problēmas, jo tai raksturīgi konfidenciāli divpusēji darījumi starp tīkla operatoriem un nodokļu iestādēm. UKCTA uzskata, ka ar BT panāktā vienošanās nodrošina uzņēmumam noteiktību un stabilitāti vismaz desmit gadu garumā, savukārt citiem operatoriem netiek nodrošināts šāds paredzamības līmenis. UKCTA atzīmē, ka īpašuma nodokļa sistēmas dēļ nostiprinājusies BT dominējošā pozīcija, jo nodokļu režīms ir izdevīgāks BT, bet tas neļauj jauniem dalībniekiem godīgi konkurēt, un tādējādi BT atšķirībā no citiem konkurentiem nerodas tiešs darījuma tarifu paaugstinājums par lielāka šķiedru apjoma izgaismošanu. Tomēr pēc Komisijas lūguma UKCTA norādīja, ka tā nav varējusi noteikt, kādu summu Altnet operatoriem būtu vajadzējis maksāt nodokļos, ja tos vērtētu tāpat kā BT.

| (47) | Telekomunikāciju uzņēmumu konsultantuzņēmums darījumu tarifu jautājumos GVA Grimley kritizēja korekcijas mehānisma piemērošanu BT, kas izpaužas kā tā tirgus īpatsvara pārmaiņas un kura piemērošana ir necaurredzama. GVA Grimley uzskata, ka attiecībā uz visiem citiem īpašumiem, kurus vērtē pēc I un I metodes, pārvērtēšanu parasti veic reizi piecos gados, nepiemērojot tirgus īpatsvara mehānismu. Turklāt uzņēmums apšauba to, kā tirgus īpatsvara koriģēšanas mehānismu piemēro attiecībā uz BT, un atzīmē, ka ir sarežģīti saprast, kādēļ BT tarificējamajai vērtībai vajadzēja pazemināties laikā no 1995. līdz 1999. gadam, kaut gan apgrozījums un peļņa uzlabojās. Vēl uzņēmums atzīmē VBA paziņojumu, ka atsaistītu vara vadu pāra tarificējamā vērtība ir apmēram 50 sterliņu mārciņu, bet BT abonentlīnija tiek novērtēta par apmēram 16 sterliņu mārciņām (dalot BT kopējo tarificējamo vērtību ar abonentlīniju skaitu). Neatbilstība liecinot par to, ka BT tīkls nav pietiekami novērtēts. |
| --- | --- |

(47)

Telekomunikāciju uzņēmumu konsultantuzņēmums darījumu tarifu jautājumos GVA Grimley kritizēja korekcijas mehānisma piemērošanu BT, kas izpaužas kā tā tirgus īpatsvara pārmaiņas un kura piemērošana ir necaurredzama. GVA Grimley uzskata, ka attiecībā uz visiem citiem īpašumiem, kurus vērtē pēc I un I metodes, pārvērtēšanu parasti veic reizi piecos gados, nepiemērojot tirgus īpatsvara mehānismu. Turklāt uzņēmums apšauba to, kā tirgus īpatsvara koriģēšanas mehānismu piemēro attiecībā uz BT, un atzīmē, ka ir sarežģīti saprast, kādēļ BT tarificējamajai vērtībai vajadzēja pazemināties laikā no 1995. līdz 1999. gadam, kaut gan apgrozījums un peļņa uzlabojās. Vēl uzņēmums atzīmē VBA paziņojumu, ka atsaistītu vara vadu pāra tarificējamā vērtība ir apmēram 50 sterliņu mārciņu, bet BT abonentlīnija tiek novērtēta par apmēram 16 sterliņu mārciņām (dalot BT kopējo tarificējamo vērtību ar abonentlīniju skaitu). Neatbilstība liecinot par to, ka BT tīkls nav pietiekami novērtēts.

| (48) | Daži respondenti jau minējuši, un citi respondenti, tādi kā Telewest Broadband, Cable and Wireless vai Easynet uzdod jautājumus, kas saistīti ar darījumu tarifiem, bet nav tieši saistīti ar lēmumā par procedūras uzsākšanu raksturotajiem faktiem. Piemēram, dažus minētos uzņēmumus satrauc tas, ka īpašuma nodokļa režīmu varētu piemērot attiecībā uz abonentlīniju atsaistīšanu. Tie arī sūdzas par pārāk augsto darījumu tarifu līmeni, (9) kas rada šķēršļus investīcijām, un ka piecu gadu periods nav samērojams ar tehnoloģisko pārmaiņu struktūru un gaitu telekomunikāciju nozarē. (10) Viens uzņēmums arī uzskata, ka visi konkurenti netiek tarificēti. (11) |
| --- | --- |

(48)

Daži respondenti jau minējuši, un citi respondenti, tādi kā Telewest Broadband, Cable and Wireless vai Easynet uzdod jautājumus, kas saistīti ar darījumu tarifiem, bet nav tieši saistīti ar lēmumā par procedūras uzsākšanu raksturotajiem faktiem. Piemēram, dažus minētos uzņēmumus satrauc tas, ka īpašuma nodokļa režīmu varētu piemērot attiecībā uz abonentlīniju atsaistīšanu. Tie arī sūdzas par pārāk augsto darījumu tarifu līmeni, (9) kas rada šķēršļus investīcijām, un ka piecu gadu periods nav samērojams ar tehnoloģisko pārmaiņu struktūru un gaitu telekomunikāciju nozarē. (10) Viens uzņēmums arī uzskata, ka visi konkurenti netiek tarificēti. (11)

B.   Komentāri, ko sniedza BT un Kingston

| (49) | BT vispirms paskaidroja, ka pretēji lēmumā par uzsākšanu apgalvotajam nav akceptēta vērtēšanas metožu hierarhija un nav principa, ka, pastāvot īres apliecinājumam, īres metode ir vispiemērotākā. To, kādu metodi VBA izmanto, nosaka vērtējamā īpašuma raksturs un pieejamie apliecinājumi. Tādēļ VBA nevar brīvi izvēlēties, kādu metodi piemērot. |
| --- | --- |

(49)

BT vispirms paskaidroja, ka pretēji lēmumā par uzsākšanu apgalvotajam nav akceptēta vērtēšanas metožu hierarhija un nav principa, ka, pastāvot īres apliecinājumam, īres metode ir vispiemērotākā. To, kādu metodi VBA izmanto, nosaka vērtējamā īpašuma raksturs un pieejamie apliecinājumi. Tādēļ VBA nevar brīvi izvēlēties, kādu metodi piemērot.

| (50) | Kaut gan BT tiek vērtēts pēc citas metodes, BT un citi tarifu maksātāji netiek diskriminēti: statūtos noteiktais tests ir vienāds visiem, un visu metožu mērķis ir noteikt hipotētisko īri, par kādu attiecīgo darījumu īpašumu varētu pamatoti izīrēt no gada gadā. |
| --- | --- |

(50)

Kaut gan BT tiek vērtēts pēc citas metodes, BT un citi tarifu maksātāji netiek diskriminēti: statūtos noteiktais tests ir vienāds visiem, un visu metožu mērķis ir noteikt hipotētisko īri, par kādu attiecīgo darījumu īpašumu varētu pamatoti izīrēt no gada gadā.

| (51) | BT uzskata, ka nav apliecinājuma tam, ka BT īpašumam noteiktā tarificējamā vērtība būtu radījusi tam priekšrocību, kas izpaustos kā zemāka nodokļu bāze nekā konkurentiem. Vienīgais Komisijas sniegtais apliecinājums par šo pieņēmumu ir tarificējamo vērtību salīdzinājums attiecībā uz apgrozījumu. |
| --- | --- |

(51)

BT uzskata, ka nav apliecinājuma tam, ka BT īpašumam noteiktā tarificējamā vērtība būtu radījusi tam priekšrocību, kas izpaustos kā zemāka nodokļu bāze nekā konkurentiem. Vienīgais Komisijas sniegtais apliecinājums par šo pieņēmumu ir tarificējamo vērtību salīdzinājums attiecībā uz apgrozījumu.

| (52) | BT arī uzskata, ka VBA izdarījusi pareizu secinājumu par I un I metodi kā vienīgo piemēroto metodi BT tīkla vērtības noteikšanai; tas galvenokārt ir tādēļ, ka trūkst īres apliecinājuma, lai veiktu aplēses par visa BT īpašuma tarificējamo vērtību. Veicot vērtēšanu 1995. un 2000. gadā, nepastāvēja ne abonentlīnija (12), ne liela apjoma īres apliecinājums (13). |
| --- | --- |

(52)

BT arī uzskata, ka VBA izdarījusi pareizu secinājumu par I un I metodi kā vienīgo piemēroto metodi BT tīkla vērtības noteikšanai; tas galvenokārt ir tādēļ, ka trūkst īres apliecinājuma, lai veiktu aplēses par visa BT īpašuma tarificējamo vērtību. Veicot vērtēšanu 1995. un 2000. gadā, nepastāvēja ne abonentlīnija (12), ne liela apjoma īres apliecinājums (13).

| (53) | BT noliedz, ka apelācijas sistēma vai tās piemērošana attiecībā uz BT būtu tendencioza. Katram ir tiesības iesniegt apelācijas sūdzību un iespēja panākt vienošanos. BT tīkla vērtības noteikšana bija apelācijas sūdzības objekts 1995. gadā. Vienošanās, kas tika panākta Vērtēšanas tiesā, nebija nekas neparasts, un neliecina par VBA brīvu izvēli: iespēja panākt vienošanos neatbrīvo VBA no tās statūtos noteiktā pienākuma noteikt īpašuma gada īres vērtību saskaņā ar hipotētisku nomas termiņu. BT uzskata, ka nav pareizi teikt, ka 1995. gadā veiktā vērtēšana arī bija par pamatu, nosakot vērtību 2000. gadā, un devusi noteiktību uz desmit gadiem: vienošanās, kas attiecas uz vērtības noteikšanu 1995. gadā, tika īstenota tikai 2000. gadā, jo tiesas process kavējās. Tādējādi BT bija neskaidrības par 1995. gadā veikto vērtības noteikšanu, un tā ilga piecus gadus. Tajā pašā laikā tika panākta vienošanās par 2000. gada sarakstu. |
| --- | --- |

(53)

BT noliedz, ka apelācijas sistēma vai tās piemērošana attiecībā uz BT būtu tendencioza. Katram ir tiesības iesniegt apelācijas sūdzību un iespēja panākt vienošanos. BT tīkla vērtības noteikšana bija apelācijas sūdzības objekts 1995. gadā. Vienošanās, kas tika panākta Vērtēšanas tiesā, nebija nekas neparasts, un neliecina par VBA brīvu izvēli: iespēja panākt vienošanos neatbrīvo VBA no tās statūtos noteiktā pienākuma noteikt īpašuma gada īres vērtību saskaņā ar hipotētisku nomas termiņu. BT uzskata, ka nav pareizi teikt, ka 1995. gadā veiktā vērtēšana arī bija par pamatu, nosakot vērtību 2000. gadā, un devusi noteiktību uz desmit gadiem: vienošanās, kas attiecas uz vērtības noteikšanu 1995. gadā, tika īstenota tikai 2000. gadā, jo tiesas process kavējās. Tādējādi BT bija neskaidrības par 1995. gadā veikto vērtības noteikšanu, un tā ilga piecus gadus. Tajā pašā laikā tika panākta vienošanās par 2000. gada sarakstu.

| (54) | BT paskaidroja, ka piecu gadu laikā vērtēšanu var pārskatīt gadījumos, ko dēvē par “būtiskām apstākļu pārmaiņām” (BAP). Tirgus īpatsvara korekcijas mehānismu uzskatīja par efektīvu līdzekli, kas gada griezumā rāda šādu BAP neto ietekmi. (14) |
| --- | --- |

(54)

BT paskaidroja, ka piecu gadu laikā vērtēšanu var pārskatīt gadījumos, ko dēvē par “būtiskām apstākļu pārmaiņām” (BAP). Tirgus īpatsvara korekcijas mehānismu uzskatīja par efektīvu līdzekli, kas gada griezumā rāda šādu BAP neto ietekmi. (14)

| (55) | Tādēļ BT paskaidroja, ka Komisijas lēmumā par procedūras uzsākšanu nepareizi apgalvots, ka nav ņemts vērā BT infrastruktūras vērtības pieaugums: faktiski attiecībā uz BT veikta gan vērtību palielinoša, gan pazeminoša pārskatīšana – atkarībā no tā, vai BT vērtību palielinošie faktori ir pārsvarā pār samazinošajiem faktoriem. (15) |
| --- | --- |

(55)

Tādēļ BT paskaidroja, ka Komisijas lēmumā par procedūras uzsākšanu nepareizi apgalvots, ka nav ņemts vērā BT infrastruktūras vērtības pieaugums: faktiski attiecībā uz BT veikta gan vērtību palielinoša, gan pazeminoša pārskatīšana – atkarībā no tā, vai BT vērtību palielinošie faktori ir pārsvarā pār samazinošajiem faktoriem. (15)

| (56) | BT uzskata, ka pārskatīšanas sistēmu, ko piemēroja attiecībā uz Vtesse, šķietami pamato tādi paši principi, tomēr to piemērošanas veids atšķiras: no jauna izmantotās šķiedras kļūst par īpašuma papilddaļu, un tās tiek vērtētas kā šāda īpašuma daļa. Vtesse gadījumā tirgus īpatsvars nav piemērots līdzeklis, lai novērtētu tarificējamās vērtības pārmaiņas, jo ikviena pārmaiņa varētu būt nemanāma Vtesse nelielā tirgus īpatsvara dēļ. |
| --- | --- |

(56)

BT uzskata, ka pārskatīšanas sistēmu, ko piemēroja attiecībā uz Vtesse, šķietami pamato tādi paši principi, tomēr to piemērošanas veids atšķiras: no jauna izmantotās šķiedras kļūst par īpašuma papilddaļu, un tās tiek vērtētas kā šāda īpašuma daļa. Vtesse gadījumā tirgus īpatsvars nav piemērots līdzeklis, lai novērtētu tarificējamās vērtības pārmaiņas, jo ikviena pārmaiņa varētu būt nemanāma Vtesse nelielā tirgus īpatsvara dēļ.

| (57) | Visbeidzot, ja Komisija nolemtu, ka BT saņēmis valsts atbalstu, BT uzstātu, ka Komisija nevar pieprasīt tā atmaksu tādēļ, ka BT juridiski pamatoti cerējis, ka šāds atbalsts ir likumīgs vai alternatīva būtu to uzskatīt par esošu atbalstu. |
| --- | --- |

(57)

Visbeidzot, ja Komisija nolemtu, ka BT saņēmis valsts atbalstu, BT uzstātu, ka Komisija nevar pieprasīt tā atmaksu tādēļ, ka BT juridiski pamatoti cerējis, ka šāds atbalsts ir likumīgs vai alternatīva būtu to uzskatīt par esošu atbalstu.

| (58) | Kingston uzskata, ka Komisija nav konstatējusi, ka pastāv priekšrocība, jo tā nav parādījusi ne to, ka BT un Kingston guvuši labumu no selektīva nodokļu sloga samazinājuma, ne to, ka citiem operatoriem radies ārkārtējs palielinājums. Uzņēmums atzīmē, ka tā gadījumā Komisijai nav priekšstata par to, kāds tarifs tam piemērots. |
| --- | --- |

(58)

Kingston uzskata, ka Komisija nav konstatējusi, ka pastāv priekšrocība, jo tā nav parādījusi ne to, ka BT un Kingston guvuši labumu no selektīva nodokļu sloga samazinājuma, ne to, ka citiem operatoriem radies ārkārtējs palielinājums. Uzņēmums atzīmē, ka tā gadījumā Komisijai nav priekšstata par to, kāds tarifs tam piemērots.

| (59) | Kingston uzskata, ka vienīgais apliecinājums tam, ka BT varētu būt priekšroka, ir tas, ka pastāv atšķirība starp BT un Vtesse tarifu/ieņēmumu koeficientu. Tomēr šis koeficients nav būtisks īpašuma nodokļa gadījumā, jo tas nav ieņēmumu nodoklis. Lai šis koeficients būtu nozīmīgs, Vtesse un Kingtson vai BT vajadzētu būt tieši salīdzināmiem uzņēmumiem, bet tas tā nav, jo to apjoms, apgrozījums un ekonomikas darbība atšķiras. Visbeidzot uzņēmums veicis aplēses, ka Vtesse koeficients ir 0,39 %, bet tas pieņem, ka tā paša tarifu/ieņēmumu koeficients ir 4,5 % (16). |
| --- | --- |

(59)

Kingston uzskata, ka vienīgais apliecinājums tam, ka BT varētu būt priekšroka, ir tas, ka pastāv atšķirība starp BT un Vtesse tarifu/ieņēmumu koeficientu. Tomēr šis koeficients nav būtisks īpašuma nodokļa gadījumā, jo tas nav ieņēmumu nodoklis. Lai šis koeficients būtu nozīmīgs, Vtesse un Kingtson vai BT vajadzētu būt tieši salīdzināmiem uzņēmumiem, bet tas tā nav, jo to apjoms, apgrozījums un ekonomikas darbība atšķiras. Visbeidzot uzņēmums veicis aplēses, ka Vtesse koeficients ir 0,39 %, bet tas pieņem, ka tā paša tarifu/ieņēmumu koeficients ir 4,5 % (16).

| (60) | Kingston noliedz, ka vairāku metožu pastāvēšana nodrošina tam selektīvu priekšrocību. Tas uzskata, ka VBA ir piešķirta brīva izvēle vērtības noteikšanas procesā, bet tā nav pavirša izvēle: to nosaka īpašuma raksturs un apliecinājuma raksturs, un to papildus ierobežo ievērojamais tiesas prakses kopums. Nevar parādīt, ka I un I metode būtu labvēlīga Kingston vai BT tādēļ, ka tiem nepiemēro īres metodi, savukārt attiecībā uz Vtesse to nepiemēro tādēļ, ka tas ir nerentabls. |
| --- | --- |

(60)

Kingston noliedz, ka vairāku metožu pastāvēšana nodrošina tam selektīvu priekšrocību. Tas uzskata, ka VBA ir piešķirta brīva izvēle vērtības noteikšanas procesā, bet tā nav pavirša izvēle: to nosaka īpašuma raksturs un apliecinājuma raksturs, un to papildus ierobežo ievērojamais tiesas prakses kopums. Nevar parādīt, ka I un I metode būtu labvēlīga Kingston vai BT tādēļ, ka tiem nepiemēro īres metodi, savukārt attiecībā uz Vtesse to nepiemēro tādēļ, ka tas ir nerentabls.

| (61) | Kingston arī uzskata, ka nevar parādīt konkurences kropļošanas faktu, neatsaucoties uz citiem operatoriem, kuri konkurē ar Kingston. Par subsidiāru juridisku faktu tas iesaka uzskatīt potenciālo atbalstu, ko, izmantojot AK pastāvošo tarificēšanas sistēmu, piešķir par pastāvošu atbalstu. |
| --- | --- |

(61)

Kingston arī uzskata, ka nevar parādīt konkurences kropļošanas faktu, neatsaucoties uz citiem operatoriem, kuri konkurē ar Kingston. Par subsidiāru juridisku faktu tas iesaka uzskatīt potenciālo atbalstu, ko, izmantojot AK pastāvošo tarificēšanas sistēmu, piešķir par pastāvošu atbalstu.

IV.   KOMENTĀRI, KO SNIEDZA APVIENOTĀ KARALISTE

| (62) | AK valsts iestādes uzskata, ka tarifikācijas sistēma ir vispārēja statūtos noteikta sistēma, kuru piemēro visam tam īpašumam Anglijā un Velsā, kas nav “mantojams” īpašums, un kuras mērķis ir nodrošināt kopīgu kritēriju ēku vērtības noteikšanai. Šis kritērijs ir īre, par kādu īpašumu varētu pamatoti izīrēt no gada gadā, pastāvot noteiktiem statūtos ietvertiem pieņēmumiem par īpašuma uzturēšanas stāvokli un hipotētiskā nomas termiņa noteikumiem. |
| --- | --- |

(62)

AK valsts iestādes uzskata, ka tarifikācijas sistēma ir vispārēja statūtos noteikta sistēma, kuru piemēro visam tam īpašumam Anglijā un Velsā, kas nav “mantojams” īpašums, un kuras mērķis ir nodrošināt kopīgu kritēriju ēku vērtības noteikšanai. Šis kritērijs ir īre, par kādu īpašumu varētu pamatoti izīrēt no gada gadā, pastāvot noteiktiem statūtos ietvertiem pieņēmumiem par īpašuma uzturēšanas stāvokli un hipotētiskā nomas termiņa noteikumiem.

| (63) | Šo vērtību nosaka VBA, kurā nodarbināti profesionāli, kvalificēti zvērināti inspektori un kas saskaņā ar likumu veic neatkarīgu ekspertīzi. Tās lēmumus vispirms neatkarīgi izvērtē Vērtēšanas tribunāls, tad augstākstāvošas instances, tādas kā Zemju tribunāls un Apelācijas tiesa. |
| --- | --- |

(63)

Šo vērtību nosaka VBA, kurā nodarbināti profesionāli, kvalificēti zvērināti inspektori un kas saskaņā ar likumu veic neatkarīgu ekspertīzi. Tās lēmumus vispirms neatkarīgi izvērtē Vērtēšanas tribunāls, tad augstākstāvošas instances, tādas kā Zemju tribunāls un Apelācijas tiesa.

| (64) | AK valsts iestādes vēl paskaidro, ka hipotētiskās īres vērtības noteikšanai VBA var izmantot vairākas metodes. Šīm vērtēšanas metodēm ir vienādi mērķi, t. i., pārliecināties par hipotētisko nomas termiņu, un, pareizi piemērojot, tām vajadzētu dot vienādus rezultātus. Vairāku metožu pastāvēšana paredz nodrošināšanos pret visdažādākajiem apstākļiem, kad tiek piemēroti tarifi. Lēmums par atbilstīgu vērtības noteikšanas metodi nav saistīts ar brīvu izvēli: tas atkarīgs no īpašuma rakstura un pieejamā apliecinājuma rakstura. Tādējādi, piemēram, ja izmantošana nav saistīta ar peļņu kā motīvu (piem., slimnīcu, skolu gadījumā), I un I metodi nepiemēro, un VBA varētu nolemt, ka vispiemērotākā ir līgumslēdzēja bāzes metode. |
| --- | --- |

(64)

AK valsts iestādes vēl paskaidro, ka hipotētiskās īres vērtības noteikšanai VBA var izmantot vairākas metodes. Šīm vērtēšanas metodēm ir vienādi mērķi, t. i., pārliecināties par hipotētisko nomas termiņu, un, pareizi piemērojot, tām vajadzētu dot vienādus rezultātus. Vairāku metožu pastāvēšana paredz nodrošināšanos pret visdažādākajiem apstākļiem, kad tiek piemēroti tarifi. Lēmums par atbilstīgu vērtības noteikšanas metodi nav saistīts ar brīvu izvēli: tas atkarīgs no īpašuma rakstura un pieejamā apliecinājuma rakstura. Tādējādi, piemēram, ja izmantošana nav saistīta ar peļņu kā motīvu (piem., slimnīcu, skolu gadījumā), I un I metodi nepiemēro, un VBA varētu nolemt, ka vispiemērotākā ir līgumslēdzēja bāzes metode.

4.1.   Kā tika izvēlēta metode, ko piemēroja attiecībā uz BT un Kingston

| (65) | AK valsts iestādes paskaidroja, ka vienīgi I un I metodi varēja piemērot, lai novērtētu BT un Kingston īpašumu. Tās uzskatīja, ka VBA neatkarīgo ekspertu komanda (17), kas strādājusi īpašuma vērtības noteikšanā par visiem taksācijas periodiem, tostarp 2005.–2010. gadu, secināja, ka nav pietiekama apliecinājuma, lai noteiktu BT un Kingston tīklu tarificējamo vērtību pēc īres metodes. Šo konstatēto faktu minētajā lietā akceptēja Vērtēšanas tribunāls. (18) Vēl tās uzskata, ka šī ir vienīgā metode, kas varētu parādīt, ka pastāv noteikta vienreizīga priekšrocība un BT to izmanto. |
| --- | --- |

(65)

AK valsts iestādes paskaidroja, ka vienīgi I un I metodi varēja piemērot, lai novērtētu BT un Kingston īpašumu. Tās uzskatīja, ka VBA neatkarīgo ekspertu komanda (17), kas strādājusi īpašuma vērtības noteikšanā par visiem taksācijas periodiem, tostarp 2005.–2010. gadu, secināja, ka nav pietiekama apliecinājuma, lai noteiktu BT un Kingston tīklu tarificējamo vērtību pēc īres metodes. Šo konstatēto faktu minētajā lietā akceptēja Vērtēšanas tribunāls. (18) Vēl tās uzskata, ka šī ir vienīgā metode, kas varētu parādīt, ka pastāv noteikta vienreizīga priekšrocība un BT to izmanto.

| (66) | AK valsts iestādes uzskata, ka īres metodi nevarēja piemērot ne attiecībā uz BT, ne Kingston. Attiecībā uz šo nostāju tās vispirms uzsver to, ka īres apliecinājuma pastāvēšana jāizsver tad, kad veic vērtēšanu. Tādējādi īres metodes piemērošanas iespēju laika posmā no1995. līdz 2000. gadam var aplūkot, pamatojoties tikai uz to informāciju, kāda bija pieejama t. s. “agrākā vērtēšanas datumā”, t. i., 1993. gada 1. aprīlī. Tādēļ AK valsts iestādes uzskata, ka trešās personas un Komisija kļūdās, pieņemot, ka patlaban pieejamais apliecinājums par tirgu ir būtisks saistībā ar jautājumu par to, vai 1995. un 2000. gada sarakstus varēja izveidot, pamatojoties uz īres metodi. |
| --- | --- |

(66)

AK valsts iestādes uzskata, ka īres metodi nevarēja piemērot ne attiecībā uz BT, ne Kingston. Attiecībā uz šo nostāju tās vispirms uzsver to, ka īres apliecinājuma pastāvēšana jāizsver tad, kad veic vērtēšanu. Tādējādi īres metodes piemērošanas iespēju laika posmā no1995. līdz 2000. gadam var aplūkot, pamatojoties tikai uz to informāciju, kāda bija pieejama t. s. “agrākā vērtēšanas datumā”, t. i., 1993. gada 1. aprīlī. Tādēļ AK valsts iestādes uzskata, ka trešās personas un Komisija kļūdās, pieņemot, ka patlaban pieejamais apliecinājums par tirgu ir būtisks saistībā ar jautājumu par to, vai 1995. un 2000. gada sarakstus varēja izveidot, pamatojoties uz īres metodi.

| (67) | Tādējādi attiecībā uz 1995. gada sarakstiem varēja ņemt vērā tikai to informāciju, kas bija pieejama 1993. gadā. Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija ieteica divus potenciālus īres apliecinājuma avotus: vai nu īre, kuru BT saņēma, izīrējot savu infrastruktūru, vai arī pārveduma cenas starp BT liela un maza apjoma darījumu atzariem. AK valsts iestādes uzskata, ka VBA rīcībā 1993. gadā nebija nevienas no šīm pieejām. Attiecīgajā gadā BT neizīrēja ievērojamu savas infrastruktūras daļu un tā nebija strukturēta tā, lai atdalītu liela un maza apjoma darījumu atzarus. |
| --- | --- |

(67)

Tādējādi attiecībā uz 1995. gada sarakstiem varēja ņemt vērā tikai to informāciju, kas bija pieejama 1993. gadā. Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija ieteica divus potenciālus īres apliecinājuma avotus: vai nu īre, kuru BT saņēma, izīrējot savu infrastruktūru, vai arī pārveduma cenas starp BT liela un maza apjoma darījumu atzariem. AK valsts iestādes uzskata, ka VBA rīcībā 1993. gadā nebija nevienas no šīm pieejām. Attiecīgajā gadā BT neizīrēja ievērojamu savas infrastruktūras daļu un tā nebija strukturēta tā, lai atdalītu liela un maza apjoma darījumu atzarus.

| (68) | Attiecībā uz 2000. gada sarakstu, kura pamatā ir 1998. gadā pieejamā informācija, AK valsts iestādes pieļauj, ka līdz norādītajam laikam bija ierobežoti īres apliecinājumi par šķiedru optiskajiem tīkliem, kurus sāka piedāvāt operatoriem saskaņā ar līgumiem par t. s. “neatspēkojamām izmantošanas tiesībām” (NIT). Tomēr šis apliecinājums bija ierobežots un to piemēroja tikai attiecībā uz tiem šķiedru optiskajiem tīkliem, kurus izmantoja liela apjoma pakalpojumu sniegšanai, un tādēļ tas attiecās tikai uz ļoti ierobežotu BT īpašuma daļu. Tās arī piekrīt, ka 1998. gadā pastāvēja atsevišķas liela apjoma darījuma un maza apjoma darījuma struktūras, tomēr piekļuvi darījumiem kā svarīgai BT darbības daļai nodrošināja, pamatojoties uz t. s. “no gala līdz galam” pieeju, neveicot pārvedumus uz citām struktūrām. Tādēļ pārveduma maksājumus nevarēja izmantot, lai noteiktu visa BT tīkla vērtību. |
| --- | --- |

(68)

Attiecībā uz 2000. gada sarakstu, kura pamatā ir 1998. gadā pieejamā informācija, AK valsts iestādes pieļauj, ka līdz norādītajam laikam bija ierobežoti īres apliecinājumi par šķiedru optiskajiem tīkliem, kurus sāka piedāvāt operatoriem saskaņā ar līgumiem par t. s. “neatspēkojamām izmantošanas tiesībām” (NIT). Tomēr šis apliecinājums bija ierobežots un to piemēroja tikai attiecībā uz tiem šķiedru optiskajiem tīkliem, kurus izmantoja liela apjoma pakalpojumu sniegšanai, un tādēļ tas attiecās tikai uz ļoti ierobežotu BT īpašuma daļu. Tās arī piekrīt, ka 1998. gadā pastāvēja atsevišķas liela apjoma darījuma un maza apjoma darījuma struktūras, tomēr piekļuvi darījumiem kā svarīgai BT darbības daļai nodrošināja, pamatojoties uz t. s. “no gala līdz galam” pieeju, neveicot pārvedumus uz citām struktūrām. Tādēļ pārveduma maksājumus nevarēja izmantot, lai noteiktu visa BT tīkla vērtību.

| (69) | Iepriekšminētās piezīmes attiecas arī uz 2005. gada sarakstu. AK valsts iestādes arī noliedz, ka pretēji Altnet ieteikumam tarifi abonentlīniju atsaistīšanai nodrošina īres apliecinājumu, uz kura pamata varētu noteikt BT īpašuma vērtību. Piemēram, liela apjoma līniju īres (LALĪ) tarifs stājās spēkā 2002. gada augustā. Šo produktu piedāvāt citiem telekomunikāciju operatoriem ir BT pienākums, un tas ļauj klientiem piedāvāt gan līniju īrēšanu, gan zvanīšanu, izmantojot BT lokālo tīklu. Tomēr maksājums, ko telekomunikāciju sniedzējs veica BT, nav ekvivalents īres maksai par lokālo tīklu. Tas ir maksājums par pakalpojumu, jo BT cita starpā jānodrošina līnijas uzturēšana, centrāles aprīkošana, rēķinu sagatavošana un pētniecība, attīstība, kļūmju labošana, pāru guvuma iekārtas un elektroenerģija. Tādēļ AK valsts iestādes uzskata, ka pretēji Vtesse un Altnet pieņēmumam, to nevar vienādot ar īres maksu par vienu līniju attiecībā uz abonentlīnijām. Tādus pašus secinājumus tās izdara par zvanu un piekļuves tarifu, kas bija LALĪ produkta priekštecis, darbojās kopš 1998. gada un aptvēra tādus pašus pakalpojumus kā LALĪ. Turklāt BT liela apjoma līniju īres tarifus un maksu par abonentlīnijas atsaistīšanu regulē OFCOM. Šī nav īres maksa atklātā tirgū, tādēļ tai kā īres vērtības apliecinājumam ir neliela ietekme. (19) Tādēļ VBA uzskata, ka nav īres apliecinājuma par svarīgām BT un Kingston tīklu daļām, t. i., par lokālas piekļuves tīkliem. |
| --- | --- |

