# Úřední věstník L 135/2010

| | ISSN 1725-5074
  doi:10.3000/17255074.L_2010.135.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 135 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 532. června 2010 |

ISSN 1725-5074

doi:10.3000/17255074.L_2010.135.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 135

České vydání

Právní předpisy

Svazek 532. června 2010

---

| Obsah | | I   Legislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 477/2010/EU ze dne 19. května 2010, kterým se zrušuje rozhodnutí Rady 79/542/EHS, kterým se stanoví seznam třetích zemí nebo částí třetích zemí a kterým se stanoví veterinární a hygienické podmínky a veterinární osvědčení pro dovoz některých živých zvířat a jejich čerstvého masa do Společenství | 1 |

Obsah

I   Legislativní akty

Strana

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 477/2010/EU ze dne 19. května 2010, kterým se zrušuje rozhodnutí Rady 79/542/EHS, kterým se stanoví seznam třetích zemí nebo částí třetích zemí a kterým se stanoví veterinární a hygienické podmínky a veterinární osvědčení pro dovoz některých živých zvířat a jejich čerstvého masa do Společenství

1

| | | II   Nelegislativní akty |
| --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 478/2010 ze dne 1. června 2010, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky | 3 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 479/2010 ze dne 1. června 2010, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o oznámení členských států Komisi v odvětví mléka a mléčných výrobků | 26 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 480/2010 ze dne 1. června 2010, kterým se schvalují změny, které nejsou menšího rozsahu, specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Spressa delle Giudicarie (CHOP)) | 36 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 481/2010 ze dne 1. června 2010, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003 o statistice Společenství v oblasti příjmů a životních podmínek (EU-SILC), pokud jde o seznam cílových sekundárních proměnných pro rok 2011, které se týkají mezigeneračního přenosu znevýhodnění (
  1
  ) | 38 |
| | | Nařízení Komise (EU) č. 482/2010 ze dne 1. června 2010 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 46 |

II   Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise (EU) č. 478/2010 ze dne 1. června 2010, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky

3

*

Nařízení Komise (EU) č. 479/2010 ze dne 1. června 2010, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o oznámení členských států Komisi v odvětví mléka a mléčných výrobků

26

*

Nařízení Komise (EU) č. 480/2010 ze dne 1. června 2010, kterým se schvalují změny, které nejsou menšího rozsahu, specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Spressa delle Giudicarie (CHOP))

36

*

Nařízení Komise (EU) č. 481/2010 ze dne 1. června 2010, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003 o statistice Společenství v oblasti příjmů a životních podmínek (EU-SILC), pokud jde o seznam cílových sekundárních proměnných pro rok 2011, které se týkají mezigeneračního přenosu znevýhodnění (
  1
  )

1

38

Nařízení Komise (EU) č. 482/2010 ze dne 1. června 2010 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Legislativní akty

ROZHODNUTÍ

| 2.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 135/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 135/1

---

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 477/2010/EU

ze dne 19. května 2010,

kterým se zrušuje rozhodnutí Rady 79/542/EHS, kterým se stanoví seznam třetích zemí nebo částí třetích zemí a kterým se stanoví veterinární a hygienické podmínky a veterinární osvědčení pro dovoz některých živých zvířat a jejich čerstvého masa do Společenství

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 a čl. 168 odst. 4 písm. b) této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

po konzultaci s Výborem regionů,

v souladu s řádným legislativním postupem (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnice Rady 72/462/EHS ze dne 12. prosince 1972 o veterinárních a hygienických otázkách dovozu skotu, prasat, ovcí a koz a čerstvého masa nebo masných výrobků ze třetích zemí (3) stanovila, že má být vypracován seznam zemí a jejich částí, z nichž smí být dovezena některá živá zvířata a čerstvé maso některých zvířat jen s povolením některého členského státu. |
| --- | --- |

(1)

Směrnice Rady 72/462/EHS ze dne 12. prosince 1972 o veterinárních a hygienických otázkách dovozu skotu, prasat, ovcí a koz a čerstvého masa nebo masných výrobků ze třetích zemí (3) stanovila, že má být vypracován seznam zemí a jejich částí, z nichž smí být dovezena některá živá zvířata a čerstvé maso některých zvířat jen s povolením některého členského státu.

| (2) | V souladu s tím bylo přijato rozhodnutí Rady 79/542/EHS ze dne 21. prosince 1976, kterým se stanoví seznam třetích zemí nebo částí třetích zemí a kterým se stanoví veterinární a hygienické podmínky a veterinární osvědčení pro dovoz některých živých zvířat a jejich masa do Společenství (4). Uvedené rozhodnutí stanoví hygienická opatření pro dovoz živých zvířat, kromě koňovitých, do Unie a pro dovoz čerstvého masa z těchto zvířat, včetně koňovitých, avšak kromě masných polotovarů. Přílohy I a II uvedeného rozhodnutí rovněž stanoví seznamy třetích zemí nebo jejich částí, z nichž smí být do Unie dovážena některá živá zvířata a jejich čerstvé maso, a také vzory veterinárních osvědčení. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s tím bylo přijato rozhodnutí Rady 79/542/EHS ze dne 21. prosince 1976, kterým se stanoví seznam třetích zemí nebo částí třetích zemí a kterým se stanoví veterinární a hygienické podmínky a veterinární osvědčení pro dovoz některých živých zvířat a jejich masa do Společenství (4). Uvedené rozhodnutí stanoví hygienická opatření pro dovoz živých zvířat, kromě koňovitých, do Unie a pro dovoz čerstvého masa z těchto zvířat, včetně koňovitých, avšak kromě masných polotovarů. Přílohy I a II uvedeného rozhodnutí rovněž stanoví seznamy třetích zemí nebo jejich částí, z nichž smí být do Unie dovážena některá živá zvířata a jejich čerstvé maso, a také vzory veterinárních osvědčení.

| (3) | Ode dne přijetí uvedeného rozhodnutí byla stanovena řada nových veterinárních a hygienických požadavků v dalších právních předpisech Společenství, včetně směrnice Rady 2002/99/ES ze dne 16. prosince 2002, kterou se stanoví veterinární předpisy pro produkci, zpracování, distribuci a dovoz produktů živočišného původu určených k lidské spotřebě (5), a směrnice Rady 2004/68/ES ze dne 26. dubna 2004, kterou se stanoví veterinární předpisy pro dovoz některých živých kopytníků do Společenství a pro jejich tranzit (6), dále nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 ze dne 29. dubna 2004 o hygieně potravin (7), nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu (8), nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 854/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní pravidla pro organizaci úředních kontrol produktů živočišného původu určených k lidské spotřebě (9), nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 ze dne 29. dubna 2004 o úředních kontrolách za účelem ověření dodržování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a pravidel o zdraví zvířat a dobrých životních podmínkách zvířat (10). |
| --- | --- |

(3)

Ode dne přijetí uvedeného rozhodnutí byla stanovena řada nových veterinárních a hygienických požadavků v dalších právních předpisech Společenství, včetně směrnice Rady 2002/99/ES ze dne 16. prosince 2002, kterou se stanoví veterinární předpisy pro produkci, zpracování, distribuci a dovoz produktů živočišného původu určených k lidské spotřebě (5), a směrnice Rady 2004/68/ES ze dne 26. dubna 2004, kterou se stanoví veterinární předpisy pro dovoz některých živých kopytníků do Společenství a pro jejich tranzit (6), dále nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 ze dne 29. dubna 2004 o hygieně potravin (7), nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu (8), nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 854/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní pravidla pro organizaci úředních kontrol produktů živočišného původu určených k lidské spotřebě (9), nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 ze dne 29. dubna 2004 o úředních kontrolách za účelem ověření dodržování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a pravidel o zdraví zvířat a dobrých životních podmínkách zvířat (10).

| (4) | Uvedené právní předpisy Společenství tvoří nový regulační rámec v této oblasti a směrnice 72/462/EHS byla rovněž zrušena směrnicí 2004/68/ES. |
| --- | --- |

(4)

Uvedené právní předpisy Společenství tvoří nový regulační rámec v této oblasti a směrnice 72/462/EHS byla rovněž zrušena směrnicí 2004/68/ES.

| (5) | Článek 20 směrnice 2004/68/ES uvádí, že prováděcí pravidla stanovená v souladu s rozhodnutími přijatými pro dovoz živých zvířat, masa a masných výrobků podle směrnice 72/462/EHS, mimo jiné rozhodnutí 79/542/EHS, zůstávají v platnosti až do jejich nahrazení opatřeními přijatými v novém regulativním rámci. |
| --- | --- |

(5)

Článek 20 směrnice 2004/68/ES uvádí, že prováděcí pravidla stanovená v souladu s rozhodnutími přijatými pro dovoz živých zvířat, masa a masných výrobků podle směrnice 72/462/EHS, mimo jiné rozhodnutí 79/542/EHS, zůstávají v platnosti až do jejich nahrazení opatřeními přijatými v novém regulativním rámci.

| (6) | Kromě toho čl. 4 odst. 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/41/ES ze dne 21. dubna 2004, kterou se zrušují některé směrnice týkající se hygieny potravin a hygienických podmínek pro produkci některých produktů živočišného původu určených k lidské spotřebě a pro jejich uvádění na trh (11), stanoví, že až do doby, než budou přijata nezbytná ustanovení na základě nařízení (ES) č. 852/2004, nařízení (ES) č. 853/2004, nařízení (ES) č. 854/2004 nebo směrnice 2002/99/ES, se nadále používají prováděcí pravidla přijatá na základě směrnice 72/462/EHS. |
| --- | --- |

(6)

Kromě toho čl. 4 odst. 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/41/ES ze dne 21. dubna 2004, kterou se zrušují některé směrnice týkající se hygieny potravin a hygienických podmínek pro produkci některých produktů živočišného původu určených k lidské spotřebě a pro jejich uvádění na trh (11), stanoví, že až do doby, než budou přijata nezbytná ustanovení na základě nařízení (ES) č. 852/2004, nařízení (ES) č. 853/2004, nařízení (ES) č. 854/2004 nebo směrnice 2002/99/ES, se nadále používají prováděcí pravidla přijatá na základě směrnice 72/462/EHS.

| (7) | Nařízení Komise (EU) č. 206/2010 ze dne 12. března 2010, kterým se stanoví seznam třetích zemí, území nebo jejich částí, z nichž je povolen vstup některých zvířat a čerstvého masa na území Evropské unie, a požadavky na veterinární osvědčení (12), obsahuje požadavky na veterinární osvědčení a další ustanovení, která přihlížejí k novému regulačnímu rámci a nahrazují ustanovení obsažená v rozhodnutí 79/542/EHS. Dnem, kdy vstoupí uvedené nařízení v platnost, skončí platnost rozhodnutí 79/542/EHS a uvedené nařízení nebude již dále použitelné. |
| --- | --- |

(7)

Nařízení Komise (EU) č. 206/2010 ze dne 12. března 2010, kterým se stanoví seznam třetích zemí, území nebo jejich částí, z nichž je povolen vstup některých zvířat a čerstvého masa na území Evropské unie, a požadavky na veterinární osvědčení (12), obsahuje požadavky na veterinární osvědčení a další ustanovení, která přihlížejí k novému regulačnímu rámci a nahrazují ustanovení obsažená v rozhodnutí 79/542/EHS. Dnem, kdy vstoupí uvedené nařízení v platnost, skončí platnost rozhodnutí 79/542/EHS a uvedené nařízení nebude již dále použitelné.

| (8) | V zájmu jasnosti a přehlednosti právních předpisů Unie by mělo být rozhodnutí 79/542/EHS výslovně zrušeno s účinkem od uvedeného data, |
| --- | --- |

(8)

V zájmu jasnosti a přehlednosti právních předpisů Unie by mělo být rozhodnutí 79/542/EHS výslovně zrušeno s účinkem od uvedeného data,

PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Rozhodnutí 79/542/EHS se zrušuje s účinkem od 9. dubna 2010.

Odkazy na zrušené rozhodnutí se považují za odkazy na nařízení (EU) č. 206/2010.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

Ve Štrasburku dne 19. května 2010.

Za Evropský parlament

předseda

J. BUZEK

Za Radu

předseda

D. LÓPEZ GARRIDO

---

(1)  Stanovisko ze dne 16. prosince 2009 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

1

(2)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 25. března 2010 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 26. dubna 2010.

2

(3)  Úř. věst. L 302, 31.12.1972, s. 28.

3

(4)  Úř. věst. L 146, 14.6.1979, s. 15.

4

(5)  Úř. věst. L 18, 23.1.2003, s. 11.

5

(6)  Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 321.

6

(7)  Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 1.

7

(8)  Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 55.

8

(9)  Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 206.

9

(10)  Úř. věst. L 165, 30.4.2004, s. 1.

10

(11)  Úř. věst. L 157, 30.4.2004, s. 33.

11

(12)  Úř. věst. L 73, 20.3.2010, s. 1.

12

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 2.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 135/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 135/3

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 478/2010

ze dne 1. června 2010,

kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,

po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   ŘÍZENÍ

1.1   Zahájení řízení

| (1) | Dne 8. září 2009 Komise zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) oznámení o zahájení antidumpingového řízení (dále jen „oznámení o zahájení“) týkajícího se dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Korejské republiky (dále jen „Korea“) a Tchaj-wanu (dále jen „dotčené země“). |
| --- | --- |

(1)

Dne 8. září 2009 Komise zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) oznámení o zahájení antidumpingového řízení (dále jen „oznámení o zahájení“) týkajícího se dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Korejské republiky (dále jen „Korea“) a Tchaj-wanu (dále jen „dotčené země“).

| (2) | Antidumpingové řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který podalo dne 27. července 2009 Evropské sdružení pro umělá vlákna (European Association Man-made Fibres Association, CIRFS) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 60 %, celkové výroby vysokopevnostních nití z polyesterů v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení. |
| --- | --- |

(2)

Antidumpingové řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který podalo dne 27. července 2009 Evropské sdružení pro umělá vlákna (European Association Man-made Fibres Association, CIRFS) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 60 %, celkové výroby vysokopevnostních nití z polyesterů v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení.

1.2   Strany dotčené řízením

| (3) | O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žádající výrobce v Unii, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele, další strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR, Koreje a Tchaj-wanu. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(3)

O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žádající výrobce v Unii, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele, další strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR, Koreje a Tchaj-wanu. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.

| (4) | Žadatel, ostatní výrobci v Unii, vyvážející výrobci v ČLR, Koreji a Tchaj-wanu, dovozci a uživatelé předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty. |
| --- | --- |

(4)

Žadatel, ostatní výrobci v Unii, vyvážející výrobci v ČLR, Koreji a Tchaj-wanu, dovozci a uživatelé předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.

| (5) | Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců v ČLR a Koreji a dovozců se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni známí vyvážející výrobci v ČLR a Koreji a dovozci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení uvedli za období od 1. července 2008 do 30. června 2009 základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem. |
| --- | --- |

(5)

Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců v ČLR a Koreji a dovozců se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni známí vyvážející výrobci v ČLR a Koreji a dovozci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení uvedli za období od 1. července 2008 do 30. června 2009 základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem.

| (6) | Jak je vysvětleno v 22. až 27. bodě odůvodnění, jedenáct vyvážejících výrobců v ČLR poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Pokud jde o Koreu, čtyři vyvážející výrobci poskytli požadované informace a souhlasili se zařazením do vzorku. |
| --- | --- |

(6)

Jak je vysvětleno v 22. až 27. bodě odůvodnění, jedenáct vyvážejících výrobců v ČLR poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Pokud jde o Koreu, čtyři vyvážející výrobci poskytli požadované informace a souhlasili se zařazením do vzorku.

| (7) | Na základě posouzení informací poskytnutých spolupracujícími vyvážejícími výrobci vybrala Komise vzorek tří vyvážejících výrobců v ČLR, resp. skupin společností ve spojení, vykazujících největší objem vývozu do Unie. Výběr vzorku byl konzultován a dohodnut se všemi dotčenými vyvážejícími výrobci i jejich sdruženími a orgány v ČLR. |
| --- | --- |

(7)

Na základě posouzení informací poskytnutých spolupracujícími vyvážejícími výrobci vybrala Komise vzorek tří vyvážejících výrobců v ČLR, resp. skupin společností ve spojení, vykazujících největší objem vývozu do Unie. Výběr vzorku byl konzultován a dohodnut se všemi dotčenými vyvážejícími výrobci i jejich sdruženími a orgány v ČLR.

| (8) | V případě Koreje pouze čtyři vyvážející výrobci poskytli požadované informace pro účely sestavení vzorku. Vzhledem k malému počtu vyvážejících výrobců, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný. |
| --- | --- |

(8)

V případě Koreje pouze čtyři vyvážející výrobci poskytli požadované informace pro účely sestavení vzorku. Vzhledem k malému počtu vyvážejících výrobců, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný.

| (9) | Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku v ČLR a vyvážejícím výrobcům, kteří o tyto formuláře požádali, s cílem vyžádat si individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(9)

Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku v ČLR a vyvážejícím výrobcům, kteří o tyto formuláře požádali, s cílem vyžádat si individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení.

| (10) | Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR, orgánům ČLR a žadatelům oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení konkrétní důvody. |
| --- | --- |

(10)

Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR, orgánům ČLR a žadatelům oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení konkrétní důvody.

| (11) | Dva vyvážející výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku, protože nesplnili kritéria stanovená v čl. 17 odst. 1 základního nařízení, požádali o individuální dumpingové rozpětí podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Nicméně bylo shledáno, že individuální zjišťování dotčených vyvážejících výrobců by vyžadovalo další kontroly na místě a zvláštní posouzení, a znamenalo by tudíž příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření. Proto byl učiněn předběžný závěr, že žádost daných vyvážejících výrobců o individuální zjišťování není možno přijmout. |
| --- | --- |

(11)

Dva vyvážející výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku, protože nesplnili kritéria stanovená v čl. 17 odst. 1 základního nařízení, požádali o individuální dumpingové rozpětí podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Nicméně bylo shledáno, že individuální zjišťování dotčených vyvážejících výrobců by vyžadovalo další kontroly na místě a zvláštní posouzení, a znamenalo by tudíž příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření. Proto byl učiněn předběžný závěr, že žádost daných vyvážejících výrobců o individuální zjišťování není možno přijmout.

| (12) | Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily v termínech stanovených v oznámení o zahájení, a to čtyřem výrobcům v Unii, deseti dovozcům a 68 uživatelům. |
| --- | --- |

(12)

Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily v termínech stanovených v oznámení o zahájení, a to čtyřem výrobcům v Unii, deseti dovozcům a 68 uživatelům.

| (13) | Odpovědi byly obdrženy od žádajících výrobců v Unii a jednoho dalšího výrobce v Unii, kteří toto šetření podpořili, dvou dovozců, kteří nejsou ve spojení, a 33 uživatelů. |
| --- | --- |

(13)

Odpovědi byly obdrženy od žádajících výrobců v Unii a jednoho dalšího výrobce v Unii, kteří toto šetření podpořili, dvou dovozců, kteří nejsou ve spojení, a 33 uživatelů.

| (14) | Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností: | Výrobci v Unii:







  — | Brilen SA, Barbastro, Španělsko, |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:

Výrobci v Unii:

—

Brilen SA, Barbastro, Španělsko,

| — | Performance Fibers, Bascharage, Lucembursko a společnosti s ní ve spojení Performance Fibers Longlaville, Longwy, Francie; Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld, Německo; Performance Fibers, Bobingen, Německo; Performance Fibers, Guben, Německo, |
| --- | --- |

—

Performance Fibers, Bascharage, Lucembursko a společnosti s ní ve spojení Performance Fibers Longlaville, Longwy, Francie; Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld, Německo; Performance Fibers, Bobingen, Německo; Performance Fibers, Guben, Německo,

| — | Polyester High Performance, Wuppertal, Německo, |
| --- | --- |

—

Polyester High Performance, Wuppertal, Německo,

| — | Sioen, Mouscron, Belgie. |
| --- | --- |

—

Sioen, Mouscron, Belgie.

| | Dovozci v Unii:







  — | Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Německo. |
| --- | --- | --- |

Dovozci v Unii:

—

Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Německo.

| | Uživatelé v Unii:







  — | Autoliv Romania SA, Brasov, Rumunsko, |
| --- | --- | --- |

Uživatelé v Unii:

—

Autoliv Romania SA, Brasov, Rumunsko,

| — | Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Německo, |
| --- | --- |

—

Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Německo,

| — | Michelin, Clermont Ferrand, Francie, |
| --- | --- |

—

Michelin, Clermont Ferrand, Francie,

| — | Mitas, a. s. Praha, Česká republika. |
| --- | --- |

—

Mitas, a. s. Praha, Česká republika.

| | Vyvážející výrobci v ČLR:







  — | Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd., Shaoxing, |
| --- | --- | --- |

Vyvážející výrobci v ČLR:

—

Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd., Shaoxing,

| — | Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining, |
| --- | --- |

—

Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining,

| — | Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou. |
| --- | --- |

—

Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou.

| | Vyvážející výrobci v Koreji:







  — | Hyosung Corporation, Soul, |
| --- | --- | --- |

Vyvážející výrobci v Koreji:

—

Hyosung Corporation, Soul,

| — | Kolon Industries Inc, Soul, |
| --- | --- |

—

Kolon Industries Inc, Soul,

| — | KP Chemtech Corporation, Ulsan, |
| --- | --- |

—

KP Chemtech Corporation, Ulsan,

| — | Samyang Corporation, Soul. |
| --- | --- |

—

Samyang Corporation, Soul.

| | Vyvážející výrobci na Tchaj-wanu:







  — | Far Eastern Textiles Co., Ltd, Taipei, |
| --- | --- | --- |

Vyvážející výrobci na Tchaj-wanu:

—

Far Eastern Textiles Co., Ltd, Taipei,

| — | Shinkong Corporation, Taipei. |
| --- | --- |

—

Shinkong Corporation, Taipei.

| | Dovozci, kteří jsou ve spojení s výrobci v Unii:







  — | Hyosung Luxembourg SA, Lucembursko. |
| --- | --- | --- |

Dovozci, kteří jsou ve spojení s výrobci v Unii:

—

Hyosung Luxembourg SA, Lucembursko.

| | Výrobci ve srovnatelné zemi:







  — | Performance Fibers, Inc. a Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, USA. |
| --- | --- | --- |

Výrobci ve srovnatelné zemi:

—

Performance Fibers, Inc. a Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, USA.

1.3   Období šetření

| (15) | Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“). Průzkum trendů významných pro posouzení újmy se týkal období od ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(15)

Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“). Průzkum trendů významných pro posouzení újmy se týkal období od ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1   Dotčený výrobek

| (16) | Dotčeným výrobkem jsou vysokopevnostní nitě z polyesterů (jiné než šicí nitě), neupravené pro drobný prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, pocházející z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN 5402 20 00. |
| --- | --- |

(16)

Dotčeným výrobkem jsou vysokopevnostní nitě z polyesterů (jiné než šicí nitě), neupravené pro drobný prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, pocházející z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN 5402 20 00.

| (17) | Dotčený výrobek se vyznačuje vynikajícími vlastnostmi a využívá se pro řadu rozmanitých konečných použití, například vyztužování pneumatik, široké tkaniny, dopravníkové pásy, bezpečnostní pásy, lana, sítě a geosyntetické produkty. |
| --- | --- |

(17)

Dotčený výrobek se vyznačuje vynikajícími vlastnostmi a využívá se pro řadu rozmanitých konečných použití, například vyztužování pneumatik, široké tkaniny, dopravníkové pásy, bezpečnostní pásy, lana, sítě a geosyntetické produkty.

| (18) | V průběhu vyšetřování některé zúčastněné strany tvrdily, že nit používaná při výrobě pneumatik, tzv. „vysokomodulová málosrážlivá“ (dále jen „HMLS“) nit by měla být vyjmuta z rozsahu šetření. Strany tvrdí, že HMLS má odlišné charakteristiky a použití oproti jiným vysokopevnostním nitím. |
| --- | --- |

(18)

V průběhu vyšetřování některé zúčastněné strany tvrdily, že nit používaná při výrobě pneumatik, tzv. „vysokomodulová málosrážlivá“ (dále jen „HMLS“) nit by měla být vyjmuta z rozsahu šetření. Strany tvrdí, že HMLS má odlišné charakteristiky a použití oproti jiným vysokopevnostním nitím.

| (19) | Šetření však prokázalo, že ačkoli má nit HMLS některé odlišné charakteristiky oproti jiným vysokopevnostním nitím (např. modul, srážlivost, pevnost v tahu a odolnost proti únavě materiálu), různé typy dotčeného výrobku mají všechny stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti. Proto jsou považovány za jeden výrobek. |
| --- | --- |

(19)

Šetření však prokázalo, že ačkoli má nit HMLS některé odlišné charakteristiky oproti jiným vysokopevnostním nitím (např. modul, srážlivost, pevnost v tahu a odolnost proti únavě materiálu), různé typy dotčeného výrobku mají všechny stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti. Proto jsou považovány za jeden výrobek.

2.2   Obdobný výrobek

| (20) | U výrobku vyváženého do Unie z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu, výrobku vyráběného a prodávaného na domácím trhu v Koreji a na Tchaj-wanu, jakož i u výrobku vyráběného a prodávaného v ČLR čínským vyvážejícím výrobcem, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, a také u výrobku vyráběného a prodávaného v Unii výrobci v Unii byly zjištěny stejné základní fyzikální a technické vlastnosti, jakož i stejná využití. Proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení předběžně považují za obdobné. |
| --- | --- |

(20)

U výrobku vyváženého do Unie z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu, výrobku vyráběného a prodávaného na domácím trhu v Koreji a na Tchaj-wanu, jakož i u výrobku vyráběného a prodávaného v ČLR čínským vyvážejícím výrobcem, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, a také u výrobku vyráběného a prodávaného v Unii výrobci v Unii byly zjištěny stejné základní fyzikální a technické vlastnosti, jakož i stejná využití. Proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení předběžně považují za obdobné.

3.   VÝBĚR VZORKŮ

3.1   Výběr vzorku dovozců

| (21) | Vzhledem k velkému počtu dovozců identifikovaných na základě podnětu se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku dovozců v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení. Avšak po přezkoumání předložených informací a vzhledem k nízkému počtu dovozců, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že není třeba provést výběr vzorku. |
| --- | --- |

(21)

Vzhledem k velkému počtu dovozců identifikovaných na základě podnětu se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku dovozců v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení. Avšak po přezkoumání předložených informací a vzhledem k nízkému počtu dovozců, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že není třeba provést výběr vzorku.

3.2   Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR

| (22) | Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro stanovení dumpingu v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(22)

Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro stanovení dumpingu v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení.

| (23) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda by byl výběr vzorku nutný, a pokud ano, vybrat vzorek, byli vyvážející výrobci v ČLR požádáni, aby se do 15 dnů od zahájení šetření přihlásili a poskytli základní informace o svém vývozu a prodeji na domácím trhu, o přesných činnostech s ohledem na výrobu dotčeného výrobku a o názvech a činnostech všech společností, s nimiž jsou ve spojení a které se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(23)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda by byl výběr vzorku nutný, a pokud ano, vybrat vzorek, byli vyvážející výrobci v ČLR požádáni, aby se do 15 dnů od zahájení šetření přihlásili a poskytli základní informace o svém vývozu a prodeji na domácím trhu, o přesných činnostech s ohledem na výrobu dotčeného výrobku a o názvech a činnostech všech společností, s nimiž jsou ve spojení a které se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku.

| (24) | Při výběru reprezentativního vzorku proběhly rovněž konzultace s orgány ČLR a sdružením výrobců, tj. čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz textilu (China Chamber of Commerce for Import and Export of Textiles). |
| --- | --- |

(24)

Při výběru reprezentativního vzorku proběhly rovněž konzultace s orgány ČLR a sdružením výrobců, tj. čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz textilu (China Chamber of Commerce for Import and Export of Textiles).

3.2.1   Předběžný výběr spolupracujících vyvážejících výrobců

| (25) | Celkem se ozvalo jedenáct vyvážejících výrobců, včetně skupin společností ve spojení v ČLR, a předložili požadované informace ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všichni uvedli, že během období šetření vyváželi dotčený výrobek do Unie, a vyjádřili přání být součástí vzorku. Proto se v případě těchto jedenácti vyvážejících výrobců má za to, že na současném šetření spolupracují (dále jen „spolupracující vyvážející výrobci“). |
| --- | --- |

(25)

Celkem se ozvalo jedenáct vyvážejících výrobců, včetně skupin společností ve spojení v ČLR, a předložili požadované informace ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všichni uvedli, že během období šetření vyváželi dotčený výrobek do Unie, a vyjádřili přání být součástí vzorku. Proto se v případě těchto jedenácti vyvážejících výrobců má za to, že na současném šetření spolupracují (dále jen „spolupracující vyvážející výrobci“).

| (26) | Vyvážející výrobci, kteří se ve výše uvedené lhůtě nepřihlásili nebo včas neposkytli požadované informace, byli považováni za společnosti, které v rámci šetření nespolupracují. Z porovnání údajů Eurostatu o dovozu s objemem vývozu dotčeného výrobku do Unie, který za období šetření nahlásily společnosti uvedené v 25. bodě odůvodnění, vyplývá, že spolupráce čínských vyvážejících výrobců byla velmi intenzivní, jak je uvedeno v 73. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(26)

Vyvážející výrobci, kteří se ve výše uvedené lhůtě nepřihlásili nebo včas neposkytli požadované informace, byli považováni za společnosti, které v rámci šetření nespolupracují. Z porovnání údajů Eurostatu o dovozu s objemem vývozu dotčeného výrobku do Unie, který za období šetření nahlásily společnosti uvedené v 25. bodě odůvodnění, vyplývá, že spolupráce čínských vyvážejících výrobců byla velmi intenzivní, jak je uvedeno v 73. bodě odůvodnění.

3.2.2   Výběr vzorku spolupracujících vyvážejících vývozců v ČLR

| (27) | V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byl základním kritériem Komise pro výběr vzorku největší reprezentativní objem vývozu vysokopevnostních nití do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek tvoří tři společnosti, resp. skupiny společností ve spojení, představující více než 65 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku konzultován a dohodnut se všemi dotčenými vyvážejícími výrobci i jejich sdruženími a s orgány v ČLR. |
| --- | --- |

(27)

V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byl základním kritériem Komise pro výběr vzorku největší reprezentativní objem vývozu vysokopevnostních nití do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek tvoří tři společnosti, resp. skupiny společností ve spojení, představující více než 65 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku konzultován a dohodnut se všemi dotčenými vyvážejícími výrobci i jejich sdruženími a s orgány v ČLR.

3.3   Individuální zjišťování

| (28) | Dva vyvážející výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku, protože nesplnili kritéria stanovená v čl. 17 odst. 1 základního nařízení, požádali o to, aby bylo stanoveno individuální dumpingové rozpětí podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(28)

Dva vyvážející výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku, protože nesplnili kritéria stanovená v čl. 17 odst. 1 základního nařízení, požádali o to, aby bylo stanoveno individuální dumpingové rozpětí podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení.

| (29) | Jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění, byl vzorek omezen na přiměřený počet společností, které by mohly být ve stanovené lhůtě přezkoumány. Společnosti zkoumané za účelem šetření dumpingu u dotčených zemí jsou uvedeny ve 14. bodě odůvodnění. S ohledem na řadu inspekcí, které by měly být provedeny v prostorách těchto společností, jejichž součástí v případě ČLR je ověření žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství a odpovědí v dotazníku ohledně antidumpingu, bylo shledáno, že individuální zjišťování by znamenalo příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření. |
| --- | --- |

(29)

Jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění, byl vzorek omezen na přiměřený počet společností, které by mohly být ve stanovené lhůtě přezkoumány. Společnosti zkoumané za účelem šetření dumpingu u dotčených zemí jsou uvedeny ve 14. bodě odůvodnění. S ohledem na řadu inspekcí, které by měly být provedeny v prostorách těchto společností, jejichž součástí v případě ČLR je ověření žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství a odpovědí v dotazníku ohledně antidumpingu, bylo shledáno, že individuální zjišťování by znamenalo příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření.

| (30) | Proto byl učiněn předběžný závěr, že dvě žádosti o individuální zjišťování nemohou být přijaty. |
| --- | --- |

(30)

Proto byl učiněn předběžný závěr, že dvě žádosti o individuální zjišťování nemohou být přijaty.

4.   DUMPING

4.1   Obecná metodika

| (31) | Níže uvedená obecná metodika byla uplatněna na všechny vyvážející výrobce z Koreje a Tchaj-wanu, vyvážejícímu výrobci v ČLR bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství a s ohledem na pojem srovnatelná země také na dva další vyvážející výrobce v ČLR zařazené do vzorku, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Předložená zjištění o dumpingu pro každou ze zemí dotčenou v tomto šetření proto popisuje pouze to, co je pro každou vyvážející zemi specifické. |
| --- | --- |

(31)

Níže uvedená obecná metodika byla uplatněna na všechny vyvážející výrobce z Koreje a Tchaj-wanu, vyvážejícímu výrobci v ČLR bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství a s ohledem na pojem srovnatelná země také na dva další vyvážející výrobce v ČLR zařazené do vzorku, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Předložená zjištění o dumpingu pro každou ze zemí dotčenou v tomto šetření proto popisuje pouze to, co je pro každou vyvážející zemi specifické.

4.1.1   Běžná hodnota

| (32) | V souladu se čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve přezkoumala, zda byl domácí prodej obdobných výrobků nezávislým odběratelům uskutečněný jednotlivými vyvážejícími výrobci reprezentativní, tedy zda byl celkový objem takového prodeje rovný či vyšší než 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozního prodeje do Unie. |
| --- | --- |

(32)

V souladu se čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve přezkoumala, zda byl domácí prodej obdobných výrobků nezávislým odběratelům uskutečněný jednotlivými vyvážejícími výrobci reprezentativní, tedy zda byl celkový objem takového prodeje rovný či vyšší než 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozního prodeje do Unie.

| (33) | Následně Komise identifikovala typy výrobku prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(33)

Následně Komise identifikovala typy výrobku prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.

| (34) | Pro každý typ výrobku, který vyvážející výrobci prodávali na domácím trhu a u kterého bylo zjištěno, že je přímo srovnatelný s druhem prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda byl domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval 5 % nebo více z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(34)

Pro každý typ výrobku, který vyvážející výrobci prodávali na domácím trhu a u kterého bylo zjištěno, že je přímo srovnatelný s druhem prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda byl domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval 5 % nebo více z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.

| (35) | Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej jednotlivých společností mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo pro každý typ výrobku stanovením podílu ziskového domácího prodeje nezávislým odběratelům. |
| --- | --- |

(35)

Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej jednotlivých společností mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo pro každý typ výrobku stanovením podílu ziskového domácího prodeje nezávislým odběratelům.

| (36) | Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr cen veškerého prodeje daného druhu na domácím trhu. |
| --- | --- |

(36)

Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr cen veškerého prodeje daného druhu na domácím trhu.

| (37) | Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových nákladů, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku. |
| --- | --- |

(37)

Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových nákladů, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku.

| (38) | Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, usoudilo se, že nebyly prodány v běžném obchodním styku. |
| --- | --- |

(38)

Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, usoudilo se, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.

| (39) | U prodeje typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, jakož i u typů výrobků, které se neprodaly v reprezentativním množství na domácím trhu, Komise použila početně zjištěnou běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(39)

U prodeje typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, jakož i u typů výrobků, které se neprodaly v reprezentativním množství na domácím trhu, Komise použila početně zjištěnou běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.

| (40) | Pro stanovení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly vzniklé prodejní, správní a režijní náklady (dále jen „PSR“) a vážený průměrný zisk realizovaný každým z příslušných spolupracujících vyvážejících výrobců v domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku během období šetření přičteny k jejich průměrným výrobním nákladům během období šetření. Tam, kde to bylo nezbytné, byly výrobní náklady a ohlášené PSR náklady předtím, než se použily k posouzení, zda se jednalo o běžný obchodní styk, a k výpočtu běžných hodnot, upraveny. |
| --- | --- |

(40)

Pro stanovení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly vzniklé prodejní, správní a režijní náklady (dále jen „PSR“) a vážený průměrný zisk realizovaný každým z příslušných spolupracujících vyvážejících výrobců v domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku během období šetření přičteny k jejich průměrným výrobním nákladům během období šetření. Tam, kde to bylo nezbytné, byly výrobní náklady a ohlášené PSR náklady předtím, než se použily k posouzení, zda se jednalo o běžný obchodní styk, a k výpočtu běžných hodnot, upraveny.

4.1.2   Vývozní cena

| (41) | Ve všech případech, kdy se dotčený výrobek vyvážel nezávislým odběratelům v Unii, se vývozní cena stanovila v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, zejména na základě skutečně zaplacených či splatných vývozních cen. |
| --- | --- |

(41)

Ve všech případech, kdy se dotčený výrobek vyvážel nezávislým odběratelům v Unii, se vývozní cena stanovila v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, zejména na základě skutečně zaplacených či splatných vývozních cen.

| (42) | V případech, kdy byl prodej uskutečněn prostřednictvím dovozce ve spojení, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení, jmenovitě na základě cen, za které byly dovážené výrobky poprvé znovu prodány nezávislým odběratelům. V těchto případech byly provedeny úpravy pro všechny náklady včetně cel a daní za období mezi dovozem a novým prodejem, jakož i pro přiměřené rozpětí pro PSR náklady a zisk. Byly použity vlastní PSR náklady dovozce ve spojení a bylo stanoveno přiměřené ziskové rozpětí na základě rozpětí, kterého podle šetření dosáhl nezávislý dovozce dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(42)

V případech, kdy byl prodej uskutečněn prostřednictvím dovozce ve spojení, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení, jmenovitě na základě cen, za které byly dovážené výrobky poprvé znovu prodány nezávislým odběratelům. V těchto případech byly provedeny úpravy pro všechny náklady včetně cel a daní za období mezi dovozem a novým prodejem, jakož i pro přiměřené rozpětí pro PSR náklady a zisk. Byly použity vlastní PSR náklady dovozce ve spojení a bylo stanoveno přiměřené ziskové rozpětí na základě rozpětí, kterého podle šetření dosáhl nezávislý dovozce dotčeného výrobku.

4.1.3   Srovnání

| (43) | Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(43)

Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.

| (44) | V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Příslušné úpravy byly přiznány ve všech případech, ve kterých byly označeny za přiměřené, přesné a podložené ověřenými důkazy. |
| --- | --- |

(44)

V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Příslušné úpravy byly přiznány ve všech případech, ve kterých byly označeny za přiměřené, přesné a podložené ověřenými důkazy.

4.1.4   Dumpingové rozpětí

| (45) | Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžných hodnot s váženým průměrem vývozních cen. |
| --- | --- |

(45)

Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžných hodnot s váženým průměrem vývozních cen.