(69)

Iepriekšminētās piezīmes attiecas arī uz 2005. gada sarakstu. AK valsts iestādes arī noliedz, ka pretēji Altnet ieteikumam tarifi abonentlīniju atsaistīšanai nodrošina īres apliecinājumu, uz kura pamata varētu noteikt BT īpašuma vērtību. Piemēram, liela apjoma līniju īres (LALĪ) tarifs stājās spēkā 2002. gada augustā. Šo produktu piedāvāt citiem telekomunikāciju operatoriem ir BT pienākums, un tas ļauj klientiem piedāvāt gan līniju īrēšanu, gan zvanīšanu, izmantojot BT lokālo tīklu. Tomēr maksājums, ko telekomunikāciju sniedzējs veica BT, nav ekvivalents īres maksai par lokālo tīklu. Tas ir maksājums par pakalpojumu, jo BT cita starpā jānodrošina līnijas uzturēšana, centrāles aprīkošana, rēķinu sagatavošana un pētniecība, attīstība, kļūmju labošana, pāru guvuma iekārtas un elektroenerģija. Tādēļ AK valsts iestādes uzskata, ka pretēji Vtesse un Altnet pieņēmumam, to nevar vienādot ar īres maksu par vienu līniju attiecībā uz abonentlīnijām. Tādus pašus secinājumus tās izdara par zvanu un piekļuves tarifu, kas bija LALĪ produkta priekštecis, darbojās kopš 1998. gada un aptvēra tādus pašus pakalpojumus kā LALĪ. Turklāt BT liela apjoma līniju īres tarifus un maksu par abonentlīnijas atsaistīšanu regulē OFCOM. Šī nav īres maksa atklātā tirgū, tādēļ tai kā īres vērtības apliecinājumam ir neliela ietekme. (19) Tādēļ VBA uzskata, ka nav īres apliecinājuma par svarīgām BT un Kingston tīklu daļām, t. i., par lokālas piekļuves tīkliem.

| (70) | AK valsts iestādes arī paskaidroja, ka īres apliecinājums, kuru izmantoja, piemērojot īres metodi telekomunikāciju operatoriem, kas nav BT un Kingston, nevar izmantot, lai noteiktu abu uzņēmumu īpašuma vērtību. BT un Kingston, no vienas puses, un pārējie telekomunikāciju operatori, no otras puses, nav attāli salīdzināmi. BT un Kingston tīkli ir galvenokārt lokāli piekļuves tīkli, kas BT gadījumā sniedz pakalpojumus miljoniem privātpersonu, savukārt citu telekomunikāciju operatoru tīkli ir lielākoties pamattīkli, kas sniedz pakalpojumus nelielam skaitam īpaši vērtīgu un lielu klientu. Īpašuma vērtību ietekmē vairāki faktori, tostarp tā funkcijas, fiziskais izvietojums, apmērs un regulējošā vide, kurā tas darbojas. Tādēļ, ņemot vērā atšķirības starp īpašumiem un salīdzināmības trūkumu, īres apliecinājumu par telekomunikāciju operatoriem, piemēram, par to optisko šķiedru tīklu, nevar tieši piemērot attiecībā uz BT vai Kingston. Tādu pašu iemeslu dēļ AK valsts iestādes uzskata, ka pretēji Komisijas lēmumā par uzsākšanu ietvertajam priekšlikumam uzsākt procedūru, īres apliecinājumu kabeļtelevīzijas uzņēmumiem nevar piemērot ne attiecībā uz BT, ne Kingston. |
| --- | --- |

(70)

AK valsts iestādes arī paskaidroja, ka īres apliecinājums, kuru izmantoja, piemērojot īres metodi telekomunikāciju operatoriem, kas nav BT un Kingston, nevar izmantot, lai noteiktu abu uzņēmumu īpašuma vērtību. BT un Kingston, no vienas puses, un pārējie telekomunikāciju operatori, no otras puses, nav attāli salīdzināmi. BT un Kingston tīkli ir galvenokārt lokāli piekļuves tīkli, kas BT gadījumā sniedz pakalpojumus miljoniem privātpersonu, savukārt citu telekomunikāciju operatoru tīkli ir lielākoties pamattīkli, kas sniedz pakalpojumus nelielam skaitam īpaši vērtīgu un lielu klientu. Īpašuma vērtību ietekmē vairāki faktori, tostarp tā funkcijas, fiziskais izvietojums, apmērs un regulējošā vide, kurā tas darbojas. Tādēļ, ņemot vērā atšķirības starp īpašumiem un salīdzināmības trūkumu, īres apliecinājumu par telekomunikāciju operatoriem, piemēram, par to optisko šķiedru tīklu, nevar tieši piemērot attiecībā uz BT vai Kingston. Tādu pašu iemeslu dēļ AK valsts iestādes uzskata, ka pretēji Komisijas lēmumā par uzsākšanu ietvertajam priekšlikumam uzsākt procedūru, īres apliecinājumu kabeļtelevīzijas uzņēmumiem nevar piemērot ne attiecībā uz BT, ne Kingston.

| (71) | Attiecībā uz ieteikumu par to, ka BT īpašuma daļu vērtību varētu noteikt, par atsauci izmantojot īres apliecinājumu, kas iegūts no citiem tīkliem, un atlikušās daļas vērtību varētu noteikt pēc I un I metodes, AK valsts iestādes uzskata, ka šāda pieeja nav reāla. Izmantojot šo pieeju, jau sākotnēji pieņemtu, ka pastāv atsevišķas fiziskas BT tīkla daļas katram atsevišķajam BT veiktajam darījumu veidam. Tomēr AK valsts iestādes atzīmē, ka saskaņā ar Lielbritānijas precedenta tiesībām par darījumu tarifu piemērošanu (20) īpašumi, kas saistīti ar vienu un to pašu izmantošanu, piemēram, BT un Kingston tīkli, jāvērtē kā viens īpašums. Sadalot īpašumu, ko izmanto viena persona, vērtības noteikšana tiktu kropļota, jo īpašuma daļu vērtību summa tikai dažos gadījumos sakristu ar kopējo vērtību. |
| --- | --- |

(71)

Attiecībā uz ieteikumu par to, ka BT īpašuma daļu vērtību varētu noteikt, par atsauci izmantojot īres apliecinājumu, kas iegūts no citiem tīkliem, un atlikušās daļas vērtību varētu noteikt pēc I un I metodes, AK valsts iestādes uzskata, ka šāda pieeja nav reāla. Izmantojot šo pieeju, jau sākotnēji pieņemtu, ka pastāv atsevišķas fiziskas BT tīkla daļas katram atsevišķajam BT veiktajam darījumu veidam. Tomēr AK valsts iestādes atzīmē, ka saskaņā ar Lielbritānijas precedenta tiesībām par darījumu tarifu piemērošanu (20) īpašumi, kas saistīti ar vienu un to pašu izmantošanu, piemēram, BT un Kingston tīkli, jāvērtē kā viens īpašums. Sadalot īpašumu, ko izmanto viena persona, vērtības noteikšana tiktu kropļota, jo īpašuma daļu vērtību summa tikai dažos gadījumos sakristu ar kopējo vērtību.

| (72) | Precīzāk izsakoties, nav iespējams pat mēģināt sadalīt BT maģistrālo pamatlīniju, liela apjoma un optisko šķiedru tīklu, kas konkurē ar Vtesse darījumiem, un noteikt tās tarificējamo vērtību, atsaucoties uz īri, ko maksā konkurējoši telekomunikāciju sniedzēji. Tas ir tādēļ, ka tādu pašu infrastruktūru izmanto arī maza apjoma telefoniju pakalpojumiem, ko BT nodrošina 29 miljoniem mājsaimniecību. Gan BT, gan Kingston tīklus fiziski nav iespējams sadalīt izolētās vienībās, ko varētu atsevišķi izīrēt vai izmantot, jo tie ir fiziski un funkcionāli integrēti. |
| --- | --- |

(72)

Precīzāk izsakoties, nav iespējams pat mēģināt sadalīt BT maģistrālo pamatlīniju, liela apjoma un optisko šķiedru tīklu, kas konkurē ar Vtesse darījumiem, un noteikt tās tarificējamo vērtību, atsaucoties uz īri, ko maksā konkurējoši telekomunikāciju sniedzēji. Tas ir tādēļ, ka tādu pašu infrastruktūru izmanto arī maza apjoma telefoniju pakalpojumiem, ko BT nodrošina 29 miljoniem mājsaimniecību. Gan BT, gan Kingston tīklus fiziski nav iespējams sadalīt izolētās vienībās, ko varētu atsevišķi izīrēt vai izmantot, jo tie ir fiziski un funkcionāli integrēti.

| (73) | Ikvienā gadījumā, pat ja varētu noteikt atsevišķu BT un Kingston īpašuma daļu vērtības, nepiemērojot I un I metodi, netiktu atrisināta problēma par atlikušās daļas vērtības noteikšanu, jo I un I metodi piemēro tikai visam tīklam kopumā. |
| --- | --- |

(73)

Ikvienā gadījumā, pat ja varētu noteikt atsevišķu BT un Kingston īpašuma daļu vērtības, nepiemērojot I un I metodi, netiktu atrisināta problēma par atlikušās daļas vērtības noteikšanu, jo I un I metodi piemēro tikai visam tīklam kopumā.

4.2.   Kā I un I metodi piemēro attiecībā uz BT un Kingston

| (74) | AK valsts iestādes sniedza detalizētu paskaidrojumu par to, kā I un I metode tika piemērota attiecībā uz BT un Kingston. |
| --- | --- |

(74)

AK valsts iestādes sniedza detalizētu paskaidrojumu par to, kā I un I metode tika piemērota attiecībā uz BT un Kingston.

| (75) | Vērtēšanu veica neatkarīgi eksperti saskaņā ar vispārīgiem I un I metodes piemērošanas noteikumiem (21). Kaut gan modeļa veidošana un rezultātā veiktie aprēķini ir sarežģīti, turpmākajos punktos sniegts īss pārskats par darbu laika posmā no 1995. līdz 2000. gadam. |
| --- | --- |

(75)

Vērtēšanu veica neatkarīgi eksperti saskaņā ar vispārīgiem I un I metodes piemērošanas noteikumiem (21). Kaut gan modeļa veidošana un rezultātā veiktie aprēķini ir sarežģīti, turpmākajos punktos sniegts īss pārskats par darbu laika posmā no 1995. līdz 2000. gadam.

| (76) | Vērtības noteikšanai pēc I un I metodes izmanto paredzamos ieņēmumus, kas ir svarīgi attiecībā uz BT īpašuma tarificējamai izmantošanai, un atskaita attiecīgos izdevumus. VBA norīkoja speciālistus konsultantus (Valsts ekonomiskās pētniecības asociācija – National Economic Research Associates (NERA)) sagatavot modeli, kas sniegtu aplēsi par turpmākiem ieņēmumiem un darbības izmaksām piecu gadu periodam, kurus rada BT centrālajā sarakstā iekļauto īpašumu Anglijā un Velsā izmantošana līdz ar atlikušo tīkla daļu Skotijā un Ziemeļīrijā. Apkopojošu aprakstu par NERA modeli un tā pamatā esošajiem grafikiem 1995., 2000. un 2005. gadā veikto vērtības noteikšanu iesniedza AK valsts iestādēm. |
| --- | --- |

(76)

Vērtības noteikšanai pēc I un I metodes izmanto paredzamos ieņēmumus, kas ir svarīgi attiecībā uz BT īpašuma tarificējamai izmantošanai, un atskaita attiecīgos izdevumus. VBA norīkoja speciālistus konsultantus (Valsts ekonomiskās pētniecības asociācija – National Economic Research Associates (NERA)) sagatavot modeli, kas sniegtu aplēsi par turpmākiem ieņēmumiem un darbības izmaksām piecu gadu periodam, kurus rada BT centrālajā sarakstā iekļauto īpašumu Anglijā un Velsā izmantošana līdz ar atlikušo tīkla daļu Skotijā un Ziemeļīrijā. Apkopojošu aprakstu par NERA modeli un tā pamatā esošajiem grafikiem 1995., 2000. un 2005. gadā veikto vērtības noteikšanu iesniedza AK valsts iestādēm.

| (77) | NERA modeļa mērķis bija paredzēt ieņēmumus un darbības izmaksas, kas varētu rasties BT tīklam visā Apvienotās Karalistes tarifikācijas hipotēzes kontekstā piecu gadu laikā. Šī hipotēze paredz izīrēt tarificējamu BT tīkla daļu 1993. gada 1. aprīlī, bet ņemt vērā gan tā, gan konkurējošo tīklu fizisko stāvokli, un šīs fiziskās vides atlikušo daļu izīrēt, sākot ar 1995. gada 1. aprīli. NERA modelis par pamatu izmantoja faktiskos ieņēmumus un darbības izmaksas, kas radās tā gada laikā, kas bija pirms agrāka vērtēšanas datuma, jo šīs summas būtu zināmas pretendentiem uz hipotētisko nomas termiņu. Tika izmantoti novērojumi no iepriekšējām statistikas sērijām, lai tādējādi iegūtu elastīgus rādītājus, ko izmantoja, lai prognozētu kustības kopējā telekomunikāciju tirgū un BT tirgus īpatsvaru piecos gados. |
| --- | --- |

(77)

NERA modeļa mērķis bija paredzēt ieņēmumus un darbības izmaksas, kas varētu rasties BT tīklam visā Apvienotās Karalistes tarifikācijas hipotēzes kontekstā piecu gadu laikā. Šī hipotēze paredz izīrēt tarificējamu BT tīkla daļu 1993. gada 1. aprīlī, bet ņemt vērā gan tā, gan konkurējošo tīklu fizisko stāvokli, un šīs fiziskās vides atlikušo daļu izīrēt, sākot ar 1995. gada 1. aprīli. NERA modelis par pamatu izmantoja faktiskos ieņēmumus un darbības izmaksas, kas radās tā gada laikā, kas bija pirms agrāka vērtēšanas datuma, jo šīs summas būtu zināmas pretendentiem uz hipotētisko nomas termiņu. Tika izmantoti novērojumi no iepriekšējām statistikas sērijām, lai tādējādi iegūtu elastīgus rādītājus, ko izmantoja, lai prognozētu kustības kopējā telekomunikāciju tirgū un BT tirgus īpatsvaru piecos gados.

| (78) | BT gadījumā VBA pieņēma lēmumu izmantot izmaksas un ieņēmumus, ko prognozēja pieciem gadiem, nevis kā parasti – vienam gadam. AK valsts iestādes paskaidroja, ka dažos gadījumos I un I metodes piemērošana var būt saistīta ar to, ka jāņem vērā rentabilitātes līmenis vairākos turpmākos gados, ja darbības rezultāti gada laikā varētu nebūt tipiski attiecībā uz nākotni. BT gadījumā VBA paredzēja, ka no “agrāka vērtēšanas datuma” (AVD) viedokļa rentabilitātes modeli nākotnē varētu ietekmēt lielākas konkurences iespējas, administratīvi regulēto cenu kontrole, konkurentu tīklu ievērojams pieaugums un piedāvāto pakalpojumu veidu izmaiņas. Šo iemeslu dēļ bija nepieciešama pieeja, kuras pamatā būtu piecu gadu laikā sagaidāmā rentabilitāte, lai noteiktu vērtību īrei, kādu hipotētisks īrnieks, ņemot vērā AVD, būtu gatavs šajā periodā maksāt par BT tīklu. (22) |
| --- | --- |

(78)

BT gadījumā VBA pieņēma lēmumu izmantot izmaksas un ieņēmumus, ko prognozēja pieciem gadiem, nevis kā parasti – vienam gadam. AK valsts iestādes paskaidroja, ka dažos gadījumos I un I metodes piemērošana var būt saistīta ar to, ka jāņem vērā rentabilitātes līmenis vairākos turpmākos gados, ja darbības rezultāti gada laikā varētu nebūt tipiski attiecībā uz nākotni. BT gadījumā VBA paredzēja, ka no “agrāka vērtēšanas datuma” (AVD) viedokļa rentabilitātes modeli nākotnē varētu ietekmēt lielākas konkurences iespējas, administratīvi regulēto cenu kontrole, konkurentu tīklu ievērojams pieaugums un piedāvāto pakalpojumu veidu izmaiņas. Šo iemeslu dēļ bija nepieciešama pieeja, kuras pamatā būtu piecu gadu laikā sagaidāmā rentabilitāte, lai noteiktu vērtību īrei, kādu hipotētisks īrnieks, ņemot vērā AVD, būtu gatavs šajā periodā maksāt par BT tīklu. (22)

| (79) | Pēc tam, kad veikti aprēķini par paredzētajiem ieņēmumiem un darbības izmaksām piecu gadu laikā, nākamais posms vērtības noteikšanā pēc I un I metodes ir atskaitīt hipotētiskā īrnieka aplēstās kapitāla izmaksas piecu gadu prognožu periodā tiem posteņiem, kas nav īpašuma daļa, bet ir nepieciešami, lai nopelnītu prognozētos ieņēmumus. Šie posteņi iedalāmi divās kategorijās: a) netarificējama ražotne un iekārtas, kuru piegāde būs nepieciešama piecu gadu periodā vai nu esošo iekārtu nomaiņai, vai citiem mērķiem un b) tādi tīkla papildinājumi, kas nepastāvēja 1995. gada 1. aprīlī, bet kurus prognozē veikt piecu gadu periodā. |
| --- | --- |

(79)

Pēc tam, kad veikti aprēķini par paredzētajiem ieņēmumiem un darbības izmaksām piecu gadu laikā, nākamais posms vērtības noteikšanā pēc I un I metodes ir atskaitīt hipotētiskā īrnieka aplēstās kapitāla izmaksas piecu gadu prognožu periodā tiem posteņiem, kas nav īpašuma daļa, bet ir nepieciešami, lai nopelnītu prognozētos ieņēmumus. Šie posteņi iedalāmi divās kategorijās: a) netarificējama ražotne un iekārtas, kuru piegāde būs nepieciešama piecu gadu periodā vai nu esošo iekārtu nomaiņai, vai citiem mērķiem un b) tādi tīkla papildinājumi, kas nepastāvēja 1995. gada 1. aprīlī, bet kurus prognozē veikt piecu gadu periodā.

| (80) | Nākamais solis ir prognozētās pārmaiņas apgrozāmajā kapitālā katra gada laikā piecu gadu periodā. Gada pārmaiņas atskaita no ieņēmumiem, no kuriem atņemti izdevumi un iepriekš minētie kapitāla izdevumi. Iegūst dalāmu atlikumu, kas rāda kopējo īres maksu un īrniekam nepieciešamo naudas plūsmu. Nākamais solis ir aplēst īrniekam nepieciešamo naudas plūsmu. |
| --- | --- |

(80)

Nākamais solis ir prognozētās pārmaiņas apgrozāmajā kapitālā katra gada laikā piecu gadu periodā. Gada pārmaiņas atskaita no ieņēmumiem, no kuriem atņemti izdevumi un iepriekš minētie kapitāla izdevumi. Iegūst dalāmu atlikumu, kas rāda kopējo īres maksu un īrniekam nepieciešamo naudas plūsmu. Nākamais solis ir aplēst īrniekam nepieciešamo naudas plūsmu.

| (81) | Īrniekam nepieciešamo kapitāla atdevi gada sākumā koriģē, ņemot vērā izmaiņas kapitālā gada laikā. Īrnieka kapitālu hipotētiskā nomas termiņa sākumā veido apgrozāmais kapitāls un materiālie aktīvi, t. i., netarificējama ražotne un iekārtas. Aplēses par izmaiņām īrnieka kopējā kapitālā veic katru gadu. Izmaiņas materiālo aktīvu vērtībā notiks katru gadu, jo mainīsies aizvietošanas aktīvu izmaksas, esošo aktīvu nolietojums, tiks iegādāti jauni vai aizvietošanas aktīvi, un šīs izmaiņas prognozētas piecu gadu periodam. |
| --- | --- |

(81)

Īrniekam nepieciešamo kapitāla atdevi gada sākumā koriģē, ņemot vērā izmaiņas kapitālā gada laikā. Īrnieka kapitālu hipotētiskā nomas termiņa sākumā veido apgrozāmais kapitāls un materiālie aktīvi, t. i., netarificējama ražotne un iekārtas. Aplēses par izmaiņām īrnieka kopējā kapitālā veic katru gadu. Izmaiņas materiālo aktīvu vērtībā notiks katru gadu, jo mainīsies aizvietošanas aktīvu izmaksas, esošo aktīvu nolietojums, tiks iegādāti jauni vai aizvietošanas aktīvi, un šīs izmaiņas prognozētas piecu gadu periodam.

| (82) | Pieņem, ka īrniekam nepieciešamā atdeve ir 16,2 % nominālā izteiksmē. (23) Tā ir aplēse par BT vidējām svērtajām kapitāla izmaksām (VSKI) nominālā izteiksmē pirms nodokļu nomaksas 1993. gada 1. aprīlī, t. i., attiecīgajā agrākajā vērtēšanas datumā. Šādā veidā aprēķina īrniekam nepieciešamo naudas plūsmu gada beigās. Tā kā ieņēmumi, izdevumi un kapitāla izdevumi rodas visa gada laikā un arī īres maksājumi veicami gada laikā, gada beigās nepieciešamo naudas plūsmu izsaka gada vidus izteiksmē, piemērojot pašreizējās vērtības faktoru, kas sešiem mēnešiem ir 16,2 %. |
| --- | --- |

(82)

Pieņem, ka īrniekam nepieciešamā atdeve ir 16,2 % nominālā izteiksmē. (23) Tā ir aplēse par BT vidējām svērtajām kapitāla izmaksām (VSKI) nominālā izteiksmē pirms nodokļu nomaksas 1993. gada 1. aprīlī, t. i., attiecīgajā agrākajā vērtēšanas datumā. Šādā veidā aprēķina īrniekam nepieciešamo naudas plūsmu gada beigās. Tā kā ieņēmumi, izdevumi un kapitāla izdevumi rodas visa gada laikā un arī īres maksājumi veicami gada laikā, gada beigās nepieciešamo naudas plūsmu izsaka gada vidus izteiksmē, piemērojot pašreizējās vērtības faktoru, kas sešiem mēnešiem ir 16,2 %.

| (83) | Īrniekam nepieciešamo naudas plūsmu atskaita no dalāmā atlikuma, iegūstot atlikušo naudas plūsmu par katru gadu, jo šādu naudas plūsmu rada darījumi, kurus veic visa gada laikā. Saskaita katra gada naudas plūsmas pašreizējo vērtību (kas ir 16,2 %) un summu dala ar pašreizējās vērtības faktoru summu (kas ir vienāda ar iepirkumiem piecu gadu laikā par 16,2 %). |
| --- | --- |

(83)

Īrniekam nepieciešamo naudas plūsmu atskaita no dalāmā atlikuma, iegūstot atlikušo naudas plūsmu par katru gadu, jo šādu naudas plūsmu rada darījumi, kurus veic visa gada laikā. Saskaita katra gada naudas plūsmas pašreizējo vērtību (kas ir 16,2 %) un summu dala ar pašreizējās vērtības faktoru summu (kas ir vienāda ar iepirkumiem piecu gadu laikā par 16,2 %).

| (84) | Iegūtais rezultāts ir 700 636 855 sterliņu mārciņas, un tas rāda aplēses par īres piedāvājumu, kādu hipotētisks īrnieks varētu atļauties veikt, lai saglabātu 16,2 % atdevi kapitālieguldījumam, kādu tas veiktu, lai radītu ieņēmumus, pēc kuriem tiktu galvots viņa pieteikums. Priekšpēdējā vērtības noteikšanas posmā paredzēts sadalīt AK kopējo vērtību, kas pārsniedz 700 miljonus sterliņu mārciņu Anglijā un Velsā. Ja nepastāv tiešs apliecinājums par telekomunikāciju noslodzi (trafiku) katrā Apvienotās Karalistes grāfistē, pieņem, ka sadalījums varētu būt precīzs, un ņem vērā ekonomikas aktivitāšu sadalījumu dažādās Apvienotās Karalistes daļās. Pamatojoties uz šo apliecinājumu, 84,8 % no AK kopējās vērtības iedalīja Anglijai un 4,2 % – Velsai. |
| --- | --- |

(84)

Iegūtais rezultāts ir 700 636 855 sterliņu mārciņas, un tas rāda aplēses par īres piedāvājumu, kādu hipotētisks īrnieks varētu atļauties veikt, lai saglabātu 16,2 % atdevi kapitālieguldījumam, kādu tas veiktu, lai radītu ieņēmumus, pēc kuriem tiktu galvots viņa pieteikums. Priekšpēdējā vērtības noteikšanas posmā paredzēts sadalīt AK kopējo vērtību, kas pārsniedz 700 miljonus sterliņu mārciņu Anglijā un Velsā. Ja nepastāv tiešs apliecinājums par telekomunikāciju noslodzi (trafiku) katrā Apvienotās Karalistes grāfistē, pieņem, ka sadalījums varētu būt precīzs, un ņem vērā ekonomikas aktivitāšu sadalījumu dažādās Apvienotās Karalistes daļās. Pamatojoties uz šo apliecinājumu, 84,8 % no AK kopējās vērtības iedalīja Anglijai un 4,2 % – Velsai.

| (85) | Iegūtajos skaitļos ietverti vairāki īpašumi, kas pieder un ko izmanto BT, bet kas nav ietverti centrālajā sarakstā iekļautajos īpašumos. Šo īpašumu vērtību varēja noteikt tieši, pamatojoties uz īres metodi, un atsevišķi tie novērtēti par 149 167 870 sterliņu mārciņām Anglijā un par 3 822 485 sterliņu mārciņām Velsā. Vērtības noteikšanas pēdējā posmā atskaita atsevišķi noteiktās tarificējamās vērtības, lai tādējādi iegūtu galīgo tarificējamo vērtību centrālajā sarakstā iekļautajiem īpašumiem, kas bija 445 miljoni sterliņu mārciņu Anglijā un 25 miljoni sterliņu mārciņu Velsā. |
| --- | --- |

(85)

Iegūtajos skaitļos ietverti vairāki īpašumi, kas pieder un ko izmanto BT, bet kas nav ietverti centrālajā sarakstā iekļautajos īpašumos. Šo īpašumu vērtību varēja noteikt tieši, pamatojoties uz īres metodi, un atsevišķi tie novērtēti par 149 167 870 sterliņu mārciņām Anglijā un par 3 822 485 sterliņu mārciņām Velsā. Vērtības noteikšanas pēdējā posmā atskaita atsevišķi noteiktās tarificējamās vērtības, lai tādējādi iegūtu galīgo tarificējamo vērtību centrālajā sarakstā iekļautajiem īpašumiem, kas bija 445 miljoni sterliņu mārciņu Anglijā un 25 miljoni sterliņu mārciņu Velsā.

| (86) | Tādu pašu metodi piemēroja nākamajiem diviem vērtēšanas periodiem, par pamatu izmantojot BT faktiskos kontus 1997./1998. gadam par 2000.–2005. gada periodu un 2002./2003. gadam par 2005.–2010. gada periodu. VBA izmantoja īrniekam nepieciešamo kapitālieguldījumu atdevi, kas bija 14,25 % 2000.–2005. gada periodā, un nepieciešamo atdevi 12,25 % 2005.–2010. gada periodā; samazinājums rāda inflācijas tendenci. |
| --- | --- |

(86)

Tādu pašu metodi piemēroja nākamajiem diviem vērtēšanas periodiem, par pamatu izmantojot BT faktiskos kontus 1997./1998. gadam par 2000.–2005. gada periodu un 2002./2003. gadam par 2005.–2010. gada periodu. VBA izmantoja īrniekam nepieciešamo kapitālieguldījumu atdevi, kas bija 14,25 % 2000.–2005. gada periodā, un nepieciešamo atdevi 12,25 % 2005.–2010. gada periodā; samazinājums rāda inflācijas tendenci.

| (87) | Piemērojot I un I metodi attiecībā uz BT, kopš 1995. gada veidojušās šādas tarificējamas vērtības:







  Saraksts | Anglijā | Velsā |
| --- | --- | --- | --- |
| 1995.–2000. | 445 miljoni GBP | 25 miljoni GBP |
| 2000.–2005. | 467 miljoni GBP | 26 miljoni GBP |
| 2005.–2010. | 530 miljonu GBP | 24 miljoni GBP |

(87)

Piemērojot I un I metodi attiecībā uz BT, kopš 1995. gada veidojušās šādas tarificējamas vērtības:

Saraksts

Anglijā

Velsā

1995.–2000.

445 miljoni GBP

25 miljoni GBP

2000.–2005.

467 miljoni GBP

26 miljoni GBP

2005.–2010.