4.2   ČLR

4.2.1   Posouzení zacházení jako v tržním hospodářství

| (46) | Na základě čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v rámci antidumpingových šetření dovozu z ČLR běžná hodnota určuje v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku u těch vyvážejících výrobců, kteří splňují kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(46)

Na základě čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v rámci antidumpingových šetření dovozu z ČLR běžná hodnota určuje v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku u těch vyvážejících výrobců, kteří splňují kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.

| (47) | Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:






  1) | obchodní rozhodnutí a rozhodnutí o nákladech reagují na tržní signály, bez zásadních zásahů státu; náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě; |
| --- | --- | --- |

(47)

Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:

1)

obchodní rozhodnutí a rozhodnutí o nákladech reagují na tržní signály, bez zásadních zásahů státu; náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě;

| 2) | společnosti disponují jednoznačným a jasným účetnictvím prověřeným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (IAS) a používaným ve všech oblastech; |
| --- | --- |

2)

společnosti disponují jednoznačným a jasným účetnictvím prověřeným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (IAS) a používaným ve všech oblastech;

| 3) | neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství; |
| --- | --- |

3)

neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;

| 4) | právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví; |
| --- | --- |

4)

právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví;

| 5) | měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů. |
| --- | --- |

5)

měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů.

| (48) | Všechny společnosti zařazené do vzorku požádaly o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství a ve stanovených lhůtách odpověděly na formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Komise v prostorách příslušných společností vyhledala a ověřila informace uvedené ve formulářích žádosti a všechny další informace, které byly považovány za nezbytné. |
| --- | --- |

(48)

Všechny společnosti zařazené do vzorku požádaly o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství a ve stanovených lhůtách odpověděly na formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Komise v prostorách příslušných společností vyhledala a ověřila informace uvedené ve formulářích žádosti a všechny další informace, které byly považovány za nezbytné.

| (49) | Inspekcí se zjistilo, že dva spolupracující vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku nesplnili požadavky kritérií pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(49)

Inspekcí se zjistilo, že dva spolupracující vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku nesplnili požadavky kritérií pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.

| (50) | Konkrétně jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku nesplnil požadavky kritérií 1 až 3. Za prvé nebyl schopen prokázat, že rozhodnutí byla přijímána v reakci na tržní signály a bez zásadních zásahů státu, a to vzhledem k tomu, že byla zjištěna omezení v jeho prodejních aktivitách, jako je povinnost prodat určitý objem dotčeného výrobku na domácím trhu. Za druhé neprokázal, že jeho účetní záznamy byly ověřeny auditorem v souladu s mezinárodními účetními standardy (IAS). Šetření poukázalo na řadu nesrovnalostí a nedostatků v účtech žadatele a zjistilo jistá porušení zásad mezinárodních účetních standardů (IAS). Nakonec byla odhalena zkreslení způsobená systémem netržního hospodářství, a to v podobě nesprávného ocenění práv k užívání pozemků. |
| --- | --- |

(50)

Konkrétně jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku nesplnil požadavky kritérií 1 až 3. Za prvé nebyl schopen prokázat, že rozhodnutí byla přijímána v reakci na tržní signály a bez zásadních zásahů státu, a to vzhledem k tomu, že byla zjištěna omezení v jeho prodejních aktivitách, jako je povinnost prodat určitý objem dotčeného výrobku na domácím trhu. Za druhé neprokázal, že jeho účetní záznamy byly ověřeny auditorem v souladu s mezinárodními účetními standardy (IAS). Šetření poukázalo na řadu nesrovnalostí a nedostatků v účtech žadatele a zjistilo jistá porušení zásad mezinárodních účetních standardů (IAS). Nakonec byla odhalena zkreslení způsobená systémem netržního hospodářství, a to v podobě nesprávného ocenění práv k užívání pozemků.

| (51) | Další vyvážející výrobce zařazený do vzorku nebyl schopen prokázat, že splňuje kritéria 1 a 3. Nebyl schopen prokázat, že rozhodnutí byla přijímána v reakci na tržní signály a bez zásadních zásahů státu vzhledem k tomu, že byla zjištěna omezení v jeho prodejních aktivitách, podobně jako v 50. bodě odůvodnění, a navzdory státní certifikaci bylo zjištěno, že část jeho základního kapitálu nebyla splacena. Byla rovněž odhalena zkreslení způsobená systémem netržního hospodářství, a to v podobě nesprávného ocenění práv k užívání pozemků. |
| --- | --- |

(51)

Další vyvážející výrobce zařazený do vzorku nebyl schopen prokázat, že splňuje kritéria 1 a 3. Nebyl schopen prokázat, že rozhodnutí byla přijímána v reakci na tržní signály a bez zásadních zásahů státu vzhledem k tomu, že byla zjištěna omezení v jeho prodejních aktivitách, podobně jako v 50. bodě odůvodnění, a navzdory státní certifikaci bylo zjištěno, že část jeho základního kapitálu nebyla splacena. Byla rovněž odhalena zkreslení způsobená systémem netržního hospodářství, a to v podobě nesprávného ocenění práv k užívání pozemků.

| (52) | Jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku prokázal, že splňuje všechna kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a mohlo mu být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(52)

Jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku prokázal, že splňuje všechna kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a mohlo mu být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.

4.2.2   Individuální zacházení

| (53) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek, s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení pro přiznání individuálního zacházení. |
| --- | --- |

(53)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek, s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení pro přiznání individuálního zacházení.

| (54) | Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné podobě a pouze pro orientaci:






  1) | v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk; |
| --- | --- | --- |

(54)

Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné podobě a pouze pro orientaci:

1)

v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;

| 2) | vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny; |
| --- | --- |

2)

vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny;

| 3) | většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích; |
| --- | --- |

3)

většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích;

| 4) | měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů a |
| --- | --- |

4)

měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů a

| 5) | státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby. |
| --- | --- |

5)

státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.

| (55) | Vyvážející výrobci zařazení do vzorku, kteří nesplnili kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, požádali rovněž o individuální zacházení v případě, že jim tržní zacházení nebude přiznáno. |
| --- | --- |

(55)

Vyvážející výrobci zařazení do vzorku, kteří nesplnili kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, požádali rovněž o individuální zacházení v případě, že jim tržní zacházení nebude přiznáno.

| (56) | Na základě dostupných informací bylo předběžně stanoveno, že všechny podmínky pro přiznání individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení splňují tito dva vyvážející výrobci v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku:






  — | Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd, |
| --- | --- | --- |

(56)

Na základě dostupných informací bylo předběžně stanoveno, že všechny podmínky pro přiznání individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení splňují tito dva vyvážející výrobci v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku:

—

Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,

| — | Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.

4.2.3   Srovnatelná země

| (57) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, v zemích v procesu hospodářské transformace určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“). |
| --- | --- |

(57)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, v zemích v procesu hospodářské transformace určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).

| (58) | V oznámení o zahájení byly jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty v ČLR navrženy Spojené státy americké (USA). Komise vyzvala všechny zúčastněné strany, aby k tomuto návrhu předložily připomínky. |
| --- | --- |

(58)

V oznámení o zahájení byly jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty v ČLR navrženy Spojené státy americké (USA). Komise vyzvala všechny zúčastněné strany, aby k tomuto návrhu předložily připomínky.

| (59) | Velké množství stran se proti tomuto návrhu ohradilo a navrhlo použít Tchaj-wan nebo Koreu, neboť jsou podle jejich soudu pro tyto účely vhodnější. Byly předloženy tyto argumenty:






  a) | výrobní procesy a náklady v USA se podstatně liší od výrobních procesů a nákladů v ČLR, neboť strojní vybavení používané v USA je zastaralé, zatímco vybavení používané většinou čínských výrobců je moderní a založené na nejmodernějších technologiích. Většina čínských, tchajwanských a korejských vyvážejících výrobců využívá moderní jednostupňovou výrobní technologii, díky čemuž je jejich výroba efektivnější, než je tomu v USA; |
| --- | --- | --- |

(59)

Velké množství stran se proti tomuto návrhu ohradilo a navrhlo použít Tchaj-wan nebo Koreu, neboť jsou podle jejich soudu pro tyto účely vhodnější. Byly předloženy tyto argumenty:

a)

výrobní procesy a náklady v USA se podstatně liší od výrobních procesů a nákladů v ČLR, neboť strojní vybavení používané v USA je zastaralé, zatímco vybavení používané většinou čínských výrobců je moderní a založené na nejmodernějších technologiích. Většina čínských, tchajwanských a korejských vyvážejících výrobců využívá moderní jednostupňovou výrobní technologii, díky čemuž je jejich výroba efektivnější, než je tomu v USA;

| b) | skutečnost, že tchajwanští a korejští vývozci údajně provádějí dumping, je pro účely výběru vhodné srovnatelné země bezpředmětná; |
| --- | --- |

b)

skutečnost, že tchajwanští a korejští vývozci údajně provádějí dumping, je pro účely výběru vhodné srovnatelné země bezpředmětná;

| c) | žadatelé mají společnosti ve spojení v USA a nebylo by vhodné založit běžnou hodnotu na informacích poskytnutých těmito společnostmi; |
| --- | --- |

c)

žadatelé mají společnosti ve spojení v USA a nebylo by vhodné založit běžnou hodnotu na informacích poskytnutých těmito společnostmi;

| d) | podmínky hospodářské soutěže v USA se liší od podmínek, které převládají v ČLR. Americký trh je prakticky monopolizovaný jedním výrobcem, zatímco Tchaj-wan a Korea mají celou řadu domácích výrobců tak, jako je tomu v ČLR. |
| --- | --- |

d)

podmínky hospodářské soutěže v USA se liší od podmínek, které převládají v ČLR. Americký trh je prakticky monopolizovaný jedním výrobcem, zatímco Tchaj-wan a Korea mají celou řadu domácích výrobců tak, jako je tomu v ČLR.

| (60) | Komise přezkoumala výše uvedené připomínky a konstatovala, že pokud se jedná o srovnatelnou zemi, jsou vesměs platné. Dále bylo prošetřováno, zda by se Tchaj-wan nebo Korea mohly stát možnou třetí zemí s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR. |
| --- | --- |

(60)

Komise přezkoumala výše uvedené připomínky a konstatovala, že pokud se jedná o srovnatelnou zemi, jsou vesměs platné. Dále bylo prošetřováno, zda by se Tchaj-wan nebo Korea mohly stát možnou třetí zemí s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR.

| (61) | Šetření ukázalo, že zejména v Tchaj-wanu existuje vyšší míra srovnatelnosti konečných výrobků s ČLR. Bylo poznamenáno, že vyvážející výrobci v Tchaj-wanu jsou rovněž přítomni v ČLR s výrobci, kteří jsou ve spojení, a že v obou zemích v podstatě působí za podobných podmínek. |
| --- | --- |

(61)

Šetření ukázalo, že zejména v Tchaj-wanu existuje vyšší míra srovnatelnosti konečných výrobků s ČLR. Bylo poznamenáno, že vyvážející výrobci v Tchaj-wanu jsou rovněž přítomni v ČLR s výrobci, kteří jsou ve spojení, a že v obou zemích v podstatě působí za podobných podmínek.

| (62) | Na tomto základě bylo považováno za vhodnější použít Tchaj-wan jako srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení. |
| --- | --- |

(62)

Na tomto základě bylo považováno za vhodnější použít Tchaj-wan jako srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.

| (63) | Po zvolení Tchaj-wanu za srovnatelnou zemi se provedl výpočet běžné hodnoty na základě údajů ověřených v prostorách u tchajwanských vyvážejících výrobců, kteří při vyšetřování plně spolupracovali. Běžná hodnota se založila na ceně zaplacené nebo splatné při prodeji na domácím trhu v Tchaj-wanu za srovnatelné typy výrobků, pokud se zjistilo, že prodej byl realizován v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. To byl případ řady vyvážených druhů výrobků. |
| --- | --- |

(63)

Po zvolení Tchaj-wanu za srovnatelnou zemi se provedl výpočet běžné hodnoty na základě údajů ověřených v prostorách u tchajwanských vyvážejících výrobců, kteří při vyšetřování plně spolupracovali. Běžná hodnota se založila na ceně zaplacené nebo splatné při prodeji na domácím trhu v Tchaj-wanu za srovnatelné typy výrobků, pokud se zjistilo, že prodej byl realizován v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. To byl případ řady vyvážených druhů výrobků.

4.2.4   Běžná hodnota

4.2.4.1   Vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství

| (64) | Zjistilo se, že většina domácího prodeje vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, se uskutečňuje v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobků založena na cenách skutečně zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu v ČLR během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(64)

Zjistilo se, že většina domácího prodeje vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, se uskutečňuje v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobků založena na cenách skutečně zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu v ČLR během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení.

| (65) | U prodej těch typů výrobků, který se neuskutečnil v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat způsobem uvedeným ve 40. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(65)

U prodej těch typů výrobků, který se neuskutečnil v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat způsobem uvedeným ve 40. bodě odůvodnění.

4.2.4.2   Vyvážející výrobci zařazení do vzorku, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství

| (66) | Jak je uvedeno v 57. až 63. bodě odůvodnění, běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, se stanoví na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetích zemích s tržním hospodářstvím, v tomto případě Tchaj-wanu. |
| --- | --- |

(66)

Jak je uvedeno v 57. až 63. bodě odůvodnění, běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, se stanoví na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetích zemích s tržním hospodářstvím, v tomto případě Tchaj-wanu.

| (67) | U zbylých vyvážených typů výrobků, které tchajwanští výrobci buď neprodávali v běžném obchodním styku v Tchaj-wanu, nebo v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo nutné běžnou hodnotu vypočítat. Běžná hodnota byla spočítána na základě výše uvedeného 40. bodu odůvodnění. |
| --- | --- |

(67)

U zbylých vyvážených typů výrobků, které tchajwanští výrobci buď neprodávali v běžném obchodním styku v Tchaj-wanu, nebo v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo nutné běžnou hodnotu vypočítat. Běžná hodnota byla spočítána na základě výše uvedeného 40. bodu odůvodnění.

4.2.5   Vývozní cena

| (68) | Veškerý prodej dotčeného výrobku uskutečněný třemi vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku na trh Unie byly uskutečněny přímo nezávislým odběratelům v Unii. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné. |
| --- | --- |

(68)

Veškerý prodej dotčeného výrobku uskutečněný třemi vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku na trh Unie byly uskutečněny přímo nezávislým odběratelům v Unii. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné.

4.2.6   Srovnání

| (69) | Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly u všech společností, jichž se šetření týkalo, provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, námořní dopravu a pojištění, na manipulaci a nakládku, ve vedlejších nákladech, v nákladech spojených s balením, nákladech na úvěr, rozdíly v provizích, slevách z cen, rabatech a nepřímém zdanění, pokud byly použitelné a odůvodněné. |
| --- | --- |

(69)

Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly u všech společností, jichž se šetření týkalo, provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, námořní dopravu a pojištění, na manipulaci a nakládku, ve vedlejších nákladech, v nákladech spojených s balením, nákladech na úvěr, rozdíly v provizích, slevách z cen, rabatech a nepřímém zdanění, pokud byly použitelné a odůvodněné.

4.2.7   Dumpingová rozpětí

4.2.7.1   U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku

| (70) | U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. |
| --- | --- |

(70)

U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.

| (71) | Na tomto základě prozatímní vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:






  Společnost | Prozatímní dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| — | Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd |

(71)

Na tomto základě prozatímní vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:

Společnost

Prozatímní dumpingové rozpětí

—

Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd

9,3 %

| — | Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd

0 %

| — | Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd

7,7 %

4.2.7.2   U ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců

| (72) | Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku, přičemž nebylo zohledněno rozpětí vyvážejícího výrobce s nulovým dumpingovým rozpětím. Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku předběžně stanoveno na hodnotu 8,9 %. |
| --- | --- |

(72)

Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku, přičemž nebylo zohledněno rozpětí vyvážejícího výrobce s nulovým dumpingovým rozpětím. Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku předběžně stanoveno na hodnotu 8,9 %.

| (73) | Pokud jde o všechny ostatní vývozce v ČLR, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Celkové množství vývozu uvedené v odpovědích obdržených při výběru vzorku od všech spolupracujících vyvážejících výrobců bylo porovnáno s celkovým dovozem z ČLR, který byl odvozen z dovozní statistiky Eurostatu. Zjištěný podíl spolupráce činil 100 %. Na tomto základě byla úroveň spolupráce považována za vysokou, a proto bylo považováno za vhodné stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce na nejvyšší dumpingové rozpětí stanovené pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku. |
| --- | --- |

(73)

Pokud jde o všechny ostatní vývozce v ČLR, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Celkové množství vývozu uvedené v odpovědích obdržených při výběru vzorku od všech spolupracujících vyvážejících výrobců bylo porovnáno s celkovým dovozem z ČLR, který byl odvozen z dovozní statistiky Eurostatu. Zjištěný podíl spolupráce činil 100 %. Na tomto základě byla úroveň spolupráce považována za vysokou, a proto bylo považováno za vhodné stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce na nejvyšší dumpingové rozpětí stanovené pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.

| (74) | Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 9,3 %. |
| --- | --- |

(74)

Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 9,3 %.

4.3   Korea

4.3.1   Běžná hodnota

| (75) | Bylo zjištěno, že většina domácího prodeje typů výrobků prodávaných na vývoz do Unie všemi čtyřmi vyšetřovanými společnostmi se uskutečňuje v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobků založena na cenách skutečně zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu v Koreji během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(75)

Bylo zjištěno, že většina domácího prodeje typů výrobků prodávaných na vývoz do Unie všemi čtyřmi vyšetřovanými společnostmi se uskutečňuje v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobků založena na cenách skutečně zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu v Koreji během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení.

| (76) | U prodeje těch typů výrobků, který se neuskutečnil v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat. Všechny čtyři vyšetřované společnosti měly domácí prodej určitých druhů produktů, které nebyly uskutečněny v reprezentativním množství ani v běžném obchodním styku. V těchto případech byla běžná hodnota spočítána na základě výše uvedeného 40. bodu odůvodnění. |
| --- | --- |

(76)

U prodeje těch typů výrobků, který se neuskutečnil v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat. Všechny čtyři vyšetřované společnosti měly domácí prodej určitých druhů produktů, které nebyly uskutečněny v reprezentativním množství ani v běžném obchodním styku. V těchto případech byla běžná hodnota spočítána na základě výše uvedeného 40. bodu odůvodnění.

4.3.2   Vývozní cena

| (77) | Část vývozního prodeje jednoho vyvážejícího výrobce byla přímo určena dovozci v Unii, který je s ním ve spojení. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za niž byly výrobky poprvé prodány nezávislému kupujícímu, a v souladu s metodikou popsanou výše ve 42. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(77)

Část vývozního prodeje jednoho vyvážejícího výrobce byla přímo určena dovozci v Unii, který je s ním ve spojení. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za niž byly výrobky poprvé prodány nezávislému kupujícímu, a v souladu s metodikou popsanou výše ve 42. bodě odůvodnění.

| (78) | Zbylý vývoz dotčeného výrobku uskutečněný zmíněným vyvážejícím výrobcem a veškerý vývozní prodej uskutečněný třemi dalšími vyvážejícími výrobci byly uskutečněny přímo nezávislým odběratelům v Unii. Pro tento prodej byla vývozní cena stanovena v souladu se čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné. |
| --- | --- |

(78)

Zbylý vývoz dotčeného výrobku uskutečněný zmíněným vyvážejícím výrobcem a veškerý vývozní prodej uskutečněný třemi dalšími vyvážejícími výrobci byly uskutečněny přímo nezávislým odběratelům v Unii. Pro tento prodej byla vývozní cena stanovena v souladu se čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné.

4.3.3   Srovnání

| (79) | Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly, kde to bylo na místě a odůvodněno, stanoveny všem vyšetřovaným vyvážejícím výrobcům dovolené odchylky v rozdílech nákladů za dopravu, námořní dopravu a pojištění, nákladů manipulace a nakládky, vedlejších nákladů, nákladů spojených s balením, úvěrů a provize. |
| --- | --- |

(79)

Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly, kde to bylo na místě a odůvodněno, stanoveny všem vyšetřovaným vyvážejícím výrobcům dovolené odchylky v rozdílech nákladů za dopravu, námořní dopravu a pojištění, nákladů manipulace a nakládky, vedlejších nákladů, nákladů spojených s balením, úvěrů a provize.

| (80) | Všechny čtyři prověřované společnosti požadovaly úpravu o částku odpovídající clu podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení na základě toho, že dovozními poplatky byl údajně zatížen obdobný výrobek, když byl určen pro spotřebu ve vyvážející zemi, tato částka však byla vrácena nebo nebyla zaplacena, když byl výrobek prodán na vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(80)

Všechny čtyři prověřované společnosti požadovaly úpravu o částku odpovídající clu podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení na základě toho, že dovozními poplatky byl údajně zatížen obdobný výrobek, když byl určen pro spotřebu ve vyvážející zemi, tato částka však byla vrácena nebo nebyla zaplacena, když byl výrobek prodán na vývoz do Unie.

| (81) | Toto tvrzení se považuje za nepodložené, poněvadž žádná z těchto čtyř společností neprokázala, že dovozní poplatky vrácené společnostem souvisely s vývozem dotčeného výrobku do Unie. |
| --- | --- |

(81)

Toto tvrzení se považuje za nepodložené, poněvadž žádná z těchto čtyř společností neprokázala, že dovozní poplatky vrácené společnostem souvisely s vývozem dotčeného výrobku do Unie.