530 miljonu GBP

24 miljoni GBP

| (88) | Attiecībā uz īpašo jautājumu par vērtības noteikšanu 1995.–2000. gadā AK valsts iestādes apstiprina, ka I un I metodes piemērošana attiecībā uz BT minētajā periodā bija vienošanās priekšmets pēc vairāk nekā piecus gadus ilgušās tiesas prāvas un tai sekojošām pārrunām. VBA ir tiesīga panākt vienošanos, un tā ir parasta prakse īpašuma nodokļa piemērošanas gadījumos. (24) Tā nevar panākt vienošanos tad, ja vienošanās pamatā nav pareizās īpašuma tarificējamās vērtības. AK valsts iestādes uzsver, ka ar BT panāktā vienošanās apstiprinājusi, ka tās īpašuma vērtība bija jānosaka, pamatojoties uz I un I metodi, nevis līgumslēdzēja bāzes metodi, kuru atbalsta BT, un tādēļ tika noteikta tāda tarificējamā vērtība, kas ievērojami pārsniedza vērtību, par kādu cīnījās BT. |
| --- | --- |

(88)

Attiecībā uz īpašo jautājumu par vērtības noteikšanu 1995.–2000. gadā AK valsts iestādes apstiprina, ka I un I metodes piemērošana attiecībā uz BT minētajā periodā bija vienošanās priekšmets pēc vairāk nekā piecus gadus ilgušās tiesas prāvas un tai sekojošām pārrunām. VBA ir tiesīga panākt vienošanos, un tā ir parasta prakse īpašuma nodokļa piemērošanas gadījumos. (24) Tā nevar panākt vienošanos tad, ja vienošanās pamatā nav pareizās īpašuma tarificējamās vērtības. AK valsts iestādes uzsver, ka ar BT panāktā vienošanās apstiprinājusi, ka tās īpašuma vērtība bija jānosaka, pamatojoties uz I un I metodi, nevis līgumslēdzēja bāzes metodi, kuru atbalsta BT, un tādēļ tika noteikta tāda tarificējamā vērtība, kas ievērojami pārsniedza vērtību, par kādu cīnījās BT.

| (89) | Attiecībā uz Vtesse pieņēmumu par to, ka pēc Vērtēšanas tribunāla lēmuma (25) VBA un BT panāca vienošanos par tarificējamo BT tīkla vērtību, kas bija par 15 % zemāka nekā VBA sākotnējais vērtējums, AK valsts iestādes paskaidroja, ka starpību var izskaidrot ar to, ka vērtība, kuru noteica pēc Vērtēšanas tribunāla sprieduma, tika noteikta pēc pamatīgākas analīzes. Izstrādājot pirmo vērtējumu, kuru iesniedza Vērtēšanas tribunālam, VBA un tās ekonomikas konsultants NERA nevarēja saņemt pilnīgu un detalizētu informāciju par BT sākotnējiem ieņēmumiem, cenām, apjomiem un izmaksām tāpēc, ka nebija instrumentu, kā piespiest BT atklāt informāciju. BT iesniedza apelācijas sūdzību par šo lēmumu Zemju tribunālam. Lietas noklausīšanās Zemju tribunālā ir jauna noklausīšanās. (26) Turklāt šajā procedūras posmā VBA var publicēt informatīvu rīkojumu un panākt, ka BT atklāj attiecīgo informāciju. Jo īpaši attiecībā uz vērtēšanu 2000. gadā VBA un NERA varēja saņemt svarīgos datus, kas tām nebija pieejami 1997. gadā, piemēram, par pilnu BT ieņēmumu un izmaksu dalījumu par 1992./1993. gadu, BT piecu gadu plānu, ko sagatavoja pirms AVD, un sākotnējos datus par līniju un zvanu apjomiem un cenām un nomāto līniju apjomiem un cenām. Šī jaunā informācija ietekmēja visas galvenās vērtēšanas daļas, tostarp prognozes par ieņēmumiem un darbības izmaksām, turpmākiem kapitāla izdevumiem un hipotētiskajam īrniekam nepieciešamo atdevi. |
| --- | --- |

(89)

Attiecībā uz Vtesse pieņēmumu par to, ka pēc Vērtēšanas tribunāla lēmuma (25) VBA un BT panāca vienošanos par tarificējamo BT tīkla vērtību, kas bija par 15 % zemāka nekā VBA sākotnējais vērtējums, AK valsts iestādes paskaidroja, ka starpību var izskaidrot ar to, ka vērtība, kuru noteica pēc Vērtēšanas tribunāla sprieduma, tika noteikta pēc pamatīgākas analīzes. Izstrādājot pirmo vērtējumu, kuru iesniedza Vērtēšanas tribunālam, VBA un tās ekonomikas konsultants NERA nevarēja saņemt pilnīgu un detalizētu informāciju par BT sākotnējiem ieņēmumiem, cenām, apjomiem un izmaksām tāpēc, ka nebija instrumentu, kā piespiest BT atklāt informāciju. BT iesniedza apelācijas sūdzību par šo lēmumu Zemju tribunālam. Lietas noklausīšanās Zemju tribunālā ir jauna noklausīšanās. (26) Turklāt šajā procedūras posmā VBA var publicēt informatīvu rīkojumu un panākt, ka BT atklāj attiecīgo informāciju. Jo īpaši attiecībā uz vērtēšanu 2000. gadā VBA un NERA varēja saņemt svarīgos datus, kas tām nebija pieejami 1997. gadā, piemēram, par pilnu BT ieņēmumu un izmaksu dalījumu par 1992./1993. gadu, BT piecu gadu plānu, ko sagatavoja pirms AVD, un sākotnējos datus par līniju un zvanu apjomiem un cenām un nomāto līniju apjomiem un cenām. Šī jaunā informācija ietekmēja visas galvenās vērtēšanas daļas, tostarp prognozes par ieņēmumiem un darbības izmaksām, turpmākiem kapitāla izdevumiem un hipotētiskajam īrniekam nepieciešamo atdevi.

| (90) | Dažu izmaiņu dēļ palielinājās tarificējamā vērtība. Runa ir par šādiem faktoriem:






  — | VBA galu galā izmantoja īrniekam nepieciešamo atdevi, kas bija 12,27 % reālā izteiksmē, nevis 12,5 % apmērā, kā to sākotnēji bija pieņēmis Vērtēšanas tribunāls. |
| --- | --- | --- |

(90)

Dažu izmaiņu dēļ palielinājās tarificējamā vērtība. Runa ir par šādiem faktoriem:

—

VBA galu galā izmantoja īrniekam nepieciešamo atdevi, kas bija 12,27 % reālā izteiksmē, nevis 12,5 % apmērā, kā to sākotnēji bija pieņēmis Vērtēšanas tribunāls.

| — | Kapitāla izdevumi attiecībā uz īrnieka netarificējamiem aktīviem bija ievērojami koriģēti uz leju, īpaši saistībā ar informāciju no BT darījumu plāna 1993. gadam, kas nebija pieejams 1997. gadā. |
| --- | --- |

—

Kapitāla izdevumi attiecībā uz īrnieka netarificējamiem aktīviem bija ievērojami koriģēti uz leju, īpaši saistībā ar informāciju no BT darījumu plāna 1993. gadam, kas nebija pieejams 1997. gadā.

| — | Izmaksas par vienas štata vietas samazināšanu 1992./1993. gadā tika samazinātas no 50 000 sterliņu mārciņām līdz 33 900 sterliņu mārciņām. |
| --- | --- |

—

Izmaksas par vienas štata vietas samazināšanu 1992./1993. gadā tika samazinātas no 50 000 sterliņu mārciņām līdz 33 900 sterliņu mārciņām.

| (91) | Zemāku novērtējumu visvairāk veicināja pārmaiņas prognozētajos nākotnes ieņēmumos un izmaksās. Pārskatītajā versijā salīdzinājumā ar prognozēm, kuras tika izmantotas vērtības noteikšanai 1997. gadā, bija paredzēta augstāka peļņa pirmajā gadā, bet zemāka turpmākos gados. Precīzāk – šīs izmaiņas var attiecināt uz šādiem elementiem:






  — | X faktors cenu griestiem (27) 1997./1998. gadā mainījās no -4,5 % uz -7,5 %, jo 1997. gadā notikušo kustību uz -4,5 %, kuru izmantoja vērtības noteikšanai 1997. gadā, nevarēja pamatoti sagaidīt līdz AVD. |
| --- | --- | --- |

(91)

Zemāku novērtējumu visvairāk veicināja pārmaiņas prognozētajos nākotnes ieņēmumos un izmaksās. Pārskatītajā versijā salīdzinājumā ar prognozēm, kuras tika izmantotas vērtības noteikšanai 1997. gadā, bija paredzēta augstāka peļņa pirmajā gadā, bet zemāka turpmākos gados. Precīzāk – šīs izmaiņas var attiecināt uz šādiem elementiem:

—

X faktors cenu griestiem (27) 1997./1998. gadā mainījās no -4,5 % uz -7,5 %, jo 1997. gadā notikušo kustību uz -4,5 %, kuru izmantoja vērtības noteikšanai 1997. gadā, nevarēja pamatoti sagaidīt līdz AVD.

| — | Prognoze par piekļuves deficīta ieguldījuma minūtē gada samazinājumu (28) pieauga no - 3 % līdz - 12 %, jo prognozēs par 1997. gadu nebija pietiekami ņemts vērā piekļuves deficīta apjoma samazinājums, centrāles līniju cenām augot straujāk nekā izmaksām. |
| --- | --- |

—

Prognoze par piekļuves deficīta ieguldījuma minūtē gada samazinājumu (28) pieauga no - 3 % līdz - 12 %, jo prognozēs par 1997. gadu nebija pietiekami ņemts vērā piekļuves deficīta apjoma samazinājums, centrāles līniju cenām augot straujāk nekā izmaksām.

| — | Nosakot vērtību 1997. gadā, VBA un NERA pieņēma, ka iekšzemē nomāto līniju cenas palielināsies līdz ar inflāciju. Šā pieņēmuma pamatā nebija ne datu, ne vēsturisko nomāto līniju cenu, ko BT publiskoja vēlāk, un uzskatīja, ka cenas palika nemainīgas 2000. gada vērtēšanas kontekstā. |
| --- | --- |

—

Nosakot vērtību 1997. gadā, VBA un NERA pieņēma, ka iekšzemē nomāto līniju cenas palielināsies līdz ar inflāciju. Šā pieņēmuma pamatā nebija ne datu, ne vēsturisko nomāto līniju cenu, ko BT publiskoja vēlāk, un uzskatīja, ka cenas palika nemainīgas 2000. gada vērtēšanas kontekstā.

| — | Nosakot vērtību 2000. gadā, tika veikts asignējums papildu izmaksām ārpakalpojumu sniedzējiem. |
| --- | --- |

—

Nosakot vērtību 2000. gadā, tika veikts asignējums papildu izmaksām ārpakalpojumu sniedzējiem.

| (92) | Šo faktoru kombinētā ietekme nozīmēja, ka galīgais vērtējums bija zemāks par to, ko sākotnēji VBA aprēķināja 1997. gadā. |
| --- | --- |

(92)

Šo faktoru kombinētā ietekme nozīmēja, ka galīgais vērtējums bija zemāks par to, ko sākotnēji VBA aprēķināja 1997. gadā.

| (93) | Attiecībā uz Komisijas lēmumā par procedūras uzsākšanu uzdoto jautājumu par to, vai I un I metode pareizi ņem vērā to uzņēmumu iespējamo neefektivitāti un zemāku rentabilitāti, kuriem piemēro šo metodi, AK valsts iestādes atbildēja, ka vērtēšanā tiek pieņemts vidējs efektivitātes līmenis. Ja ir apliecinājums tam, ka efektivitāte ir zemāka par vidējo līmeni, vērtētājs, kas izmanto I un I metodi, koriģē aplēses par patiesajiem ieņēmumiem un izdevumiem. AK valsts iestādes uzskata, ka nav apliecinājuma tam, ka BT ir vidējs efektivitātes līmenis (29) un nebija nepieciešamas korekcijas, lai tā īpašumam noteiktā vērtība būtu pareiza. Jautājumā par universālām pakalpojumu saistībām (UPS) un veidu, kādā tās ņem vērā, vērtējot BT, AK valsts iestādes paskaidroja, ka netiek piešķirts īpašs asignējums šādām UPS. UPS izmaksas tiek iekļautas vispārējos paredzamos kapitāla izdevumos tīkla palielināšanai un vispārīgos darbības izdevumos. Lielākus ieņēmumus, kas rodas, sniedzot pakalpojumus klientiem saskaņā ar UPS un UPS radīto prečzīmes pastiprināšanu, ja tāda pastāv, iekļauj paredzamajos ieņēmumos. |
| --- | --- |

(93)

Attiecībā uz Komisijas lēmumā par procedūras uzsākšanu uzdoto jautājumu par to, vai I un I metode pareizi ņem vērā to uzņēmumu iespējamo neefektivitāti un zemāku rentabilitāti, kuriem piemēro šo metodi, AK valsts iestādes atbildēja, ka vērtēšanā tiek pieņemts vidējs efektivitātes līmenis. Ja ir apliecinājums tam, ka efektivitāte ir zemāka par vidējo līmeni, vērtētājs, kas izmanto I un I metodi, koriģē aplēses par patiesajiem ieņēmumiem un izdevumiem. AK valsts iestādes uzskata, ka nav apliecinājuma tam, ka BT ir vidējs efektivitātes līmenis (29) un nebija nepieciešamas korekcijas, lai tā īpašumam noteiktā vērtība būtu pareiza. Jautājumā par universālām pakalpojumu saistībām (UPS) un veidu, kādā tās ņem vērā, vērtējot BT, AK valsts iestādes paskaidroja, ka netiek piešķirts īpašs asignējums šādām UPS. UPS izmaksas tiek iekļautas vispārējos paredzamos kapitāla izdevumos tīkla palielināšanai un vispārīgos darbības izdevumos. Lielākus ieņēmumus, kas rodas, sniedzot pakalpojumus klientiem saskaņā ar UPS un UPS radīto prečzīmes pastiprināšanu, ja tāda pastāv, iekļauj paredzamajos ieņēmumos.

| (94) | Attiecībā uz Kingston piemēroja līdzīgu, bet daudz vienkāršāk strukturētu pieeju I un I metodei. Netika sagatavots modelis, pēc kura paredzēt iespējamo apgrozījumu, izmantojot īpašumu piecu gadu periodā. Tas ir tādēļ, ka nav tīklu, kas sniegtu pakalpojumus klientiem rezidentiem un konkurētu ar Kingston Halles konurbācijas apgabalā, nav kabeļtelevīzijas un ir neliela konkurence komerciālās līnijās. Pateicoties stabilākai situācijai, kādu Kingston ieņēma Halles tirgū, tika pieņemts lēmums, ka nav nepieciešamas prognozes pieciem gadiem. |
| --- | --- |

(94)

Attiecībā uz Kingston piemēroja līdzīgu, bet daudz vienkāršāk strukturētu pieeju I un I metodei. Netika sagatavots modelis, pēc kura paredzēt iespējamo apgrozījumu, izmantojot īpašumu piecu gadu periodā. Tas ir tādēļ, ka nav tīklu, kas sniegtu pakalpojumus klientiem rezidentiem un konkurētu ar Kingston Halles konurbācijas apgabalā, nav kabeļtelevīzijas un ir neliela konkurence komerciālās līnijās. Pateicoties stabilākai situācijai, kādu Kingston ieņēma Halles tirgū, tika pieņemts lēmums, ka nav nepieciešamas prognozes pieciem gadiem.

| (95) | Tā vietā 1995.–2000. gada periodā vērība tika veltīta faktiskajam apgrozījumam un darbības izmaksām triju gadu laikā pirms AVD un, pamatojoties uz šo faktu, pieņēma, ka hipotētiskais īrnieks varētu pamatoti sagaidīt neto ienākumus apmēram 9,5 miljonu sterliņu mārciņu apmērā gadā pirms īres. Pieņēma, ka īrniekam nepieciešamā atdeve būtu 12,5 % attiecībā uz netarificējamo aktīvu vērtību (ko pieņēma 64 miljonu sterliņu mārciņu apmērā), un nodrošinot atdevi 8 miljonu sterliņu mārciņu apmērā, ko atskaita no neto ienākumiem. Atlikusī summa – 1,5 miljoni sterliņu mārciņu – ir pieejama īrei un tika noteikta kā Kingston tarificējamā vērtība šim periodam. Ar šo pašu metodi, kurā izmantoti 1998. un 2003. gadā pieejamie skaitļi, iegūst tarificējamo vērtību attiecīgi 5,1 miljona sterliņu mārciņu apmērā 2000.–2005. gada periodā un 7 miljonu sterliņu mārciņu apmērā 2005.–2010. gada periodā. |
| --- | --- |

(95)

Tā vietā 1995.–2000. gada periodā vērība tika veltīta faktiskajam apgrozījumam un darbības izmaksām triju gadu laikā pirms AVD un, pamatojoties uz šo faktu, pieņēma, ka hipotētiskais īrnieks varētu pamatoti sagaidīt neto ienākumus apmēram 9,5 miljonu sterliņu mārciņu apmērā gadā pirms īres. Pieņēma, ka īrniekam nepieciešamā atdeve būtu 12,5 % attiecībā uz netarificējamo aktīvu vērtību (ko pieņēma 64 miljonu sterliņu mārciņu apmērā), un nodrošinot atdevi 8 miljonu sterliņu mārciņu apmērā, ko atskaita no neto ienākumiem. Atlikusī summa – 1,5 miljoni sterliņu mārciņu – ir pieejama īrei un tika noteikta kā Kingston tarificējamā vērtība šim periodam. Ar šo pašu metodi, kurā izmantoti 1998. un 2003. gadā pieejamie skaitļi, iegūst tarificējamo vērtību attiecīgi 5,1 miljona sterliņu mārciņu apmērā 2000.–2005. gada periodā un 7 miljonu sterliņu mārciņu apmērā 2005.–2010. gada periodā.

4.3.   Pārskatīšanas mehānisms

| (96) | AK valsts iestādes arī sniedza paskaidrojumus par pārskatīšanas mehānismiem, kurus piemēroja attiecībā uz BT. Tās paskaidroja, ka saskaņā ar 1988. gada pašvaldību likuma 6. grafiku BT, tāpat kā citi nodokļu maksātāji, var panākt, ka tā tarificējamā vērtība tiek mainīta, ja piecu gadu vērtēšanas periodā notiek t. s. “būtiskas apstākļu pārmaiņas (BAP)”. BAP ņem vērā, it kā tās notiktu agrākā vērtēšanas datumā. BT gadījumā BAP notiek katru dienu vai nu tādēļ, ka BT tīklā tiek veikti iznesumi (augšupēja ietekme), vai arī tāpēc, ka izplešas konkurējošie tīkli (lejupvērsta ietekme). (30) Teorētiski vērtēšana pēc I un I metodes notiek katru gadu, ņemot vērā to, kā BAP varētu būt mainījuši BT piecu gadu plānu agrākā vērtēšanas datuma laikā. Dodot priekšroku šai kompleksajai metodei, AK valsts iestādes un BT vienojās par pilnvarotā korekcijas metodi, kuras pamatā ir BT tirgus īpatsvara attīstība salīdzinājumā ar tā tirgus īpatsvaru gadā pirms tarifikācijas saraksta uzsākšanas, un izmantoja OFCOM publicētos datus. |
| --- | --- |

(96)

AK valsts iestādes arī sniedza paskaidrojumus par pārskatīšanas mehānismiem, kurus piemēroja attiecībā uz BT. Tās paskaidroja, ka saskaņā ar 1988. gada pašvaldību likuma 6. grafiku BT, tāpat kā citi nodokļu maksātāji, var panākt, ka tā tarificējamā vērtība tiek mainīta, ja piecu gadu vērtēšanas periodā notiek t. s. “būtiskas apstākļu pārmaiņas (BAP)”. BAP ņem vērā, it kā tās notiktu agrākā vērtēšanas datumā. BT gadījumā BAP notiek katru dienu vai nu tādēļ, ka BT tīklā tiek veikti iznesumi (augšupēja ietekme), vai arī tāpēc, ka izplešas konkurējošie tīkli (lejupvērsta ietekme). (30) Teorētiski vērtēšana pēc I un I metodes notiek katru gadu, ņemot vērā to, kā BAP varētu būt mainījuši BT piecu gadu plānu agrākā vērtēšanas datuma laikā. Dodot priekšroku šai kompleksajai metodei, AK valsts iestādes un BT vienojās par pilnvarotā korekcijas metodi, kuras pamatā ir BT tirgus īpatsvara attīstība salīdzinājumā ar tā tirgus īpatsvaru gadā pirms tarifikācijas saraksta uzsākšanas, un izmantoja OFCOM publicētos datus.

| (97) | Šo tirgus īpatsvaru aprēķināja, dalot visu BT attiecīgo ieņēmumu kategoriju kopsummu ar visu attiecīgo AK tirgus ieņēmumu kategoriju kopsummu fiksētai telefonijai. Attiecīgās kategorijas ir šādas: a) lokālie zvani; b) valsts zvani, c) starptautiskie zvani, d) zvani uz mobiliem tālruņiem; e) citi zvani, f) centrāles līnijas savienojumi, g) centrāles līnijas izīrēšana, h) iekšzemes privāti nomātas īres (šajā kategorijā iekļauts tirgus, kurā konkurē BT un Vtesse), i) iekšzemes privāti nomāti savienojumi, j) starptautiskas privāti nomātas ķēdes, k) savstarpēji savienojumi un l) telekss (tikai 1995. gada sarakstā). |
| --- | --- |

(97)

Šo tirgus īpatsvaru aprēķināja, dalot visu BT attiecīgo ieņēmumu kategoriju kopsummu ar visu attiecīgo AK tirgus ieņēmumu kategoriju kopsummu fiksētai telefonijai. Attiecīgās kategorijas ir šādas: a) lokālie zvani; b) valsts zvani, c) starptautiskie zvani, d) zvani uz mobiliem tālruņiem; e) citi zvani, f) centrāles līnijas savienojumi, g) centrāles līnijas izīrēšana, h) iekšzemes privāti nomātas īres (šajā kategorijā iekļauts tirgus, kurā konkurē BT un Vtesse), i) iekšzemes privāti nomāti savienojumi, j) starptautiskas privāti nomātas ķēdes, k) savstarpēji savienojumi un l) telekss (tikai 1995. gada sarakstā).

| (98) | Par piemēru ņemot 2000.–2005. gada sarakstu, BT aprēķinātais tirgus īpatsvars 2000. gadā bija 68,47 %. Tā īpašuma tarificējamā vērtība 2000. gadā bija 467 miljoni sterliņu mārciņu Anglijā un 26 miljoni sterliņu mārciņu Velsā. Turpmākā gada laikā BT tirgus īpatsvars samazinājās līdz 65,03 %. Tarificējamā vērtība 2001. gadā tādēļ tika noteikta kā 467 miljoni sterliņu mārciņu x 65,03 %/68,47 % = 443 miljoni sterliņu mārciņu Anglijā un 26 miljoni sterliņu mārciņu x 65,03 %/68,47 % = 24,7 miljoni sterliņu mārciņu Velsā. Nākamajā gadā OFCOM dati liecināja par nelielu tirgus īpatsvara samazināšanos, kādēļ tomēr nesamazinājās BT tarificējamā vērtība. Runājot par 2003./2004. un 2004./2005. gadu, BT tirgus īpatsvars palielinājās attiecīgi līdz 67,6 % un 68 %. Salīdzinājumā ar atskaites punkta tirgus īpatsvaru 2000. gadā (31) tas attiecīgi radīja tarificējamo vērtību 447,5 miljonu un 450,6 miljonu sterliņu mārciņu apmērā. (32) |
| --- | --- |

(98)

Par piemēru ņemot 2000.–2005. gada sarakstu, BT aprēķinātais tirgus īpatsvars 2000. gadā bija 68,47 %. Tā īpašuma tarificējamā vērtība 2000. gadā bija 467 miljoni sterliņu mārciņu Anglijā un 26 miljoni sterliņu mārciņu Velsā. Turpmākā gada laikā BT tirgus īpatsvars samazinājās līdz 65,03 %. Tarificējamā vērtība 2001. gadā tādēļ tika noteikta kā 467 miljoni sterliņu mārciņu x 65,03 %/68,47 % = 443 miljoni sterliņu mārciņu Anglijā un 26 miljoni sterliņu mārciņu x 65,03 %/68,47 % = 24,7 miljoni sterliņu mārciņu Velsā. Nākamajā gadā OFCOM dati liecināja par nelielu tirgus īpatsvara samazināšanos, kādēļ tomēr nesamazinājās BT tarificējamā vērtība. Runājot par 2003./2004. un 2004./2005. gadu, BT tirgus īpatsvars palielinājās attiecīgi līdz 67,6 % un 68 %. Salīdzinājumā ar atskaites punkta tirgus īpatsvaru 2000. gadā (31) tas attiecīgi radīja tarificējamo vērtību 447,5 miljonu un 450,6 miljonu sterliņu mārciņu apmērā. (32)

| (99) | Šī metode 1995.–2000. un 2000.–2005. gada periodā deva šādus rezultātus:








  BT | Saraksts | Anglija | Velsa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 01.04.1995. | 1995. gads | 445 miljoni GBP | 25 miljoni GBP |
| 01.04.1996. | 1995. gads | 412 miljonu GBP | 23 miljoni GBP |
| 01.04.1997. | 1995. gads | 392 miljoni GBP | 22 miljoni GBP |
| 01.04.1998. | 1995. gads | 366 miljoni GBP | 20 miljonu GBP |
| 01.04.1999. | 1995. gads | 347 miljoni GBP | 19 miljonu GBP |
| 01.04.2000. | 2000. gads | 467 miljoni GBP | 26 miljoni GBP |
| 01.04.2001. | 2000. gads | 443,5 miljoni GBP | 24,7 miljoni GBP |
| 01.04.2002. | 2000. gads | 443,5 miljoni GBP | 24,7 miljoni GBP |
| 01.04.2003. | 2000. gads | 447,5 miljoni GBP | 24,9 miljoni GBP |
| 01.04.2004. | 2000. gads | 450,6 miljoni GBP | 25,1 miljoni GBP |

(99)

Šī metode 1995.–2000. un 2000.–2005. gada periodā deva šādus rezultātus:

BT

Saraksts

Anglija

Velsa

01.04.1995.

1995. gads

445 miljoni GBP

25 miljoni GBP

01.04.1996.

1995. gads

412 miljonu GBP

23 miljoni GBP

01.04.1997.

1995. gads

392 miljoni GBP

22 miljoni GBP

01.04.1998.

1995. gads

366 miljoni GBP

20 miljonu GBP

01.04.1999.

1995. gads

347 miljoni GBP

19 miljonu GBP

01.04.2000.

2000. gads

467 miljoni GBP

26 miljoni GBP

01.04.2001.

2000. gads

443,5 miljoni GBP

24,7 miljoni GBP

01.04.2002.

2000. gads

443,5 miljoni GBP

24,7 miljoni GBP

01.04.2003.

2000. gads

447,5 miljoni GBP

24,9 miljoni GBP

01.04.2004.

2000. gads

450,6 miljoni GBP

25,1 miljoni GBP

| (100) | Attiecībā uz 2005.–2010. gada periodu AK valsts iestādes norādīja, ka tiks pārtraukts pārskatīšanas mehānisms, kuru piemēroja pirmajos divos periodos, jo nav pieejami OFCOM dati. (33) Iepriekšējās sistēmas vietā AK valsts iestādes nolēma piemērot pilno I un I metodi katru gadu; tas parādītu visas fiziskās pārmaiņas, tostarp no jauna izgaismotās šķiedras, bet tas būtu to ekonomikas apstākļu kontekstā, kas pastāvētu agrākā vērtēšanas datumā. (34) Šī sistēma vēl nav pabeigta. |
| --- | --- |

(100)

Attiecībā uz 2005.–2010. gada periodu AK valsts iestādes norādīja, ka tiks pārtraukts pārskatīšanas mehānisms, kuru piemēroja pirmajos divos periodos, jo nav pieejami OFCOM dati. (33) Iepriekšējās sistēmas vietā AK valsts iestādes nolēma piemērot pilno I un I metodi katru gadu; tas parādītu visas fiziskās pārmaiņas, tostarp no jauna izgaismotās šķiedras, bet tas būtu to ekonomikas apstākļu kontekstā, kas pastāvētu agrākā vērtēšanas datumā. (34) Šī sistēma vēl nav pabeigta.

| (101) | Kingston gadījumā netika piemērots pārskatīšanas mehānisms. AK valsts iestādes uzskatīja, ka netika veiktas korekcijas ne par 1995., ne par 2000. gada tarifikācijas sarakstiem, jo neviens konkurents nebija izveidojis tīklus Kingston uzņēmumā Halles konurbācijas apgabalā un Kingston jau bija nodrošinājis tīkla pārklājumu 100 % apgabala, tādēļ tas neveica iznesumus tīklā. |
| --- | --- |

(101)

Kingston gadījumā netika piemērots pārskatīšanas mehānisms. AK valsts iestādes uzskatīja, ka netika veiktas korekcijas ne par 1995., ne par 2000. gada tarifikācijas sarakstiem, jo neviens konkurents nebija izveidojis tīklus Kingston uzņēmumā Halles konurbācijas apgabalā un Kingston jau bija nodrošinājis tīkla pārklājumu 100 % apgabala, tādēļ tas neveica iznesumus tīklā.

4.4.   Priekšrocības fakts

| (102) | AK valsts iestādes vispirms uzsver, ka ar ikvienu vērtēšanas metodi jāiegūst viens un tas pats rezultāts: hipotētiska īre, ko maksā par īpašumu. Tādēļ fakts, ka attiecībā uz BT un Kingston piemēroja atšķirīgu vērtēšanas metodi, no vienas puses, savukārt citu metodi attiecībā uz citiem telekomunikāciju operatoriem, no otras puses, nenorāda, ka BT un Kingston varēt būt priekšrocība. |
| --- | --- |

(102)

AK valsts iestādes vispirms uzsver, ka ar ikvienu vērtēšanas metodi jāiegūst viens un tas pats rezultāts: hipotētiska īre, ko maksā par īpašumu. Tādēļ fakts, ka attiecībā uz BT un Kingston piemēroja atšķirīgu vērtēšanas metodi, no vienas puses, savukārt citu metodi attiecībā uz citiem telekomunikāciju operatoriem, no otras puses, nenorāda, ka BT un Kingston varēt būt priekšrocība.

| (103) | AK valsts iestādes uzskata, ka selektīvas priekšrocības pastāvēšanu var parādīt divos veidos:






  a) | vai nu parādot, ka, vērtējot telekomunikāciju operatorus, kas nav BT un Kingston, pēc I un I metodes, varētu tikt noteikta zemāka tarificējamā vērtība nekā tad, ja piemērotu īres metodi, tādējādi parādot, ka I un I metode ir kļūdaina vai sistemātiski nepietiekami nosaka vērtību; |
| --- | --- | --- |

(103)

AK valsts iestādes uzskata, ka selektīvas priekšrocības pastāvēšanu var parādīt divos veidos:

a)

vai nu parādot, ka, vērtējot telekomunikāciju operatorus, kas nav BT un Kingston, pēc I un I metodes, varētu tikt noteikta zemāka tarificējamā vērtība nekā tad, ja piemērotu īres metodi, tādējādi parādot, ka I un I metode ir kļūdaina vai sistemātiski nepietiekami nosaka vērtību;

| b) | vai arī parādot, ka, izmantojot pareizu un attiecīgu salīdzināšanu, citiem telekomunikāciju operatoriem salīdzinājumā ar BT un Kingston bijusi neproporcionāli augsta tarificējamā vērtība. |
| --- | --- |

b)

vai arī parādot, ka, izmantojot pareizu un attiecīgu salīdzināšanu, citiem telekomunikāciju operatoriem salīdzinājumā ar BT un Kingston bijusi neproporcionāli augsta tarificējamā vērtība.

| (104) | Lai konstatētu a) punktā apgalvoto, vajadzētu vērtēt citus telekomunikāciju operatorus pēc I un I metodes, lai redzētu, vai var iegūt salīdzināmus rezultātus, piemērojot gan I un I, gan īres metodi. Tā kā neviens telekomunikāciju operators nebija to darījis, AK valsts iestādes pieņēma, ka tad, ja patiešām tīkla vērtējums bijis zemāks pēc I un I metodes, tad Altnet un Vtesse locekļiem būtu vajadzējis par šo jautājumu runāt. (35) VBA rīcībā nebija šo telekomunikāciju operatoru darījumu plānu. Tādējādi tā nevarēja novērtēt uzņēmumu gaidāmos ieņēmumus un izdevumus saistībā ar tīkla izmantošanu un noteikt īri, kādu tie būtu gatavi maksāt pēc I un I metodes. |
| --- | --- |

(104)

Lai konstatētu a) punktā apgalvoto, vajadzētu vērtēt citus telekomunikāciju operatorus pēc I un I metodes, lai redzētu, vai var iegūt salīdzināmus rezultātus, piemērojot gan I un I, gan īres metodi. Tā kā neviens telekomunikāciju operators nebija to darījis, AK valsts iestādes pieņēma, ka tad, ja patiešām tīkla vērtējums bijis zemāks pēc I un I metodes, tad Altnet un Vtesse locekļiem būtu vajadzējis par šo jautājumu runāt. (35) VBA rīcībā nebija šo telekomunikāciju operatoru darījumu plānu. Tādējādi tā nevarēja novērtēt uzņēmumu gaidāmos ieņēmumus un izdevumus saistībā ar tīkla izmantošanu un noteikt īri, kādu tie būtu gatavi maksāt pēc I un I metodes.

| (105) | Attiecībā uz b) punktu AK valsts iestādes atzīmē, ka Vtesse un Komisija ieteikusi salīdzināt procentos izteiktus rēķinus, ko Vtesse samaksājis nodokļos, un procentos izteiktus rēķinus, ko samaksājis BT un Kingston. AK valsts iestādes vispirms apstrīd, ka šis koeficients nav būtisks. Tās uzstāj, ka tarifi ir nodoklis par īpašuma vērtību, nevis nodoklis par rēķiniem, peļņu vai kapitāla guvumiem. Īpašuma vērtība nav konkrētā izmantotāja apgrozījuma funkcija: divi uzņēmumi var izmantot identiskus īpašumus, tomēr to apgrozījums var būt ļoti atšķirīgs atkarībā no darījumu veida un sekmēm. Pat īrniekiem vienā darījumu jomā var būt krasi atšķirīgs apgrozījums atkarībā no darbības efektivitātes. Tātad ieņēmumi nenorāda īri, kādu iegūtu, “kaulējoties tirgū”, un nav pareizi uzsvērt pieņemtu neatbilstību starp rēķiniem, kas izteikti procentos, un samaksāti par īri. |
| --- | --- |

(105)

Attiecībā uz b) punktu AK valsts iestādes atzīmē, ka Vtesse un Komisija ieteikusi salīdzināt procentos izteiktus rēķinus, ko Vtesse samaksājis nodokļos, un procentos izteiktus rēķinus, ko samaksājis BT un Kingston. AK valsts iestādes vispirms apstrīd, ka šis koeficients nav būtisks. Tās uzstāj, ka tarifi ir nodoklis par īpašuma vērtību, nevis nodoklis par rēķiniem, peļņu vai kapitāla guvumiem. Īpašuma vērtība nav konkrētā izmantotāja apgrozījuma funkcija: divi uzņēmumi var izmantot identiskus īpašumus, tomēr to apgrozījums var būt ļoti atšķirīgs atkarībā no darījumu veida un sekmēm. Pat īrniekiem vienā darījumu jomā var būt krasi atšķirīgs apgrozījums atkarībā no darbības efektivitātes. Tātad ieņēmumi nenorāda īri, kādu iegūtu, “kaulējoties tirgū”, un nav pareizi uzsvērt pieņemtu neatbilstību starp rēķiniem, kas izteikti procentos, un samaksāti par īri.

| (106) | AK valsts iestādes apgalvo, ka pareizais BT un Kingston tarifu/ieņēmumu (36) koeficients AK teritorijā bijis šāds: | 1995./1996. | 2000./2001. | 2005./2006. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BT | 3,0 % | 2,7 % | 3,6 % |
| Kingston | 1,0 % | 4,0 % | 3,4 % |

(106)

AK valsts iestādes apgalvo, ka pareizais BT un Kingston tarifu/ieņēmumu (36) koeficients AK teritorijā bijis šāds:

1995./1996.

2000./2001.

2005./2006.

BT

3,0 %

2,7 %

3,6 %

Kingston

1,0 %

4,0 %

3,4 %

| (107) | AK valsts iestādes paskaidroja, ka starpību starp koeficientiem, ko tās aprēķinājušas BT, un koeficientu, ko aprēķinājis Vtesse attiecībā uz BT (2 %), var izskaidrot ar to, ka Vtesse salīdzinājis BT ieņēmumus AK ar tā tīkla tarificējamo vērtību Anglijā un Velsā. Vtesse neņēma vērā atsevišķi vērtētos īpašumus un BT īpašuma tarificējamo vērtību Skotijā un Ziemeļīrijā. Starpību starp Vtesse un Komisijas sniegtajiem koeficientiem var izskaidrot arī ar to, ka AK valsts iestādes, aprēķinot tarifu/ieņēmumu koeficientu, izmantoja BT un Kingston pārskatītos ieņēmumus, kuri tika koriģēti, lai ņemtu vērā tos ieņēmumus, kas nav būtiski un kas tika normalizēti, lai parādītu plānotās nākotnes tendences. |
| --- | --- |

(107)

AK valsts iestādes paskaidroja, ka starpību starp koeficientiem, ko tās aprēķinājušas BT, un koeficientu, ko aprēķinājis Vtesse attiecībā uz BT (2 %), var izskaidrot ar to, ka Vtesse salīdzinājis BT ieņēmumus AK ar tā tīkla tarificējamo vērtību Anglijā un Velsā. Vtesse neņēma vērā atsevišķi vērtētos īpašumus un BT īpašuma tarificējamo vērtību Skotijā un Ziemeļīrijā. Starpību starp Vtesse un Komisijas sniegtajiem koeficientiem var izskaidrot arī ar to, ka AK valsts iestādes, aprēķinot tarifu/ieņēmumu koeficientu, izmantoja BT un Kingston pārskatītos ieņēmumus, kuri tika koriģēti, lai ņemtu vērā tos ieņēmumus, kas nav būtiski un kas tika normalizēti, lai parādītu plānotās nākotnes tendences.

| (108) | Pat ja procentos izteiktu ieņēmumu pieeja būtu spēkā, AK valsts iestādes apgalvo, ka skaitļi, kurus sniedzis Vtesse un izmantojusi Komisija lēmumā par uzsākšanu, neparāda priekšrocības faktu attiecībā uz BT. Gluži pretēji, tās atzīmē, ka, ja salīdzinātu visus Altnet telekomunikāciju operatorus kopumā ar BT, procentos izteiktie ieņēmumi parādītu, ka BT nemaksā mazāk kā visi Altnet. Pēdējā 2000. gada sarakstā minētajā gadā BT bija apmēram 70 % no kopējās fiksēto telekomunikāciju tarificējamās vērtības, apmēram 71,6 % no zvanu un piekļuves ieņēmumiem un citi mazāki procentos izteikti fiksētā tirgus ieņēmumi. Saskaņā ar AK valsts iestādēm šie skaitļi rāda, ka 1995. un 2000. gada sarakstos nav sistēmiskas vērtēšanas problēmas. |
| --- | --- |

(108)

Pat ja procentos izteiktu ieņēmumu pieeja būtu spēkā, AK valsts iestādes apgalvo, ka skaitļi, kurus sniedzis Vtesse un izmantojusi Komisija lēmumā par uzsākšanu, neparāda priekšrocības faktu attiecībā uz BT. Gluži pretēji, tās atzīmē, ka, ja salīdzinātu visus Altnet telekomunikāciju operatorus kopumā ar BT, procentos izteiktie ieņēmumi parādītu, ka BT nemaksā mazāk kā visi Altnet. Pēdējā 2000. gada sarakstā minētajā gadā BT bija apmēram 70 % no kopējās fiksēto telekomunikāciju tarificējamās vērtības, apmēram 71,6 % no zvanu un piekļuves ieņēmumiem un citi mazāki procentos izteikti fiksētā tirgus ieņēmumi. Saskaņā ar AK valsts iestādēm šie skaitļi rāda, ka 1995. un 2000. gada sarakstos nav sistēmiskas vērtēšanas problēmas.

| (109) | Jautājumā par marginālo aplikšanu ar nodokli AK valsts iestādes noliedz, ka dažādie papildšķiedru tarificēšanas veidi dotu kādu priekšrocību BT vai Kingston. Telekomunikāciju operatoru šķiedru klasifikāciju pēc īres metodes nosaka šķiedras izgaismošana. Tādā veidā BT/Kingston gadījumā jaunās šķiedras netiek apstrādātas pēc I un I metodes. |
| --- | --- |

(109)

Jautājumā par marginālo aplikšanu ar nodokli AK valsts iestādes noliedz, ka dažādie papildšķiedru tarificēšanas veidi dotu kādu priekšrocību BT vai Kingston. Telekomunikāciju operatoru šķiedru klasifikāciju pēc īres metodes nosaka šķiedras izgaismošana. Tādā veidā BT/Kingston gadījumā jaunās šķiedras netiek apstrādātas pēc I un I metodes.

| (110) | I un I metode paredz ieņēmumus un izdevumus turpmāko piecu gadu laikā. Šķiedras, kas nepieciešamas BT darbībai saraksta piecu gadu laikā, tiek ņemtas vērā, nosakot tarificējamo vērtību, jo ieņēmumus par šīm šķiedrām ietver, nosakot vērtību pēc I un I metodes. Darījumu tarifus par optiskajām šķiedrām tādēļ maksā kopš tarifikācijas saraksta uzsākšanas dienas, nevis vienkārši kopš tās dienas, kurā šīs šķiedras tiek izgaismotas. Fiziski BT īpašuma papildinājumi arī tiek ņemti vērā, piemērojot ikgadējo pārskatīšanas mehānismu, ko pamato 96. – 100. apsvērumā aprakstītā BT tirgus īpatsvara attīstība. |
| --- | --- |

(110)

I un I metode paredz ieņēmumus un izdevumus turpmāko piecu gadu laikā. Šķiedras, kas nepieciešamas BT darbībai saraksta piecu gadu laikā, tiek ņemtas vērā, nosakot tarificējamo vērtību, jo ieņēmumus par šīm šķiedrām ietver, nosakot vērtību pēc I un I metodes. Darījumu tarifus par optiskajām šķiedrām tādēļ maksā kopš tarifikācijas saraksta uzsākšanas dienas, nevis vienkārši kopš tās dienas, kurā šīs šķiedras tiek izgaismotas. Fiziski BT īpašuma papildinājumi arī tiek ņemti vērā, piemērojot ikgadējo pārskatīšanas mehānismu, ko pamato 96. – 100. apsvērumā aprakstītā BT tirgus īpatsvara attīstība.

| (111) | AK valsts iestādes atzīst, ka vērtēšanas metodēm pēc nepieciešamības vajadzīga citāda pieeja papildšķiedru izgaismošanas jautājumam, bet uzsver, ka vērtēšanas procesa gala rezultāts abos gadījumos ir tāds, ka šķiedru vērtība izmantotājam tiek atspoguļota tarificējamā vērtībā. |
| --- | --- |

(111)

AK valsts iestādes atzīst, ka vērtēšanas metodēm pēc nepieciešamības vajadzīga citāda pieeja papildšķiedru izgaismošanas jautājumam, bet uzsver, ka vērtēšanas procesa gala rezultāts abos gadījumos ir tāds, ka šķiedru vērtība izmantotājam tiek atspoguļota tarificējamā vērtībā.

V.   KOMENTĀRI, KO SNIEDZA OFCOM

| (112) | OFCOM ir neatkarīga iestāde, kas atbild par noteikumiem un konkurenci AK sakaru nozarē. Komentārus no AK valsts iestādēm sniedza AK centrālā valdība un tajos netika atspoguļots OFCOM viedoklis. Tādēļ 2005. gada 26. jūlijā Komisija sagatavoja vēstuli, kurā lūdza OFCOM sniegt komentārus par lēmumu par procedūras uzsākšanu. OFCOM sagatavoja atbildes vēstuli 2005. gada 21. septembrī. |
| --- | --- |

(112)

OFCOM ir neatkarīga iestāde, kas atbild par noteikumiem un konkurenci AK sakaru nozarē. Komentārus no AK valsts iestādēm sniedza AK centrālā valdība un tajos netika atspoguļots OFCOM viedoklis. Tādēļ 2005. gada 26. jūlijā Komisija sagatavoja vēstuli, kurā lūdza OFCOM sniegt komentārus par lēmumu par procedūras uzsākšanu. OFCOM sagatavoja atbildes vēstuli 2005. gada 21. septembrī.

| (113) | OFCOM uzskatīja, ka konkurences nosacījumus var ietekmēt tas, kādā apmērā pastāv atšķirības metodikā un praksē. Vispārīgs secinājums – patlaban ārvalstu īpašumu tarifikācijas sistēmai nav negatīvas ietekmes uz konkurences nosacījumiem telekomunikāciju tirgū. |
| --- | --- |

(113)

OFCOM uzskatīja, ka konkurences nosacījumus var ietekmēt tas, kādā apmērā pastāv atšķirības metodikā un praksē. Vispārīgs secinājums – patlaban ārvalstu īpašumu tarifikācijas sistēmai nav negatīvas ietekmes uz konkurences nosacījumiem telekomunikāciju tirgū.

| (114) | Attiecībā uz tarifu/ieņēmumu koeficientu OFCOM uzskata, ka tas nav svarīgs, novērtējot iekšzemes tarificēšanas sistēmas godīgumu. Tas uzsver, ka tarifi ir būtiski saistībā ar gaidāmo īri tirgū, kas varētu atspoguļot aktīvu izmantošanas efektivitāti. Ja uzņēmums aktīvu izmanto neefektīvi, tarifi var veidot ievērojamu īpatsvaru tā ieņēmumos. Piemēram, tarifu/ieņēmumu koeficients šķiedru tīklam var būt atkarīgs no to datu apjoma, kādiem to izmanto. Dažādiem uzņēmumiem ir atšķirīgs tarifu/ieņēmumu koeficients, vienkārši norādot uz to, ka pastāv atšķirības to pakalpojumu vērtībās, ko tie sniedz klientiem, izmantojot līdzīgus tarificējamus aktīvus. |
| --- | --- |

(114)

Attiecībā uz tarifu/ieņēmumu koeficientu OFCOM uzskata, ka tas nav svarīgs, novērtējot iekšzemes tarificēšanas sistēmas godīgumu. Tas uzsver, ka tarifi ir būtiski saistībā ar gaidāmo īri tirgū, kas varētu atspoguļot aktīvu izmantošanas efektivitāti. Ja uzņēmums aktīvu izmanto neefektīvi, tarifi var veidot ievērojamu īpatsvaru tā ieņēmumos. Piemēram, tarifu/ieņēmumu koeficients šķiedru tīklam var būt atkarīgs no to datu apjoma, kādiem to izmanto. Dažādiem uzņēmumiem ir atšķirīgs tarifu/ieņēmumu koeficients, vienkārši norādot uz to, ka pastāv atšķirības to pakalpojumu vērtībās, ko tie sniedz klientiem, izmantojot līdzīgus tarificējamus aktīvus.

| (115) | Turklāt OFCOM aprēķināja tarifu/ieņēmumu koeficientu noteiktam skaitam AK telekomunikāciju operatoru: | Tarifu saistības 2005. gadā (miljoni GBP) | Ieņēmumi 2005. gadā
  (miljoni GBP) | Tarifi/ieņēmumi
  ( %) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BT | 238,31 | 18,623 | 1,28 |
| NTL | 24,26 | 1,930 | 1,26 |
| Telewest | 15,49 | 1,300 | 1,19 |
| C&W | 16,37 | 1,602 | 1,02 |
| Kingston | 3,35 | 364 | 0,92 |
| Energis | 3,27 | 720 | 0,45 |
| Global Crossing | 3,13 | 270 | 1,16 |
| Easynet | 1,77 | 78 | 2,28 |
| Thus | 2,41 | 341 | 0,71 |
| Your Communication | 1,09 | 186 | 0,59 |
| Fibernet | 1,08 | 47 | 2,32 |
| Gamma Telecom | 0,46 | 72 | 0,63 |

(115)

Turklāt OFCOM aprēķināja tarifu/ieņēmumu koeficientu noteiktam skaitam AK telekomunikāciju operatoru:

Tarifu saistības 2005. gadā (miljoni GBP)

Ieņēmumi 2005. gadā

(miljoni GBP)

Tarifi/ieņēmumi

( %)

BT

238,31

18,623

1,28

NTL

24,26

1,930

1,26

Telewest

15,49

1,300

1,19

C&W

16,37

1,602

1,02

Kingston

3,35

364

0,92

Energis

3,27

720

0,45

Global Crossing

3,13

270

1,16

Easynet

1,77

78

2,28

Thus

2,41

341

0,71

Your Communication

1,09

186

0,59

Fibernet

1,08

47

2,32

Gamma Telecom

0,46

72

0,63

| (116) | OFCOM arī aprēķināja Vtesse koeficientu 2003. gadam, jo tā rīcībā bija skaitļi tikai par šo gadu. Koeficients bija 2,1 %. Šie skaitļi rāda, ka tarifu/ieņēmumu koeficients būtiski atšķiras un nav skaidra ieņēmumu apjomu parauga. OFCOM secināja, ka ne tikai šis koeficients ir kļūdaina metodika, pēc kuras nosaka tarifikācijas sistēmas godīgumu citās valstīs, bet pieņēmums, ka BT nodokļos kopumā maksā mazāk nekā tā konkurenti, izrādās nepatiess. |
| --- | --- |

(116)

OFCOM arī aprēķināja Vtesse koeficientu 2003. gadam, jo tā rīcībā bija skaitļi tikai par šo gadu. Koeficients bija 2,1 %. Šie skaitļi rāda, ka tarifu/ieņēmumu koeficients būtiski atšķiras un nav skaidra ieņēmumu apjomu parauga. OFCOM secināja, ka ne tikai šis koeficients ir kļūdaina metodika, pēc kuras nosaka tarifikācijas sistēmas godīgumu citās valstīs, bet pieņēmums, ka BT nodokļos kopumā maksā mazāk nekā tā konkurenti, izrādās nepatiess.

| (117) | OFCOM uzsver, ka ir problemātiski veikt atbilstošus salīdzinājumus starp ļoti atšķirīgiem telekomunikāciju operatoriem (piem., šķiedru tīkla līnijas kilometra vidējā tarificējamā vērtība var būt ļoti atšķirīga atkarībā no tā tīkla rakstura, kuram tas pieder, un izgaismoto šķiedru skaita šajā līnijā). Tomēr OFCOM iesaka dažus alternatīvus veidus, kā salīdzināt BT un tā konkurentu nodokļus. Piemēram, OFCOM aprēķināja koeficientu “tarificējamā vērtība/savienojums” BT un trim citiem uzņēmumiem, kas ir vislīdzīgākie pēc lokālā piekļuves tīkla, t. i., Kingston, NTL un Telewest. Šie četri uzņēmumi primāri nodrošina lokālu piekļuvi. BT un Kingston vērtēja pēc I un I metodes, bet NTL un Telewest vērtēja pēc metodes, kas atvasināta no līgumslēdzēja bāzes metodes. OFCOM aprēķinu rezultāti apkopoti tabulā. OFCOM uzskata, ka savienojama tarificējamā vērtība dažādiem operatoriem nav īpaši atšķirīga. | Tarificējamā vērtība/savienojums |
| --- | --- | --- |
| BT | 21 GBP |
| NTL | 22 GBP |
| Telewest | 21 GBP |
| Kingston Communication | 26 GBP |

(117)

OFCOM uzsver, ka ir problemātiski veikt atbilstošus salīdzinājumus starp ļoti atšķirīgiem telekomunikāciju operatoriem (piem., šķiedru tīkla līnijas kilometra vidējā tarificējamā vērtība var būt ļoti atšķirīga atkarībā no tā tīkla rakstura, kuram tas pieder, un izgaismoto šķiedru skaita šajā līnijā). Tomēr OFCOM iesaka dažus alternatīvus veidus, kā salīdzināt BT un tā konkurentu nodokļus. Piemēram, OFCOM aprēķināja koeficientu “tarificējamā vērtība/savienojums” BT un trim citiem uzņēmumiem, kas ir vislīdzīgākie pēc lokālā piekļuves tīkla, t. i., Kingston, NTL un Telewest. Šie četri uzņēmumi primāri nodrošina lokālu piekļuvi. BT un Kingston vērtēja pēc I un I metodes, bet NTL un Telewest vērtēja pēc metodes, kas atvasināta no līgumslēdzēja bāzes metodes. OFCOM aprēķinu rezultāti apkopoti tabulā. OFCOM uzskata, ka savienojama tarificējamā vērtība dažādiem operatoriem nav īpaši atšķirīga.

Tarificējamā vērtība/savienojums

BT

21 GBP

NTL

22 GBP

Telewest

21 GBP

Kingston Communication

26 GBP

| (118) | Tādējādi OFCOM kopumā secina, ka ir ļoti nedaudz apliecinājumu, kas pamato apgalvojumu, ka BT maksā ievērojami mazāk par ikvienu pasākumu nekā šķiedru pamattīkla operatori. |
| --- | --- |

(118)

Tādējādi OFCOM kopumā secina, ka ir ļoti nedaudz apliecinājumu, kas pamato apgalvojumu, ka BT maksā ievērojami mazāk par ikvienu pasākumu nekā šķiedru pamattīkla operatori.

| (119) | OFCOM arī izanalizēja, vai tarifikācijas sistēma ievieš nepamatotu asimetriju attiecībā uz marginālās likmes saistībām. Attiecībā uz šo jautājumu OFCOM atzīmē, ka I un I metode izmanto plānotos skaitļus par ieņēmumiem un izmaksām un tādēļ konceptuāli ietver ikvienu tīkla būvniecību, kas nepieciešama, lai nodrošinātu atbilstību darījumu plāniem. I un I metodes bāzi neierobežo BT tīkla stāvoklis piecu gadu perioda sākumā, bet parāda nepieciešamās pārmaiņas, kas tajā tiks veiktas nākamajos piecos gados, tostarp ik gadu veikto atkārtoto novērtējumu, lai fiksētu un klasificētu būtiskas BT īpašuma pārmaiņas. OFCOM uzskata, ka, kaut gan pārmaiņas ir vairāk pamanāmas maziem operatoriem, jo katra izgaismotā šķiedra rada īpašu papildtarifa maksu, tas nenozīmē, ka BT tarificējamā vērtībā nav ietvertas summas par līdzīgām pārmaiņām. OFCOM secināja, ka tā rīcībā nav pierādījumu, lai varētu apgalvot, ka atšķirībā no tiem telekomunikāciju operatoriem, kurus vērtē pēc īres metodes, BT nemaksā papildtarifus par šķiedras izgaismošanu. Sistēma varētu sniegt būtiski simetrisku rezultātu ilgākā laika posmā par ikvienu gadījumu, tomēr ar dažādiem paņēmieniem un zemāku caurskatāmību. |
| --- | --- |

(119)

OFCOM arī izanalizēja, vai tarifikācijas sistēma ievieš nepamatotu asimetriju attiecībā uz marginālās likmes saistībām. Attiecībā uz šo jautājumu OFCOM atzīmē, ka I un I metode izmanto plānotos skaitļus par ieņēmumiem un izmaksām un tādēļ konceptuāli ietver ikvienu tīkla būvniecību, kas nepieciešama, lai nodrošinātu atbilstību darījumu plāniem. I un I metodes bāzi neierobežo BT tīkla stāvoklis piecu gadu perioda sākumā, bet parāda nepieciešamās pārmaiņas, kas tajā tiks veiktas nākamajos piecos gados, tostarp ik gadu veikto atkārtoto novērtējumu, lai fiksētu un klasificētu būtiskas BT īpašuma pārmaiņas. OFCOM uzskata, ka, kaut gan pārmaiņas ir vairāk pamanāmas maziem operatoriem, jo katra izgaismotā šķiedra rada īpašu papildtarifa maksu, tas nenozīmē, ka BT tarificējamā vērtībā nav ietvertas summas par līdzīgām pārmaiņām. OFCOM secināja, ka tā rīcībā nav pierādījumu, lai varētu apgalvot, ka atšķirībā no tiem telekomunikāciju operatoriem, kurus vērtē pēc īres metodes, BT nemaksā papildtarifus par šķiedras izgaismošanu. Sistēma varētu sniegt būtiski simetrisku rezultātu ilgākā laika posmā par ikvienu gadījumu, tomēr ar dažādiem paņēmieniem un zemāku caurskatāmību.

VI.   JURIDISKAIS NOVĒRTĒJUMS

| (120) | Saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu “ar kopējo tirgu nav saderīga nekāda palīdzība, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem, un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl” šāda palīdzība iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tādējādi pasākums ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, ja tas atbilst šādiem četriem kritērijiem:






  — | izvēloties saņēmēju(-us), tam (tiem) tiek dota priekšroka, |
| --- | --- | --- |

(120)

Saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu “ar kopējo tirgu nav saderīga nekāda palīdzība, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem, un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl” šāda palīdzība iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tādējādi pasākums ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, ja tas atbilst šādiem četriem kritērijiem:

—

izvēloties saņēmēju(-us), tam (tiem) tiek dota priekšroka,

| — | to piešķir valsts no valsts līdzekļiem, |
| --- | --- |

—

to piešķir valsts no valsts līdzekļiem,

| — | tā rada vai draud radīt konkurences traucējumus, |
| --- | --- |

—

tā rada vai draud radīt konkurences traucējumus,

| — | tā var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

—

tā var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (121) | Lai konstatētu, vai īpašuma nodokļa piemērošana attiecībā uz BT un Kingston devusi šiem abiem uzņēmumiem ekonomisku priekšrocību, Komisijai jāveic divas analīzes:






  — | Vispirms tai jānosaka, vai noteikumi, kas attiecas uz īpašuma nodokli, ir pareizi piemēroti attiecībā uz BT un Kingston un īpaši vai I un I metodes piemērošana bijusi pamatota un pareiza. |
| --- | --- | --- |

(121)

Lai konstatētu, vai īpašuma nodokļa piemērošana attiecībā uz BT un Kingston devusi šiem abiem uzņēmumiem ekonomisku priekšrocību, Komisijai jāveic divas analīzes:

—

Vispirms tai jānosaka, vai noteikumi, kas attiecas uz īpašuma nodokli, ir pareizi piemēroti attiecībā uz BT un Kingston un īpaši vai I un I metodes piemērošana bijusi pamatota un pareiza.

| — | Tai arī jāapsver, vai Iun I metodes piemērošana attiecībā uz BT un Kingston dod tiem priekšrocību salīdzinājumā ar konkurentiem, kurus vērtē pēc īres metodes. |
| --- | --- |

—

Tai arī jāapsver, vai Iun I metodes piemērošana attiecībā uz BT un Kingston dod tiem priekšrocību salīdzinājumā ar konkurentiem, kurus vērtē pēc īres metodes.

6.1.   Pareiza īpašuma nodokļa noteikumu piemērošana attiecībā uz BT un Kingston

6.1.1.   Kā tika izvēlēta metode, kuru piemēroja attiecībā uz BT un Kingston

| (122) | Kā pirmo aplūkoja jautājumu par to, vai AK valsts iestādes pareizi bija piemērojušas I un I metodi, nevis īres metodi, attiecībā uz BT un Kingston, jo šķiet, ka tieši otro metodi vispārīgi piemēro telekomunikāciju nozarē. Jautājums ir šāds – vai bijuši pietiekami īres apliecinājumi, lai novērtētu BT un Kingston tīklus, ņemot vērā īres apliecinājumus par 1995.–2000., 2000.–2005. un 2005.–2010. gadu. |
| --- | --- |

(122)

Kā pirmo aplūkoja jautājumu par to, vai AK valsts iestādes pareizi bija piemērojušas I un I metodi, nevis īres metodi, attiecībā uz BT un Kingston, jo šķiet, ka tieši otro metodi vispārīgi piemēro telekomunikāciju nozarē. Jautājums ir šāds – vai bijuši pietiekami īres apliecinājumi, lai novērtētu BT un Kingston tīklus, ņemot vērā īres apliecinājumus par 1995.–2000., 2000.–2005. un 2005.–2010. gadu.

| (123) | Savā lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija ieteica, ka iekšējās cenas starp BT maza un liela apjoma darījumiem, kā arī īre, ko BT saņēma, izīrējot savu infrastruktūru, varētu nodrošināt pamatu īres metodes piemērošanai. Starp trešām personām, kas sniedza komentārus par lēmumu, Altnet darba grupa ieteica īpašus īres apliecinājuma avotus, piemēram, BT liela apjoma līniju īres tarifi vai publiskotās cenas par atsaistītām abonentlīnijām, kuras varētu izmantot, lai noteiktu tās vara kabeļu īres vērtību. |
| --- | --- |

(123)

Savā lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija ieteica, ka iekšējās cenas starp BT maza un liela apjoma darījumiem, kā arī īre, ko BT saņēma, izīrējot savu infrastruktūru, varētu nodrošināt pamatu īres metodes piemērošanai. Starp trešām personām, kas sniedza komentārus par lēmumu, Altnet darba grupa ieteica īpašus īres apliecinājuma avotus, piemēram, BT liela apjoma līniju īres tarifi vai publiskotās cenas par atsaistītām abonentlīnijām, kuras varētu izmantot, lai noteiktu tās vara kabeļu īres vērtību.

| (124) | Attiecībā uz šiem punktiem BT un AK valsts iestādes paskaidroja, ka īres metodi nevarēja piemērot, lai novērtētu BT un Kingston īpašumu. Pirmkārt, apliecinājums, kuru izmantot ieteica Komisija vai Altnet, nebija pieejams divos pirmajos vērtēšanas periodos (t. i., 1995.–2000. un 2000.–2005. gadā). Tas attiecas uz abonentlīniju atsaistīšanas īres tarifiem, kurus piemēroja no 2001. gada 31. maija, vai regulējošu kontu kopumu, kas parādīja pārveduma maksu par BT piekļuves pakalpojumiem. Turklāt tad, kad šī informācija bija pieejama, piemēram, pēdējā vērtēšanas periodā 2005.–2010. gadā, tā nebija būtiska un to nevarēja izmantot, lai noteiktu ļoti īpašo BT un Kingston tīklu vērtību. Piemēram, AK valsts iestādes paskaidroja, ka liela apjoma līniju īres tarifs un abonentlīniju atsaistīšanas tarifs ir maksājumi par pakalpojumiem un saskaņā ar pastāvošajām precedenta tiesībām par īpašuma nodokli tos nevar uzskatīt par īres apliecinājumu, lai vērtētu BT tīkla būtisku daļu. Turklāt tās ir OFCOM regulētas maksas un tātad tās nevar būt “īre atklātā tirgū”. Tātad šādām maksām ir pavisam neliela ietekme, lai būtu par tarificējamās vērtības apliecinājumu. Minēto iemeslu dēļ nav faktiska uz tirgu balstīta apliecinājuma BT vai Kingston tīkla piekļuves daļai, kas ir vienreizēja šo tīklu iezīme. |
| --- | --- |

(124)

Attiecībā uz šiem punktiem BT un AK valsts iestādes paskaidroja, ka īres metodi nevarēja piemērot, lai novērtētu BT un Kingston īpašumu. Pirmkārt, apliecinājums, kuru izmantot ieteica Komisija vai Altnet, nebija pieejams divos pirmajos vērtēšanas periodos (t. i., 1995.–2000. un 2000.–2005. gadā). Tas attiecas uz abonentlīniju atsaistīšanas īres tarifiem, kurus piemēroja no 2001. gada 31. maija, vai regulējošu kontu kopumu, kas parādīja pārveduma maksu par BT piekļuves pakalpojumiem. Turklāt tad, kad šī informācija bija pieejama, piemēram, pēdējā vērtēšanas periodā 2005.–2010. gadā, tā nebija būtiska un to nevarēja izmantot, lai noteiktu ļoti īpašo BT un Kingston tīklu vērtību. Piemēram, AK valsts iestādes paskaidroja, ka liela apjoma līniju īres tarifs un abonentlīniju atsaistīšanas tarifs ir maksājumi par pakalpojumiem un saskaņā ar pastāvošajām precedenta tiesībām par īpašuma nodokli tos nevar uzskatīt par īres apliecinājumu, lai vērtētu BT tīkla būtisku daļu. Turklāt tās ir OFCOM regulētas maksas un tātad tās nevar būt “īre atklātā tirgū”. Tātad šādām maksām ir pavisam neliela ietekme, lai būtu par tarificējamās vērtības apliecinājumu. Minēto iemeslu dēļ nav faktiska uz tirgu balstīta apliecinājuma BT vai Kingston tīkla piekļuves daļai, kas ir vienreizēja šo tīklu iezīme.

| (125) | Tāpat šķiet, ka, pat ja pastāv īres apliecinājums, ko atvasina no citiem telekomunikāciju operatoriem, piemēram, par optiskajām šķiedrām, starpība starp to, kā šādas optiskās šķiedras izmanto citi operatori un BT un Kingston, nozīmē, ka šāds īres apliecinājums nav pilnībā būtisks, lai noteiktu BT un Kingston īpašuma vērtību. Šķiedru īre, uz ko atsaucas Vtesse, pamatojas uz tirgus apliecinājumu šķiedru pamattīklam, kas kalpo nelielam skaitam augstvērtīgiem un liela apjoma klientiem. BT un Kingston tīkli galvenokārt ir lokāli piekļuves tīkli, kas BT gadījumā kalpo miljoniem privātpersonu. To optisko šķiedru tīkli galvenokārt ir pamattīkli, kas savstarpēji savieno abonentlīnijas. Šo iemeslu dēļ abu uzņēmumu tīkli ir unikāli un tos nevar salīdzināt ar citiem AK teritorijā esošiem tīkliem, tostarp tādiem lieliem tīkliem kā Cable & Wireless. Ir taisnība, ka BT tīkla daļas uzņēmums var izmantot, lai sniegtu pakalpojumus, kas konkurē ar Vtesse sniegtajiem pakalpojumiem, bet tās ne fiziski, ne funkcionāli nevar atdalīt no BT kopējā tīkla. Tādēļ kopumā abu veidu tīkli nepilda vienas un tās pašas funkcijas un tiem nav viena un tā pati īres vērtība. Šo viedokli lielā mērā apstiprina OFCOM, uzsverot, ka šķiedru tīkla līnijas kilometra vidējā vērtība var būt ļoti atšķirīga atkarībā no tā tīkla raksturojuma, kuram tas pieder, un BT pamattīkla topoloģija var ļoti atšķirties no tāda operatora pamattīkla, kas apkalpo uzņēmumu tirgu. |
| --- | --- |

(125)

Tāpat šķiet, ka, pat ja pastāv īres apliecinājums, ko atvasina no citiem telekomunikāciju operatoriem, piemēram, par optiskajām šķiedrām, starpība starp to, kā šādas optiskās šķiedras izmanto citi operatori un BT un Kingston, nozīmē, ka šāds īres apliecinājums nav pilnībā būtisks, lai noteiktu BT un Kingston īpašuma vērtību. Šķiedru īre, uz ko atsaucas Vtesse, pamatojas uz tirgus apliecinājumu šķiedru pamattīklam, kas kalpo nelielam skaitam augstvērtīgiem un liela apjoma klientiem. BT un Kingston tīkli galvenokārt ir lokāli piekļuves tīkli, kas BT gadījumā kalpo miljoniem privātpersonu. To optisko šķiedru tīkli galvenokārt ir pamattīkli, kas savstarpēji savieno abonentlīnijas. Šo iemeslu dēļ abu uzņēmumu tīkli ir unikāli un tos nevar salīdzināt ar citiem AK teritorijā esošiem tīkliem, tostarp tādiem lieliem tīkliem kā Cable & Wireless. Ir taisnība, ka BT tīkla daļas uzņēmums var izmantot, lai sniegtu pakalpojumus, kas konkurē ar Vtesse sniegtajiem pakalpojumiem, bet tās ne fiziski, ne funkcionāli nevar atdalīt no BT kopējā tīkla. Tādēļ kopumā abu veidu tīkli nepilda vienas un tās pašas funkcijas un tiem nav viena un tā pati īres vērtība. Šo viedokli lielā mērā apstiprina OFCOM, uzsverot, ka šķiedru tīkla līnijas kilometra vidējā vērtība var būt ļoti atšķirīga atkarībā no tā tīkla raksturojuma, kuram tas pieder, un BT pamattīkla topoloģija var ļoti atšķirties no tāda operatora pamattīkla, kas apkalpo uzņēmumu tirgu.

| (126) | VBA arī noraidīja iespēju piemērot īres metodi BT vai Kingston īpašuma daļām, kurām varēja būt īres apliecinājumi, un I un I metodi pārējām daļām. Iemesls ir šāds – I un I metodi var piemērot tikai attiecībā uz visu mantojamo īpašumu, nevis atsevišķām uzņēmumu īpašuma daļām, piemēram, optisko šķiedru tīklu, jo saskaņā ar Lielbritānijā pastāvošajām precedenta tiesībām īpašuma vērtību nosaka kopumā, jo tā daļas ir pilnībā integrētas pārējā tīklā. (37) |
| --- | --- |

(126)

VBA arī noraidīja iespēju piemērot īres metodi BT vai Kingston īpašuma daļām, kurām varēja būt īres apliecinājumi, un I un I metodi pārējām daļām. Iemesls ir šāds – I un I metodi var piemērot tikai attiecībā uz visu mantojamo īpašumu, nevis atsevišķām uzņēmumu īpašuma daļām, piemēram, optisko šķiedru tīklu, jo saskaņā ar Lielbritānijā pastāvošajām precedenta tiesībām īpašuma vērtību nosaka kopumā, jo tā daļas ir pilnībā integrētas pārējā tīklā. (37)

| (127) | Tādēļ VBA neatkarīgie eksperti secināja, ka īres metodi nevar piemērot attiecībā uz BT un Kingston. Šo secinājumu par I un I kā vienīgo pareizo metodi, apstiprināja Vērtēšanas tribunāls. (38) Komisija uzskata, ka nav pierādoša apliecinājuma par pretēju apgalvojumu. Tādēļ Komisija secina, ka nebija pietiekama īres apliecinājuma, lai attiecīgajos periodos novērtētu BT un Kingston tīklus un I un I metodes piemērošana bija pamatota, lai novērtētu abu uzņēmumu tīklu tarificējamo vērtību. |
| --- | --- |

(127)

Tādēļ VBA neatkarīgie eksperti secināja, ka īres metodi nevar piemērot attiecībā uz BT un Kingston. Šo secinājumu par I un I kā vienīgo pareizo metodi, apstiprināja Vērtēšanas tribunāls. (38) Komisija uzskata, ka nav pierādoša apliecinājuma par pretēju apgalvojumu. Tādēļ Komisija secina, ka nebija pietiekama īres apliecinājuma, lai attiecīgajos periodos novērtētu BT un Kingston tīklus un I un I metodes piemērošana bija pamatota, lai novērtētu abu uzņēmumu tīklu tarificējamo vērtību.