4.3.4   Dumpingová rozpětí

| (82) | Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl u každé společnosti pro každý typ výrobku určený vážený průměr běžné hodnoty srovnán s váženým průměrem vývozní ceny každého odpovídajícího typu výrobku. |
| --- | --- |

(82)

Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl u každé společnosti pro každý typ výrobku určený vážený průměr běžné hodnoty srovnán s váženým průměrem vývozní ceny každého odpovídajícího typu výrobku.

| (83) | Na tomto základě jsou dumpingová rozpětí vyjádřena jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Unie bez úhrady cla u všech dotčených vyvážejících výrobců v Koreji pod minimální úrovní 2 % ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(83)

Na tomto základě jsou dumpingová rozpětí vyjádřena jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Unie bez úhrady cla u všech dotčených vyvážejících výrobců v Koreji pod minimální úrovní 2 % ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení.

| (84) | Je nutné uvést, že po porovnání s údaji Eurostatu o dovozu tito čtyři korejští vyvážející výrobci představují veškerý vývoz pocházející z této země. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že přijetí antidumpingových opatření s ohledem na dovoz z Koreje nebylo opodstatněné. |
| --- | --- |

(84)

Je nutné uvést, že po porovnání s údaji Eurostatu o dovozu tito čtyři korejští vyvážející výrobci představují veškerý vývoz pocházející z této země. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že přijetí antidumpingových opatření s ohledem na dovoz z Koreje nebylo opodstatněné.

| (85) | Jestliže se tyto závěry potvrdí v dalším průběhu šetření, bude řízení s ohledem na Koreu zastaveno. |
| --- | --- |

(85)

Jestliže se tyto závěry potvrdí v dalším průběhu šetření, bude řízení s ohledem na Koreu zastaveno.

4.4   Tchaj-wan

4.4.1   Běžná hodnota

| (86) | Bylo zjištěno, že většina domácího prodeje typů výrobků prodávaných na vývoz do Unie dvěma vyšetřovanými společnostmi se uskutečňuje v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobků založena na cenách skutečně zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu v Tchaj-wanu během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(86)

Bylo zjištěno, že většina domácího prodeje typů výrobků prodávaných na vývoz do Unie dvěma vyšetřovanými společnostmi se uskutečňuje v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobků založena na cenách skutečně zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu v Tchaj-wanu během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení.

| (87) | U prodeje těch typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat. Obě vyšetřované společnosti měly domácí prodej určitých druhů produktů, které nebyly uskutečněny v reprezentativním množství ani v běžném obchodním styku. V těchto případech byla běžná hodnota spočítána na základě 40. bodu odůvodnění. |
| --- | --- |

(87)

U prodeje těch typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat. Obě vyšetřované společnosti měly domácí prodej určitých druhů produktů, které nebyly uskutečněny v reprezentativním množství ani v běžném obchodním styku. V těchto případech byla běžná hodnota spočítána na základě 40. bodu odůvodnění.

4.4.2.   Vývozní cena

| (88) | Veškerý prodej dotčeného výrobku uskutečněný dvěma spolupracujícími vyvážejícími výrobci na trh Unie byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné. |
| --- | --- |

(88)

Veškerý prodej dotčeného výrobku uskutečněný dvěma spolupracujícími vyvážejícími výrobci na trh Unie byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné.

4.4.3   Srovnání

| (89) | Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly, kde to bylo na místě a odůvodněno, stanoveny všem vyšetřovaným vyvážejícím výrobcům dovolené odchylky v rozdílech nákladů za dopravu, námořní dopravu a pojištění, nákladů manipulace a nakládky, vedlejších nákladů, nákladů spojených s balením, úvěrů, provize, slev a rabatů. |
| --- | --- |

(89)

Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly, kde to bylo na místě a odůvodněno, stanoveny všem vyšetřovaným vyvážejícím výrobcům dovolené odchylky v rozdílech nákladů za dopravu, námořní dopravu a pojištění, nákladů manipulace a nakládky, vedlejších nákladů, nákladů spojených s balením, úvěrů, provize, slev a rabatů.

4.4.4   Dumpingová rozpětí

| (90) | Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl u každé společnosti pro každý typ výrobku určený vážený průměr běžné hodnoty srovnán s váženým průměrem vývozní ceny každého odpovídajícího typu výrobku. |
| --- | --- |

(90)

Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl u každé společnosti pro každý typ výrobku určený vážený průměr běžné hodnoty srovnán s váženým průměrem vývozní ceny každého odpovídajícího typu výrobku.

| (91) | Na tomto základě jsou dumpingová rozpětí vyjádřena jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Unie bez úhrady cla následující:







  — | Far Eastern Textiles Co., Ltd | 3,9 %, |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Shinkong Corporation | nepatrná |

(91)

Na tomto základě jsou dumpingová rozpětí vyjádřena jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Unie bez úhrady cla následující:

—

Far Eastern Textiles Co., Ltd

3,9 %,

—

Shinkong Corporation

nepatrná

| (92) | S ohledem na dovoz z Tchaj-wanu je nutné uvést, že po porovnání s údaji Eurostatu dva spolupracující vyvážející výrobci představují veškerý vývoz pocházející z této země. Celostátní dumpingové rozpětí bylo stanoveno pro Tchaj-wan. Zjistilo se, že celostátní dumpingové rozpětí je pod minimální úrovní 2 % stanovené v čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových opatření s ohledem na dovoz z Tchaj-wanu nebylo opodstatněné. |
| --- | --- |

(92)

S ohledem na dovoz z Tchaj-wanu je nutné uvést, že po porovnání s údaji Eurostatu dva spolupracující vyvážející výrobci představují veškerý vývoz pocházející z této země. Celostátní dumpingové rozpětí bylo stanoveno pro Tchaj-wan. Zjistilo se, že celostátní dumpingové rozpětí je pod minimální úrovní 2 % stanovené v čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových opatření s ohledem na dovoz z Tchaj-wanu nebylo opodstatněné.

| (93) | Jestliže se tyto závěry potvrdí v dalším průběhu šetření, bude řízení s ohledem na Tchaj-wan zastaveno. |
| --- | --- |

(93)

Jestliže se tyto závěry potvrdí v dalším průběhu šetření, bude řízení s ohledem na Tchaj-wan zastaveno.

5.   VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE

5.1   Výroba v Unii

| (94) | Pro stanovení celkové výroby v Unii byly použity všechny dostupné informace o výrobcích v Unii, včetně informací obsažených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a po jeho zahájení. |
| --- | --- |

(94)

Pro stanovení celkové výroby v Unii byly použity všechny dostupné informace o výrobcích v Unii, včetně informací obsažených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a po jeho zahájení.

| (95) | Na tomto základě bylo odhadnuto, že celková výroba v Unii během období šetření činila asi 121 000 tun. Toto množství zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovanou výrobu výrobců, kteří se během řízení nevyjádřili. Vzhledem k absenci dalších informací byly pro stanovení celkové výroby v Unii a spotřeby Unie použity údaje o výrobcích, kteří se nevyjádřili, uvedené v podnětu. Na výrobce, kteří se nevyjádřili, připadalo v období šetření přibližně 22 % celkové výroby v Unii. Ze známých výrobců v Unii žádný nezaujal neutrální ani nesouhlasné stanovisko k zahájení šetření. |
| --- | --- |

(95)

Na tomto základě bylo odhadnuto, že celková výroba v Unii během období šetření činila asi 121 000 tun. Toto množství zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovanou výrobu výrobců, kteří se během řízení nevyjádřili. Vzhledem k absenci dalších informací byly pro stanovení celkové výroby v Unii a spotřeby Unie použity údaje o výrobcích, kteří se nevyjádřili, uvedené v podnětu. Na výrobce, kteří se nevyjádřili, připadalo v období šetření přibližně 22 % celkové výroby v Unii. Ze známých výrobců v Unii žádný nezaujal neutrální ani nesouhlasné stanovisko k zahájení šetření.

| (96) | Objem výroby výrobců v Unii, kteří podnět podpořili, dosáhl v období šetření 94 000 tun, což představuje přibližně 78 % celkové odhadované výroby v Unii. |
| --- | --- |

(96)

Objem výroby výrobců v Unii, kteří podnět podpořili, dosáhl v období šetření 94 000 tun, což představuje přibližně 78 % celkové odhadované výroby v Unii.

5.2   Definice výrobního odvětví Unie

| (97) | Jak je uvedeno v 96. bodě odůvodnění, šetření ukázalo, že výrobci v Unii, kteří podpořili podnět a souhlasili s tím, že budou při šetření spolupracovat, představují přibližně 78 % celkové výroby v Unii během období šetření. Tito výrobci jsou proto považováni za představitele výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(97)

Jak je uvedeno v 96. bodě odůvodnění, šetření ukázalo, že výrobci v Unii, kteří podpořili podnět a souhlasili s tím, že budou při šetření spolupracovat, představují přibližně 78 % celkové výroby v Unii během období šetření. Tito výrobci jsou proto považováni za představitele výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.

6.   ÚJMA

6.1   Spotřeba v Unii

| (98) | Spotřeba byla stanovena na základě údajů o celkovém dovozu získaných z Eurostatu a celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, včetně odhadu prodeje výrobců, kteří se nevyjádřili. |
| --- | --- |

(98)

Spotřeba byla stanovena na základě údajů o celkovém dovozu získaných z Eurostatu a celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, včetně odhadu prodeje výrobců, kteří se nevyjádřili.

| (99) | Jak bylo uvedeno v 95. bodě odůvodnění, kvůli nedostatku jiných informací o výrobcích, kteří se nevyjádřili o své výrobě a prodeji vysokopevnostních nití během posuzovaného období, byly použity údaje týkající těchto výrobců poskytnuté v podnětu.

  Tabulka 1











  Spotřeba v Unii | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| V tunách | 221 277 | 233 969 | 265 826 | 241 258 | 205 912 |
| Index | 100 | 106 | 120 | 109 | 93 |
| Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník. |

(99)

Jak bylo uvedeno v 95. bodě odůvodnění, kvůli nedostatku jiných informací o výrobcích, kteří se nevyjádřili o své výrobě a prodeji vysokopevnostních nití během posuzovaného období, byly použity údaje týkající těchto výrobců poskytnuté v podnětu.

Tabulka 1

Spotřeba v Unii

2005

2006

2007

2008

Období šetření

V tunách

221 277

233 969

265 826

241 258

205 912

Index

100

106

120

109

93

Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník.

| (100) | Celkově spotřeba v Unii v posuzovaném období poklesla o 7 %. Bylo zjištěno, že spotřeba nejprve vzrostla o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, po čemž poklesla o 22 % mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Snížení spotřeby v roce 2008 a v období šetření byla výsledkem nižší poptávky, zejména v druhé polovině roku 2008, v důsledku hospodářské krize. |
| --- | --- |

(100)

Celkově spotřeba v Unii v posuzovaném období poklesla o 7 %. Bylo zjištěno, že spotřeba nejprve vzrostla o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, po čemž poklesla o 22 % mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Snížení spotřeby v roce 2008 a v období šetření byla výsledkem nižší poptávky, zejména v druhé polovině roku 2008, v důsledku hospodářské krize.

6.2   Dovoz do Unie z dotčených zemí

6.2.1   Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí

| (101) | Komise zkoumala, zda má být dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu posouzen souhrnně ve shodě s čl. 3 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(101)

Komise zkoumala, zda má být dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu posouzen souhrnně ve shodě s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.

| (102) | Ohledně výše uvedeného dovozu z Tchaj-wanu a Koreje bylo předběžně stanoveno, že tchajwanský a korejský dovoz se v období šetření neuskutečňoval za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(102)

Ohledně výše uvedeného dovozu z Tchaj-wanu a Koreje bylo předběžně stanoveno, že tchajwanský a korejský dovoz se v období šetření neuskutečňoval za dumpingové ceny.

| (103) | Proto byl učiněn předběžný závěr, že účinek dovozu z Koreje a Tchaj-wanu by neměl být posuzován společně s dumpingovým dovozem z ČLR. |
| --- | --- |

(103)

Proto byl učiněn předběžný závěr, že účinek dovozu z Koreje a Tchaj-wanu by neměl být posuzován společně s dumpingovým dovozem z ČLR.

6.2.2   Dumpingový dovoz z ČLR

| (104) | Je třeba poznamenat, že u jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR, který byl zahrnut do vzorku, nebyl u prodeje jeho výrobků na trhu Unie zjištěn dumping. Proto by jeho vývoz měl být vyloučen z analýzy týkající se vývoje dumpingového dovozu z ČLR na trhu Unie. |
| --- | --- |

(104)

Je třeba poznamenat, že u jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR, který byl zahrnut do vzorku, nebyl u prodeje jeho výrobků na trhu Unie zjištěn dumping. Proto by jeho vývoz měl být vyloučen z analýzy týkající se vývoje dumpingového dovozu z ČLR na trhu Unie.

| (105) | S cílem vyloučit jakoukoli možnost zveřejnění citlivých obchodních údajů vztahujících se k dotyčnému výrobci však bylo z důvodu zachování důvěrnosti údajů považováno za vhodné nevylučovat údaje o vývozci, u něhož nebyl na trhu Unie zjištěn dumping, z níže uvedených veřejně dostupných údajů, jako jsou údaje Eurostatu. |
| --- | --- |

(105)

S cílem vyloučit jakoukoli možnost zveřejnění citlivých obchodních údajů vztahujících se k dotyčnému výrobci však bylo z důvodu zachování důvěrnosti údajů považováno za vhodné nevylučovat údaje o vývozci, u něhož nebyl na trhu Unie zjištěn dumping, z níže uvedených veřejně dostupných údajů, jako jsou údaje Eurostatu.

| (106) | První tabulka uvedená níže proto shrnuje veškerý dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR a druhá tabulka ukazuje indexované údaje týkající se dumpingového dovozu na trh Unie během posuzovaného období.

  Tabulka 2a











  Celkový dumpingový dovoz z ČLR | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem (v tunách) | 16 200 | 23 776 | 42 249 | 51 406 | 48 683 |
| Index | 100 | 147 | 261 | 317 | 301 |
| Podíl na trhu | 7,3 % | 10,2 % | 15,9 % | 21,3 % | 23,6 % |
| Index | 100 | 139 | 217 | 291 | 323 |
| Ceny (v EUR/t) | 1 871 | 1 622 | 1 522 | 1 571 | 1 548 |
| Index | 100 | 87 | 81 | 84 | 83 |
| Zdroj: Eurostat. |

(106)

První tabulka uvedená níže proto shrnuje veškerý dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR a druhá tabulka ukazuje indexované údaje týkající se dumpingového dovozu na trh Unie během posuzovaného období.

Tabulka 2a

Celkový dumpingový dovoz z ČLR

2005

2006

2007

2008

Období šetření

Objem (v tunách)

16 200

23 776

42 249

51 406

48 683

Index

100

147

261

317

301

Podíl na trhu

7,3 %

10,2 %

15,9 %

21,3 %

23,6 %

Index

100

139

217

291

323

Ceny (v EUR/t)

1 871

1 622

1 522

1 571

1 548

Index

100

87

81

84

83

Zdroj: Eurostat.

| (107) | Objem celkového dovozu z ČLR vzrostl během posuzovaného období dramaticky na trojnásobek, přičemž v tomtéž období průměrné dovozní ceny klesly o 17 %. V důsledku toho jeho podíl na trhu významně stoupl ze 7,3 % v roce 2005 na 23,6 % v období šetření. Šetření ukázalo, že dokonce i v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření, kdy spotřeba poklesla o 22 %, objem dovozu z ČLR vzrostl o 15 %, což znamenalo vzrůst o 7,7 procentního bodu v jejich podílu na trhu. |
| --- | --- |

(107)

Objem celkového dovozu z ČLR vzrostl během posuzovaného období dramaticky na trojnásobek, přičemž v tomtéž období průměrné dovozní ceny klesly o 17 %. V důsledku toho jeho podíl na trhu významně stoupl ze 7,3 % v roce 2005 na 23,6 % v období šetření. Šetření ukázalo, že dokonce i v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření, kdy spotřeba poklesla o 22 %, objem dovozu z ČLR vzrostl o 15 %, což znamenalo vzrůst o 7,7 procentního bodu v jejich podílu na trhu.

6.2.2.1   Objem, cena a podíl na trhu dumpingového dovozu

Tabulka 2b

| Dumpingový dovoz z ČLR | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dovoz (v tunách) | | | | | |
| Index | 100 | 240 | 582 | 728 | 714 |
| Podíl na trhu | | | | | |
| Index | 100 | 227 | 485 | 667 | 768 |
| Ceny (v EUR/t) | | | | | |
| Index | 100 | 67 | 61 | 63 | 61 |
| Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník. |

Dumpingový dovoz z ČLR

2005

2006

2007

2008

Období šetření

Dovoz (v tunách)

Index

100

240

582

728

714

Podíl na trhu

Index

100

227

485

667

768

Ceny (v EUR/t)

Index

100

67

61

63

61

Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.

| (108) | Objem dumpingového dovozu z ČLR během posuzovaného období dramaticky vzrostl, což znamenalo více než sedminásobný vzrůst jeho podílu na trhu. Kromě toho šetření ukázalo, že navzdory poklesu spotřeby v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření dumpingový dovoz získal v průběhu období šetření značný podíl na trhu. |
| --- | --- |

(108)

Objem dumpingového dovozu z ČLR během posuzovaného období dramaticky vzrostl, což znamenalo více než sedminásobný vzrůst jeho podílu na trhu. Kromě toho šetření ukázalo, že navzdory poklesu spotřeby v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření dumpingový dovoz získal v průběhu období šetření značný podíl na trhu.

| (109) | Průměrné ceny dumpingového dovozu z ČLR vykázaly během posuzovaného období pokles o 39 % a v období šetření se podbízely cenám výrobního odvětví Unie, jak je vysvětleno ve 112. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(109)

Průměrné ceny dumpingového dovozu z ČLR vykázaly během posuzovaného období pokles o 39 % a v období šetření se podbízely cenám výrobního odvětví Unie, jak je vysvětleno ve 112. bodě odůvodnění.

6.2.2.2   Cenové podbízení

| (110) | Za účelem analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, srovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z ČLR pro prvního nezávislého odběratele na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou stávajících celních norem a nákladů po dovozu. |
| --- | --- |

(110)

Za účelem analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, srovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z ČLR pro prvního nezávislého odběratele na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou stávajících celních norem a nákladů po dovozu.

| (111) | Spolupráce ze strany čínských vývozců byla intenzivní a představuje 69 % celkového objemu vývozu z ČLR do Unie během období šetření. Vzhledem ke skutečnosti, že u jednoho vyvážejícího výrobce nebyl u prodeje jeho výrobků na trhu Unie zjištěn dumping, nebyl pro účely analýzy cenového podbízení vzat v úvahu jeho dovoz. |
| --- | --- |

(111)

Spolupráce ze strany čínských vývozců byla intenzivní a představuje 69 % celkového objemu vývozu z ČLR do Unie během období šetření. Vzhledem ke skutečnosti, že u jednoho vyvážejícího výrobce nebyl u prodeje jeho výrobků na trhu Unie zjištěn dumping, nebyl pro účely analýzy cenového podbízení vzat v úvahu jeho dovoz.

| (112) | Srovnání ukázalo, že v období šetření se dotčený dumpingový výrobek pocházející v ČLR prodávaný v Unii podbízel cenám výrobního odvětví Unie o 24,2 %. |
| --- | --- |

(112)

Srovnání ukázalo, že v období šetření se dotčený dumpingový výrobek pocházející v ČLR prodávaný v Unii podbízel cenám výrobního odvětví Unie o 24,2 %.

6.3   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

6.3.1   Předběžné poznámky

| (113) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnoval přezkum účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů s významem pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie od roku 2005 do konce období šetření. |
| --- | --- |

(113)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnoval přezkum účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů s významem pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie od roku 2005 do konce období šetření.

6.3.2   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Tabulka 3

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba (v tunách) | 145 854 | 145 916 | 144 053 | 124 807 | 94 027 |
| Index | 100 | 100 | 99 | 86 | 64 |
| Kapacita (v tunách) | 159 813 | 159 785 | 159 101 | 154 783 | 143 784 |
| Index | 100 | 100 | 100 | 97 | 90 |
| Využití kapacity | 91 % | 91 % | 91 % | 81 % | 65 % |
| Index | 100 | 100 | 100 | 88 | 72 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník. |

2005

2006

2007

2008

Období šetření

Výroba (v tunách)

145 854

145 916

144 053

124 807

94 027

Index

100

100

99

86

64

Kapacita (v tunách)

159 813

159 785

159 101

154 783

143 784

Index

100

100

100

97

90

Využití kapacity

91 %

91 %

91 %

81 %

65 %

Index

100

100

100

88

72

Zdroj: Odpovědi na dotazník.

| (114) | Jak je patrné z výše uvedené tabulky, výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 36 %. Je třeba poznamenat, že navzdory nárůstu spotřeby Unie o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, si výroba výrobního odvětví Unie v tomto období zachovala stabilitu, avšak v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření významně poklesla ve shodě s poklesem spotřeby Unie. |
| --- | --- |

(114)

Jak je patrné z výše uvedené tabulky, výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 36 %. Je třeba poznamenat, že navzdory nárůstu spotřeby Unie o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, si výroba výrobního odvětví Unie v tomto období zachovala stabilitu, avšak v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření významně poklesla ve shodě s poklesem spotřeby Unie.

| (115) | Výrobní odvětví Unie snížilo během období šetření svou výrobní kapacitu až na přibližně 144 000 tun. Nicméně vzhledem ke stagnujícímu prodeji a klesajícímu objemu výroby se využití dostupné kapacity snížilo z 91 % v roce 2005 na 65 % v období šetření. K hlavnímu poklesu došlo v období od roku 2007 do období šetření. |
| --- | --- |

(115)

Výrobní odvětví Unie snížilo během období šetření svou výrobní kapacitu až na přibližně 144 000 tun. Nicméně vzhledem ke stagnujícímu prodeji a klesajícímu objemu výroby se využití dostupné kapacity snížilo z 91 % v roce 2005 na 65 % v období šetření. K hlavnímu poklesu došlo v období od roku 2007 do období šetření.

6.3.3   Objem prodeje a podíl na trhu

| (116) | Údaje o prodeji uvedené v tabulce níže se týkají objemu prodaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie.

  Tabulka 4 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje (v tunách) | 112 998 | 113 844 | 117 855 | 99 495 | 80 745 |
| Index | 100 | 101 | 104 | 88 | 71 |
| Podíl na trhu | 51,1 % | 48,7 % | 44,3 % | 41,2 % | 39,2 % |
| Index | 100 | 95 | 87 | 81 | 77 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník. |

(116)

Údaje o prodeji uvedené v tabulce níže se týkají objemu prodaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie.

Tabulka 4

2005

2006

2007

2008

Období šetření

Objem prodeje (v tunách)

112 998

113 844

117 855

99 495

80 745

Index

100

101

104

88

71

Podíl na trhu

51,1 %

48,7 %

44,3 %

41,2 %

39,2 %

Index

100

95

87

81

77

Zdroj: Odpovědi na dotazník.

| (117) | Zatímco spotřeba Unie vzrostla o 20 % v průběhu let 2005 až 2007, objem prodeje dotčeného výrobku výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie vzrostl jen o 4 %. To znamená, že výrobní odvětví Unie nemohlo mít ze zvýšené spotřeby v tomto období prospěch. Zatímco ve zbytku posuzovaného období spotřeba v Unii poklesla o 22 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie se snížil ještě víc, a sice o 31 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se proto trvale a významně snižoval a úbytek podílu na trhu dosáhl během posuzovaného období 11,9 procentního bodu. |
| --- | --- |

(117)

Zatímco spotřeba Unie vzrostla o 20 % v průběhu let 2005 až 2007, objem prodeje dotčeného výrobku výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie vzrostl jen o 4 %. To znamená, že výrobní odvětví Unie nemohlo mít ze zvýšené spotřeby v tomto období prospěch. Zatímco ve zbytku posuzovaného období spotřeba v Unii poklesla o 22 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie se snížil ještě víc, a sice o 31 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se proto trvale a významně snižoval a úbytek podílu na trhu dosáhl během posuzovaného období 11,9 procentního bodu.

6.3.4   Průměrné jednotkové ceny výrobního odvětví Unie

| (118) | Průměrné prodejní ceny ze závodu výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, se za posuzované období snížily o 9 %. K hlavnímu poklesu došlo v období od roku 2007 do období šetření, tedy současně s výrazným nárůstem levného dumpingového dovozu z ČLR. V důsledku toho a navzdory zvýšení cen surovin výrobní odvětví Unie muselo snížit své prodejní ceny zejména v průběhu období šetření.

  Tabulka 5 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné ceny (v EUR/t) | 2 592 | 2 595 | 2 565 | 2 510 | 2 350 |
| Index | 100 | 100 | 99 | 97 | 91 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník. |

(118)

Průměrné prodejní ceny ze závodu výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, se za posuzované období snížily o 9 %. K hlavnímu poklesu došlo v období od roku 2007 do období šetření, tedy současně s výrazným nárůstem levného dumpingového dovozu z ČLR. V důsledku toho a navzdory zvýšení cen surovin výrobní odvětví Unie muselo snížit své prodejní ceny zejména v průběhu období šetření.

Tabulka 5

2005

2006

2007

2008

Období šetření

Průměrné ceny (v EUR/t)

2 592

2 595

2 565

2 510

2 350

Index

100

100

99

97

91

Zdroj: Odpovědi na dotazník.

| (119) | Vskutku bylo zjištěno, že průměrné náklady na výrobu výrobního odvětví Unie se zvýšily o 6 % mezi rokem 2005 a obdobím šetření. To bylo způsobeno hlavně důsledkem nárůstu cen PET čipů, které jsou hlavní surovinou používanou při výrobě vysokopevnostních nití. Průměrná cena PET čipů se zvýšila o 12 % mezi rokem 2005 a 2008 a pak opět poklesla na úroveň převládající v roce 2005. Ve stejném období však výrobní odvětví Unie bylo nuceno snižovat své prodejní ceny, aby mohlo konkurovat levnému dumpingovému dovozu. V důsledku toho byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie v období šetření významně nižší než náklady. |
| --- | --- |

(119)

Vskutku bylo zjištěno, že průměrné náklady na výrobu výrobního odvětví Unie se zvýšily o 6 % mezi rokem 2005 a obdobím šetření. To bylo způsobeno hlavně důsledkem nárůstu cen PET čipů, které jsou hlavní surovinou používanou při výrobě vysokopevnostních nití. Průměrná cena PET čipů se zvýšila o 12 % mezi rokem 2005 a 2008 a pak opět poklesla na úroveň převládající v roce 2005. Ve stejném období však výrobní odvětví Unie bylo nuceno snižovat své prodejní ceny, aby mohlo konkurovat levnému dumpingovému dovozu. V důsledku toho byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie v období šetření významně nižší než náklady.

6.3.5   Stav zásob

| (120) | Zásoby v období šetření představovaly asi 15 % objemu výroby. Stav zásob výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížil o 9 %, a to zejména mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Uvedené snížení stavu zásob však může nasvědčovat tomu, že se pro budoucnost předpokládá nižší aktivita po celkovém oslabení výrobního odvětví Unie.

  Tabulka 6 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zásoby (v tunách) | 15 004 | 16 828 | 17 402 | 16 844 | 13 727 |
| Index | 100 | 112 | 116 | 112 | 91 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník. |

(120)

Zásoby v období šetření představovaly asi 15 % objemu výroby. Stav zásob výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížil o 9 %, a to zejména mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Uvedené snížení stavu zásob však může nasvědčovat tomu, že se pro budoucnost předpokládá nižší aktivita po celkovém oslabení výrobního odvětví Unie.

Tabulka 6

2005

2006

2007

2008

Období šetření

Zásoby (v tunách)

15 004

16 828

17 402

16 844

13 727

Index

100

112

116

112

91

Zdroj: Odpovědi na dotazník.

6.3.6   Zaměstnanost, mzdy a produktivita

Tabulka 7

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaměstnanost v ekvivalentech plného pracovního úvazku (FTE) | 1 727 | 1 714 | 1 667 | 1 498 | 1 333 |
| Index | 100 | 99 | 96 | 87 | 77 |
| Náklady na pracovní sílu (v EUR/FTE) | 41 089 | 41 996 | 42 083 | 48 499 | 43 538 |
| Index | 100 | 102 | 102 | 118 | 106 |
| Produktivita (jednotka/FTE) | 84,4 | 85,1 | 86,4 | 83,3 | 70,5 |
| Index | 100 | 101 | 102 | 99 | 84 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník. |

2005

2006

2007

2008

Období šetření

Zaměstnanost v ekvivalentech plného pracovního úvazku (FTE)

1 727

1 714

1 667

1 498

1 333

Index

100

99

96

87

77

Náklady na pracovní sílu (v EUR/FTE)

41 089

41 996

42 083

48 499

43 538

Index

100

102

102

118

106

Produktivita (jednotka/FTE)

84,4

85,1

86,4

83,3

70,5

Index

100

101

102

99

84

Zdroj: Odpovědi na dotazník.

| (121) | Vlivem opatření zaměřených na zmenšení výrobního odvětví Unie byl během posuzovaného období počet zaměstnanců výrazně snížen o 23 %. Na pokles produktivity je třeba nahlížet v souvislosti s omezováním výroby, kdy ke snižování počtů zaměstnanců dochází s určitým zpožděním po poklesu výroby. Náklady na pracovní sílu se během posuzovaného období lehce zvýšily o 6 %. |
| --- | --- |

(121)

Vlivem opatření zaměřených na zmenšení výrobního odvětví Unie byl během posuzovaného období počet zaměstnanců výrazně snížen o 23 %. Na pokles produktivity je třeba nahlížet v souvislosti s omezováním výroby, kdy ke snižování počtů zaměstnanců dochází s určitým zpožděním po poklesu výroby. Náklady na pracovní sílu se během posuzovaného období lehce zvýšily o 6 %.

6.3.7   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál

Tabulka 8

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost | 3,0 % | –0,7 % | –1,1 % | –11,5 % | –13,3 % |
| Index | 100 | –22 | –37 | – 378 | – 438 |
| Peněžní tok (v tisících EUR) | 15 936 | –1 407 | 824 | –16 311 | –14 597 |
| Index | 100 | –9 | 5 | – 120 | – 141 |
| Investice (v tisících EUR) | 6 713 | 3 305 | 8 229 | 1 295 | 764 |
| Index | 100 | 49 | 123 | 19 | 11 |
| Návratnost investic | 12,6 % | –29,4 % | –15,7 % | – 103,3 % | – 130,6 % |
| Index | 100 | – 233 | – 124 | – 819 | –1 036 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník. |

2005

2006

2007

2008

Období šetření

Ziskovost

3,0 %

–0,7 %

–1,1 %

–11,5 %

–13,3 %

Index

100

–22

–37

– 378

– 438

Peněžní tok (v tisících EUR)

15 936

–1 407

824

–16 311

–14 597

Index

100

–9

5

– 120

– 141

Investice (v tisících EUR)

6 713

3 305

8 229

1 295

764

Index

100

49

123

19

11

Návratnost investic

12,6 %

–29,4 %

–15,7 %

– 103,3 %

– 130,6 %

Index

100

– 233

– 124

– 819

–1 036

Zdroj: Odpovědi na dotazník.

| (122) | Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V posuzovaném období se ziskovost výrobního odvětví Unie dramaticky snížila ze zisku ve výši 3 % v roce 2005 na ztrátu ve výši 13,3 % v období šetření. I přesto, že spotřeba v Unii vykazovala mezi rokem 2005 a 2007 rostoucí trend, výrobní odvětví Unie nemohlo mít prospěch z tohoto příznivého vývoje vlivem působení levného dumpingového dovozu z ČLR. |
| --- | --- |

(122)

Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V posuzovaném období se ziskovost výrobního odvětví Unie dramaticky snížila ze zisku ve výši 3 % v roce 2005 na ztrátu ve výši 13,3 % v období šetření. I přesto, že spotřeba v Unii vykazovala mezi rokem 2005 a 2007 rostoucí trend, výrobní odvětví Unie nemohlo mít prospěch z tohoto příznivého vývoje vlivem působení levného dumpingového dovozu z ČLR.

| (123) | Trend, který vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, do značné míry odráží vývoj ziskovosti. V důsledku toho peněžní tok vykazuje během posuzovaného období podstatný pokles. Totéž lze říci o návratnosti investic, která za posuzované období zaznamenala podobný nepříznivý vývoj v souladu s negativními výsledky dosaženými výrobním odvětvím Unie během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(123)

Trend, který vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, do značné míry odráží vývoj ziskovosti. V důsledku toho peněžní tok vykazuje během posuzovaného období podstatný pokles. Totéž lze říci o návratnosti investic, která za posuzované období zaznamenala podobný nepříznivý vývoj v souladu s negativními výsledky dosaženými výrobním odvětvím Unie během posuzovaného období.

| (124) | Vzhledem k výše uvedenému se schopnost výrobního odvětví Unie investovat snížila se zřetelem k významnému zhoršení peněžního toku během posuzovaného období. V důsledku toho investice v posuzovaném období poklesly o 89 %. |
| --- | --- |

(124)

Vzhledem k výše uvedenému se schopnost výrobního odvětví Unie investovat snížila se zřetelem k významnému zhoršení peněžního toku během posuzovaného období. V důsledku toho investice v posuzovaném období poklesly o 89 %.

6.3.8   Růst

| (125) | Zatímco se spotřeba v Unii zvýšila o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit objem prodeje na trhu Unie o pouhá 4 %, což tomuto výrobnímu odvětví znemožnilo využít zvýšení spotřeby Unie. Vzhledem k vývoji během posuzovaného období byl pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie o 29 % daleko výraznější než pokles spotřeby Unie v tomto období, který se omezil na 7 %. V důsledku toho také významně poklesl o 12 procentních bodů podíl výrobního odvětví Unie na trhu během stejného období. |
| --- | --- |

(125)

Zatímco se spotřeba v Unii zvýšila o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit objem prodeje na trhu Unie o pouhá 4 %, což tomuto výrobnímu odvětví znemožnilo využít zvýšení spotřeby Unie. Vzhledem k vývoji během posuzovaného období byl pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie o 29 % daleko výraznější než pokles spotřeby Unie v tomto období, který se omezil na 7 %. V důsledku toho také významně poklesl o 12 procentních bodů podíl výrobního odvětví Unie na trhu během stejného období.

6.3.9   Velikost skutečného dumpingového rozpětí

| (126) | Dumpingová rozpětí pro ČLR uvedená výše v oddíle o dumpingu jsou jasně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný. |
| --- | --- |

(126)

Dumpingová rozpětí pro ČLR uvedená výše v oddíle o dumpingu jsou jasně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.

6.4   Závěr o újmě

| (127) | Šetření prokázalo, že se v posuzovaném období zhoršovala většina ukazatelů újmy, jako je výroba (–36 %), využití kapacity (–28 %), objem prodeje na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení (–29 %), podíl na trhu (–12 procentních bodů) a produktivita (–16 %). Kromě toho se projevil vážný dopad na ukazatele újmy související s finanční výkonností výrobního odvětví Unie, například peněžní tok (–241 %) a ziskovost (–16,3 procentního bodu). To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál zejména v průběhu období šetření. |
| --- | --- |

(127)

Šetření prokázalo, že se v posuzovaném období zhoršovala většina ukazatelů újmy, jako je výroba (–36 %), využití kapacity (–28 %), objem prodeje na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení (–29 %), podíl na trhu (–12 procentních bodů) a produktivita (–16 %). Kromě toho se projevil vážný dopad na ukazatele újmy související s finanční výkonností výrobního odvětví Unie, například peněžní tok (–241 %) a ziskovost (–16,3 procentního bodu). To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál zejména v průběhu období šetření.

| (128) | Bylo zjištěno, že k hlavním ztrátám došlo v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření kdy se, navzdory významnému poklesu spotřeby Unie, dumpingový dovoz z ČLR i nadále ve velkém množství vyskytoval na trhu Unie, přičemž se v období šetření podbízel cenám výrobního odvětví Unie o více než 24 %. |
| --- | --- |

(128)

Bylo zjištěno, že k hlavním ztrátám došlo v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření kdy se, navzdory významnému poklesu spotřeby Unie, dumpingový dovoz z ČLR i nadále ve velkém množství vyskytoval na trhu Unie, přičemž se v období šetření podbízel cenám výrobního odvětví Unie o více než 24 %.

| (129) | Šetření dále ukázalo, že náklady na výrobu výrobního odvětví Unie dosáhly své nejvyšší úrovně v roce 2008, především kvůli prudkému zvýšení cen hlavní suroviny. V období šetření se výrobnímu odvětví Unie podařilo udržet a kontrolovat své náklady výroby díky racionalizaci a vlivem poklesu cen PET, ke kterému došlo zejména v druhé polovině období šetření. Výrobní odvětví Unie však vzhledem ke značnému cenovému podbízení, jehož se během období šetření dopouštěli čínští vývozci, nemohlo zvýšit své prodejní ceny na úroveň, která by pokryla jeho náklady. To se v průběhu období šetření projevilo podstatným zhoršením jeho finanční situace. |
| --- | --- |

(129)

Šetření dále ukázalo, že náklady na výrobu výrobního odvětví Unie dosáhly své nejvyšší úrovně v roce 2008, především kvůli prudkému zvýšení cen hlavní suroviny. V období šetření se výrobnímu odvětví Unie podařilo udržet a kontrolovat své náklady výroby díky racionalizaci a vlivem poklesu cen PET, ke kterému došlo zejména v druhé polovině období šetření. Výrobní odvětví Unie však vzhledem ke značnému cenovému podbízení, jehož se během období šetření dopouštěli čínští vývozci, nemohlo zvýšit své prodejní ceny na úroveň, která by pokryla jeho náklady. To se v průběhu období šetření projevilo podstatným zhoršením jeho finanční situace.

| (130) | Na základě uvedených skutečností byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(130)

Na základě uvedených skutečností byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

7.   PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

7.1   Úvod

| (131) | V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly posuzovány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu. |
| --- | --- |

(131)

V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly posuzovány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.