6.1.2.   I un I metodes pareiza piemērošana attiecībā uz BT un Kingston

| (128) | Nākamais jautājums ir, vai I un I metode tika pareizi piemērota attiecībā uz BT un Kingston. Pamatojoties uz paplašinātajiem skaidrojumiem, ko sniedza AK valsts iestādes un kas raksturoti 74. – 93. apsvērumā, Komisija uzskata, ka metodi piemēroja saskaņā ar vispārējiem noteikumiem par I un I metodi, kā noteikts RICS vadošās piezīmēs par I un I metodi, vērtējot ārvalstu īpašumu nodokļu tarifus (39). RICS vadošajās piezīmēs nav pietiekami aplūkots tas, kā BT gadījumā izmantoti gaidāmie ieņēmumi un izmaksas piecu gadu periodā. Tomēr šīs vadošās piezīmes neattiecas uz aplēsēm par rentabilitāti nākotnē, apsverot hipotētiskā īrnieka pieteikumu no to ciklisko ekonomikas pārmaiņu viedokļa, kas paredzamas AVD laikā. Turklāt metodi, kuras pamatā ir gaidāmi ieņēmumi un izmaksas noteikta gadu skaita laikā, izmantota, lai novērtētu īpašumu tarificējamas vērtības gāzes un elektrības operatoriem, un tādēļ tā neattiecas tikai uz BT. BT gadījumā, ņemot vērā plānoto pieaugošo konkurenci un ievērojamo konkurentu tīklu pieaugumu, kas būs raksturīgi telekomunikāciju nozarei, izmantot prognozētus ieņēmumus un izmaksas piecu gadu laikā ir pamatota metodika, lai novērtētu hipotētisko īri, kādu īrnieks, kas saprātīgi plāno turpmāk izmantot īpašumu, varētu būt gatavs maksāt par BT tīklu. No otras puses, tā tirgus stabilitāte, kurā darbojas Kingston, kam raksturīga ierobežota konkurence, pamato pieeju, ka piecu gadu plāni nav uzskatāmi par nepieciešamiem. |
| --- | --- |

(128)

Nākamais jautājums ir, vai I un I metode tika pareizi piemērota attiecībā uz BT un Kingston. Pamatojoties uz paplašinātajiem skaidrojumiem, ko sniedza AK valsts iestādes un kas raksturoti 74. – 93. apsvērumā, Komisija uzskata, ka metodi piemēroja saskaņā ar vispārējiem noteikumiem par I un I metodi, kā noteikts RICS vadošās piezīmēs par I un I metodi, vērtējot ārvalstu īpašumu nodokļu tarifus (39). RICS vadošajās piezīmēs nav pietiekami aplūkots tas, kā BT gadījumā izmantoti gaidāmie ieņēmumi un izmaksas piecu gadu periodā. Tomēr šīs vadošās piezīmes neattiecas uz aplēsēm par rentabilitāti nākotnē, apsverot hipotētiskā īrnieka pieteikumu no to ciklisko ekonomikas pārmaiņu viedokļa, kas paredzamas AVD laikā. Turklāt metodi, kuras pamatā ir gaidāmi ieņēmumi un izmaksas noteikta gadu skaita laikā, izmantota, lai novērtētu īpašumu tarificējamas vērtības gāzes un elektrības operatoriem, un tādēļ tā neattiecas tikai uz BT. BT gadījumā, ņemot vērā plānoto pieaugošo konkurenci un ievērojamo konkurentu tīklu pieaugumu, kas būs raksturīgi telekomunikāciju nozarei, izmantot prognozētus ieņēmumus un izmaksas piecu gadu laikā ir pamatota metodika, lai novērtētu hipotētisko īri, kādu īrnieks, kas saprātīgi plāno turpmāk izmantot īpašumu, varētu būt gatavs maksāt par BT tīklu. No otras puses, tā tirgus stabilitāte, kurā darbojas Kingston, kam raksturīga ierobežota konkurence, pamato pieeju, ka piecu gadu plāni nav uzskatāmi par nepieciešamiem.

| (129) | Attiecībā uz specifisko jautājumu par vienošanos, kas attiecas uz 1995.–2000. gada periodu, AK valsts iestādes sniedza detalizētus paskaidrojumus par iemesliem, kuru dēļ galīgā tarificējamā vērtība (445 miljoni sterliņu mārciņu Anglijā un 25 miljoni sterliņu mārciņu Velsā) bija zemāka nekā tā tarificējamā vērtība, ko sākotnēji noteica Vērtēšanas tribunāls savā 1998. gada 19. marta lēmumā (523 miljoni Anglijā un 30 miljoni Velsā). Šie paskaidrojumi, kas apkopoti 88. – 92. apsvērumā, liecina, ka VBA un BT nevienojās par BT tīkla galīgo zemāko tarificējamo vērtību, kā to apgalvoja Vtesse, bet šo vērtību ieguva, izmantojot pārskatītus un precīzākus datus, kurus BT publiskoja pēc Vērtēšanas tribunāla lēmuma un kuri nebija pieejami 1997. gada vērtēšanas laikā, un arī pēc šā lēmuma izmantojot precīzākas vērtēšanas metodes. |
| --- | --- |

(129)

Attiecībā uz specifisko jautājumu par vienošanos, kas attiecas uz 1995.–2000. gada periodu, AK valsts iestādes sniedza detalizētus paskaidrojumus par iemesliem, kuru dēļ galīgā tarificējamā vērtība (445 miljoni sterliņu mārciņu Anglijā un 25 miljoni sterliņu mārciņu Velsā) bija zemāka nekā tā tarificējamā vērtība, ko sākotnēji noteica Vērtēšanas tribunāls savā 1998. gada 19. marta lēmumā (523 miljoni Anglijā un 30 miljoni Velsā). Šie paskaidrojumi, kas apkopoti 88. – 92. apsvērumā, liecina, ka VBA un BT nevienojās par BT tīkla galīgo zemāko tarificējamo vērtību, kā to apgalvoja Vtesse, bet šo vērtību ieguva, izmantojot pārskatītus un precīzākus datus, kurus BT publiskoja pēc Vērtēšanas tribunāla lēmuma un kuri nebija pieejami 1997. gada vērtēšanas laikā, un arī pēc šā lēmuma izmantojot precīzākas vērtēšanas metodes.

| (130) | Atbildot uz jautājumu, ko uzdeva lēmumā par procedūras uzsākšanu, tiek arī atzīmēts, ka, piemērojot I un I metodi, AK valsts iestādes ņem vērā BT rentabilitātes līmeni. Kā jau paskaidrots 93. apsvērumā, vērtēšana pēc I un I metodes notiek saskaņā ar pieņēmumu, ka pastāv vidējs efektivitātes līmenis, un AK valsts iestādes konstatējušas, ka BT izpilda šo kritēriju. Komisija arī atzīmē, ka vispārējās pakalpojumu saistības ir ņemtas vērā pareizi, jo gan izmaksas, gan ieņēmumi, ko rada šīs saistības, ir iekļautas vispārējā vērtējumā. |
| --- | --- |

(130)

Atbildot uz jautājumu, ko uzdeva lēmumā par procedūras uzsākšanu, tiek arī atzīmēts, ka, piemērojot I un I metodi, AK valsts iestādes ņem vērā BT rentabilitātes līmeni. Kā jau paskaidrots 93. apsvērumā, vērtēšana pēc I un I metodes notiek saskaņā ar pieņēmumu, ka pastāv vidējs efektivitātes līmenis, un AK valsts iestādes konstatējušas, ka BT izpilda šo kritēriju. Komisija arī atzīmē, ka vispārējās pakalpojumu saistības ir ņemtas vērā pareizi, jo gan izmaksas, gan ieņēmumi, ko rada šīs saistības, ir iekļautas vispārējā vērtējumā.

| (131) | Attiecībā uz pārskatīšanas mehānisma piemērošanu, pamatojoties uz tirgus īpatsvara attīstību, kas raksturota 96. – 99. apsvērumā un tika pārtraukta 2005. gadā, saņemtā informācija norāda, ka šis bijis ad-hoc korekcijas mehānisms. Komisijas izpratnē 1988. gada Likuma par pašvaldībām 6. grafikā paredzēts, ka VBA ir statūtos noteikts pienākums mainīt uzņēmuma tarificējamo vērtību, ja notiek būtiskas apstākļu pārmaiņas (BAP), un šādas BAP ņemt vērā, it kā tās notiktu agrākā vērtēšanas datumā. Ņemot vērā BT tīkla apmēru un nosacījumus telekomunikāciju tirgū, arvien attīstoties konkurējošiem tīkliem, pieņem, ka BAP notiek katru dienu un tādēļ tās ir grūti ņemt vērā, īpaši I un I metodes piemērošanas kontekstā. Paredz, ka šis mehānisms, kura pamatā ir tirgus īpatsvars, atspoguļo BT tīkla fiziskos iznesumus (kuru dēļ vajadzētu palielināties tā tirgus īpatsvaram) un konkurentu tīklu izplešanos (kādēļ BT tirgus īpatsvaram vajadzētu samazināties). Tādēļ šis pārskatīšanas mehānisms šķiet pamatots veids, kā ņemt vērā BAP, un to attaisno BT tīkla un telekomunikāciju tirgus raksturojums. |
| --- | --- |

(131)

Attiecībā uz pārskatīšanas mehānisma piemērošanu, pamatojoties uz tirgus īpatsvara attīstību, kas raksturota 96. – 99. apsvērumā un tika pārtraukta 2005. gadā, saņemtā informācija norāda, ka šis bijis ad-hoc korekcijas mehānisms. Komisijas izpratnē 1988. gada Likuma par pašvaldībām 6. grafikā paredzēts, ka VBA ir statūtos noteikts pienākums mainīt uzņēmuma tarificējamo vērtību, ja notiek būtiskas apstākļu pārmaiņas (BAP), un šādas BAP ņemt vērā, it kā tās notiktu agrākā vērtēšanas datumā. Ņemot vērā BT tīkla apmēru un nosacījumus telekomunikāciju tirgū, arvien attīstoties konkurējošiem tīkliem, pieņem, ka BAP notiek katru dienu un tādēļ tās ir grūti ņemt vērā, īpaši I un I metodes piemērošanas kontekstā. Paredz, ka šis mehānisms, kura pamatā ir tirgus īpatsvars, atspoguļo BT tīkla fiziskos iznesumus (kuru dēļ vajadzētu palielināties tā tirgus īpatsvaram) un konkurentu tīklu izplešanos (kādēļ BT tirgus īpatsvaram vajadzētu samazināties). Tādēļ šis pārskatīšanas mehānisms šķiet pamatots veids, kā ņemt vērā BAP, un to attaisno BT tīkla un telekomunikāciju tirgus raksturojums.

| (132) | Pārskatīšanas mehānisma piemērošanas dēļ BT tarificējamās vērtības attīstībā vērojamas svārstības. Piemēram, 1999. gadā, kas ir pēdējais 1995.–2000. gada periodā, BT tarificējamā vērtība Anglijā un Velsā bija 366 miljoni sterliņu mārciņu. Savukārt 2000. gadā, kas bija pirmais 2000.–2005. gada periodā, tarificējamā vērtība bija jau 493 miljoni sterliņu mārciņu. Šīs svārstības skaidro īpašuma nodokļa raksturojums un ekonomikas situācija AK telekomunikāciju nozarē. (40) |
| --- | --- |

(132)

Pārskatīšanas mehānisma piemērošanas dēļ BT tarificējamās vērtības attīstībā vērojamas svārstības. Piemēram, 1999. gadā, kas ir pēdējais 1995.–2000. gada periodā, BT tarificējamā vērtība Anglijā un Velsā bija 366 miljoni sterliņu mārciņu. Savukārt 2000. gadā, kas bija pirmais 2000.–2005. gada periodā, tarificējamā vērtība bija jau 493 miljoni sterliņu mārciņu. Šīs svārstības skaidro īpašuma nodokļa raksturojums un ekonomikas situācija AK telekomunikāciju nozarē. (40)

| (133) | Vispirms jāatceras, ka atbilstoši likuma prasībām attiecībā uz 1995. gadā veikto vērtēšanu BT tīklam tika noteikta tāda vērtība, kāda tā fiziski bija 1995. gada 1. aprīlī, tomēr pieņemot, ka tīkls pastāvēja šādā stāvoklī ekonomikas apstākļos 1993. gada 1. aprīlī. Par būtiskām apstākļu pārmaiņām uztvēra arī tās, kas notikušas 1993. gada 1. aprīlī. Attiecībā uz 2000. gada vērtēšanu tika veikta tā pati procedūra, tikai pieņemot, ka īpašums tika izīrēts 1998. gada 1. aprīlī pastāvošās ekonomikas kontekstā. Tas attiecas arī uz Kingston. |
| --- | --- |

(133)

Vispirms jāatceras, ka atbilstoši likuma prasībām attiecībā uz 1995. gadā veikto vērtēšanu BT tīklam tika noteikta tāda vērtība, kāda tā fiziski bija 1995. gada 1. aprīlī, tomēr pieņemot, ka tīkls pastāvēja šādā stāvoklī ekonomikas apstākļos 1993. gada 1. aprīlī. Par būtiskām apstākļu pārmaiņām uztvēra arī tās, kas notikušas 1993. gada 1. aprīlī. Attiecībā uz 2000. gada vērtēšanu tika veikta tā pati procedūra, tikai pieņemot, ka īpašums tika izīrēts 1998. gada 1. aprīlī pastāvošās ekonomikas kontekstā. Tas attiecas arī uz Kingston.

| (134) | Tas nozīmē, ka 1999. gada tarificējamā vērtība ir tāda īpašuma vērtība, kāds tas fiziski bija 1999. gadā, bet 1993. gada ekonomikas kontekstā, t. i., 1993. gada cenu līmenī un tāda apmēra telekomunikāciju tirgū, kāds bija 1993. gadā. Savukārt tarificējamā vērtība nākamajā gadā, t. i., 2000. gadā, tika aprēķināta pēc 1998. gada ekonomikas nosacījumiem, cenu līmeņiem un telekomunikāciju tirgus apmēra. Līdzīgā veidā 2004. gadā tarificējamo vērtību noteica ekonomikas nosacījumiem tirgū 1998. gadā, bet 2005. gadā vērtību noteica kā 2003. gadā pastāvošiem tirgus nosacījumiem. (41) |
| --- | --- |

(134)

Tas nozīmē, ka 1999. gada tarificējamā vērtība ir tāda īpašuma vērtība, kāds tas fiziski bija 1999. gadā, bet 1993. gada ekonomikas kontekstā, t. i., 1993. gada cenu līmenī un tāda apmēra telekomunikāciju tirgū, kāds bija 1993. gadā. Savukārt tarificējamā vērtība nākamajā gadā, t. i., 2000. gadā, tika aprēķināta pēc 1998. gada ekonomikas nosacījumiem, cenu līmeņiem un telekomunikāciju tirgus apmēra. Līdzīgā veidā 2004. gadā tarificējamo vērtību noteica ekonomikas nosacījumiem tirgū 1998. gadā, bet 2005. gadā vērtību noteica kā 2003. gadā pastāvošiem tirgus nosacījumiem. (41)

| (135) | AK valsts iestādes uzsvēra, ka ekonomikas apstākļi telekomunikāciju nozarē 1993., 1998. un 2003. gadā ievērojami atšķīrās. Pirmkārt, telekomunikāciju tirgus ievērojami pieauga laika posmā starp 1993. un 1998. gadu un starp 1998. un 2003. gadu. Tādējādi BT fiziskais tīkls 2000. gadā tika ietverts tirgū, kas bija daudz lielāks nekā tas tirgus, kurā BT fiziskais tīkls tika ietverts 1999. gadā. Tas noteikti nozīmēja, ka 2000. gadā tā tarificējamā vērtība varēja būt ievērojami augstāka nekā 1999. gadā. Turklāt 1993. gadā telekomunikāciju nozarē bija vērojams process, kad tirgus piedzīvoja nepieredzētu konkurenci, un tas nopietni ietekmēja BT tirdzniecības stāvokli. To apstiprina fakts, ka BT tirgus īpatsvars šajā periodā samazinājās no 87 % līdz mazāk nekā 70 %. Šīm prognozēm bija lejupvērsta ietekme uz BT tarificējamo vērtību katru gadu minētā perioda laikā. Tomēr 1998. gadā varēja gaidīt mazāku konkurenci, ko atkal apstiprina BT relatīvi stabilais tirgus īpatsvars apmēram 70 % apmērā laika posmā no 2000. līdz 2005. gadam. Tika paredzēts, ka šīm prognozēm šajā periodā būs augšupvērsta ietekme uz BT vērtējumu. |
| --- | --- |

(135)

AK valsts iestādes uzsvēra, ka ekonomikas apstākļi telekomunikāciju nozarē 1993., 1998. un 2003. gadā ievērojami atšķīrās. Pirmkārt, telekomunikāciju tirgus ievērojami pieauga laika posmā starp 1993. un 1998. gadu un starp 1998. un 2003. gadu. Tādējādi BT fiziskais tīkls 2000. gadā tika ietverts tirgū, kas bija daudz lielāks nekā tas tirgus, kurā BT fiziskais tīkls tika ietverts 1999. gadā. Tas noteikti nozīmēja, ka 2000. gadā tā tarificējamā vērtība varēja būt ievērojami augstāka nekā 1999. gadā. Turklāt 1993. gadā telekomunikāciju nozarē bija vērojams process, kad tirgus piedzīvoja nepieredzētu konkurenci, un tas nopietni ietekmēja BT tirdzniecības stāvokli. To apstiprina fakts, ka BT tirgus īpatsvars šajā periodā samazinājās no 87 % līdz mazāk nekā 70 %. Šīm prognozēm bija lejupvērsta ietekme uz BT tarificējamo vērtību katru gadu minētā perioda laikā. Tomēr 1998. gadā varēja gaidīt mazāku konkurenci, ko atkal apstiprina BT relatīvi stabilais tirgus īpatsvars apmēram 70 % apmērā laika posmā no 2000. līdz 2005. gadam. Tika paredzēts, ka šīm prognozēm šajā periodā būs augšupvērsta ietekme uz BT vērtējumu.

| (136) | Turklāt visvērtīgākās BT un Kingston tīkla daļas ir lokālie piekļuves tīkli, kuru vērtība ievērojami palielinājās līdz ar platjoslas DSL tehnoloģiju izmantošanu. Šo attīstību 1993. gadā pilnībā nevarēja paredzēt, tā radīja augšupvērtsu ietekmi uz BT un Kingtson tīklu vērtību, un ir iespējams izskaidrot, kāpēc tā ievērojami pieauga 2000. un 2005. gadā. |
| --- | --- |

(136)

Turklāt visvērtīgākās BT un Kingston tīkla daļas ir lokālie piekļuves tīkli, kuru vērtība ievērojami palielinājās līdz ar platjoslas DSL tehnoloģiju izmantošanu. Šo attīstību 1993. gadā pilnībā nevarēja paredzēt, tā radīja augšupvērtsu ietekmi uz BT un Kingtson tīklu vērtību, un ir iespējams izskaidrot, kāpēc tā ievērojami pieauga 2000. un 2005. gadā.

| (137) | Komisija arī atzīmē, ka fakts, ka tikai fiziskās pārmaiņas, kuras var ņemt vērā AVD ekonomikas kontekstā, var izskaidrot, kāpēc BT tarificējamā vērtība samazinājās dabā 1995.–2000. un 2000.–2005. gada tarifikācijas sarakstā, neraugoties uz to, ka abu uzņēmumu ieņēmumi vai peļņa bija stabili vai pat palielinājās. Patiesībā tādus elementus kā tirgus izaugsme, cenu līmeņa paaugstināšanās, tehnoloģiju pārmaiņas vai pieprasījuma modeļu pārmaiņas, kuri var pozitīvi ietekmēt BT darbības rezultātus, VBA nevar ņemt vērā, veicot ikgadējo tarifikācijas saraksta pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(137)

Komisija arī atzīmē, ka fakts, ka tikai fiziskās pārmaiņas, kuras var ņemt vērā AVD ekonomikas kontekstā, var izskaidrot, kāpēc BT tarificējamā vērtība samazinājās dabā 1995.–2000. un 2000.–2005. gada tarifikācijas sarakstā, neraugoties uz to, ka abu uzņēmumu ieņēmumi vai peļņa bija stabili vai pat palielinājās. Patiesībā tādus elementus kā tirgus izaugsme, cenu līmeņa paaugstināšanās, tehnoloģiju pārmaiņas vai pieprasījuma modeļu pārmaiņas, kuri var pozitīvi ietekmēt BT darbības rezultātus, VBA nevar ņemt vērā, veicot ikgadējo tarifikācijas saraksta pārskatīšanu.

| (138) | Visbeidzot Komisija atzīmē, ka jaunā ikgadējā pārskatīšanas sistēma, kuru piemēros 2005.–2010. gadam, vairs nav balstīta uz tirgus īpatsvara attīstību, bet to veidos pilnas gada I un I vērtēšanas metodes piemērošana. AK valsts iestādes norādīja, ka šī sistēma pilnībā atspoguļos visas fiziskās pārmaiņas, tostarp no jauna izgaismotās šķiedras. Tomēr šī pārskatīšanas sistēma vēl nav pabeigta, Komisijai vēl nav bijusi iespēja to analizēt, un tādēļ tā ierobežos savus galīgo secinājumu šā lēmuma pantos, ietverot tikai 1995.–2005. gada periodu. |
| --- | --- |

(138)

Visbeidzot Komisija atzīmē, ka jaunā ikgadējā pārskatīšanas sistēma, kuru piemēros 2005.–2010. gadam, vairs nav balstīta uz tirgus īpatsvara attīstību, bet to veidos pilnas gada I un I vērtēšanas metodes piemērošana. AK valsts iestādes norādīja, ka šī sistēma pilnībā atspoguļos visas fiziskās pārmaiņas, tostarp no jauna izgaismotās šķiedras. Tomēr šī pārskatīšanas sistēma vēl nav pabeigta, Komisijai vēl nav bijusi iespēja to analizēt, un tādēļ tā ierobežos savus galīgo secinājumu šā lēmuma pantos, ietverot tikai 1995.–2005. gada periodu.

| (139) | Komisija secina, ka AK valsts iestādes piemērojušas atbilstīgu vērtēšanas metodi attiecībā uz BT un Kingston un ievērojušas vispārīgos principus par I un I metodes piemērošanu arī attiecībā uz BT un Kingston. |
| --- | --- |

(139)

Komisija secina, ka AK valsts iestādes piemērojušas atbilstīgu vērtēšanas metodi attiecībā uz BT un Kingston un ievērojušas vispārīgos principus par I un I metodes piemērošanu arī attiecībā uz BT un Kingston.

6.2.   Vai I un I metode dod priekšroku salīdzinājumā ar īres metodi?

6.2.1.   Vai I un I metodes dēļ BT un Kingston tīkli ir vispārīgi nepietiekami novērtēti?

| (140) | Nākamais apspriežamais jautājums ir par to, vai, piemērojot I un I metodi attiecībā uz BT un Kingston, uzņēmumiem tiek dota priekšrocība salīdzinājumā ar konkurentiem, kurus vērtē pēc īres metodes. Jautājums ir par to, vai, piemērojot citādu režīmu, varētu veidoties atšķirīgs rezultāts nekā tad, ja uzņēmumu vērtēšanai izmantotu vienu un to pašu metodiku. Saskaņā ar AK valsts iestāžu komentāriem Komisija uzskata, ka tad, ja BT un Kingston būtu priekšrocība, tā izpaustos šādi:






  a) | vai nu parādot, ka īres metodes piemērošana attiecībā uz BT un Kingston būtu iespējama un tādēļ veidotos augstāka tarificējamā vērtība, nekā piemērojot I un I metodi, |
| --- | --- | --- |

(140)

Nākamais apspriežamais jautājums ir par to, vai, piemērojot I un I metodi attiecībā uz BT un Kingston, uzņēmumiem tiek dota priekšrocība salīdzinājumā ar konkurentiem, kurus vērtē pēc īres metodes. Jautājums ir par to, vai, piemērojot citādu režīmu, varētu veidoties atšķirīgs rezultāts nekā tad, ja uzņēmumu vērtēšanai izmantotu vienu un to pašu metodiku. Saskaņā ar AK valsts iestāžu komentāriem Komisija uzskata, ka tad, ja BT un Kingston būtu priekšrocība, tā izpaustos šādi:

a)

vai nu parādot, ka īres metodes piemērošana attiecībā uz BT un Kingston būtu iespējama un tādēļ veidotos augstāka tarificējamā vērtība, nekā piemērojot I un I metodi,

| b) | vai parādot, ka I un I metodes piemērošana attiecībā uz citiem telekomunikāciju operatoriem būtu iespējama un tā sistemātiski radītu zemāku tarificējamo vērtību, nekā izmantojot īres metodi, |
| --- | --- |

b)

vai parādot, ka I un I metodes piemērošana attiecībā uz citiem telekomunikāciju operatoriem būtu iespējama un tā sistemātiski radītu zemāku tarificējamo vērtību, nekā izmantojot īres metodi,

| c) | vai arī parādot, ka, izmantojot citus pareizus un būtiskus salīdzinājumus, telekomunikāciju operatori, kurus vērtē pēc īres metodes, maksā lielākus nodokļus nekā BT un Kingston. |
| --- | --- |

c)

vai arī parādot, ka, izmantojot citus pareizus un būtiskus salīdzinājumus, telekomunikāciju operatori, kurus vērtē pēc īres metodes, maksā lielākus nodokļus nekā BT un Kingston.

| (141) | Parādot iespējamu BT un Kingston priekšrocību saskaņā ar a) punktā minētajiem apsvērumiem, pieņem, ka īres metode ir piemērojama attiecībā uz BT un Kingston. Iepriekš 124. – 127. apsvērumā paskaidroto iemeslu dēļ nav pietiekamu īres apliecinājumu, lai novērtētu to īpašumu tarificējamo vērtību. Tādējādi Komisija secina, ka nevar noteikt, ka BT un Kingston tarificējamā vērtība būtu augstāka, ja attiecībā uz abiem uzņēmumiem būtu piemērota īres metode. |
| --- | --- |

(141)

Parādot iespējamu BT un Kingston priekšrocību saskaņā ar a) punktā minētajiem apsvērumiem, pieņem, ka īres metode ir piemērojama attiecībā uz BT un Kingston. Iepriekš 124. – 127. apsvērumā paskaidroto iemeslu dēļ nav pietiekamu īres apliecinājumu, lai novērtētu to īpašumu tarificējamo vērtību. Tādējādi Komisija secina, ka nevar noteikt, ka BT un Kingston tarificējamā vērtība būtu augstāka, ja attiecībā uz abiem uzņēmumiem būtu piemērota īres metode.

| (142) | Parādot, ka BT un Kingston pastāv priekšrocība saskaņā ar b) punktā minētajiem apsvērumiem, nozīmētu piemērot I un I metodi dažiem atlasītiem telekomunikācijas operatoru pārstāvjiem, kuri vērtēti pēc īres metodes. Komisija nevar pati veikt šādu vērtēšanu. VBA arī paskaidroja, ka bez šo uzņēmumu darījumu plāniem tā nevar veikt vērtēšanu pēc I un I metodes. Tā arī atzīmē, ka neviena trešā persona nav sniegusi apliecinājumu tam, ka I un I metodes piemērošanas dēļ veidotos zemāka to īpašuma vērtība: iesniegtajos dokumentos UKCTA norādīja, ka tā nevarēja aprēķināt, cik tās locekļiem būtu jāmaksā par īri saskaņā ar I un I metodi. |
| --- | --- |

(142)