7.2   Dopad dumpingového dovozu

| (132) | Šetření ukázalo, že dumpingový dovoz z ČLR se během posuzovaného období značně zvýšil, čímž se podíl na trhu Unie zvýšil mezi rokem 2005 a obdobím šetření více než sedmkrát. Šetření též ukázalo, že v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření, kdy spotřeba Unie poklesla přibližně o 15 %, zůstal objem dumpingového dovozu z ČLR vysoký a jeho podíl na trhu se dokonce zvýšil o 15 %. |
| --- | --- |

(132)

Šetření ukázalo, že dumpingový dovoz z ČLR se během posuzovaného období značně zvýšil, čímž se podíl na trhu Unie zvýšil mezi rokem 2005 a obdobím šetření více než sedmkrát. Šetření též ukázalo, že v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření, kdy spotřeba Unie poklesla přibližně o 15 %, zůstal objem dumpingového dovozu z ČLR vysoký a jeho podíl na trhu se dokonce zvýšil o 15 %.

| (133) | Výrobní odvětví Unie v období šetření čelilo značnému poklesu objemu prodeje o 29 %, a jeho podíl na trhu se tudíž snížil z 51,1 % na 39,2 %, tedy téměř o 12 procentních bodů. V období mezi rokem 2008 a obdobím šetření podíl výrobního odvětví Unie na trhu poklesl o 2 procentní body, zatímco podíl dumpingového čínského dovozu ve stejném období vzrostl navzdory klesající poptávce na trhu Unie. |
| --- | --- |

(133)

Výrobní odvětví Unie v období šetření čelilo značnému poklesu objemu prodeje o 29 %, a jeho podíl na trhu se tudíž snížil z 51,1 % na 39,2 %, tedy téměř o 12 procentních bodů. V období mezi rokem 2008 a obdobím šetření podíl výrobního odvětví Unie na trhu poklesl o 2 procentní body, zatímco podíl dumpingového čínského dovozu ve stejném období vzrostl navzdory klesající poptávce na trhu Unie.

| (134) | Ceny dumpingového dovozu v posuzovaném období poklesly o 39 % a byly výrazně nižší než ceny, které účtovalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie. Následkem toho bylo výrobnímu odvětví Unie znemožněno provést zvýšení cen, které by pokrylo zdražení surovin. V důsledku toho se ziskovost prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie snížila, jak je vysvětleno výše v 122. bodě odůvodnění, z 3 % zisku v roce 2005 na ztrátu ve výši 13,3 % v období šetření. |
| --- | --- |

(134)

Ceny dumpingového dovozu v posuzovaném období poklesly o 39 % a byly výrazně nižší než ceny, které účtovalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie. Následkem toho bylo výrobnímu odvětví Unie znemožněno provést zvýšení cen, které by pokrylo zdražení surovin. V důsledku toho se ziskovost prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie snížila, jak je vysvětleno výše v 122. bodě odůvodnění, z 3 % zisku v roce 2005 na ztrátu ve výši 13,3 % v období šetření.

| (135) | Šetřením bylo rovněž prokázáno, že existence rostoucího objemu levného dumpingového dovozu z ČLR tak měla celkově nepříznivý dopad na trh kvůli tlaku na snižování cen. |
| --- | --- |

(135)

Šetřením bylo rovněž prokázáno, že existence rostoucího objemu levného dumpingového dovozu z ČLR tak měla celkově nepříznivý dopad na trh kvůli tlaku na snižování cen.

| (136) | Má se tudíž za to, že pokračující tlak vyvíjený na trhu Unie levným dumpingovým dovozem z ČLR výrobnímu odvětví Unie neumožnil přizpůsobit prodejní ceny zvýšeným nákladům na suroviny, zvláště v roce 2008, kdy ceny PET dosáhly nejvyšších hodnot. Tím se vysvětluje ztráta podílu na trhu i snížení ziskovosti dosahované výrobním odvětvím Unie. |
| --- | --- |

(136)

Má se tudíž za to, že pokračující tlak vyvíjený na trhu Unie levným dumpingovým dovozem z ČLR výrobnímu odvětví Unie neumožnil přizpůsobit prodejní ceny zvýšeným nákladům na suroviny, zvláště v roce 2008, kdy ceny PET dosáhly nejvyšších hodnot. Tím se vysvětluje ztráta podílu na trhu i snížení ziskovosti dosahované výrobním odvětvím Unie.

| (137) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl vyvozen předběžný závěr, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR měl značně negativní vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(137)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl vyvozen předběžný závěr, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR měl značně negativní vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.

7.3   Vliv dalších činitelů

7.3.1   Vývoj poptávky na trhu Unie

| (138) | Jak je uvedeno výše ve 100. bodě odůvodnění, mezi rokem 2005 a 2007 se spotřeba vysokopevnostních nití v Unii nejprve zvýšila, přičemž následně klesala v roce 2008 a v období šetření. Během posuzovaného období výrobní odvětví Unie ztratilo na trhu podstatnou část svého podílu. I když nelze vyloučit, že nepříznivý vývoj spotřeby Unie mezi rokem 2008 a obdobím šetření mohl mít negativní dopad na situaci ve výrobním odvětví Unie, není od věci upozornit, že se čínským vývozcům v tomtéž období podařilo zvýšit jejich podíl na trhu. Proto se má za to, že zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie nelze přičítat snížené poptávce, nýbrž je způsobeno především výrazným nárůstem levného dumpingového dovozu z ČLR a podbízením uplatňovaným čínskými vývozci. |
| --- | --- |

(138)

Jak je uvedeno výše ve 100. bodě odůvodnění, mezi rokem 2005 a 2007 se spotřeba vysokopevnostních nití v Unii nejprve zvýšila, přičemž následně klesala v roce 2008 a v období šetření. Během posuzovaného období výrobní odvětví Unie ztratilo na trhu podstatnou část svého podílu. I když nelze vyloučit, že nepříznivý vývoj spotřeby Unie mezi rokem 2008 a obdobím šetření mohl mít negativní dopad na situaci ve výrobním odvětví Unie, není od věci upozornit, že se čínským vývozcům v tomtéž období podařilo zvýšit jejich podíl na trhu. Proto se má za to, že zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie nelze přičítat snížené poptávce, nýbrž je způsobeno především výrazným nárůstem levného dumpingového dovozu z ČLR a podbízením uplatňovaným čínskými vývozci.

7.3.2   Ceny surovin

| (139) | Ceny surovin, zejména PET čipů, významně vzrostly mezi rokem 2005 a 2008, načež v druhé polovině období šetření poklesly a na konci období šetření dosáhly úrovně roku 2005. |
| --- | --- |

(139)

Ceny surovin, zejména PET čipů, významně vzrostly mezi rokem 2005 a 2008, načež v druhé polovině období šetření poklesly a na konci období šetření dosáhly úrovně roku 2005.

| (140) | Šetření potvrdilo, že náklady výrobního odvětví Unie na výrobu vysokopevnostních nití sledovaly stejný trend jako vývoj cen surovin a během posuzovaného období celkově stouply o 6 %. Na trhu, který se řídí účinnými obchodními podmínkami, tj. při neexistenci dumpingu působícího újmu, lze ovšem očekávat, že se ceny budou pravidelně upravovat, aby odrážely vývoj různých složek výrobních nákladů. Tak tomu ale v tomto případě nebylo. Výrobní odvětví Unie bylo nuceno udržovat nízké prodejní ceny, aby mohlo konkurovat levnému dumpingovému dovozu z ČLR, což vedlo ke značnému poklesu jeho ziskovosti. Proto se dospělo k předběžnému závěru, že ceny na trhu Unie byly stlačeny vinou cenového podbízení ze strany čínských vývozců a výrobnímu odvětví Unie tedy bylo znemožněno zvýšit prodejní ceny tak, aby mohly pokrýt náklady. |
| --- | --- |

(140)

Šetření potvrdilo, že náklady výrobního odvětví Unie na výrobu vysokopevnostních nití sledovaly stejný trend jako vývoj cen surovin a během posuzovaného období celkově stouply o 6 %. Na trhu, který se řídí účinnými obchodními podmínkami, tj. při neexistenci dumpingu působícího újmu, lze ovšem očekávat, že se ceny budou pravidelně upravovat, aby odrážely vývoj různých složek výrobních nákladů. Tak tomu ale v tomto případě nebylo. Výrobní odvětví Unie bylo nuceno udržovat nízké prodejní ceny, aby mohlo konkurovat levnému dumpingovému dovozu z ČLR, což vedlo ke značnému poklesu jeho ziskovosti. Proto se dospělo k předběžnému závěru, že ceny na trhu Unie byly stlačeny vinou cenového podbízení ze strany čínských vývozců a výrobnímu odvětví Unie tedy bylo znemožněno zvýšit prodejní ceny tak, aby mohly pokrýt náklady.

7.3.3   Výroba pro vlastní spotřebu výrobního odvětví Unie

| (141) | Šetření dále ukázalo, že pouze jeden výrobce v Unii, který při šetření spolupracoval, je vertikálně integrován a výroba pro vlastní spotřebu se využívá pro další zpracování v navazujících výrobních odvětvích, při němž vznikají výrobky s přidanou hodnotou. Šetření neukázalo na žádné problémy související s výrobou těchto následných výrobků. Bylo zjištěno, že využití pro vlastní spotřebu zůstalo během posuzovaného období stabilní, přičemž představovalo asi 7 % objemu výroby. |
| --- | --- |

(141)

Šetření dále ukázalo, že pouze jeden výrobce v Unii, který při šetření spolupracoval, je vertikálně integrován a výroba pro vlastní spotřebu se využívá pro další zpracování v navazujících výrobních odvětvích, při němž vznikají výrobky s přidanou hodnotou. Šetření neukázalo na žádné problémy související s výrobou těchto následných výrobků. Bylo zjištěno, že využití pro vlastní spotřebu zůstalo během posuzovaného období stabilní, přičemž představovalo asi 7 % objemu výroby.

| (142) | Na tomto základě se dospělo k závěru, že výroba výrobního odvětví Unie pro vlastní spotřebu nepřispěla ke zhoršení jeho finanční situace, zejména během období šetření. |
| --- | --- |

(142)

Na tomto základě se dospělo k závěru, že výroba výrobního odvětví Unie pro vlastní spotřebu nepřispěla ke zhoršení jeho finanční situace, zejména během období šetření.

7.3.4   Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie

| (143) | Přestože analýza újmy a příčinných souvislostí byla zaměřena na situaci výrobního odvětví Unie na trhu Unie jako možný další činitel, kterým by mohla být vysvětlena zjištěná újma, byla zkoumána i jeho vývozní výkonnost. Analýza ukázala, že během posuzovaného období se vývoz výrobního odvětví Unie určený nezávislým odběratelům držel na poměrně nízké úrovni (kolem 3 %). Snížení objemu vývozu ze zhruba 18 000 tun v roce 2005 na zhruba 7 000 tun v období šetření lze vysvětlit poklesem výroby během stejného období. Vývozní cena však byla vyšší než cena, kterou výrobní odvětví Unie účtovalo odběratelům na trhu Unie. Proto se dospělo k závěru, že snížením objemu vývozu nelze vysvětlit úroveň újmy, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, a zvláště pak značný pokles jeho ziskovosti během období šetření. |
| --- | --- |

(143)

Přestože analýza újmy a příčinných souvislostí byla zaměřena na situaci výrobního odvětví Unie na trhu Unie jako možný další činitel, kterým by mohla být vysvětlena zjištěná újma, byla zkoumána i jeho vývozní výkonnost. Analýza ukázala, že během posuzovaného období se vývoz výrobního odvětví Unie určený nezávislým odběratelům držel na poměrně nízké úrovni (kolem 3 %). Snížení objemu vývozu ze zhruba 18 000 tun v roce 2005 na zhruba 7 000 tun v období šetření lze vysvětlit poklesem výroby během stejného období. Vývozní cena však byla vyšší než cena, kterou výrobní odvětví Unie účtovalo odběratelům na trhu Unie. Proto se dospělo k závěru, že snížením objemu vývozu nelze vysvětlit úroveň újmy, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, a zvláště pak značný pokles jeho ziskovosti během období šetření.

7.3.5   Dovoz z ostatních třetích zemí

| (144) | Vývoj objemu a cen dovozu z ostatních třetích zemí v období od roku 2005 do období šetření byl následující:

  Tabulka 9











  Ostatní třetí země | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dovoz (v tunách) | 29 940 | 30 350 | 29 035 | 21 590 | 16 478 |
| Index | 100 | 101 | 97 | 72 | 55 |
| Podíl na trhu | 13,5 % | 13,0 % | 10,9 % | 8,9 % | 8,0 % |
| Index | 100 | 96 | 81 | 66 | 59 |
| Cena (v EUR/t) | 2 635 | 2 700 | 2 584 | 2 606 | 2 585 |
| Index | 100 | 102 | 98 | 99 | 98 |
| Zdroj: Eurostat. |

(144)

Vývoj objemu a cen dovozu z ostatních třetích zemí v období od roku 2005 do období šetření byl následující:

Tabulka 9

Ostatní třetí země

2005

2006

2007

2008

Období šetření

Dovoz (v tunách)

29 940

30 350

29 035

21 590

16 478

Index

100

101

97

72

55

Podíl na trhu

13,5 %

13,0 %

10,9 %

8,9 %

8,0 %

Index

100

96

81

66

59

Cena (v EUR/t)

2 635

2 700

2 584

2 606

2 585

Index

100

102

98

99

98

Zdroj: Eurostat.

| (145) | K ostatním třetím zemím vyvážejícím vysokopevnostní nitě do Unie patří především Švýcarsko, Bělorusko, Japonsko a Thajsko. Jak je patrné z předcházející tabulky, společný objem dovozu z těchto zemí byl poměrně nízký vzhledem ke spotřebě v Unii a během posuzovaného období se snížil o 45 %. Průměrné ceny dovozu zůstaly v období šetření stabilní a poměrně vysoké. |
| --- | --- |

(145)

K ostatním třetím zemím vyvážejícím vysokopevnostní nitě do Unie patří především Švýcarsko, Bělorusko, Japonsko a Thajsko. Jak je patrné z předcházející tabulky, společný objem dovozu z těchto zemí byl poměrně nízký vzhledem ke spotřebě v Unii a během posuzovaného období se snížil o 45 %. Průměrné ceny dovozu zůstaly v období šetření stabilní a poměrně vysoké.

| (146) | Na základě uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že dovoz z těchto třetích zemí nepřispěl k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(146)

Na základě uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že dovoz z těchto třetích zemí nepřispěl k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.

7.3.6   Dovoz z Koreje a Tchaj-wanu

| (147) | Ohledně výše uvedeného dovozu z Tchaj-wanu a Koreje se dospělo k předběžnému závěru, že tchajwanský a korejský dovoz se v období šetření neuskutečňoval za dumpingové ceny. Tento dovoz je uveden v tabulkách 10 a 11 níže:

  Tabulka 10











  Celkový dovoz z Koreje | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem (v tunách) | 17 542 | 20 701 | 27 521 | 24 908 | 24 580 |
| Index | 100 | 118 | 157 | 142 | 140 |
| Podíl na trhu | 7,9 % | 8,8 % | 10,4 % | 10,3 % | 11,9 % |
| Index | 100 | 112 | 131 | 130 | 151 |
| Ceny (v EUR/t) | 2 105 | 1 958 | 1 912 | 1 911 | 1 780 |
| Index | 100 | 93 | 91 | 91 | 85 |
| Zdroj: Eurostat. |

(147)

Ohledně výše uvedeného dovozu z Tchaj-wanu a Koreje se dospělo k předběžnému závěru, že tchajwanský a korejský dovoz se v období šetření neuskutečňoval za dumpingové ceny. Tento dovoz je uveden v tabulkách 10 a 11 níže:

Tabulka 10

Celkový dovoz z Koreje

2005

2006

2007

2008

Období šetření

Objem (v tunách)

17 542

20 701

27 521

24 908

24 580

Index

100

118

157

142

140

Podíl na trhu

7,9 %

8,8 %

10,4 %

10,3 %

11,9 %

Index

100

112

131

130

151

Ceny (v EUR/t)

2 105

1 958

1 912

1 911

1 780

Index

100

93

91

91

85

Zdroj: Eurostat.

| (148) | Jak je patrné z předcházející tabulky, objem dovozu z Koreje sledoval během posuzovaného období zhruba trend podobný trendu spotřeby. Objem dovozu vzrostl ze 17 542 tun v roce 2005 na 24 580 tun v období šetření. To vedlo ke zvýšení podílu na trhu ze 7,9 % v roce 2005 na 11,9 % v období šetření. Je však třeba poznamenat, že objem dovozu se významně snížil mezi rokem 2007 a koncem období šetření. |
| --- | --- |

(148)

Jak je patrné z předcházející tabulky, objem dovozu z Koreje sledoval během posuzovaného období zhruba trend podobný trendu spotřeby. Objem dovozu vzrostl ze 17 542 tun v roce 2005 na 24 580 tun v období šetření. To vedlo ke zvýšení podílu na trhu ze 7,9 % v roce 2005 na 11,9 % v období šetření. Je však třeba poznamenat, že objem dovozu se významně snížil mezi rokem 2007 a koncem období šetření.

| (149) | Rovněž stojí za zmínku, že zatímco průměrné dovozní ceny z Koreje během posuzovaného období klesly o 15 %, ve stejném období se udržely nad hladinou průměrných cen dovozu z ČLR.

  Tabulka 11











  Celkový dovoz z Tchaj-wanu | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem (v tunách) | 7 343 | 7 761 | 10 285 | 11 028 | 8 163 |
| Index | 100 | 106 | 140 | 150 | 111 |
| Podíl na trhu | 3,3 % | 3,3 % | 3,9 % | 4,6 % | 4,0 % |
| Index | 100 | 100 | 117 | 138 | 119 |
| Ceny (v EUR/t) | 1 968 | 1 734 | 1 608 | 1 678 | 1 687 |
| Index | 100 | 88 | 82 | 85 | 86 |
| Zdroj: Eurostat. |

(149)

Rovněž stojí za zmínku, že zatímco průměrné dovozní ceny z Koreje během posuzovaného období klesly o 15 %, ve stejném období se udržely nad hladinou průměrných cen dovozu z ČLR.

Tabulka 11

Celkový dovoz z Tchaj-wanu

2005

2006

2007

2008

Období šetření

Objem (v tunách)

7 343

7 761

10 285

11 028

8 163

Index

100

106

140

150

111

Podíl na trhu

3,3 %

3,3 %

3,9 %

4,6 %

4,0 %

Index

100

100

117

138

119

Ceny (v EUR/t)

1 968

1 734

1 608

1 678

1 687

Index

100

88

82

85

86

Zdroj: Eurostat.

| (150) | Dovoz z Tchaj-wanu vzrostl ze 7 343 tun v roce 2005 na 8 163 tun v období šetření, tedy o 11 %. V tomtéž období mírně stoupl jeho podíl na trhu z 3,3 % v roce 2005 na 4 % v období šetření. Stejně jako korejský dovoz, tak i tchajwanský objem dovozu značně poklesl mezi rokem 2007 a koncem období šetření. |
| --- | --- |

(150)

Dovoz z Tchaj-wanu vzrostl ze 7 343 tun v roce 2005 na 8 163 tun v období šetření, tedy o 11 %. V tomtéž období mírně stoupl jeho podíl na trhu z 3,3 % v roce 2005 na 4 % v období šetření. Stejně jako korejský dovoz, tak i tchajwanský objem dovozu značně poklesl mezi rokem 2007 a koncem období šetření.

| (151) | Průměrné dovozní ceny z Tchaj-wanu během posuzovaného období klesly o 14 %, ale ve stejném období se udržely výrazně nad hladinou cen dovozu z ČLR. |
| --- | --- |

(151)

Průměrné dovozní ceny z Tchaj-wanu během posuzovaného období klesly o 14 %, ale ve stejném období se udržely výrazně nad hladinou cen dovozu z ČLR.

| (152) | Na základě výše uvedených skutečností tedy nelze vyloučit, že dovoz z Koreje a Tchaj-wanu mohl do jisté míry přispět k újmě utrpěné výrobním odvětvím Unie. Objem a ceny dovozu v období šetření se však nezdají být na takové úrovni, aby narušovaly příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(152)

Na základě výše uvedených skutečností tedy nelze vyloučit, že dovoz z Koreje a Tchaj-wanu mohl do jisté míry přispět k újmě utrpěné výrobním odvětvím Unie. Objem a ceny dovozu v období šetření se však nezdají být na takové úrovni, aby narušovaly příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.

7.3.7   Ostatní výrobci v Unii

| (153) | Z analýzy údajů týkajících se trhu Unie vyplývá, že podíl ostatních výrobců v Unii na trhu se během posuzovaného období nezvýšil. Šetření neukázalo na žádný konkrétní problém ohledně hospodářské soutěže mezi výrobci v Unii ani na žádný účinek narušující obchod, které by mohly vysvětlit podstatnou újmu, jež byla u výrobního odvětví Unie zjištěna. |
| --- | --- |

(153)

Z analýzy údajů týkajících se trhu Unie vyplývá, že podíl ostatních výrobců v Unii na trhu se během posuzovaného období nezvýšil. Šetření neukázalo na žádný konkrétní problém ohledně hospodářské soutěže mezi výrobci v Unii ani na žádný účinek narušující obchod, které by mohly vysvětlit podstatnou újmu, jež byla u výrobního odvětví Unie zjištěna.

| (154) | Na tomto základě byl učiněn předběžný závěr, že výrobci nezahrnutí do definice výrobního odvětví Unie nepřispěli k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo. |
| --- | --- |

(154)

Na tomto základě byl učiněn předběžný závěr, že výrobci nezahrnutí do definice výrobního odvětví Unie nepřispěli k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.