Parādot, ka BT un Kingston pastāv priekšrocība saskaņā ar b) punktā minētajiem apsvērumiem, nozīmētu piemērot I un I metodi dažiem atlasītiem telekomunikācijas operatoru pārstāvjiem, kuri vērtēti pēc īres metodes. Komisija nevar pati veikt šādu vērtēšanu. VBA arī paskaidroja, ka bez šo uzņēmumu darījumu plāniem tā nevar veikt vērtēšanu pēc I un I metodes. Tā arī atzīmē, ka neviena trešā persona nav sniegusi apliecinājumu tam, ka I un I metodes piemērošanas dēļ veidotos zemāka to īpašuma vērtība: iesniegtajos dokumentos UKCTA norādīja, ka tā nevarēja aprēķināt, cik tās locekļiem būtu jāmaksā par īri saskaņā ar I un I metodi.

| (143) | Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, Komisija secina, ka b) punktā minēto metodi nevar izmantot, lai parādītu, ka BT un Kingston varētu būt iespējama priekšrocība. |
| --- | --- |

(143)

Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, Komisija secina, ka b) punktā minēto metodi nevar izmantot, lai parādītu, ka BT un Kingston varētu būt iespējama priekšrocība.

| (144) | Piemērojot c) punktā ieteikto metodi, vajadzētu izmantot būtiskus salīdzinājumus, lai konstatētu, vai BT un Kingston ir nepietiekami tarificēti pēc I un I metodes. Šo metodi ieteica Komisija savā lēmumā par procedūras uzsākšanu: saskaņā ar toreiz pieejamo informāciju BT kā īpašuma nodokli maksāja 2 % no saviem ieņēmumiem, savukārt Vtesse maksāja divas vai pat trīs reizes vairāk. |
| --- | --- |

(144)

Piemērojot c) punktā ieteikto metodi, vajadzētu izmantot būtiskus salīdzinājumus, lai konstatētu, vai BT un Kingston ir nepietiekami tarificēti pēc I un I metodes. Šo metodi ieteica Komisija savā lēmumā par procedūras uzsākšanu: saskaņā ar toreiz pieejamo informāciju BT kā īpašuma nodokli maksāja 2 % no saviem ieņēmumiem, savukārt Vtesse maksāja divas vai pat trīs reizes vairāk.

| (145) | Attiecībā uz tarifu/ieņēmumu koeficienta izmantošanu un piemērošanu Komisija atzīmē, ka saskaņā ar Vtesse komentāriem telekomunikāciju operatoru ieņēmumi jākoriģē, lai varētu tieši salīdzināt ar BT un citu telekomunikāciju operatoru tarifu/ieņēmumu koeficientiem. Vtesse apgalvo, ka vairums operatoru veic ievērojamus maksājumus BT par noslodzes (trafika) pārraidi un pabeigšanu un ka šīs maksas nav saistītas ar šo operatoru tarificējamiem aktīviem, un tādēļ tās nevar izmantot salīdzinājumā par tarifu slogu. |
| --- | --- |

(145)

Attiecībā uz tarifu/ieņēmumu koeficienta izmantošanu un piemērošanu Komisija atzīmē, ka saskaņā ar Vtesse komentāriem telekomunikāciju operatoru ieņēmumi jākoriģē, lai varētu tieši salīdzināt ar BT un citu telekomunikāciju operatoru tarifu/ieņēmumu koeficientiem. Vtesse apgalvo, ka vairums operatoru veic ievērojamus maksājumus BT par noslodzes (trafika) pārraidi un pabeigšanu un ka šīs maksas nav saistītas ar šo operatoru tarificējamiem aktīviem, un tādēļ tās nevar izmantot salīdzinājumā par tarifu slogu.

| (146) | Šo iebildi nevar pieņemt. Var salīdzināt koeficientu, kas attiecina tarifus vai nu pret bruto, vai neto ieņēmumiem. Šāda “daļēja” pieeja, ko iesaka Vtesse un kuras būtība paredz atskaitīt dažas īpašas izmaksas, piemēram, maksu par starpsavienojumu, bet citas nē, nešķiet atbilstīga. Pirmkārt, nav pareizi pieņemt, kā to dara Vtesse, ka maksa par noslodzes (trafika) pārraidi un pabeigšanu neattiecas uz operatora tarificējamiem aktīviem: gluži pretēji, šīs maksas nepieciešamas, lai uzsāktu un pabeigtu noslodzi (trafiku) operatoru tīklos, un tādēļ tās ir tieši saistītas ar šo tīklu darbību. Otrkārt, šīs maksas tieši ietekmē hipotētisko īri, kādu šķietams īrnieks varētu būt gatavs maksāt par attiecīgo tīklu, jo īre ir daļa no izmaksām par šāda tīkla izmantošanu. Visbeidzot, šāda maksa par starpsavienojumu ir arī BT ienākumu ievērojama daļa, un tādēļ tās nepārprotami augšupvērsti ietekmē BT tarificējamo vērtību. Tā kā šāda maksa ietekmē hipotētisko īri un visu attiecīgo telekomunikāciju operatoru tarificējamo vērtību, nav pamatoti to atskaitīt no ieņēmumiem, kurus rada telekomunikāciju operatori, veicot atbilstīgu salīdzinājumu starp to tarifu/ieņēmumu attiecībām. |
| --- | --- |

(146)

Šo iebildi nevar pieņemt. Var salīdzināt koeficientu, kas attiecina tarifus vai nu pret bruto, vai neto ieņēmumiem. Šāda “daļēja” pieeja, ko iesaka Vtesse un kuras būtība paredz atskaitīt dažas īpašas izmaksas, piemēram, maksu par starpsavienojumu, bet citas nē, nešķiet atbilstīga. Pirmkārt, nav pareizi pieņemt, kā to dara Vtesse, ka maksa par noslodzes (trafika) pārraidi un pabeigšanu neattiecas uz operatora tarificējamiem aktīviem: gluži pretēji, šīs maksas nepieciešamas, lai uzsāktu un pabeigtu noslodzi (trafiku) operatoru tīklos, un tādēļ tās ir tieši saistītas ar šo tīklu darbību. Otrkārt, šīs maksas tieši ietekmē hipotētisko īri, kādu šķietams īrnieks varētu būt gatavs maksāt par attiecīgo tīklu, jo īre ir daļa no izmaksām par šāda tīkla izmantošanu. Visbeidzot, šāda maksa par starpsavienojumu ir arī BT ienākumu ievērojama daļa, un tādēļ tās nepārprotami augšupvērsti ietekmē BT tarificējamo vērtību. Tā kā šāda maksa ietekmē hipotētisko īri un visu attiecīgo telekomunikāciju operatoru tarificējamo vērtību, nav pamatoti to atskaitīt no ieņēmumiem, kurus rada telekomunikāciju operatori, veicot atbilstīgu salīdzinājumu starp to tarifu/ieņēmumu attiecībām.

| (147) | Jautājumā par tarifu/ieņēmumu attiecības nozīmīgumu Komisija atzīmē, ka VBA un OFCOM uzskata, ka šī attiecība nav piemērota, lai novērtētu tarifa radīto slogu dažādiem operatoriem. Ņemot vērā iepriekš aprakstītos operatoru komentārus un iebildes, Komisija var piekrist, ka šis koeficients nav pareizais instruments tarifu sistēmas godīguma noteikšanai, jo tas ir nodoklis par īpašuma vērtību, nevis ieņēmumiem vai pievienoto vērtību (42). OFCOM piebilst, ka šis koeficients varētu manīties atkarībā no to pakalpojumu vērtības, kurus operatori sniedz klientiem, izmantojot līdzīgus tarificējamus aktīvus, un atkarībā no šādu aktīvu izmantošanas efektivitātes. Tādēļ Komisija secina, ka šis koeficients labākajā gadījumā ir indikatīvs un no tā nevar izdarīt pamatotu secinājumu. |
| --- | --- |

(147)

Jautājumā par tarifu/ieņēmumu attiecības nozīmīgumu Komisija atzīmē, ka VBA un OFCOM uzskata, ka šī attiecība nav piemērota, lai novērtētu tarifa radīto slogu dažādiem operatoriem. Ņemot vērā iepriekš aprakstītos operatoru komentārus un iebildes, Komisija var piekrist, ka šis koeficients nav pareizais instruments tarifu sistēmas godīguma noteikšanai, jo tas ir nodoklis par īpašuma vērtību, nevis ieņēmumiem vai pievienoto vērtību (42). OFCOM piebilst, ka šis koeficients varētu manīties atkarībā no to pakalpojumu vērtības, kurus operatori sniedz klientiem, izmantojot līdzīgus tarificējamus aktīvus, un atkarībā no šādu aktīvu izmantošanas efektivitātes. Tādēļ Komisija secina, ka šis koeficients labākajā gadījumā ir indikatīvs un no tā nevar izdarīt pamatotu secinājumu.

| (148) | Vēl tiek atzīmēts, ka, pat ja šo koeficientu vajadzētu ņemt vērā, tas nesniedz nevienu vērtīgu secinājumu. Saskaņā ar OFCOM datiem par divpadsmit telekomunikāciju operatoriem tarifu/ieņēmumu koeficients svārstās spektrā no 0,59 % uzņēmumam Your Communication līdz 2,32 % uzņēmumam Fibernet, bet BT tas ir 1,28 % un Kingston – 0,92 %. Izrādās, ka salīdzinājumā ar vairumu citu telekomunikāciju operatoru ne BT, ne Kingston nemaksā ievērojami mazāku daļu no saviem ieņēmumiem par darījumu tarifiem. Attiecībā uz šo jautājumu vēl tiek atzīmēts, ka ir domstarpības par Vtesse tarifu/ieņēmumu koeficienta aprēķinu. Vtesse apgalvo, ka 2004. gadā šis koeficients bijis 13,46 %. Šī skaitļa pamatā ir tarificējamā vērtība 429 000 sterliņu mārciņu apmērā (kas nozīmē tarifus 195 624 sterliņu mārciņu apmērā) un “periodiski ieņēmumi”1 453 146 sterliņu mārciņu apmērā. Tomēr saskaņā ar AK valsts iestādēm Vtesse tarificējamā vērtība 2004. gadā ievērojami samazinājās un bija 145 000 sterliņu mārciņu (kas nozīmē tarifu 66 120 sterliņu mārciņu apmērā), jo izrādījās, ka to faktiski neizmanto kā īpašumu Haunslovā, kura vērtība ir 284 000 sterliņu mārciņu. Vēl izrādījās, ka Vtesse ziņojums un finanšu pārskati par gadu, kas beidzās 2004. gada 31. decembrī, liecina, ka kopējais apgrozījums 2004. gadā bija 4 744 228 sterliņu mārciņas. Pamatojoties uz uzņēmuma kopējo apgrozījumu kā skaitli, kuru OFCOM izmanto, lai veiktu salīdzinājumu ar citiem telekomunikāciju operatoriem, Vtesse tarifu/apgrozījuma koeficients 2004. gadā samazinājās līdz 1,4 % vai 2,2 %, ja iekļauj tarifus, kurus Vtesse maksāja par saviem birojiem, kas tika vērtēti atsevišķi. Šie skaitļi vairāk atbilst OFCOM secinājumiem, saskaņā ar kuriem Vtesse bija samaksājis 2,1 % no saviem ieņēmumiem par tarifiem 2003. gadā. Pamatojoties uz šiem skaitļiem, nav skaidras starpības starp BT un Vtesse nodokļu slogu. |
| --- | --- |

(148)

Vēl tiek atzīmēts, ka, pat ja šo koeficientu vajadzētu ņemt vērā, tas nesniedz nevienu vērtīgu secinājumu. Saskaņā ar OFCOM datiem par divpadsmit telekomunikāciju operatoriem tarifu/ieņēmumu koeficients svārstās spektrā no 0,59 % uzņēmumam Your Communication līdz 2,32 % uzņēmumam Fibernet, bet BT tas ir 1,28 % un Kingston – 0,92 %. Izrādās, ka salīdzinājumā ar vairumu citu telekomunikāciju operatoru ne BT, ne Kingston nemaksā ievērojami mazāku daļu no saviem ieņēmumiem par darījumu tarifiem. Attiecībā uz šo jautājumu vēl tiek atzīmēts, ka ir domstarpības par Vtesse tarifu/ieņēmumu koeficienta aprēķinu. Vtesse apgalvo, ka 2004. gadā šis koeficients bijis 13,46 %. Šī skaitļa pamatā ir tarificējamā vērtība 429 000 sterliņu mārciņu apmērā (kas nozīmē tarifus 195 624 sterliņu mārciņu apmērā) un “periodiski ieņēmumi”1 453 146 sterliņu mārciņu apmērā. Tomēr saskaņā ar AK valsts iestādēm Vtesse tarificējamā vērtība 2004. gadā ievērojami samazinājās un bija 145 000 sterliņu mārciņu (kas nozīmē tarifu 66 120 sterliņu mārciņu apmērā), jo izrādījās, ka to faktiski neizmanto kā īpašumu Haunslovā, kura vērtība ir 284 000 sterliņu mārciņu. Vēl izrādījās, ka Vtesse ziņojums un finanšu pārskati par gadu, kas beidzās 2004. gada 31. decembrī, liecina, ka kopējais apgrozījums 2004. gadā bija 4 744 228 sterliņu mārciņas. Pamatojoties uz uzņēmuma kopējo apgrozījumu kā skaitli, kuru OFCOM izmanto, lai veiktu salīdzinājumu ar citiem telekomunikāciju operatoriem, Vtesse tarifu/apgrozījuma koeficients 2004. gadā samazinājās līdz 1,4 % vai 2,2 %, ja iekļauj tarifus, kurus Vtesse maksāja par saviem birojiem, kas tika vērtēti atsevišķi. Šie skaitļi vairāk atbilst OFCOM secinājumiem, saskaņā ar kuriem Vtesse bija samaksājis 2,1 % no saviem ieņēmumiem par tarifiem 2003. gadā. Pamatojoties uz šiem skaitļiem, nav skaidras starpības starp BT un Vtesse nodokļu slogu.

| (149) | OFCOM un AK valsts iestādes ieteica arī citus veidus, kā salīdzināt dažādiem telekomunikāciju operatoriem radīto nodokļu slogu. OFCOM ieteica salīdzināt BT, Kingston, NTL un Telewest tarificējamās vērtības un savienojuma koeficientu. Šis koeficients šiem četriem uzņēmumiem ir ļoti līdzīgs. Faktiski Kingston noteikta nedaudz augstāka vērtība nekā citiem operatoriem, ko var izskaidrot ar to, ka šis uzņēmums ir ievērojami mazāks par pārējiem un tam varētu nebūt tāda paša apjoma ekonomija. Šis OFCOM ieteiktais salīdzinājums tomēr ir svarīgāks, ņemot vērā šo četru uzņēmumu līdzību, jo lokāli nodrošināti piekļuves tīkla pakalpojumi ir svarīga to kopējo darījumu daļa. Tomēr ir taisnība, ka NTL un Telewest vērtība noteikta, pamatojoties uz metodi, kas atvasināta no līgumslēdzēja bāzes metodes. Tādēļ šis koeficients nav tieši piemērots, lai novērtētu pieņēmumus par neatbilstībām starp vērtējumiem, kas veikti pēc īres metodes un tiem, kas veikti pēc I un I metodes. Tomēr tas parāda, ka dažādu metodiku izmantošana un BT un Kingston salīdzināšana ar uzņēmumiem, kas ir tiešāk salīdzināmi nekā Vtesse, rada līdzīgus rezultātus, kas tiecas apstiprināt VBA pieņēmumu par to, ka faktiski visām vērtēšanas metodēm vajadzētu radīt vienu un to pašu rezultātu. |
| --- | --- |

(149)

OFCOM un AK valsts iestādes ieteica arī citus veidus, kā salīdzināt dažādiem telekomunikāciju operatoriem radīto nodokļu slogu. OFCOM ieteica salīdzināt BT, Kingston, NTL un Telewest tarificējamās vērtības un savienojuma koeficientu. Šis koeficients šiem četriem uzņēmumiem ir ļoti līdzīgs. Faktiski Kingston noteikta nedaudz augstāka vērtība nekā citiem operatoriem, ko var izskaidrot ar to, ka šis uzņēmums ir ievērojami mazāks par pārējiem un tam varētu nebūt tāda paša apjoma ekonomija. Šis OFCOM ieteiktais salīdzinājums tomēr ir svarīgāks, ņemot vērā šo četru uzņēmumu līdzību, jo lokāli nodrošināti piekļuves tīkla pakalpojumi ir svarīga to kopējo darījumu daļa. Tomēr ir taisnība, ka NTL un Telewest vērtība noteikta, pamatojoties uz metodi, kas atvasināta no līgumslēdzēja bāzes metodes. Tādēļ šis koeficients nav tieši piemērots, lai novērtētu pieņēmumus par neatbilstībām starp vērtējumiem, kas veikti pēc īres metodes un tiem, kas veikti pēc I un I metodes. Tomēr tas parāda, ka dažādu metodiku izmantošana un BT un Kingston salīdzināšana ar uzņēmumiem, kas ir tiešāk salīdzināmi nekā Vtesse, rada līdzīgus rezultātus, kas tiecas apstiprināt VBA pieņēmumu par to, ka faktiski visām vērtēšanas metodēm vajadzētu radīt vienu un to pašu rezultātu.

| (150) | AK valsts iestādes norādīja, ka 2000. gada saraksta pēdējā gadā BT pārstāvēja apmēram 70 % no kopējās tarificējamās pamatlīdzekļu vērtības fiksēto līniju telekomunikāciju nozarē un apmēram 71,6 % no fiksēto līniju zvanu un piekļuves ieņēmumiem saskaņā ar OFCOM skaitļiem (43). Komisija var piekrist tam, ka, salīdzinot BT ar visiem Altnet grupas uzņēmumiem kopā, varētu nodrošināt piemērotāku secinājumu nekā tad, ja BT salīdzinātu atsevišķi ar maziem operatoriem, tādiem kā Vtesse. Pamatojoties uz šo apgalvojumu, šķiet, ka BT maksā tādu daļu no kopējās tarificējamās vērtības fiksēto līniju telekomunikāciju nozarē, kas ir ļoti līdzīga tās īpatsvaram fiksēto līniju telekomunikāciju tirgū. Tomēr jāatceras, ka runa atkal ir par salīdzinājumu starp tarifiem un ieņēmumiem, kura būtiskums ir ierobežots un labākajā gadījumā indikatīvs. |
| --- | --- |

(150)

AK valsts iestādes norādīja, ka 2000. gada saraksta pēdējā gadā BT pārstāvēja apmēram 70 % no kopējās tarificējamās pamatlīdzekļu vērtības fiksēto līniju telekomunikāciju nozarē un apmēram 71,6 % no fiksēto līniju zvanu un piekļuves ieņēmumiem saskaņā ar OFCOM skaitļiem (43). Komisija var piekrist tam, ka, salīdzinot BT ar visiem Altnet grupas uzņēmumiem kopā, varētu nodrošināt piemērotāku secinājumu nekā tad, ja BT salīdzinātu atsevišķi ar maziem operatoriem, tādiem kā Vtesse. Pamatojoties uz šo apgalvojumu, šķiet, ka BT maksā tādu daļu no kopējās tarificējamās vērtības fiksēto līniju telekomunikāciju nozarē, kas ir ļoti līdzīga tās īpatsvaram fiksēto līniju telekomunikāciju tirgū. Tomēr jāatceras, ka runa atkal ir par salīdzinājumu starp tarifiem un ieņēmumiem, kura būtiskums ir ierobežots un labākajā gadījumā indikatīvs.

| (151) | Jāpiezīmē, ka tā vietā, lai ņemtu vērā BT tirgus īpatsvaru kopējos zvanu un piekļuves ieņēmumos, Vtesse iesaka ņemt vērā BT tirgus īpatsvaru piekļuves ieņēmumos. Šajā tirgū BT īpatsvars pārsniedz 80 %. Vtesse to uzskata par papildu apliecinājumu tam, ka tā īpašums ir nepietiekami novērtēts, jo tas pārstāv tikai 70 % no kopējās tarificējamās vērtības fiksēto līniju telekomunikāciju nozarē. Komisija nevar piekrist šim apgalvojumam. Pirmkārt, BT īpatsvars kopējos piekļuves un zvanu ieņēmumos šķiet pieņemamāks atskaites punkts darījumu tarifu sloga novērtēšanai: zvanu ieņēmumi pārstāv lielāku daļu BT kopējos ieņēmumos nekā piekļuves ieņēmumi. (44) Tādēļ zvanu ieņēmumiem ir ļoti būtiska ietekme uz hipotētisko īri un BT tīkla tarificējamo vērtību, un to vajadzētu ņemt vērā, salīdzinot ieņēmumus un tarificējamās vērtības. Otrkārt, pat tad, ja piekļuves ieņēmumos jāizmanto tikai BT īpatsvars, starpība starp šo īpatsvaru (80 %) un BT īpatsvaru kopējā tarificējamā vērtībā fiksēto līniju telekomunikāciju nozarē (70 %) konkrētā laikā nav tāda, lai uzdotu jautājumu par BT tarificējamās vērtības līmeni, īpaši ņemot vērā to, ka ikvienam salīdzinājumam starp tarifiem un ieņēmumiem ir ierobežota vērtība. |
| --- | --- |

(151)

Jāpiezīmē, ka tā vietā, lai ņemtu vērā BT tirgus īpatsvaru kopējos zvanu un piekļuves ieņēmumos, Vtesse iesaka ņemt vērā BT tirgus īpatsvaru piekļuves ieņēmumos. Šajā tirgū BT īpatsvars pārsniedz 80 %. Vtesse to uzskata par papildu apliecinājumu tam, ka tā īpašums ir nepietiekami novērtēts, jo tas pārstāv tikai 70 % no kopējās tarificējamās vērtības fiksēto līniju telekomunikāciju nozarē. Komisija nevar piekrist šim apgalvojumam. Pirmkārt, BT īpatsvars kopējos piekļuves un zvanu ieņēmumos šķiet pieņemamāks atskaites punkts darījumu tarifu sloga novērtēšanai: zvanu ieņēmumi pārstāv lielāku daļu BT kopējos ieņēmumos nekā piekļuves ieņēmumi. (44) Tādēļ zvanu ieņēmumiem ir ļoti būtiska ietekme uz hipotētisko īri un BT tīkla tarificējamo vērtību, un to vajadzētu ņemt vērā, salīdzinot ieņēmumus un tarificējamās vērtības. Otrkārt, pat tad, ja piekļuves ieņēmumos jāizmanto tikai BT īpatsvars, starpība starp šo īpatsvaru (80 %) un BT īpatsvaru kopējā tarificējamā vērtībā fiksēto līniju telekomunikāciju nozarē (70 %) konkrētā laikā nav tāda, lai uzdotu jautājumu par BT tarificējamās vērtības līmeni, īpaši ņemot vērā to, ka ikvienam salīdzinājumam starp tarifiem un ieņēmumiem ir ierobežota vērtība.

| (152) | Vtesse iesaka citu metodi, kā pierādīt to, ka BT ir priekšrocība. To veido uzsvars uz pieņemto neatbilstību starp dažādu BT tīkla komponentu (piem., optisko šķiedru, savienojumu, ēku) vienību tarificējamām vērtībām un vērtībām, ko piemēro attiecībā uz citiem telekomunikāciju operatoriem. Pamatojoties uz šo, Vtesse secina, ka pēc I un I metodes BT īpašumam noteikta zemāka vērtība nekā tad, ja tiktu piemērota īres metode. Vtesse uzsver, ka, piemēram, BT noteiktā likme ir 34  sterliņu mārciņas par ēkas kvadrātmetru salīdzinājumā ar 115 sterliņu mārciņām par kvadrātmetru, kas noteikta citiem telekomunikāciju operatoriem, 74 sterliņu mārciņas par optiskās šķiedras kilometru salīdzinājumā ar 1 000/1 200 sterliņu mārciņām par optiskās šķiedras pāri citu operatoru gadījumā un 19 sterliņu mārciņas par savienojumu gadā salīdzinājumā ar gada maksu – 122 sterliņu mārciņas, ko faktiski maksā operatori par atsaistītām abonentlīnijām. |
| --- | --- |

(152)

Vtesse iesaka citu metodi, kā pierādīt to, ka BT ir priekšrocība. To veido uzsvars uz pieņemto neatbilstību starp dažādu BT tīkla komponentu (piem., optisko šķiedru, savienojumu, ēku) vienību tarificējamām vērtībām un vērtībām, ko piemēro attiecībā uz citiem telekomunikāciju operatoriem. Pamatojoties uz šo, Vtesse secina, ka pēc I un I metodes BT īpašumam noteikta zemāka vērtība nekā tad, ja tiktu piemērota īres metode. Vtesse uzsver, ka, piemēram, BT noteiktā likme ir 34  sterliņu mārciņas par ēkas kvadrātmetru salīdzinājumā ar 115 sterliņu mārciņām par kvadrātmetru, kas noteikta citiem telekomunikāciju operatoriem, 74 sterliņu mārciņas par optiskās šķiedras kilometru salīdzinājumā ar 1 000/1 200 sterliņu mārciņām par optiskās šķiedras pāri citu operatoru gadījumā un 19 sterliņu mārciņas par savienojumu gadā salīdzinājumā ar gada maksu – 122 sterliņu mārciņas, ko faktiski maksā operatori par atsaistītām abonentlīnijām.

| (153) | Šī pieeja nav apmierinoša vairāku iemeslu dēļ. Pirmkārt, AK valsts iestādes pārliecinoši iebilda, ka šos skaitļus, pat ja tie ir pareizi, nevar tieši salīdzināt. To iemeslu dēļ, ka minēti 125. apsvērumā, BT un Kingston un citu operatoru optisko šķiedru tīkli nav salīdzināmi. Tādēļ ne attiecībā uz BT, ne Kingston nevar piemērot īres apliecinājumu, ko atvasina no citu operatoru optisko šķiedru tīkliem. Ikvienā gadījumā Vtesse veiktie aprēķini un salīdzinājumi ir kļūdaini. |
| --- | --- |

(153)

Šī pieeja nav apmierinoša vairāku iemeslu dēļ. Pirmkārt, AK valsts iestādes pārliecinoši iebilda, ka šos skaitļus, pat ja tie ir pareizi, nevar tieši salīdzināt. To iemeslu dēļ, ka minēti 125. apsvērumā, BT un Kingston un citu operatoru optisko šķiedru tīkli nav salīdzināmi. Tādēļ ne attiecībā uz BT, ne Kingston nevar piemērot īres apliecinājumu, ko atvasina no citu operatoru optisko šķiedru tīkliem. Ikvienā gadījumā Vtesse veiktie aprēķini un salīdzinājumi ir kļūdaini.

| (154) | Pirmkārt, lai salīdzinājums būtu atbilstošs, vajadzētu ņemt vērā tikai BT izgaismotās šķiedras, jo likmes noteiktas tikai izgaismotām šķiedrām. Vtesse salīdzināja BT vidējo tarificējamo vērtību optiskās šķiedras kilometram ar šķiedru pāra īres vērtību līnijā. Faktiski optiskās šķiedras īres vērtība, kā to piemēro VBA, atšķirsies atkarībā no optisko šķiedru skaita līnijā. Jo vairāk šķiedru ir līnijā, jo zemāka būs to īres vērtība. (45) Tādējādi, ņemot vērā izgaismoto šķiedru īres toni, ko piemēro kopš 2005. gada, šķiet, ka divu optisko šķiedru (t. i., viena šķiedru pāra) īres vērtība par līnijas kilometru tīklos, kuru garums pārsniedz 3 000 km (46), būs 450 sterliņu mārciņu. (47) Īres vērtība trim optiskām šķiedrām par līnijas kilometru būs 540 sterliņu mārciņu, t. i., 180 sterliņu mārciņu par vienu optisko šķiedru (48). Tabulā 48 optisko šķiedru īres vērtība par līnijas kilometru būs 1 728 sterliņu mārciņas, t. i., 36 sterliņu mārciņas par vienu optisko šķiedru. (49) VBA apgalvo, ka šīs vērtības pamato tirgus. (50) |
| --- | --- |

(154)

Pirmkārt, lai salīdzinājums būtu atbilstošs, vajadzētu ņemt vērā tikai BT izgaismotās šķiedras, jo likmes noteiktas tikai izgaismotām šķiedrām. Vtesse salīdzināja BT vidējo tarificējamo vērtību optiskās šķiedras kilometram ar šķiedru pāra īres vērtību līnijā. Faktiski optiskās šķiedras īres vērtība, kā to piemēro VBA, atšķirsies atkarībā no optisko šķiedru skaita līnijā. Jo vairāk šķiedru ir līnijā, jo zemāka būs to īres vērtība. (45) Tādējādi, ņemot vērā izgaismoto šķiedru īres toni, ko piemēro kopš 2005. gada, šķiet, ka divu optisko šķiedru (t. i., viena šķiedru pāra) īres vērtība par līnijas kilometru tīklos, kuru garums pārsniedz 3 000 km (46), būs 450 sterliņu mārciņu. (47) Īres vērtība trim optiskām šķiedrām par līnijas kilometru būs 540 sterliņu mārciņu, t. i., 180 sterliņu mārciņu par vienu optisko šķiedru (48). Tabulā 48 optisko šķiedru īres vērtība par līnijas kilometru būs 1 728 sterliņu mārciņas, t. i., 36 sterliņu mārciņas par vienu optisko šķiedru. (49) VBA apgalvo, ka šīs vērtības pamato tirgus. (50)

| (155) | Ir skaidrs, ka BT pamattīklā vidēji ir dučiem izgaismotu šķiedru līnijā. Tas nozīmē, ka BT tarificējamā vērtība par optiskās šķiedras kilometru būtu jāsalīdzina ar VBA izmantotā tarifikācijas saraksta zemāko galu. Pamatojoties uz šo, šķiet, ka pretēji tam, ko apgalvo Vtesse, salīdzinājums starp BT tarificējamo vērtību par optiskās šķiedras kilometru un VBA izmantotajām īres vērtībām neuzrāda ievērojamu neatbilstību un nenorāda uz to, ka BT tīkls ir nepietiekami novērtēts. |
| --- | --- |

(155)

Ir skaidrs, ka BT pamattīklā vidēji ir dučiem izgaismotu šķiedru līnijā. Tas nozīmē, ka BT tarificējamā vērtība par optiskās šķiedras kilometru būtu jāsalīdzina ar VBA izmantotā tarifikācijas saraksta zemāko galu. Pamatojoties uz šo, šķiet, ka pretēji tam, ko apgalvo Vtesse, salīdzinājums starp BT tarificējamo vērtību par optiskās šķiedras kilometru un VBA izmantotajām īres vērtībām neuzrāda ievērojamu neatbilstību un nenorāda uz to, ka BT tīkls ir nepietiekami novērtēts.

| (156) | Attiecībā uz salīdzinājumu starp abonentlīnijas atsaistīšanas tarifu un BT tarifa vērtību par savienojumu vispirms tiek atzīmēts, ka saskaņā ar AK valsts iestādēm abonentlīnijas atsaistīšanas tarifs nav tas pats, kas tarificējama aktīva īre, jo ievērojama proporcija attiecas uz sistēmas un ekspluatācijas izmaksām, rēķinu sagatavošanu un izmaksām par BT netarificējamas ražotnes un iekārtu izmantošanu. Tādēļ to nevar tieši salīdzināt ar to, kā juridiski definē tarificējamu vērtību. Otrkārt, AK valsts iestādes norādīja, ka dažām abonentlīnijām faktiski ir augsta vērtība, citām – zema, un vēl citām ta var būt negatīva. No otras puses, saskaņā ar OFCOM abonentlīnijas atsaistīšanas pakalpojumus sniedz, lai sekmētu konkurenci platjoslas pakalpojumu jomā. (51) Abonentlīniju atsaistīšanu tādēļ arī ietekmē pieprasījums pēc platjoslas pakalpojumiem, un nav pieprasījuma pēc platjoslas pakalpojumiem lielam skaitam BT abonentlīniju, kas nepieciešamas tikai telefonijai. Tādēļ abonentlīnijas atsaistīšanas tarifs neatspoguļo visu BT savienojumu vidējo vērtību, un nevar izdarīt secinājumu, salīdzinot BT tarificējamo vērtību par savienojumu ar abonentlīnijas atsaistīšanas tarifu. Kā OFCOM parāda, komentējot lēmumu par procedūras uzsākšanu, BT, NTL un Telewest koeficienti ir gandrīz identiski, neraugoties uz to, ka attiecībā uz pēdējiem diviem uzņēmumiem piemēroja citādu vērtēšanas metodi. Iepriekš minēto iemeslu dēļ NTL un Telewest koeficients liekas piemērotāks atskaites punkts nekā Vtesse kotētie abonentlīnijas atsaistīšanas tarifi un šo koeficientu salīdzinājums neliecina ne par kādu neatbilstību starp dažādiem operatoriem. Turklāt jāatzīmē, ka saskaņā ar novērtējumu VBA apsver iespēju piemērot tarificējamo vērtību spektrā 15–20 sterliņu mārciņu par atsaistītu abonentlīniju, (52) kas atbilst novērtējumam par BT tarificējamo vērtību par savienojumu. |
| --- | --- |

(156)

Attiecībā uz salīdzinājumu starp abonentlīnijas atsaistīšanas tarifu un BT tarifa vērtību par savienojumu vispirms tiek atzīmēts, ka saskaņā ar AK valsts iestādēm abonentlīnijas atsaistīšanas tarifs nav tas pats, kas tarificējama aktīva īre, jo ievērojama proporcija attiecas uz sistēmas un ekspluatācijas izmaksām, rēķinu sagatavošanu un izmaksām par BT netarificējamas ražotnes un iekārtu izmantošanu. Tādēļ to nevar tieši salīdzināt ar to, kā juridiski definē tarificējamu vērtību. Otrkārt, AK valsts iestādes norādīja, ka dažām abonentlīnijām faktiski ir augsta vērtība, citām – zema, un vēl citām ta var būt negatīva. No otras puses, saskaņā ar OFCOM abonentlīnijas atsaistīšanas pakalpojumus sniedz, lai sekmētu konkurenci platjoslas pakalpojumu jomā. (51) Abonentlīniju atsaistīšanu tādēļ arī ietekmē pieprasījums pēc platjoslas pakalpojumiem, un nav pieprasījuma pēc platjoslas pakalpojumiem lielam skaitam BT abonentlīniju, kas nepieciešamas tikai telefonijai. Tādēļ abonentlīnijas atsaistīšanas tarifs neatspoguļo visu BT savienojumu vidējo vērtību, un nevar izdarīt secinājumu, salīdzinot BT tarificējamo vērtību par savienojumu ar abonentlīnijas atsaistīšanas tarifu. Kā OFCOM parāda, komentējot lēmumu par procedūras uzsākšanu, BT, NTL un Telewest koeficienti ir gandrīz identiski, neraugoties uz to, ka attiecībā uz pēdējiem diviem uzņēmumiem piemēroja citādu vērtēšanas metodi. Iepriekš minēto iemeslu dēļ NTL un Telewest koeficients liekas piemērotāks atskaites punkts nekā Vtesse kotētie abonentlīnijas atsaistīšanas tarifi un šo koeficientu salīdzinājums neliecina ne par kādu neatbilstību starp dažādiem operatoriem. Turklāt jāatzīmē, ka saskaņā ar novērtējumu VBA apsver iespēju piemērot tarificējamo vērtību spektrā 15–20 sterliņu mārciņu par atsaistītu abonentlīniju, (52) kas atbilst novērtējumam par BT tarificējamo vērtību par savienojumu.

| (157) | Attiecībā uz pieņēmumu par atšķirību starp tarificējamām vērtībām par kvadrātmetru ēkās Komisija vispirms atzīmē, ka pareizais skaitlis, ko iegūst no Telereal darījuma (53), nav 35 sterliņu mārciņas par kvadrātmetru, kā to pieņem Vtesse, bet, piemērojot aprēķinu, kas līdzīgs Vtesse aprēķinam, tas ir 51 sterliņu mārciņa par kvadrātmetru. Turklāt šo skaitli Vtesse salīdzina ar pieņēmumu par 115 sterliņu mārciņām par kvadrātmetru, ko piemēro citiem telekomunikāciju operatoriem. Tā kā nav skaidrs ne šā skaitļa pamatojums, ne salīdzināmība, tas neatspoguļo tās atšķirības, kuras varētu pastāvēt īpaši saskaņā ar telekomunikāciju operatoru attiecīgajām ģeogrāfiskās atrašanās vietām. AK valsts iestādes uzsvēra, ka BT īpašumu portfelis aptver visu AK, tostarp tās attālākos un atdalītākos apgabalus, un tam ir lejupvērsta ietekme uz īpašuma vidējo īres vērtību. |
| --- | --- |

(157)

Attiecībā uz pieņēmumu par atšķirību starp tarificējamām vērtībām par kvadrātmetru ēkās Komisija vispirms atzīmē, ka pareizais skaitlis, ko iegūst no Telereal darījuma (53), nav 35 sterliņu mārciņas par kvadrātmetru, kā to pieņem Vtesse, bet, piemērojot aprēķinu, kas līdzīgs Vtesse aprēķinam, tas ir 51 sterliņu mārciņa par kvadrātmetru. Turklāt šo skaitli Vtesse salīdzina ar pieņēmumu par 115 sterliņu mārciņām par kvadrātmetru, ko piemēro citiem telekomunikāciju operatoriem. Tā kā nav skaidrs ne šā skaitļa pamatojums, ne salīdzināmība, tas neatspoguļo tās atšķirības, kuras varētu pastāvēt īpaši saskaņā ar telekomunikāciju operatoru attiecīgajām ģeogrāfiskās atrašanās vietām. AK valsts iestādes uzsvēra, ka BT īpašumu portfelis aptver visu AK, tostarp tās attālākos un atdalītākos apgabalus, un tam ir lejupvērsta ietekme uz īpašuma vidējo īres vērtību.

| (158) | Vēl ir svarīgi atcerēties, ka BT vispārīgas nozīmes ēkas, tādas kā biroji vai noliktavas, kas neattiecas uz tīklu vai nav ar to saistītas, tiek vērtētas lokāli un atsevišķi pēc īres metodes. To tarificējamā vērtība 2000. gadā bija 180 miljoni sterliņu mārciņu. Darbības un specializētas ēkas, tādas kā telefonu centrāles, uzskata par BT tīkla daļu, un VBA tās vērtē centralizēti pēc I un I metodes. Pēc darījuma veikšanas BT maksā Telereal īri, kas bija 280 miljoni sterliņu mārciņu. BT ēku kopējā tarificējamā vērtībā ietverta BT atsevišķi vērtēto ēku tarificējamā vērtība, kas bija apmēram 180 miljoni sterliņu mārciņu 2000. gadā, un to ēku tarificējamā vērtība, kas ietvertas tīkla vispārējā vērtējumā un ko nevar īpaši identificēt, bet kas veido ievērojamu daļu no 560 miljoniem sterliņu mārciņām kā BT tīkla tarificējamās vērtības Apvienotajā Karalistē. Šie skaitļi neparāda, ka būtu ievērojama neatbilstība starp BT ēku faktisko tirgus vērtību, kā to parāda Telereal darījums, (54) un to tarificējamo vērtību, kā to aprēķinājusi VBA. (55) Tādēļ šie skaitļi nesniedz apliecinājumu par to, ka šī tarificējamā vērtība būtu nepietiekami novērtēta. |
| --- | --- |

(158)

Vēl ir svarīgi atcerēties, ka BT vispārīgas nozīmes ēkas, tādas kā biroji vai noliktavas, kas neattiecas uz tīklu vai nav ar to saistītas, tiek vērtētas lokāli un atsevišķi pēc īres metodes. To tarificējamā vērtība 2000. gadā bija 180 miljoni sterliņu mārciņu. Darbības un specializētas ēkas, tādas kā telefonu centrāles, uzskata par BT tīkla daļu, un VBA tās vērtē centralizēti pēc I un I metodes. Pēc darījuma veikšanas BT maksā Telereal īri, kas bija 280 miljoni sterliņu mārciņu. BT ēku kopējā tarificējamā vērtībā ietverta BT atsevišķi vērtēto ēku tarificējamā vērtība, kas bija apmēram 180 miljoni sterliņu mārciņu 2000. gadā, un to ēku tarificējamā vērtība, kas ietvertas tīkla vispārējā vērtējumā un ko nevar īpaši identificēt, bet kas veido ievērojamu daļu no 560 miljoniem sterliņu mārciņām kā BT tīkla tarificējamās vērtības Apvienotajā Karalistē. Šie skaitļi neparāda, ka būtu ievērojama neatbilstība starp BT ēku faktisko tirgus vērtību, kā to parāda Telereal darījums, (54) un to tarificējamo vērtību, kā to aprēķinājusi VBA. (55) Tādēļ šie skaitļi nesniedz apliecinājumu par to, ka šī tarificējamā vērtība būtu nepietiekami novērtēta.

| (159) | Vtesse izvirzīja vēl vienu sekundāru iebildi, pamatojoties uz Telereal iebildi. Vtesse iesaka, ka īre, ko BT maksā Telereal par tā ēkām, veido aptuveni 50 % no tā tarificējamās vērtības attiecīgajā gadā, kaut gan lielākā daļa no šīs tarificējamās vērtības ir tieši jāattiecina uz tā tīklu, nevis ēkām. No tā Vtesse secina, ka BT tīkls ir acīm redzami nepietiekami novērtēts. Tomēr šo iebildi pamato nepareizās telpas, jo daļa no Telereal darījumā ietvertā īpašuma tika vērtēts atsevišķi par 180 miljoniem sterliņu mārciņām. BT vispārējā tarificējamā vērtība visā Apvienotajā Karalistē darījuma laikā tādēļ bija 560 miljoni sterliņu mārciņu par tīklu un saistīto īpašumu plus 180 miljoni sterliņu mārciņu par atsevišķi vērtētām ēkām, kas kopā veido 740 miljonus sterliņu mārciņu. BT maksāja Telereal īri 280 miljonus sterliņu mārciņu, kas veido 38 % no kopējās tarificējamās vērtības. Pamatojoties uz šo skaitli, nevar izdarīt vērtīgu secinājumu. |
| --- | --- |

(159)

Vtesse izvirzīja vēl vienu sekundāru iebildi, pamatojoties uz Telereal iebildi. Vtesse iesaka, ka īre, ko BT maksā Telereal par tā ēkām, veido aptuveni 50 % no tā tarificējamās vērtības attiecīgajā gadā, kaut gan lielākā daļa no šīs tarificējamās vērtības ir tieši jāattiecina uz tā tīklu, nevis ēkām. No tā Vtesse secina, ka BT tīkls ir acīm redzami nepietiekami novērtēts. Tomēr šo iebildi pamato nepareizās telpas, jo daļa no Telereal darījumā ietvertā īpašuma tika vērtēts atsevišķi par 180 miljoniem sterliņu mārciņām. BT vispārējā tarificējamā vērtība visā Apvienotajā Karalistē darījuma laikā tādēļ bija 560 miljoni sterliņu mārciņu par tīklu un saistīto īpašumu plus 180 miljoni sterliņu mārciņu par atsevišķi vērtētām ēkām, kas kopā veido 740 miljonus sterliņu mārciņu. BT maksāja Telereal īri 280 miljonus sterliņu mārciņu, kas veido 38 % no kopējās tarificējamās vērtības. Pamatojoties uz šo skaitli, nevar izdarīt vērtīgu secinājumu.

| (160) | Jebkurā gadījumā šķiet apšaubāma metodika, ko veido BT īpašuma daļu atdalīšana un izolēta vērtēšana. Lielbritānijas precedenta tiesībās apstiprināts, ka VBA jāvērtē telekomunikāciju operatoru īpašums kopumā. Šo noteikumu nediskriminējoši piemēro attiecībā uz visiem operatoriem. Ikviena īpašuma vērtēšanas veida raksturīga iezīme ir tā, ka tirgus īre visam īpašumam parasti atšķiras no īpašuma daļu tirgus īres summas: tā bieži ir zemāka, (56) atsevišķos gadījumos tā var būt arī augstāka. Tādēļ ir iespējams, ka BT īpašuma portfeļa tirgus īre, izolēti vērtēta, būs atšķirīga no vērtības, kad to ietvers BT īpašumā. |
| --- | --- |

(160)

Jebkurā gadījumā šķiet apšaubāma metodika, ko veido BT īpašuma daļu atdalīšana un izolēta vērtēšana. Lielbritānijas precedenta tiesībās apstiprināts, ka VBA jāvērtē telekomunikāciju operatoru īpašums kopumā. Šo noteikumu nediskriminējoši piemēro attiecībā uz visiem operatoriem. Ikviena īpašuma vērtēšanas veida raksturīga iezīme ir tā, ka tirgus īre visam īpašumam parasti atšķiras no īpašuma daļu tirgus īres summas: tā bieži ir zemāka, (56) atsevišķos gadījumos tā var būt arī augstāka. Tādēļ ir iespējams, ka BT īpašuma portfeļa tirgus īre, izolēti vērtēta, būs atšķirīga no vērtības, kad to ietvers BT īpašumā.

| (161) | Līdz ar to nav skaidra apliecinājuma tam, ka I un I metode vispārīgi dotu zemāku tarificējamo vērtību salīdzinājumā ar īres metodi, vai ka VBA, piemērojot I un I metodi attiecībā uz BT un Kingston, kļūdījās un nepietiekami novērtēja īpašuma tarificējamo vērtību. |
| --- | --- |

(161)

Līdz ar to nav skaidra apliecinājuma tam, ka I un I metode vispārīgi dotu zemāku tarificējamo vērtību salīdzinājumā ar īres metodi, vai ka VBA, piemērojot I un I metodi attiecībā uz BT un Kingston, kļūdījās un nepietiekami novērtēja īpašuma tarificējamo vērtību.

6.2.2.   Vai I un I metode dod priekšrocību, pastāvot peļņas normai?

| (162) | Kā sākotnēju piezīmi var uzsvērt to, ka jautājums par marginālo aplikšanu ar nodokli, t. i., ar nodokli apliek no jauna izgaismotās šķiedras, ir būtisks, ciktāl tas attiecas uz tarifu noteikšanu BT, bet ne Kingston. Kā apgalvots 22. apsvērumā, Kingston pieder meitasuzņēmums Torch Communications Ltd., kas ekspluatē šķiedru pamattīklu ārpus Kingston lokālā piekļuves tīkla un kura vērtība noteikta pēc īres metodes. Tādēļ Torch Communications Ltd. ir pilnībā tarificēts par šķiedrām, kas izgaismotas no jauna. I un I metodi piemēro tikai attiecībā uz Kingston tīklu, kas būtībā ir lokālas piekļuves tīkls. Kā jau paskaidrots, (57) uz Kingston īpašumu neattiecas pārskatīšanas mehānisms. Tas atspoguļo faktu, ka saskaņā ar AK valsts iestādēm neviens konkurents nav būvējis tīklus Kingston ietvaros Halles konurbācijas apgabalā un Kingston tīkls jau pārklāj gandrīz 100 % no apgabala, tādēļ Kingston to nepaplašina. Tādēļ nebija prasības par būtiskām apstākļu pārmaiņām, kuras varētu ievērojami mainīt Kingston tīkla tarificējamo vērtību. Komisija pieņem iebildi un atzīmē, ka neviena trešā persona neuzskata, ka Kingston gūtu labumu no priekšrocības peļņas normas līmenī. |
| --- | --- |

(162)

Kā sākotnēju piezīmi var uzsvērt to, ka jautājums par marginālo aplikšanu ar nodokli, t. i., ar nodokli apliek no jauna izgaismotās šķiedras, ir būtisks, ciktāl tas attiecas uz tarifu noteikšanu BT, bet ne Kingston. Kā apgalvots 22. apsvērumā, Kingston pieder meitasuzņēmums Torch Communications Ltd., kas ekspluatē šķiedru pamattīklu ārpus Kingston lokālā piekļuves tīkla un kura vērtība noteikta pēc īres metodes. Tādēļ Torch Communications Ltd. ir pilnībā tarificēts par šķiedrām, kas izgaismotas no jauna. I un I metodi piemēro tikai attiecībā uz Kingston tīklu, kas būtībā ir lokālas piekļuves tīkls. Kā jau paskaidrots, (57) uz Kingston īpašumu neattiecas pārskatīšanas mehānisms. Tas atspoguļo faktu, ka saskaņā ar AK valsts iestādēm neviens konkurents nav būvējis tīklus Kingston ietvaros Halles konurbācijas apgabalā un Kingston tīkls jau pārklāj gandrīz 100 % no apgabala, tādēļ Kingston to nepaplašina. Tādēļ nebija prasības par būtiskām apstākļu pārmaiņām, kuras varētu ievērojami mainīt Kingston tīkla tarificējamo vērtību. Komisija pieņem iebildi un atzīmē, ka neviena trešā persona neuzskata, ka Kingston gūtu labumu no priekšrocības peļņas normas līmenī.

| (163) | Tomēr BT gadījumā tas, ka nav apliecinājuma par priekšrocību īpašuma vispārējā vērtējuma līmenī noteikti neizslēdz iespēju par to, ka margināli apliekot ar nodokli, t. i., ar nodokli apliekot no jauna izgaismotās šķiedras, tiek piešķirtas priekšrocības šim uzņēmumam. Faktiski vairāku trešo personu sniegtie komentāri norāda, ka atšķirīgais veids, kādā nosaka tarifus BT un citiem telekomunikāciju operatoriem, kad tie izgaismo šķiedras, var radīt konkurences kropļojumus tad, kad šie uzņēmumi konkurē par vienu un to pašu līgumu. Šī problēma rada vispārīgāku jautājumu par tarificējamo vērtību pārskatīšanu, ko VBA veic katru gadu. |
| --- | --- |

(163)

Tomēr BT gadījumā tas, ka nav apliecinājuma par priekšrocību īpašuma vispārējā vērtējuma līmenī noteikti neizslēdz iespēju par to, ka margināli apliekot ar nodokli, t. i., ar nodokli apliekot no jauna izgaismotās šķiedras, tiek piešķirtas priekšrocības šim uzņēmumam. Faktiski vairāku trešo personu sniegtie komentāri norāda, ka atšķirīgais veids, kādā nosaka tarifus BT un citiem telekomunikāciju operatoriem, kad tie izgaismo šķiedras, var radīt konkurences kropļojumus tad, kad šie uzņēmumi konkurē par vienu un to pašu līgumu. Šī problēma rada vispārīgāku jautājumu par tarificējamo vērtību pārskatīšanu, ko VBA veic katru gadu.

| (164) | Jau paskaidrots iepriekš, ka, telekomunikāciju operatoram, kam piemēro īres metodi, pievienojot un izgaismojot jaunu šķiedru, tā tarificējamo vērtību palielina jaunās šķiedras tarificējamā vērtība. Pretējs process notiek tad, kad telekomunikāciju operators izslēdz un atvieno šķiedru: šo šķiedru tarificējamo vērtību tādā gadījumā atskaita. Uz telekomunikāciju operatoriem, kurus vērtē pēc I un I metodes, neattiecas šāda veida precīzas korekcijas. BT gadījumā gada pārskatīšanas pamatā ir tirgus korekcijas mehānisms: BT tirgus īpatsvara pārmaiņām vajadzētu atspoguļot pārmaiņas tīkla vērtībā. Tādēļ rodas jautājums, vai tas, ka tīklu pārmaiņas, piemēram, izgaismošana, tiek ņemtas vērā dažādi, varētu radīt priekšrocību BT. |
| --- | --- |

(164)

Jau paskaidrots iepriekš, ka, telekomunikāciju operatoram, kam piemēro īres metodi, pievienojot un izgaismojot jaunu šķiedru, tā tarificējamo vērtību palielina jaunās šķiedras tarificējamā vērtība. Pretējs process notiek tad, kad telekomunikāciju operators izslēdz un atvieno šķiedru: šo šķiedru tarificējamo vērtību tādā gadījumā atskaita. Uz telekomunikāciju operatoriem, kurus vērtē pēc I un I metodes, neattiecas šāda veida precīzas korekcijas. BT gadījumā gada pārskatīšanas pamatā ir tirgus korekcijas mehānisms: BT tirgus īpatsvara pārmaiņām vajadzētu atspoguļot pārmaiņas tīkla vērtībā. Tādēļ rodas jautājums, vai tas, ka tīklu pārmaiņas, piemēram, izgaismošana, tiek ņemtas vērā dažādi, varētu radīt priekšrocību BT.

| (165) | Komisija saprot, ka, pamatojoties uz BT sniegtajiem darījumu plāniem, VBA novērtē hipotētisko īri, kādu var paredzēt par BT īpašumu, pamatojoties uz gaidāmajiem ieņēmumiem un izdevumiem saistībā ar īpašuma izmantošanu. Vērtēšanā tādēļ ietvers ikvienu tīkla iznesumu, tostarp jaunu optisko šķiedru izgaismošanu, kas būs nepieciešams gaidāmā pieprasījuma apmierināšanai. Tādēļ tādas jaunas šķiedras izgaismošana, neatkarīgi no tā, vai to īrē, vai tā faktiski pieder BT, (58) ir gaidāma, un to ņem vērā VBA. Faktiski šīs vērtēšanas metodes dēļ un atšķirībā no tiem telekomunikāciju operatoriem, kurus vērtē pēc īres metodes, BT tarificē arī par tumšām šķiedrām, pieņemot, ka dažas tumšās šķiedras tiks izgaismotas nākamo piecu gadu vērtēšanas periodā. Visbeidzot gada atkārtotā novērtēšana, kuras pamatā ir BT tirgus īpatsvara attīstība, paredzēta tam, lai fiksētu būtiskas pārmaiņas BT tīklā. (59) |
| --- | --- |

(165)

Komisija saprot, ka, pamatojoties uz BT sniegtajiem darījumu plāniem, VBA novērtē hipotētisko īri, kādu var paredzēt par BT īpašumu, pamatojoties uz gaidāmajiem ieņēmumiem un izdevumiem saistībā ar īpašuma izmantošanu. Vērtēšanā tādēļ ietvers ikvienu tīkla iznesumu, tostarp jaunu optisko šķiedru izgaismošanu, kas būs nepieciešams gaidāmā pieprasījuma apmierināšanai. Tādēļ tādas jaunas šķiedras izgaismošana, neatkarīgi no tā, vai to īrē, vai tā faktiski pieder BT, (58) ir gaidāma, un to ņem vērā VBA. Faktiski šīs vērtēšanas metodes dēļ un atšķirībā no tiem telekomunikāciju operatoriem, kurus vērtē pēc īres metodes, BT tarificē arī par tumšām šķiedrām, pieņemot, ka dažas tumšās šķiedras tiks izgaismotas nākamo piecu gadu vērtēšanas periodā. Visbeidzot gada atkārtotā novērtēšana, kuras pamatā ir BT tirgus īpatsvara attīstība, paredzēta tam, lai fiksētu būtiskas pārmaiņas BT tīklā. (59)

| (166) | Tādēļ nav pareizi teikt, ka BT nerodas nodokļu saistības, kā to apgalvo sūdzības iesniedzējs vai trešā persona, tāda kā Altnet. Neapšaubāmi ir tas, ka uz tīklu kā īpašumu, kura pašreizējā vērtība Anglijā ir 530 000 000 sterliņu mārciņu un kas vērtēts kopumā, tāda neliela pārmaiņa kā papildu šķiedru izgaismošana varētu atstāt neievērojamāku ietekmi nekā uz tādu mazu operatoru kā Vtesse. Turklāt BT tīkla vērtības palielinājumu kompensē faktori, kurus rada vērtības samazināšanās, piemēram, konkurentu jaudas izplešanās. Tas padara vēl nemanāmāku to ietekmi, kādu rada BT ar jaunu šķiedru izgaismošanu. Tomēr tas nenozīmē, ka šādām no jauna izgaismotām šķiedrām netiek piemērots tarifs. |
| --- | --- |

(166)

Tādēļ nav pareizi teikt, ka BT nerodas nodokļu saistības, kā to apgalvo sūdzības iesniedzējs vai trešā persona, tāda kā Altnet. Neapšaubāmi ir tas, ka uz tīklu kā īpašumu, kura pašreizējā vērtība Anglijā ir 530 000 000 sterliņu mārciņu un kas vērtēts kopumā, tāda neliela pārmaiņa kā papildu šķiedru izgaismošana varētu atstāt neievērojamāku ietekmi nekā uz tādu mazu operatoru kā Vtesse. Turklāt BT tīkla vērtības palielinājumu kompensē faktori, kurus rada vērtības samazināšanās, piemēram, konkurentu jaudas izplešanās. Tas padara vēl nemanāmāku to ietekmi, kādu rada BT ar jaunu šķiedru izgaismošanu. Tomēr tas nenozīmē, ka šādām no jauna izgaismotām šķiedrām netiek piemērots tarifs.

| (167) | Vtesse pieņem, ka saistībā ar tādu tipisku piedāvājumu, kāds tiek izteikts par pamattīkla un piekļuves telekomunikāciju līnijas nodrošināšanu uzņēmumam Kent MAN, (60) nodokļu saistības veido 16 % no gaidāmajiem periodiskajiem ieņēmumiem. Par to pašu pieteikumu Vtesse uzskata, ka BT noteiktais tarifs bijis ne lielāks par 2 %, kas ir BT šķietamais vidējais tarifu/ieņēmumu koeficients. Vtesse secina, ka BT tiek daudz mazāk aplikts ar nodokli salīdzināmā un šai gadījumā identiskā darījumā, un tādēļ BT rodas nepārprotama priekšrocība. |
| --- | --- |

(167)

Vtesse pieņem, ka saistībā ar tādu tipisku piedāvājumu, kāds tiek izteikts par pamattīkla un piekļuves telekomunikāciju līnijas nodrošināšanu uzņēmumam Kent MAN, (60) nodokļu saistības veido 16 % no gaidāmajiem periodiskajiem ieņēmumiem. Par to pašu pieteikumu Vtesse uzskata, ka BT noteiktais tarifs bijis ne lielāks par 2 %, kas ir BT šķietamais vidējais tarifu/ieņēmumu koeficients. Vtesse secina, ka BT tiek daudz mazāk aplikts ar nodokli salīdzināmā un šai gadījumā identiskā darījumā, un tādēļ BT rodas nepārprotama priekšrocība.

| (168) | Šo pieeju nevar saglabāt. Pirmkārt, nav pareizi pieņemt, ka, tā kā BT vidējais tarifu/ieņēmumu koeficients ir 2 %, (61) to šajā pieteikumā apliek ar 2 % nodokli. Šo koeficientu aprēķina, pamatojoties uz BT vispārīgo tarificējamo vērtību, kam pieskaita to šķiedru vērtību, kuras BT izgaismo pēc līguma ar Kent MAN, vai nu gaidot uz tirgus īpatsvaru balstītu pārskatīšanas mehānismu, vai arī uz šāda mehānisma bāzes. Lai veiktu atbilstošu un pareizu salīdzinājumu ar Vtesse nodokļu saistībām attiecībā uz šo pieteikumu, vajadzētu noteikt, par cik šīs līgums palielinājis BT tīkla tarificējamo vērtību, vai nu sagaidot gada pārskatīšanas mehānismu, vai izmantojot šo mehānismu. Sagaidāmā vērtēšana ir kopējs novērtējums, un tajā nevar identificēt atsevišķus līgumus. Tādēļ nevar noteikt, par cik Kent Man līgums palielinājis BT tīkla tarificējamo vērtību. Ikvienā gadījumā tas nenovestu pie galīga secinājuma par iespējamas priekšrocības un tātad valsts atbalsta pastāvēšanu. Vtesse tarifu saistības par šo pieteikumu nevar uzskatīt par atskaites punktu, uz kura pamata var novērtēt, vai BT varētu būt priekšrocība EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Šādas nodokļu saistības faktiski varētu mainīties saskaņā ar izvēlēto tehnisko risinājumu, pieteikumu iesniedzēju uzņēmumu izmaksu struktūru, tā optisko šķiedru tīkla garumu, kādu operatori izmantos pakalpojumu sniegšanai, un visbeidzot no apjoma, kādā būs jāizgaismo jaunas šķiedras. (62) Tādēļ saskaņā ar īres metodi telekomunikāciju operatoram, kas sniegs pakalpojumu, izmantojot jau izgaismotu šķiedru, tarifi nepalielināsies. (63) |
| --- | --- |

(168)

Šo pieeju nevar saglabāt. Pirmkārt, nav pareizi pieņemt, ka, tā kā BT vidējais tarifu/ieņēmumu koeficients ir 2 %, (61) to šajā pieteikumā apliek ar 2 % nodokli. Šo koeficientu aprēķina, pamatojoties uz BT vispārīgo tarificējamo vērtību, kam pieskaita to šķiedru vērtību, kuras BT izgaismo pēc līguma ar Kent MAN, vai nu gaidot uz tirgus īpatsvaru balstītu pārskatīšanas mehānismu, vai arī uz šāda mehānisma bāzes. Lai veiktu atbilstošu un pareizu salīdzinājumu ar Vtesse nodokļu saistībām attiecībā uz šo pieteikumu, vajadzētu noteikt, par cik šīs līgums palielinājis BT tīkla tarificējamo vērtību, vai nu sagaidot gada pārskatīšanas mehānismu, vai izmantojot šo mehānismu. Sagaidāmā vērtēšana ir kopējs novērtējums, un tajā nevar identificēt atsevišķus līgumus. Tādēļ nevar noteikt, par cik Kent Man līgums palielinājis BT tīkla tarificējamo vērtību. Ikvienā gadījumā tas nenovestu pie galīga secinājuma par iespējamas priekšrocības un tātad valsts atbalsta pastāvēšanu. Vtesse tarifu saistības par šo pieteikumu nevar uzskatīt par atskaites punktu, uz kura pamata var novērtēt, vai BT varētu būt priekšrocība EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Šādas nodokļu saistības faktiski varētu mainīties saskaņā ar izvēlēto tehnisko risinājumu, pieteikumu iesniedzēju uzņēmumu izmaksu struktūru, tā optisko šķiedru tīkla garumu, kādu operatori izmantos pakalpojumu sniegšanai, un visbeidzot no apjoma, kādā būs jāizgaismo jaunas šķiedras. (62) Tādēļ saskaņā ar īres metodi telekomunikāciju operatoram, kas sniegs pakalpojumu, izmantojot jau izgaismotu šķiedru, tarifi nepalielināsies. (63)

| (169) | Tādu pašu pamatojumu var piemērot attiecībā uz Vtesse iebildi, kuras pamatā ir salīdzinājums starp BT liela apjoma iznesuma pakalpojumu (LAIP) cenām un tarifiem, kādus par optisko šķiedru izgaismošanu maksātu operators, kas novērtēts pēc īres metodes, lai sniegtu tādu pašu pakalpojumu. Atkarībā no LAIP kapacitātes un attāluma Vtesse uzskata, ka šādam operatoram vajadzētu maksāt tarifus, kas sasniegtu pat 87 % no BT noteiktās maksas, un uzskata to par papildu apliecinājumu tam, ka vai nu BT optiskais tīkls ir nepietiekami novērtēts, vai arī tam noteikti neatbilstoši nodokļi pēc peļņas normas. Tomēr šīs iebildes pamatā ir pieņēmums, ka šādam hipotētiskam operatoram būtu viens vienīgs izgaismotu šķiedru pāris tādā pašā līnijā, kādu izvēlējies BT. Tomēr, ja šis operators izmanto jau izgaismotu šķiedru, lai sniegtu LAIP, papildizmaksas saistībā ar tarifiem pēc īres metodi būs nulle. Turklāt ja šis operators izgaismo jaunas šķiedras līnijā, kurā tam jau ir vairākas izgaismotas optiskās šķiedras, tā marginālās izmaksas būtu daudz zemākas, jo lielāks optisko šķiedru skaits vienā līnijā nosaka zemākus tarifus par šķiedrām. No šīs iebildes atkal nevar izdarīt secinājumu. |
| --- | --- |

(169)