7.4   Závěr o příčinných souvislostech

| (155) | Výše uvedená analýza ukázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného dumpingového dovozu pocházejícího z ČLR i jeho podíl na trhu. Kromě toho bylo zjištěno, že tento dovoz byl uskutečňován za dumpingové ceny, které byly nižší než ceny, jež na trhu Unie za podobné typy výrobků účtovalo výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(155)

Výše uvedená analýza ukázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného dumpingového dovozu pocházejícího z ČLR i jeho podíl na trhu. Kromě toho bylo zjištěno, že tento dovoz byl uskutečňován za dumpingové ceny, které byly nižší než ceny, jež na trhu Unie za podobné typy výrobků účtovalo výrobní odvětví Unie.

| (156) | Uvedené zvýšení objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu se časově shodovalo s celkovým zvýšením poptávky v Unii v období mezi rokem 2005 a 2007, ale také s nepříznivým vývojem podílu výrobního odvětví Unie na trhu během téhož období. Kromě toho mezi rokem 2007 a obdobím šetření, kdy poptávka na trhu Unie poklesla, se čínským vývozcům podařilo zvýšit jejich podíl na trhu. Během téhož období byl zaznamenán další nepříznivý vývoj podílu výrobního odvětví Unie na trhu i hlavních ukazatelů jeho hospodářské situace. Během posuzovaného období totiž výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR, který se neustále podbízel cenám výrobního odvětví Unie, vedl k poklesu ziskovosti výrobního odvětví Unie o více než 16 procentních bodů, což vedlo v období šetření k těžkým ztrátám. |
| --- | --- |

(156)

Uvedené zvýšení objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu se časově shodovalo s celkovým zvýšením poptávky v Unii v období mezi rokem 2005 a 2007, ale také s nepříznivým vývojem podílu výrobního odvětví Unie na trhu během téhož období. Kromě toho mezi rokem 2007 a obdobím šetření, kdy poptávka na trhu Unie poklesla, se čínským vývozcům podařilo zvýšit jejich podíl na trhu. Během téhož období byl zaznamenán další nepříznivý vývoj podílu výrobního odvětví Unie na trhu i hlavních ukazatelů jeho hospodářské situace. Během posuzovaného období totiž výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR, který se neustále podbízel cenám výrobního odvětví Unie, vedl k poklesu ziskovosti výrobního odvětví Unie o více než 16 procentních bodů, což vedlo v období šetření k těžkým ztrátám.

| (157) | Zkoumání dalších známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, ukázalo, že žádný z nich nemohl mít na toto výrobní odvětví takový vliv, aby narušoval příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(157)

Zkoumání dalších známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, ukázalo, že žádný z nich nemohl mít na toto výrobní odvětví takový vliv, aby narušoval příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.

| (158) | Na základě výše provedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(158)

Na základě výše provedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.

8.   ZÁJEM UNIE

8.1   Předběžná poznámka

| (159) | V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(159)

V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.

8.2   Výrobní odvětví Unie

| (160) | Výrobní odvětví Unie se skládá ze čtyř výrobců působících v různých členských státech Unie, kteří v souvislosti s výrobou dotčeného výrobku přímo zaměstnávají více než 1 300 lidí. |
| --- | --- |

(160)

Výrobní odvětví Unie se skládá ze čtyř výrobců působících v různých členských státech Unie, kteří v souvislosti s výrobou dotčeného výrobku přímo zaměstnávají více než 1 300 lidí.

| (161) | Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že všechny ukazatele újmy během posuzovaného období vykazovaly negativní trend. Vážné dopady se projevily zejména u ukazatelů újmy týkajících se finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok, návratnost investic a ziskovost. Pokud by nebyla přijata opatření, hospodářská situace výrobního odvětví Unie by se s velkou pravděpodobností dále zhoršovala. |
| --- | --- |

(161)

Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že všechny ukazatele újmy během posuzovaného období vykazovaly negativní trend. Vážné dopady se projevily zejména u ukazatelů újmy týkajících se finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok, návratnost investic a ziskovost. Pokud by nebyla přijata opatření, hospodářská situace výrobního odvětví Unie by se s velkou pravděpodobností dále zhoršovala.

| (162) | Předpokládá se, že uložením prozatímních antidumpingových cel se na trhu Unie obnoví účinné obchodní podmínky, které výrobnímu odvětví Unie umožní, aby cena vysokopevnostních nití odrážela různé složky nákladů a podmínky na trhu. Lze očekávat, že uložení prozatímních opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo získat zpět přinejmenším část podílu na trhu, o který přišlo během posuzovaného období, což by mělo další kladný dopad na jeho hospodářskou situaci a ziskovost. |
| --- | --- |

(162)

Předpokládá se, že uložením prozatímních antidumpingových cel se na trhu Unie obnoví účinné obchodní podmínky, které výrobnímu odvětví Unie umožní, aby cena vysokopevnostních nití odrážela různé složky nákladů a podmínky na trhu. Lze očekávat, že uložení prozatímních opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo získat zpět přinejmenším část podílu na trhu, o který přišlo během posuzovaného období, což by mělo další kladný dopad na jeho hospodářskou situaci a ziskovost.

| (163) | Byl tudíž učiněn závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření pro dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(163)

Byl tudíž učiněn závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření pro dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.

8.3   Dovozci

| (164) | Deseti dovozcům v Unii byly zaslány dotazníky. Jenom dva dovozci, sídlící v Německu (představující 15,4 % celkového dovozu z ČLR) a ve Španělsku (představující 0,2 % celkového dovozu z ČLR), při šetření spolupracovali. Šetření ukázalo, že první uvedený dovozce dovážel pouze z ČLR a že téměř celý jeho obrat souvisel s dotčeným výrobkem. U scénáře „v nejhorším případě“ by antidumpingové clo ve výši 9 % mělo za následek významný pokles jeho ziskovosti a tato společnost by se mohla dostat do ztrátové situace. Odhaduje se však, že vzhledem ke skutečnosti, že tento dovozce má mezi jistými velkoodběrateli silné postavení, měl by být schopen přinejmenším částečně přenést zvýšení nákladů na své zákazníky. Kromě toho by se mohl přeorientovat na jiné zdroje dodávek, přinejmenším v dlouhodobějším horizontu. Pokud jde o druhého dovozce, dotčený výrobek představoval pouze omezený podíl jeho celkového obchodu (0–5 %), a jakýkoli negativní dopad navrhovaných opatření by byl tudíž pravděpodobně zanedbatelný. |
| --- | --- |

(164)

Deseti dovozcům v Unii byly zaslány dotazníky. Jenom dva dovozci, sídlící v Německu (představující 15,4 % celkového dovozu z ČLR) a ve Španělsku (představující 0,2 % celkového dovozu z ČLR), při šetření spolupracovali. Šetření ukázalo, že první uvedený dovozce dovážel pouze z ČLR a že téměř celý jeho obrat souvisel s dotčeným výrobkem. U scénáře „v nejhorším případě“ by antidumpingové clo ve výši 9 % mělo za následek významný pokles jeho ziskovosti a tato společnost by se mohla dostat do ztrátové situace. Odhaduje se však, že vzhledem ke skutečnosti, že tento dovozce má mezi jistými velkoodběrateli silné postavení, měl by být schopen přinejmenším částečně přenést zvýšení nákladů na své zákazníky. Kromě toho by se mohl přeorientovat na jiné zdroje dodávek, přinejmenším v dlouhodobějším horizontu. Pokud jde o druhého dovozce, dotčený výrobek představoval pouze omezený podíl jeho celkového obchodu (0–5 %), a jakýkoli negativní dopad navrhovaných opatření by byl tudíž pravděpodobně zanedbatelný.

| (165) | Na základě dostupných informací se došlo k závěru, že ačkoli uložení prozatímních antidumpingových opatření by mělo nepříznivý dopad na jednoho z výše uvedených dovozců; tento dovozce by měl být schopen přinejmenším částečně přenést zvýšení nákladů na své zákazníky a/nebo se přeorientovat na jiné zdroje dodávek. Uložení prozatímních opatření by tudíž nemělo mít na dovozce celkově významný negativní dopad. |
| --- | --- |

(165)

Na základě dostupných informací se došlo k závěru, že ačkoli uložení prozatímních antidumpingových opatření by mělo nepříznivý dopad na jednoho z výše uvedených dovozců; tento dovozce by měl být schopen přinejmenším částečně přenést zvýšení nákladů na své zákazníky a/nebo se přeorientovat na jiné zdroje dodávek. Uložení prozatímních opatření by tudíž nemělo mít na dovozce celkově významný negativní dopad.

8.4   Uživatelé

| (166) | Uživatelé vysokopevnostních nití projevili velký zájem o tento případ. Z 68 oslovených uživatelů jich 33 při šetření spolupracovalo. Tito spolupracující uživatelé představovali 25 % celkového dovozu z ČLR. Tyto společnosti mají svá sídla po celé Unii a působí v různých průmyslových odvětvích, jako je odvětví výroby pneumatik a aplikací v automobilovém průmyslu, lan a průmyslových aplikací. |
| --- | --- |

(166)

Uživatelé vysokopevnostních nití projevili velký zájem o tento případ. Z 68 oslovených uživatelů jich 33 při šetření spolupracovalo. Tito spolupracující uživatelé představovali 25 % celkového dovozu z ČLR. Tyto společnosti mají svá sídla po celé Unii a působí v různých průmyslových odvětvích, jako je odvětví výroby pneumatik a aplikací v automobilovém průmyslu, lan a průmyslových aplikací.

| (167) | V zájmu přehlednosti a vzhledem k tomu, že uložení prozatímních opatření by na různé uživatele dopadala různě, v závislosti na odvětví, ve kterém působí, byl dopad opatření na uživatele analyzován pomocí jejich roztřídění do samostatných průmyslových odvětví, jak je uvedeno níže. |
| --- | --- |

(167)

V zájmu přehlednosti a vzhledem k tomu, že uložení prozatímních opatření by na různé uživatele dopadala různě, v závislosti na odvětví, ve kterém působí, byl dopad opatření na uživatele analyzován pomocí jejich roztřídění do samostatných průmyslových odvětví, jak je uvedeno níže.

| (168) | Pokud se jedná o uživatele v odvětví výroby pneumatik, byly od výrobců pneumatik obdrženy čtyři odpovědi na dotazník. Podle údajů poskytnutých výrobci pneumatik podíl vysokopevnostních nití na výrobních nákladech pneumatik byl poměrně omezený, v průměru menší než 1 %, a průměrný zisk z odvětví výroby pneumatik dosahoval přibližně 2 %. Mezi spolupracujícími uživateli se nenašel nikdo, kdo by dotčený výrobek dovážel z ČLR. Pokud by tedy byla uložena prozatímní antidumpingová cla, má se za to, že na tyto uživatele by uložení opatření na vývoz z ČLR nemělo mít žádný dopad. Kromě toho pokud by někteří uživatelé v tomto sektoru dováželi z ČLR, existuje řada alternativních zdrojů dodávek. |
| --- | --- |

(168)

Pokud se jedná o uživatele v odvětví výroby pneumatik, byly od výrobců pneumatik obdrženy čtyři odpovědi na dotazník. Podle údajů poskytnutých výrobci pneumatik podíl vysokopevnostních nití na výrobních nákladech pneumatik byl poměrně omezený, v průměru menší než 1 %, a průměrný zisk z odvětví výroby pneumatik dosahoval přibližně 2 %. Mezi spolupracujícími uživateli se nenašel nikdo, kdo by dotčený výrobek dovážel z ČLR. Pokud by tedy byla uložena prozatímní antidumpingová cla, má se za to, že na tyto uživatele by uložení opatření na vývoz z ČLR nemělo mít žádný dopad. Kromě toho pokud by někteří uživatelé v tomto sektoru dováželi z ČLR, existuje řada alternativních zdrojů dodávek.

| (169) | Pokud se jedná o automobilový průmysl (zejména výrobu bezpečnostních pásů a airbagů), vrátilo se celkem šest odpovědí na dotazník od těchto uživatelů. Těchto šest společností představovalo 5 % celkového dovozu vysokopevnostních nití z ČLR v období šetření. Celkově bylo zjištěno, že v průměru výrobky, ve kterých se využívají vysokopevnostní nitě, představovaly méně než 4 % celkového obratu těchto společností a že průměrný zisk dosažený v tomto odvětví činil kolem 3 %. Dále bylo zjištěno, že těchto šest společností nakupovalo vysokopevnostní nitě zejména od výrobců v Unii, zatímco jen 11 % jejich nákupu bylo dováženo z ČLR. Není tudíž pravděpodobné, že by uložení prozatímních opatření pro dovoz z ČLR mohlo mít vážný celkový dopad na automobilový průmysl, neboť bylo zjištěno, že tyto společnosti jsou ziskové a že ČLR není hlavním zdrojem dodávek. |
| --- | --- |

(169)

Pokud se jedná o automobilový průmysl (zejména výrobu bezpečnostních pásů a airbagů), vrátilo se celkem šest odpovědí na dotazník od těchto uživatelů. Těchto šest společností představovalo 5 % celkového dovozu vysokopevnostních nití z ČLR v období šetření. Celkově bylo zjištěno, že v průměru výrobky, ve kterých se využívají vysokopevnostní nitě, představovaly méně než 4 % celkového obratu těchto společností a že průměrný zisk dosažený v tomto odvětví činil kolem 3 %. Dále bylo zjištěno, že těchto šest společností nakupovalo vysokopevnostní nitě zejména od výrobců v Unii, zatímco jen 11 % jejich nákupu bylo dováženo z ČLR. Není tudíž pravděpodobné, že by uložení prozatímních opatření pro dovoz z ČLR mohlo mít vážný celkový dopad na automobilový průmysl, neboť bylo zjištěno, že tyto společnosti jsou ziskové a že ČLR není hlavním zdrojem dodávek.

| (170) | Pokud se jedná o výrobce lan, vrátily se tři odpovědi na dotazník, což představuje méně než 1 % celkového dovozu z ČLR v období šetření. Podíl podniků používajících vysokopevnostní nitě se pohyboval kolem 18 % z celkového počtu podniků a průměrná zisková marže dosažená v tomto odvětví činila kolem 8 % v období šetření. Na tomto základě se odhaduje, že uložení prozatímních antidumpingových cel na dovoz z ČLR může pravděpodobně jen mírně snížit jejich ziskovou marži. Šetření též ukázalo, že většina dovozu (66 %) byla v období šetření z ČLR, zatímco 20 % pocházelo z Koreje. Proto, pokud by byla opatření uložena, není pravděpodobné, že tento sektor bude závažně dotčen vzhledem k tomu, že dopad na ziskovou marži je omezen a existují i další zdroje dodávky. |
| --- | --- |

(170)

Pokud se jedná o výrobce lan, vrátily se tři odpovědi na dotazník, což představuje méně než 1 % celkového dovozu z ČLR v období šetření. Podíl podniků používajících vysokopevnostní nitě se pohyboval kolem 18 % z celkového počtu podniků a průměrná zisková marže dosažená v tomto odvětví činila kolem 8 % v období šetření. Na tomto základě se odhaduje, že uložení prozatímních antidumpingových cel na dovoz z ČLR může pravděpodobně jen mírně snížit jejich ziskovou marži. Šetření též ukázalo, že většina dovozu (66 %) byla v období šetření z ČLR, zatímco 20 % pocházelo z Koreje. Proto, pokud by byla opatření uložena, není pravděpodobné, že tento sektor bude závažně dotčen vzhledem k tomu, že dopad na ziskovou marži je omezen a existují i další zdroje dodávky.

| (171) | Někteří výrobci lan namítli, že vzhledem k tomu, že vysokopevnostní nitě jsou používány převážně v jiných průmyslových odvětvích, jako je automobilový průmysl, uložení antidumpingových opatření by vedlo k nedostatku dostupných typů vysokopevnostních nití používaných výrobci lan, neboť výrobci v Unii by se údajně nejprve zaměřili na velké trhy a zboží by dodávaly do zbývajících sektorů pouze tehdy, pokud by jim zbyla volná kapacita. Je však třeba připomenout, že jsou k dispozici i jiné zdroje dodávek, včetně dodávek výrobního odvětví Unie, Koreje a Tchaj-wanu a ostatních třetích zemí, na které se opatření nevztahují. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto. |
| --- | --- |

(171)

Někteří výrobci lan namítli, že vzhledem k tomu, že vysokopevnostní nitě jsou používány převážně v jiných průmyslových odvětvích, jako je automobilový průmysl, uložení antidumpingových opatření by vedlo k nedostatku dostupných typů vysokopevnostních nití používaných výrobci lan, neboť výrobci v Unii by se údajně nejprve zaměřili na velké trhy a zboží by dodávaly do zbývajících sektorů pouze tehdy, pokud by jim zbyla volná kapacita. Je však třeba připomenout, že jsou k dispozici i jiné zdroje dodávek, včetně dodávek výrobního odvětví Unie, Koreje a Tchaj-wanu a ostatních třetích zemí, na které se opatření nevztahují. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.

| (172) | Pokud se jedná o uživatele působící v sektoru průmyslových aplikací, jako jsou střešní krytiny, pásy, řemínky a průmyslové textilie, vrátilo se celkem 19 odpovědí na dotazník. Tito uživatelé představovali 19 % celkového dovozu z ČLR v období šetření. Na základě dostupných údajů z tohoto sektoru, podíl společností, kde jsou vysokopevnostní nitě používány, činí 64 % z celkového počtu společností a průměrný zisk dosažený v rámci tohoto odvětví představoval 13 %. Důsledkem antidumpingových cel bude pravděpodobně jen mírný pokles průměrné ziskové marže dosažené v tomto sektoru. Šetření též ukázalo, že tito uživatelé převážně nakupovali od výrobců v Unii a v ČLR. Uložení opatření na dovoz z ČLR by tudíž nemělo mít výrazný nepříznivý dopad na tento sektor vzhledem k omezenému dopadu na ziskovou marži a existenci jiných zdrojů dodávek. |
| --- | --- |

(172)

Pokud se jedná o uživatele působící v sektoru průmyslových aplikací, jako jsou střešní krytiny, pásy, řemínky a průmyslové textilie, vrátilo se celkem 19 odpovědí na dotazník. Tito uživatelé představovali 19 % celkového dovozu z ČLR v období šetření. Na základě dostupných údajů z tohoto sektoru, podíl společností, kde jsou vysokopevnostní nitě používány, činí 64 % z celkového počtu společností a průměrný zisk dosažený v rámci tohoto odvětví představoval 13 %. Důsledkem antidumpingových cel bude pravděpodobně jen mírný pokles průměrné ziskové marže dosažené v tomto sektoru. Šetření též ukázalo, že tito uživatelé převážně nakupovali od výrobců v Unii a v ČLR. Uložení opatření na dovoz z ČLR by tudíž nemělo mít výrazný nepříznivý dopad na tento sektor vzhledem k omezenému dopadu na ziskovou marži a existenci jiných zdrojů dodávek.

| (173) | Někteří uživatelé uvedli, že pokud budou uložena antidumpingová opatření, mělo by to na ně nepříznivý dopad ve dvou směrech. Uvedli, že by nejen nastal nedostatek alternativních zdrojů dodávek, ale že dotčené země by též přeorientovaly svůj export z dotčeného výrobku na výrobky na navazujícím trhu. |
| --- | --- |

(173)

Někteří uživatelé uvedli, že pokud budou uložena antidumpingová opatření, mělo by to na ně nepříznivý dopad ve dvou směrech. Uvedli, že by nejen nastal nedostatek alternativních zdrojů dodávek, ale že dotčené země by též přeorientovaly svůj export z dotčeného výrobku na výrobky na navazujícím trhu.

| (174) | Pokud jde o tvrzení, že nebudou k dispozici žádné alternativní zdroje dodávek, je třeba si předně povšimnout, že žádná prozatímní opatření nebudou uložena na dovoz z Koreje a Tchaj-wanu. Jak je uvedeno ve 171. bodě odůvodnění, jsou k dispozici i jiné zdroje dodávek z ostatních třetích zemí, na které se opatření nevztahují. Za druhé, pokud se jedná o dodávky výrobního odvětví Unie, šetření neupozornilo na některé nedostatky dodávek od některých výrobců v Unii jistým uživatelům. Analýza však neprokázala, že by k těmto nedostatkům docházelo pravidelně. Na základě výše uvedených skutečností, a zejména s ohledem na existenci jiných dostupných zdrojů dodávek bylo toto tvrzení odmítnuto. |
| --- | --- |

(174)

Pokud jde o tvrzení, že nebudou k dispozici žádné alternativní zdroje dodávek, je třeba si předně povšimnout, že žádná prozatímní opatření nebudou uložena na dovoz z Koreje a Tchaj-wanu. Jak je uvedeno ve 171. bodě odůvodnění, jsou k dispozici i jiné zdroje dodávek z ostatních třetích zemí, na které se opatření nevztahují. Za druhé, pokud se jedná o dodávky výrobního odvětví Unie, šetření neupozornilo na některé nedostatky dodávek od některých výrobců v Unii jistým uživatelům. Analýza však neprokázala, že by k těmto nedostatkům docházelo pravidelně. Na základě výše uvedených skutečností, a zejména s ohledem na existenci jiných dostupných zdrojů dodávek bylo toto tvrzení odmítnuto.

| (175) | Pokud jde o tvrzení, že výrobci vysokopevnostních nití v dotčených zemích by přeorientovaly svůj vývoz na navazující trh, je třeba si povšimnout, že proti dovozu z Koreje a Tchaj-wanu nebudou uložena žádná prozatímní opatření. Proto i pokud čínští vývozci přesunou část svého vývozu na navazující trh, má se za to, že uživatelé vysokopevnostních nití by měli být schopni si zachovat konkurenceschopnost, protože by i nadále měli být schopni odebírat vysokopevnostní nitě od dalších dodavatelů, na které se opatření nevztahují. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto. |
| --- | --- |

(175)

Pokud jde o tvrzení, že výrobci vysokopevnostních nití v dotčených zemích by přeorientovaly svůj vývoz na navazující trh, je třeba si povšimnout, že proti dovozu z Koreje a Tchaj-wanu nebudou uložena žádná prozatímní opatření. Proto i pokud čínští vývozci přesunou část svého vývozu na navazující trh, má se za to, že uživatelé vysokopevnostních nití by měli být schopni si zachovat konkurenceschopnost, protože by i nadále měli být schopni odebírat vysokopevnostní nitě od dalších dodavatelů, na které se opatření nevztahují. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.

| (176) | S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem, i když na některé uživatele budou mít opatření na dovoz z ČLR nepříznivý dopad, zdá se, že dopad na uživatele v různých průmyslových odvětvích bude celkově omezen. Proto byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací je nanejvýš pravděpodobné, že účinek antidumpingových opatření na dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR nebude mít podstatný nepříznivý dopad na uživatele dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(176)

S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem, i když na některé uživatele budou mít opatření na dovoz z ČLR nepříznivý dopad, zdá se, že dopad na uživatele v různých průmyslových odvětvích bude celkově omezen. Proto byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací je nanejvýš pravděpodobné, že účinek antidumpingových opatření na dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR nebude mít podstatný nepříznivý dopad na uživatele dotčeného výrobku.