Tādu pašu pamatojumu var piemērot attiecībā uz Vtesse iebildi, kuras pamatā ir salīdzinājums starp BT liela apjoma iznesuma pakalpojumu (LAIP) cenām un tarifiem, kādus par optisko šķiedru izgaismošanu maksātu operators, kas novērtēts pēc īres metodes, lai sniegtu tādu pašu pakalpojumu. Atkarībā no LAIP kapacitātes un attāluma Vtesse uzskata, ka šādam operatoram vajadzētu maksāt tarifus, kas sasniegtu pat 87 % no BT noteiktās maksas, un uzskata to par papildu apliecinājumu tam, ka vai nu BT optiskais tīkls ir nepietiekami novērtēts, vai arī tam noteikti neatbilstoši nodokļi pēc peļņas normas. Tomēr šīs iebildes pamatā ir pieņēmums, ka šādam hipotētiskam operatoram būtu viens vienīgs izgaismotu šķiedru pāris tādā pašā līnijā, kādu izvēlējies BT. Tomēr, ja šis operators izmanto jau izgaismotu šķiedru, lai sniegtu LAIP, papildizmaksas saistībā ar tarifiem pēc īres metodi būs nulle. Turklāt ja šis operators izgaismo jaunas šķiedras līnijā, kurā tam jau ir vairākas izgaismotas optiskās šķiedras, tā marginālās izmaksas būtu daudz zemākas, jo lielāks optisko šķiedru skaits vienā līnijā nosaka zemākus tarifus par šķiedrām. No šīs iebildes atkal nevar izdarīt secinājumu.

| (170) | Ņemot vērā šos faktus, nav pareizs pieņēmums par to, ka BT likmes netiek noteiktas pēc peļņas normas. Pat ja saskaņā ar Vtesse apgalvojumu analīzes vienība ir tādu līgumu tarificēšana, par kuriem konkurē Vtesse un BT, BT nav acīm redzamas priekšrocības: to tarificē par šķiedrām, kas izgaismotas no jauna, kaut gan pieeja ir atšķirīga un ne tik caurskatāma. Komisija arī atzīmē, ka tādēļ, ka I un I metodes pamatā ir paredzamie ieņēmumi, BT likmes tiek noteiktas tumšām šķiedrām, pieņemot, ka šīs šķiedras būs jāizgaismo, lai apmierinātu gaidāmo pieprasījumu. Tādēļ atšķirībā no citiem telekomunikāciju operatoriem, kuriem nodokļus aprēķina tikai tad, kad tie izgaismo šķiedras, BT tiek tarificēts arī par tumšām šķiedrām. |
| --- | --- |

(170)

Ņemot vērā šos faktus, nav pareizs pieņēmums par to, ka BT likmes netiek noteiktas pēc peļņas normas. Pat ja saskaņā ar Vtesse apgalvojumu analīzes vienība ir tādu līgumu tarificēšana, par kuriem konkurē Vtesse un BT, BT nav acīm redzamas priekšrocības: to tarificē par šķiedrām, kas izgaismotas no jauna, kaut gan pieeja ir atšķirīga un ne tik caurskatāma. Komisija arī atzīmē, ka tādēļ, ka I un I metodes pamatā ir paredzamie ieņēmumi, BT likmes tiek noteiktas tumšām šķiedrām, pieņemot, ka šīs šķiedras būs jāizgaismo, lai apmierinātu gaidāmo pieprasījumu. Tādēļ atšķirībā no citiem telekomunikāciju operatoriem, kuriem nodokļus aprēķina tikai tad, kad tie izgaismo šķiedras, BT tiek tarificēts arī par tumšām šķiedrām.

| (171) | Komisija tādēļ var piekrist OFCOM apgalvojumam par to, ka “[pārskatīšanas] sistēma varētu nodrošināt būtiski simetrisku rezultātu ilgtermiņā ikvienā gadījumā, pat pastāvot dažādām līnijām un zemam caurskatāmības līmenim”. |
| --- | --- |

(171)

Komisija tādēļ var piekrist OFCOM apgalvojumam par to, ka “[pārskatīšanas] sistēma varētu nodrošināt būtiski simetrisku rezultātu ilgtermiņā ikvienā gadījumā, pat pastāvot dažādām līnijām un zemam caurskatāmības līmenim”.

| (172) | To, ka nav izteiktas konkurences, apstiprina tirgus īpatsvars augstas platjoslas pakalpojumu sniegšanas tirgū lieliem klientiem, kurā BT tieši konkurē ar Vtesse. (64) Saskaņā ar BT sniegtajiem skaitļiem tā tirgus īpatsvars ir 12 %, un tas ir tikai ceturtais lielākais spēlētājs. Saskaņā ar OFCOM datiem BT tirgus daļa ir [10-15]* (65) % no tādu tradicionālo saskarnes nomātu līniju izmantošanas, kas ir 622 Mbit/s un vairāk. (66) Kaut gan tas ir saistīts ar telekomunikāciju nozari, tomēr izrādās, ka BT ir salīdzinoši zems tirgus īpatsvars šajā specifiskajā tirgū. Varētu pieņemt, ka, ja BT patiešām būtu liela priekšrocība, kas izpaustos kā atbrīvojums no jaunu šķiedru marginālas aplikšanas ar nodokli, tā tirgus daļa būtu ievērojami lielāka. Tādēļ Komisijas rīcībā esošie dati neapstiprina pieņēmumu par to, ka BT būtu konkurētspējīga priekšrocība, kuras dēļ citi telekomunikāciju operatori nevarētu ar to konkurēt šajā specifiskajā tirgū. (67) |
| --- | --- |

(172)

To, ka nav izteiktas konkurences, apstiprina tirgus īpatsvars augstas platjoslas pakalpojumu sniegšanas tirgū lieliem klientiem, kurā BT tieši konkurē ar Vtesse. (64) Saskaņā ar BT sniegtajiem skaitļiem tā tirgus īpatsvars ir 12 %, un tas ir tikai ceturtais lielākais spēlētājs. Saskaņā ar OFCOM datiem BT tirgus daļa ir [10-15]* (65) % no tādu tradicionālo saskarnes nomātu līniju izmantošanas, kas ir 622 Mbit/s un vairāk. (66) Kaut gan tas ir saistīts ar telekomunikāciju nozari, tomēr izrādās, ka BT ir salīdzinoši zems tirgus īpatsvars šajā specifiskajā tirgū. Varētu pieņemt, ka, ja BT patiešām būtu liela priekšrocība, kas izpaustos kā atbrīvojums no jaunu šķiedru marginālas aplikšanas ar nodokli, tā tirgus daļa būtu ievērojami lielāka. Tādēļ Komisijas rīcībā esošie dati neapstiprina pieņēmumu par to, ka BT būtu konkurētspējīga priekšrocība, kuras dēļ citi telekomunikāciju operatori nevarētu ar to konkurēt šajā specifiskajā tirgū. (67)

| (173) | Kā pēdējo punktu jautājumā par pārskatīšanu Komisija savā lēmumā par uzsākšanu min to, ka “kaut gan BT nav mehānisma, kas pārskatīšanas gadījumā samazinātu tā vērtību, nešķiet, ka pastāv līdzīgs sistemātisks pārskats par tirgus apstākļiem, kādos darbojas konkurenti”. Ņemot vērā AK valsts iestāžu un BT sniegtos paskaidrojumus, Komisija pārliecinājās, ka šīm bažām nav pamata. Uz BT ne tikai neattiecas mehānisms, kas pārskatīšanas gadījumā samazinātu tā vērtību, bet, kā jau paskaidrots, attiecībā uz BT piemēro tādu pārskatīšanas mehānismu, kura pamatā ir tā tirgus daļas attīstība. Ir taisnība, ka vairāku gadu laikā tā tirgus daļa un tādējādi tarificējamā vērtība samazinājās, kas izpaudās kā vērtības samazināšanās palielinātas konkurences dēļ. Tomēr 2003. un 2004. gadā tā tarificējamā vērtība palielinājās par attiecīgi 4 un 7,1 miljoniem sterliņu mārciņu. Attiecībā uz konkurentiem tie var saņemt un patiešām gūst labumu no pārskatīšanas, kuras rezultātā samazinās to vērtība: piemēram, kopš 2001. gada 1. aprīļa tie saņem 15 % atlaidi no optisko šķiedru tīkla tarificējamās vērtības, un kopš 2002. gada 1. aprīļa saņemtā atlaide ir 25 %, lai parādītu pārmērīgo piedāvājumu šajā nozarē. Tādēļ šķiedru pāra tarificējamā vērtība samazinājās no 1 000 sterliņu mārciņām par kilometru ārpus Londonas 2000. gadā līdz 850 sterliņu mārciņām par kilometru 2001. gadā, un 750 sterliņu mārciņām laikā starp 2002. un 2004. gadu. Saskaņā ar 2005.–2010. gada sarakstu šķiedru pāra kilometra tarificējamā vērtība vēl samazinājusies līdz 500 sterliņu mārciņām. Tas nozīmē, ka tāda operatora, kura optisko šķiedru tīkls palicis nemainīgs šajā laikā, tarificējamajai vērtībai būtu 50 % samazinājums. |
| --- | --- |

(173)

Kā pēdējo punktu jautājumā par pārskatīšanu Komisija savā lēmumā par uzsākšanu min to, ka “kaut gan BT nav mehānisma, kas pārskatīšanas gadījumā samazinātu tā vērtību, nešķiet, ka pastāv līdzīgs sistemātisks pārskats par tirgus apstākļiem, kādos darbojas konkurenti”. Ņemot vērā AK valsts iestāžu un BT sniegtos paskaidrojumus, Komisija pārliecinājās, ka šīm bažām nav pamata. Uz BT ne tikai neattiecas mehānisms, kas pārskatīšanas gadījumā samazinātu tā vērtību, bet, kā jau paskaidrots, attiecībā uz BT piemēro tādu pārskatīšanas mehānismu, kura pamatā ir tā tirgus daļas attīstība. Ir taisnība, ka vairāku gadu laikā tā tirgus daļa un tādējādi tarificējamā vērtība samazinājās, kas izpaudās kā vērtības samazināšanās palielinātas konkurences dēļ. Tomēr 2003. un 2004. gadā tā tarificējamā vērtība palielinājās par attiecīgi 4 un 7,1 miljoniem sterliņu mārciņu. Attiecībā uz konkurentiem tie var saņemt un patiešām gūst labumu no pārskatīšanas, kuras rezultātā samazinās to vērtība: piemēram, kopš 2001. gada 1. aprīļa tie saņem 15 % atlaidi no optisko šķiedru tīkla tarificējamās vērtības, un kopš 2002. gada 1. aprīļa saņemtā atlaide ir 25 %, lai parādītu pārmērīgo piedāvājumu šajā nozarē. Tādēļ šķiedru pāra tarificējamā vērtība samazinājās no 1 000 sterliņu mārciņām par kilometru ārpus Londonas 2000. gadā līdz 850 sterliņu mārciņām par kilometru 2001. gadā, un 750 sterliņu mārciņām laikā starp 2002. un 2004. gadu. Saskaņā ar 2005.–2010. gada sarakstu šķiedru pāra kilometra tarificējamā vērtība vēl samazinājusies līdz 500 sterliņu mārciņām. Tas nozīmē, ka tāda operatora, kura optisko šķiedru tīkls palicis nemainīgs šajā laikā, tarificējamajai vērtībai būtu 50 % samazinājums.

| (174) | Noslēgumā ir jāatgādina, ka darījumu tarifi ir nodoklis par īpašuma vērtību. Tas nav nodoklis par peļņu vai ieņēmumiem. To parasti piemēro visam īpašumam, kas atrodas ārpus valsts, un tādējādi to piemēro attiecībā uz visiem telekomunikāciju tīkliem. Saskaņā ar precedenta tiesībām visus telekomunikāciju tīklus vērtē kopumā. Ir vairākas metodes šāda īpašuma vērtības noteikšanai. Ja šīs metodes piemēro vienlīdzīgi, tām būtu jādod vienādi vērtēšanas rezultāti. Specifiskas vērtēšanas metodes piemērošana ir atkarīga no lietas apstākļiem. |
| --- | --- |

(174)

Noslēgumā ir jāatgādina, ka darījumu tarifi ir nodoklis par īpašuma vērtību. Tas nav nodoklis par peļņu vai ieņēmumiem. To parasti piemēro visam īpašumam, kas atrodas ārpus valsts, un tādējādi to piemēro attiecībā uz visiem telekomunikāciju tīkliem. Saskaņā ar precedenta tiesībām visus telekomunikāciju tīklus vērtē kopumā. Ir vairākas metodes šāda īpašuma vērtības noteikšanai. Ja šīs metodes piemēro vienlīdzīgi, tām būtu jādod vienādi vērtēšanas rezultāti. Specifiskas vērtēšanas metodes piemērošana ir atkarīga no lietas apstākļiem.

| (175) | Tagad šķiet, ka VOA piemēroja vispārīgus noteikumus par darījumu tarifiem attiecībā uz BT un Kingston un tas atbilst tiesību aktiem un tiesu praksei. Ir skaidrs, ka BT un Kingston īpašuma vērtības noteikšana un tarificējamās vērtības pārskatīšana veikta saskaņā ar metodi, kas atšķiras no konkurentiem piemērotās metodes. Tomēr Komisija var secināt, ka nav apliecinājuma tam, ka šādas atšķirīgas metodes izmantošanu nepamato objektīvas atšķirības starp šiem uzņēmumiem un to konkurentiem un VOA rīcībā esošo apliecinājumu apmērs. |
| --- | --- |

(175)

Tagad šķiet, ka VOA piemēroja vispārīgus noteikumus par darījumu tarifiem attiecībā uz BT un Kingston un tas atbilst tiesību aktiem un tiesu praksei. Ir skaidrs, ka BT un Kingston īpašuma vērtības noteikšana un tarificējamās vērtības pārskatīšana veikta saskaņā ar metodi, kas atšķiras no konkurentiem piemērotās metodes. Tomēr Komisija var secināt, ka nav apliecinājuma tam, ka šādas atšķirīgas metodes izmantošanu nepamato objektīvas atšķirības starp šiem uzņēmumiem un to konkurentiem un VOA rīcībā esošo apliecinājumu apmērs.

| (176) | Nav apliecinājuma tam, ka, piemērojot atšķirīgu vērtēšanas metodi attiecībā uz BT un Kingston, šiem uzņēmumiem tiktu radīta priekšrocība salīdzinājumā ar konkurentiem. Tā kā nav apliecinājuma par priekšrocību, Komisija var secināt, ka tarificēšanas sistēma, ko nepiemēro iekšzemē, nav nodrošinājusi valsts atbalstu BT un/vai Kingston EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, Komisijas aplūkotajā periodā, t. i., 1995.–2005. gadā |
| --- | --- |

(176)

Nav apliecinājuma tam, ka, piemērojot atšķirīgu vērtēšanas metodi attiecībā uz BT un Kingston, šiem uzņēmumiem tiktu radīta priekšrocība salīdzinājumā ar konkurentiem. Tā kā nav apliecinājuma par priekšrocību, Komisija var secināt, ka tarificēšanas sistēma, ko nepiemēro iekšzemē, nav nodrošinājusi valsts atbalstu BT un/vai Kingston EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, Komisijas aplūkotajā periodā, t. i., 1995.–2005. gadā

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Tas, ka Apvienotā Karaliste piemēro ārvalstu īpašumam uzliekamu nodokli attiecībā uz BT plc. un Kingston Communications plc līdz 2005. gada beigām, nenozīmē atbalstu līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

2. pants

Šis lēmums adresēts Apvienotajai Karalistei.

Briselē, 12.oktobris.2006.

Komisijas vārdā —

Neelie KROES

Komisijas locekle

---

(1)  OV C 62,12.3.2005., 10. lpp.

1

(2)  Skat. 1. zemsvītras piezīmi.

2

(3)  Pieejams http://www.opsi.gov.uk/acts/acts1988/Ukpga_19880041_en_1.htm

3

(4)  S.I. 2000/540.

4

(5)  Laikā no 2005. līdz 2010. gadam apelācijas sūdzības priekšmets ir izīrēšanas vērtība, ko VBA noteikusi optiskajām šķiedrām; to var pazemināt, ja apelācija ir veiksmīga.

5

(6)  Faktiski tos vērtē pēc tarificējamās vērtības par katru pievienoto mājsaimniecību. Šīs metodes pamatā ir līgumslēdzēja vērtēšana, kurā ietvertas dekapitalizācijas izmaksas ar gala asignējumiem, lai atspoguļotu iespiešanās tarifus.

6

(7)  554 100 000 sterliņu mārciņu 2005. gadā Anglijā un Velsā.

7

(8)  Abonentlīnija ir pēdējās jūdzes savienojums, kas savieno galaklientu ar vietējo telefona centrāli. BT jānodrošina saviem konkurentiem piekļuve šādām abonentlīnijām saskaņā ar noteiktiem nosacījumiem.

8

(9)  Komentāri, ko sniedza Cable and Wireless, Telewest un Viatel.

9

(10)  Komentāri, ko sniedza Telewest.

10

(11)  Komentāri, ko sniedza Easynet.

11

(12)  Pirmoreiz abonentlīnijas atsaistīšanas īres tarifu piemēroja 2001. gada 31. maijā, kas bija ievērojami vēlāk nekā iepriekšējie vērtēšanas datumi, proti, attiecīgi 1993. gada 1. aprīlī un 1998. gada 1. aprīlī.

12

(13)  Pirmoreiz regulējošo kontu kopums, kurā atspoguļota maksa par pārskaitījumiem saistībā ar BT piekļuves pakalpojumiem, tika sagatavots par 2001./2002. gadu.

13

(14)  Sīkāka informācija par mehānismu, kura pamatā ir tirgus īpatsvars, sniegta aprakstā par AK iestāžu komentāriem.

14

(15)  Tādējādi 2003. gadā BT tarificējamā vērtība Anglijā palielinājās no 443,5 miljoniem līdz 447,5 miljoniem sterliņu mārciņu. Savukārt 2004. gadā Anglijā tā palielinājās līdz 450,6 miljoniem sterliņu mārciņu.

15

(16)  Kingston īpašums Halles konurbācijas apgabalā (t. i., lielpilsēta ar pavadoņpilsētām) pēc I un I metodes tika novērtēta 5,1 miljona sterliņu mārciņu apmērā 2000. gada sarakstā. Kingston uzskata, ka no šā apgabala gūtais apgrozījums bija aptuveni 50 miljoni sterliņu mārciņu. Piemērojot 44 % kā atbilstīgu reizinātāju, aprēķinātais ieņēmumu/tarifu koeficients būtu apmēram 4,5 %.

16

(17)  To vidū ir arī Valsts ekonomiskās pētniecības asociācijas [National Economic Research Associates (NERA)] speciālisti konsultanti, kurus VBA norīkoja sagatavot paraugu, kas sniegtu aplēses par BT turpmākajiem ieņēmumiem un darbības izmaksām.

17

(18)  British Telecommunications plc. pret centrālās vērtēšanas darbinieku, 1998. gada 19. marts.

18

British Telecommunications plc.

(19)  AK valsts iestādes atsaucas uz Poplar Union vērtēšanas komiteja pret Roberts [1922.] 2 AC 93

19

Poplar Union vērtēšanas komiteja pret Roberts

(20)  Skatīt, piemēram, Brewin (VO) pret dzelzceļu izpilddirekciju (1952.) 45 R&IT 553

20

Brewin (VO) pret dzelzceļu izpilddirekciju

(21)  “Ieņēmumu un izdevumu metode, nosakot ārvalstu īpašuma vērtību. Vadošas piezīmes – 1997. gada jūlijs” (The Receipts and Expenditure Method of Valuation for Non-Domestic Rating, A Guidance Note – July 1997). Karaliskā zvērinātu kontrolieru institūta (Royal Institution of Chartered Surveyors) publikācija.

21

(22)  Jāatceras, ka, kaut gan hipotētiskam īres periodam jābūt no gada gadā, nedrīkst pieņemt, ka īpašumu īrēs tikai vienu gadu. Gluži pretēji – jāpieņem, ka ir pamatoti gaidīt īres turpināšanos. Skatīt R v. South Staffordshire Waterworks Co (1865) 16 QBD359, 370.

22

R v. South Staffordshire Waterworks Co

(23)  Reālā izteiksmē – 12,27 %.

23

(24)  Piemēram, vērtējot 2000.–2005. gada kategoriju sarakstus, bija vairāk nekā 1,17 miljoni apelācijas sūdzību, no kurām apmēram 845 000 vai nu atsauca, vai panāca vienošanos.

24

(25)  Skatīt 16. piezīmi.

25

(26)  Apelācijas sūdzība Zemju tribunālam ietver sevī pilnīgi jaunu noklausīšanos 13 nedēļu periodā, ko veic speciālistu grupa, kurā ir divi kontrolieri un Karalienes jurists (Queen's Counsel). Tam pretstata Vērtēšanas tribunālu, kurā ir nespeciālistu grupa un kas ilgst četras nedēļas.

26

(27)  Uz BT maza apjoma pamatpakalpojumiem attiecas regulēto cenu kontrole. Attiecīgajā gadā cenas izmaiņas BT regulētajiem maza apjoma pakalpojumiem neļāva pārsniegt RPI-X, kur RPI ir gada izmaiņas procentos visa ekonomikas mazumtirdzniecības cenas indeksā. X faktoru noteica OFCOM. OFCOM 1992. gadā bija noteicis, ka X faktora vērtība varētu būt 7,5 % katru gadu sākot no 1993./1994. gada līdz 1996./1997. gadam.

27

(28)  BT piekļuves deficīts ir zaudējumi, kas tam radās, nodrošinot centrāles līnijas.

28

(29)  AK valsts iestādes ņēma vērā izpētes rezultātus, kas liecināja par BT efektīvu darbību. Piemēram, salīdzinājumā ar ASV lokāliem centrāles nesējiem, kurus vispārīgi uzskata par saprātīgi efektīviem un par kuriem pieejami detalizēti izmaksu un apjoma dati, BT efektivitātes izteiksmē ir vai nu sasniedzis, vai pietuvojies augšējai decilei.

29

(30)  Lietas, kuras var uzskatīt par būtiskām apstākļu pārmaiņām, aprakstītas 6. grafika 2. punkta 7. apakšpunktā. Šādas lietas sevī īpaši ietver “lietas, kas ietekmē īpašuma fizisko stāvokli vai fizisko izmantošanu,” un “lietas, kas ietekmē tās vietas fizisko stāvokli, kurā atrodas īpašums”.

30

(31)  Izmantojot BT pārskatīto tirgus īpatsvaru 2000. gadā, OFCOM piedāvāja šādus jaunākus datus. Tagad tirgus īpatsvars bija 70,5 %.

31

(32)  [...]. VBA apgalvo, ka sarunu migrēšana no fiksētā uz mobilo telefoniju saskaņā ar 2000. gada kategoriju sarakstu nav būtiska izmaiņa.

32

(33)  Tā kā BT pozīcija tirgū ir mainījusies, tad OFCOM vairs nav tādas kompetences kā iepriekš, lai apkopotu attiecīgos tirgus datus.

33

(34)  Tas nozīmē, ka prognoze būs tāda, kādu to gaidīja no 2003. gada 1. aprīļa perspektīvas, bet pieņemot, ka fiziskā vide (tostarp gan BT, gan citu operatoru tīklu fiziskais apmērs) ir tādā pašā stāvoklī, kādā tā bija pārskatīšanas gada sākumā.

34

(35)  AK valsts iestādes atzīmē, ka iesniegtajos dokumentos Altnet minējis, ka I un I metode tā tīkla vērtības noteikšanai 2000. gada sarakstā uzrādītu rezultātu nulle. AK valsts iestādes atbildēja, ka šis apgalvojums neatbilst faktiski samaksātajai īrei un darījumu plāniem, ar kuriem šo faktisko īri vajadzējis pamatot.

35

(36)  Vērtēšanā izmantotais ieņēmumu līmenis ir skaitlis, kuru koriģē AK un kurā ņemti vērā ieņēmumi, kas nav būtiski.

36

(37)  Skatīt AK valsts iestāžu sniegtos paskaidrojumus, kas aprakstīti 70. – 72. apsvērumā.

37

(38)  British Telecommunications PLC pret Centrālo vērtēšanas biroju, 1998. gada 19. marts.

38

British Telecommunications PLC

(39)  Skat. 21. piezīmi.

39

(40)  To telekomunikāciju operatoru tarificējamajā vērtībā, kuru vērtību nosaka pēc īres metodes, nav vērojamas tādas pašas svārstības. Tomēr jāuzsver, ka ikviens salīdzinājums var būt maldinošs, jo tīkli strauji paplašinās, bet BT un Kingston tīkli ir salīdzinoši stabili. Ikvienā gadījumā šiem telekomunikāciju operatoriem arī ievērojami samazinās tarificējamā vērtība, kā paskaidrots 173. apsvērumā.

40

(41)  Tas izskaidro, kādēļ pretēji BT sniegtajam viedoklim VBA nepiekrīt tam, ka BT tarificējamo vērtību 2003. un 2004. gadā varēja ietekmēt mobilo tālruņu pieaugošā popularitāte. VBA uzskata, ka runa ir par ekonomikas pārmaiņām, kas dzīvē notika 2000.–2005. gada sarakstā, un tās nevar uzskatīt par būtiskām apstākļu pārmaiņām, kuras jāņem vērā tā, it kā tās notiktu 1998. gada ekonomikas apstākļos. VBA arī uzskata, ka nebūtu pareizi ņemt vērā pretēju, augšupvērstu ietekmi, ko rada turpmāks ārkārtējs pieprasījums saistībā ar interneta piekļuvi, ko nevarēja paredzēt 1998. gadā. Abas ekonomiskās parādības var ņemt vērā vienīgi 2005.–2010. gada saraksta izstrādes kontekstā.

41

(42)  Ar šo punktu pietiek, lai noraidītu Gamma Telecom komentārā sniegto iebildi par to, ka attiecīgais darījumu tarifu slogs jāvērtē, pamatojoties uz salīdzinājumu starp BT un tā konkurentu tarifu/pievienotās vērtības koeficientu.

42

Gamma Telecom

(43)  Pieejams http://www.ofcom.org.uk/research/cm/nov05/

43

(44)  Zvanu ieņēmumi 2004. gadā pārstāvēja 59,5 % no BT zvanu un piekļuves ieņēmumiem.

44

(45)  Tas atspoguļo vispārīgu principu, ka īre par kvadrātmetru lielā ēkā, ko īrē kopumā, būs zemāka mazu ēku gadījumā. OFCOM savos komentāros apstiprina, ka, pamatojoties uz pieejamo informāciju, īres cenas šķiedrām ir zemākas tad, ja īrē vairāk šķiedru.

45

(46)  Kā paskaidrots iepriekš, tīkli, kuru garums pārsniedz 3 000 km, gūst labumu no 10 % samazinājuma, ko pamato tirgus apliecinājums. Tas ir pareizs atskaites punkts salīdzinājumam ar BT tīklu, ņemot vērā tā lielumu.

46

(47)  Londonas apgabalā 500 sterliņu mārciņu.

47

(48)  Attiecīgi 720 un 240 sterliņu mārciņu Londonas apgabalā.

48

(49)  Attiecīgi 2 256 un 47 sterliņu mārciņas Londonas apgabalā.

49

(50)  Komisija saprot, ka VBA nav tieša apliecinājuma par rādītājiem, kas pārsniedz 12 šķiedras, un tādēļ skalas augšējo daļu pamato dekapitalizētās izmaksas, t. i., pieņemot, ka operators noteiks maksimālo īres pieteikumu tīklam ar 13 un vairāk šķiedrām par cenu, kas nepārsniedz pašas ēkas un tīkla dekapitalizētās izmaksas.

50

(51)  OFCOM konsultāciju dokuments “Abonentlīniju atsaistīšana: kā noteikt īres maksas griestus pilnībā atsaistītām abonentlīnijām un nelieli grozījumi SMP nosacījumos” (“Local loop unbundling: setting the fully unbundled rental charge ceiling and minor amendment to SMP conditions”), 2005. gada 7. septembris.

51

(52)  Savos dokumentos GVA Grimley norādīja, ka VBA uzskatīja, ka atsaistītu vara vadu pāra novērtētā tarificējamā vērtība ir apmēram 50 sterliņu mārciņu. Faktiski tolaik un pašā analīžu sākumposmā VBA minēja, ka šāda tarificējamā vērtība varētu svārstīties starp 12 un 50 sterliņu mārciņām.

52

(53)  Skat. 36. apsvērumu.

53

(54)  Telereal darījums aptvēra gandrīz visu BT portfeli: tikai 220 no 6 700 īpašumiem palika BT īpašumā.

54

(55)  Jāņem vērā arī tas, ka īpašuma faktiskajai vērtībai nav obligāti jābūt ekvivalentai ar hipotētisko tarificējamo vērtību.

55

(56)  Tirgus apliecinājums parasti rāda to, ka jo lielāks īpašums, jo mazāka tā vienības cena. Šo principu ņem vērā VBA, jo, pamatojoties uz tirgus apliecinājumu, tā piešķir 10 % diskontu tīkliem, kuru garums pārsniedz 3 000 šķiedru kilometru.

56

(57)  Skatīt 98. apsvērumu.

57

(58)  Vtesse uzdeva jautājumu par to, ka BT šķietami īrējis apmēram 2 000 km optiskas šķiedras no GEO, kas ir viens no Vtesse piegādātājiem, un jautāja, vai šāda BT tīkla paplašinājums ticis atbilstoši novērtēts. VBA bija saņēmusi GEO apstiprinājumu tam, ka tas izīrējis 1 717 šķiedru līnijas kilometrus BT. Šajā posmā nav skaidrs, vai BT nomātās šķiedras bija izgaismotas, ja tās aizvietoja novecojušās BT šķiedras, vai tās bija jaunas līnijas. Attiecībā uz veidu, kādā šīs šķiedras tiks ņemtas vērā, pārskatot BT tarificējamo vērtību, VBA paskaidroja, ka pastāvošais I un I vērtējums pamatojas uz modeli, kas nākotnē paredz ienākumu plūsmu, un tas pārskata ietvaros ņems vērā ienākumu plūsmu, ko paredz no šķiedrām, kuras BT īrējis no GEO. Šo pārskatu veiks, pamatojoties uz jauno pārskatīšanas mehānismu, kas patlaban vēl nav pabeigts.

58

(59)  AK valsts iestādes apstiprināja, ka ieņēmumi no platjoslas pakalpojumiem tika ņemti vērā gada pārskatīšanas metodē, kuru piemēroja attiecībā uz BT, un tās pamatā bija tirgus īpatsvars.

59

(60)  Skatīt 41. apsvērumu.

60

(61)  Kā jau paskaidrots, BT precīzais koeficients mainās saskaņā ar novērtējumu un svārstās no 1,28 % (OFCOM) līdz 2 % (Vtesse) un 3 % (AK valsts iestādes). Neatbilstība starp Vtesse un AK valsts iestāžu sniegtajiem skaitļiem paskaidrota 107. punktā. OFCOM aprēķināto zemāko skaitli var izskaidrot ar to, ka tika izmantots BT grupas kopējais apgrozījums, tostarp apgrozījums no darbībām ārpus AK.

61

(62)  Ir tehniski iespējams izmantot jau izgaismotas šķiedras, lai nodrošinātu augstas platjoslas pakalpojumus lieliem klientiem. Šādā gadījumā, vērtējot pēc īres metodes, telekomunikāciju operatora tīkla tarificējamā vērtība nepalielināsies.

62

(63)  Tam var būt jāmaksā nodoklis tikai par savienojumu starp šķiedru un klienta atrašanās vietu.

63

(64)  Vtesse sevi raksturo kā operatoru, kas nodrošina inovatīvus ļoti augstas kapacitātes pakalpojumus (līdz pat 66 gigabitiem sekundē).

64

(65)  Konfidenciāla informācija

65

(66)  Attiecībā uz zemākas platjoslas segmentu ir lietderīgi uzsvērt, ka OFCOM uzskata, ka BT nav ievērojamas ietekmes tādu nomātu līniju maza apjoma tirgū, kurām ir 8 Mbit/s un vairāk. Skatīt http://www.ofcom.org.uk/consult/condocs/llmr/

66

(67)  Vtesse faktiski ieguva lielāku līgumu nekā BT 2004. gadā, lai sniegtu augstus platjoslas pakalpojumus Lloyds TSB.

67

---