8.5   Závěr týkající se zájmu Unie

| (177) | Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR. |
| --- | --- |

(177)

Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR.

9.   NEULOŽENÍ CLA

| (178) | S ohledem na zjištění, že celostátní vážená průměrná dumpingová rozpětí dovozu z Koreje a Tchaj-wanu jsou nepatrná, neukládá se žádné prozatímní antidumpingové clo na dovoz z těchto zemí. |
| --- | --- |

(178)

S ohledem na zjištění, že celostátní vážená průměrná dumpingová rozpětí dovozu z Koreje a Tchaj-wanu jsou nepatrná, neukládá se žádné prozatímní antidumpingové clo na dovoz z těchto zemí.

10.   NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ

10.1   Úroveň pro odstranění újmy

| (179) | Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie způsobené dumpingovým dovozem. |
| --- | --- |

(179)

Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie způsobené dumpingovým dovozem.

| (180) | Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(180)

Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.

| (181) | Při výpočtu výše cla, nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu, se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by mohlo být dosaženo bez dumpingového dovozu, by měl vycházet z údajů z roku 2005, který byl jediným rokem, kdy se výrobnímu odvětví Unie dařilo dosahovat zisku a kdy čínský dovoz byl na trhu Unie přítomen v menší míře. Má se tedy za to, že ziskové rozpětí 3 % z obratu lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu. |
| --- | --- |

(181)

Při výpočtu výše cla, nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu, se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by mohlo být dosaženo bez dumpingového dovozu, by měl vycházet z údajů z roku 2005, který byl jediným rokem, kdy se výrobnímu odvětví Unie dařilo dosahovat zisku a kdy čínský dovoz byl na trhu Unie přítomen v menší míře. Má se tedy za to, že ziskové rozpětí 3 % z obratu lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.

| (182) | Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána připočtením uvedeného ziskového rozpětí ve výši 3 % k výrobním nákladům. |
| --- | --- |

(182)

Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána připočtením uvedeného ziskového rozpětí ve výši 3 % k výrobním nákladům.

| (183) | Nutné zvýšení cen pak bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru dovozních cen jednotlivých výrobků vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku a újmu nepůsobící ceny typů výrobků prodávaných během období šetření výrobním odvětvím Unie na trhu Unie. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procentuální podíl průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných typů. |
| --- | --- |

(183)

Nutné zvýšení cen pak bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru dovozních cen jednotlivých výrobků vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku a újmu nepůsobící ceny typů výrobků prodávaných během období šetření výrobním odvětvím Unie na trhu Unie. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procentuální podíl průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných typů.

10.2   Prozatímní opatření

| (184) | Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla zavést prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. |
| --- | --- |

(184)

Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla zavést prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.

| (185) | Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se stanovily na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí situaci těchto společností zjištěnou v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(185)

Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se stanovily na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí situaci těchto společností zjištěnou v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.

| (186) | S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak informace o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, která je spojena například se změnou názvu nebo změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby. |
| --- | --- |

(186)

S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak informace o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, která je spojena například se změnou názvu nebo změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.

| (187) | Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(187)

Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.

| (188) | Stanovené dumpingové rozpětí a rozpětí újmy jsou následující:







  Společnost | Dumpingové rozpětí | Rozpětí újmy |
| --- | --- | --- | --- |
| Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd | 9,3 % | 57,1 % |
| Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd | 7,7 % | 57,6 % |
| Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd | 0 % | neuvedeno |
| Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku | 8,9 % | 57,3 % |
| Všechny ostatní společnosti | 9,3 % | 57,6 % |

(188)

Stanovené dumpingové rozpětí a rozpětí újmy jsou následující:

Společnost

Dumpingové rozpětí

Rozpětí újmy

Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd

9,3 %

57,1 %

Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd

7,7 %

57,6 %

Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd

0 %

neuvedeno

Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku

8,9 %

57,3 %

Všechny ostatní společnosti

9,3 %

57,6 %

11.   POSKYTNUTÍ INFORMACÍ

| (189) | Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení, |
| --- | --- |

(189)

Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů (jiných než šicích nití), neupravených pro drobný prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, kódu KN 5402 20 00, které pocházejí z Čínské lidové republiky.

2.   Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:

| Společnost | Clo (%) | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd | 9,3 | A974 |
| Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd | 7,7 | A975 |
| Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd | 0 | A976 |
| Společnosti uvedené v příloze | 8,9 | A977 |
| Všechny ostatní společnosti | 9,3 | A999 |

Společnost

Clo (%)

Doplňkový kód TARIC

Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd

9,3

A974

Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd

7,7

A975

Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd

0

A976

Společnosti uvedené v příloze

8,9

A977

Všechny ostatní společnosti

9,3

A999

3.   Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.

4.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

1.   Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

2.   V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 1. června 2010.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Úř. věst. C 213, 8.9.2009, s. 16.

2

(3)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussel, BELGIË.

3

---

PŘÍLOHA

ČÍNŠTÍ SPOLUPRACUJÍCÍ VYVÁŽEJÍCÍ VÝROBCI NEZAŘAZENÍ DO VZORKU

Doplňkový kód TARIC A977

| Název společnosti | Město |
| --- | --- |
| Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd | Hangzhou |
| Heilongjiang Longdi Co., Ltd | Harbin |
| Hyosung Chemical Fiber (Jiaxing) Co., Ltd | Jiaxing |
| Oriental Industies (Suzhou) Ltd | Suzhou |
| Shanghai Wenlong Chemical Fiber Co., Ltd | Shanghai |
| Shaoxing Haifu Chemistry Fibre Co., Ltd | Shaoxing |
| Sinopec Shanghai Petrochemical Company | Shanghai |
| Wuxi Taiji Industry Co., Ltd | Wuxi |

Název společnosti

Město

Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd

Hangzhou

Heilongjiang Longdi Co., Ltd

Harbin

Hyosung Chemical Fiber (Jiaxing) Co., Ltd

Jiaxing

Oriental Industies (Suzhou) Ltd

Suzhou

Shanghai Wenlong Chemical Fiber Co., Ltd

Shanghai

Shaoxing Haifu Chemistry Fibre Co., Ltd

Shaoxing

Sinopec Shanghai Petrochemical Company

Shanghai

Wuxi Taiji Industry Co., Ltd

Wuxi

---

| 2.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 135/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 135/26

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 479/2010

ze dne 1. června 2010,

kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o oznámení členských států Komisi v odvětví mléka a mléčných výrobků

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (1), a zejména na čl. 192 odst. 2 ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V čl. 192 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 se stanoví, že si členské státy a Komise navzájem poskytují veškeré informace nezbytné pro uplatňování uvedeného nařízení. Nařízení Komise (ES) č. 562/2005 (2) stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 (3), pokud jde o sdělení mezi členskými státy a Komisí v odvětví mléka a mléčných výrobků. |
| --- | --- |

(1)

V čl. 192 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 se stanoví, že si členské státy a Komise navzájem poskytují veškeré informace nezbytné pro uplatňování uvedeného nařízení. Nařízení Komise (ES) č. 562/2005 (2) stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 (3), pokud jde o sdělení mezi členskými státy a Komisí v odvětví mléka a mléčných výrobků.

| (2) | Vzhledem k tomu, že nařízení (ES) č. 562/2005 již bylo měněno a jsou potřebné další změny, zejména aktualizace odkazů na jiná nařízení, je vhodné v zájmu jasnosti zrušit nařízení (ES) č. 562/2005 a nahradit je novým nařízením. |
| --- | --- |

(2)

Vzhledem k tomu, že nařízení (ES) č. 562/2005 již bylo měněno a jsou potřebné další změny, zejména aktualizace odkazů na jiná nařízení, je vhodné v zájmu jasnosti zrušit nařízení (ES) č. 562/2005 a nahradit je novým nařízením.

| (3) | Vývozní náhrady a podpora pro odstředěné mléko zpracovávané na kasein mohou být stanoveny pouze na základě údajů o vývoji cen používaných na vnitřním trhu i v mezinárodním obchodě. |
| --- | --- |

(3)

Vývozní náhrady a podpora pro odstředěné mléko zpracovávané na kasein mohou být stanoveny pouze na základě údajů o vývoji cen používaných na vnitřním trhu i v mezinárodním obchodě.

| (4) | Velice záleží na možnosti porovnávat cenové záznamy u produktů, zejména pro účely výpočtu částek náhrad a částek podpory. Je také nezbytné vážením údajů zvýšit spolehlivost těchto cenových záznamů. |
| --- | --- |

(4)

Velice záleží na možnosti porovnávat cenové záznamy u produktů, zejména pro účely výpočtu částek náhrad a částek podpory. Je také nezbytné vážením údajů zvýšit spolehlivost těchto cenových záznamů.

| (5) | Aby se zjednodušila a zmírnila administrativní zátěž vnitrostátních orgánů, mělo by se týdenní oznamování cen omezovat na produkty, u nichž jsou údaje nezbytné pro pečlivé sledování trhu s mlékem. U jiných produktů by se měly ceny oznamovat každý měsíc a u produktů, kde nejsou údaje nezbytné, by se mělo oznamování zrušit. |
| --- | --- |

(5)

Aby se zjednodušila a zmírnila administrativní zátěž vnitrostátních orgánů, mělo by se týdenní oznamování cen omezovat na produkty, u nichž jsou údaje nezbytné pro pečlivé sledování trhu s mlékem. U jiných produktů by se měly ceny oznamovat každý měsíc a u produktů, kde nejsou údaje nezbytné, by se mělo oznamování zrušit.

| (6) | Oznamování cen produktů, které vyrábějí méně než tři producenti na jeden členský stát, by mělo být označeno jako důvěrné, měla by je využívat pouze Komise a nemělo by být zveřejněno nikde jinde. |
| --- | --- |

(6)

Oznamování cen produktů, které vyrábějí méně než tři producenti na jeden členský stát, by mělo být označeno jako důvěrné, měla by je využívat pouze Komise a nemělo by být zveřejněno nikde jinde.

| (7) | Pro lepší dohled nad trhem s mlékem a mléčnými výrobky jsou nezbytné údaje o dovozu produktů, pro něž jsou požadovány dovozní licence. V souladu s článkem 2 nařízení Komise (ES) č. 2535/2001 ze dne 14. prosince 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o dovozní režim pro mléko a mléčné výrobky a otevření celních kvót (4), se od 1. července 2008 vyžadují dovozní licence pouze pro preferenční dovoz. |
| --- | --- |

(7)

Pro lepší dohled nad trhem s mlékem a mléčnými výrobky jsou nezbytné údaje o dovozu produktů, pro něž jsou požadovány dovozní licence. V souladu s článkem 2 nařízení Komise (ES) č. 2535/2001 ze dne 14. prosince 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o dovozní režim pro mléko a mléčné výrobky a otevření celních kvót (4), se od 1. července 2008 vyžadují dovozní licence pouze pro preferenční dovoz.

| (8) | Podle čl. 11 odst. 1 písm. b) a c) nařízení Komise (ES) č. 1301/2006 ze dne 31. srpna 2006, kterým se stanoví společná pravidla ke správě dovozních celních kvót pro zemědělské produkty, které podléhají režimu dovozních licencí (5), se Komisi oznamují množství, na něž se vztahují vydané dovozní licence, a množství, na něž se vztahují nevyužité nebo částečně využité dovozní licence v rámci dovozních celních kvót. Tato horizontální ustanovení se týkají stejných údajů, na které se dosud vztahoval čl. 7 odst. 1 a 6 nařízení (ES) č. 562/2005. Povinnost oznamovat uvedené údaje by proto neměla být zahrnuta do nového nařízení. |
| --- | --- |

(8)

Podle čl. 11 odst. 1 písm. b) a c) nařízení Komise (ES) č. 1301/2006 ze dne 31. srpna 2006, kterým se stanoví společná pravidla ke správě dovozních celních kvót pro zemědělské produkty, které podléhají režimu dovozních licencí (5), se Komisi oznamují množství, na něž se vztahují vydané dovozní licence, a množství, na něž se vztahují nevyužité nebo částečně využité dovozní licence v rámci dovozních celních kvót. Tato horizontální ustanovení se týkají stejných údajů, na které se dosud vztahoval čl. 7 odst. 1 a 6 nařízení (ES) č. 562/2005. Povinnost oznamovat uvedené údaje by proto neměla být zahrnuta do nového nařízení.

| (9) | V čl. 1 odst. 2 písm. a) bodu i) nařízení Komise (ES) č. 376/2008 ze dne 23. dubna 2008, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k režimu dovozních a vývozních licencí a osvědčení o stanovení náhrady předem pro zemědělské produkty (6), se stanoví, v jakých případech a u jakých produktů se vyžaduje předložení dovozní licence. V části K přílohy II daného nařízení je uveden seznam mléčných výrobků dovezených v rámci preferenčních podmínek jiných než celní kvóty, u nichž je třeba předložit dovozní licenci. Tyto produkty by se měly Komisi oznamovat. |
| --- | --- |

(9)

V čl. 1 odst. 2 písm. a) bodu i) nařízení Komise (ES) č. 376/2008 ze dne 23. dubna 2008, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k režimu dovozních a vývozních licencí a osvědčení o stanovení náhrady předem pro zemědělské produkty (6), se stanoví, v jakých případech a u jakých produktů se vyžaduje předložení dovozní licence. V části K přílohy II daného nařízení je uveden seznam mléčných výrobků dovezených v rámci preferenčních podmínek jiných než celní kvóty, u nichž je třeba předložit dovozní licenci. Tyto produkty by se měly Komisi oznamovat.

| (10) | V kapitole III hlavy 2 nařízení (ES) č. 2535/2001 se stanoví, že některé dovozní kvóty se spravují prostřednictvím osvědčení „Inward Monitoring Arrangement“ (IMA 1) vydaných orgány třetích zemí. Členské státy sdělují Komisi množství produktů, pro která se vydávají dovozní licence na základě osvědčení IMA 1. Dosavadní zkušenosti ukázaly, že tato oznámení vždy neumožňují přesně sledovat všechny jednotlivé etapy, v nichž se dovoz uskutečňuje. Je třeba stanovit oznamování dalších údajů. |
| --- | --- |

(10)

V kapitole III hlavy 2 nařízení (ES) č. 2535/2001 se stanoví, že některé dovozní kvóty se spravují prostřednictvím osvědčení „Inward Monitoring Arrangement“ (IMA 1) vydaných orgány třetích zemí. Členské státy sdělují Komisi množství produktů, pro která se vydávají dovozní licence na základě osvědčení IMA 1. Dosavadní zkušenosti ukázaly, že tato oznámení vždy neumožňují přesně sledovat všechny jednotlivé etapy, v nichž se dovoz uskutečňuje. Je třeba stanovit oznamování dalších údajů.

| (11) | K přesnému a pravidelnému sledování obchodních toků, které umožňuje posoudit účinek náhrad, jsou zapotřebí údaje o vývozech produktů, pro které jsou náhrady stanoveny, zejména o množstvích přidělených prostřednictvím nabídkového řízení. |
| --- | --- |

(11)

K přesnému a pravidelnému sledování obchodních toků, které umožňuje posoudit účinek náhrad, jsou zapotřebí údaje o vývozech produktů, pro které jsou náhrady stanoveny, zejména o množstvích přidělených prostřednictvím nabídkového řízení.

| (12) | K provádění Dohody o zemědělství uzavřené v rámci uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání (dále jen „Dohoda o zemědělství“), schválené rozhodnutím Rady 94/800/ES (7), a k zajištění plnění závazků vyplývajících z této Dohody o zemědělství je nezbytná celá řada podrobných údajů o dovozu a vývozu, a zejména o žádostech o licence a jejich využití. Pro maximální využití těchto závazků je nutné rychle získávat informace o vývoji vývozu. |
| --- | --- |

(12)

K provádění Dohody o zemědělství uzavřené v rámci uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání (dále jen „Dohoda o zemědělství“), schválené rozhodnutím Rady 94/800/ES (7), a k zajištění plnění závazků vyplývajících z této Dohody o zemědělství je nezbytná celá řada podrobných údajů o dovozu a vývozu, a zejména o žádostech o licence a jejich využití. Pro maximální využití těchto závazků je nutné rychle získávat informace o vývoji vývozu.

| (13) | Nařízení Komise (ES) č. 1187/2009 ze dne 27. listopadu 2009, kterým se stanoví zvláštní prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o vývozní licence a vývozní náhrady pro mléko a mléčné výrobky (8), stanoví zvláštní pravidla pro vývoz některých mléčných výrobků do Kanady, Spojených států a Dominikánské republiky. Je třeba stanovit, že mají být oznamovány příslušné informace. |
| --- | --- |

(13)

Nařízení Komise (ES) č. 1187/2009 ze dne 27. listopadu 2009, kterým se stanoví zvláštní prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o vývozní licence a vývozní náhrady pro mléko a mléčné výrobky (8), stanoví zvláštní pravidla pro vývoz některých mléčných výrobků do Kanady, Spojených států a Dominikánské republiky. Je třeba stanovit, že mají být oznamovány příslušné informace.

| (14) | Nařízení (ES) č. 1187/2009 stanoví zvláštní režim týkající se poskytování náhrad pro složky, které pocházejí z EU a jsou obsaženy v taveném sýru vyrobeném v režimu aktivního zušlechťovacího styku. Je třeba stanovit, že mají být oznamovány příslušné údaje. |
| --- | --- |

(14)

Nařízení (ES) č. 1187/2009 stanoví zvláštní režim týkající se poskytování náhrad pro složky, které pocházejí z EU a jsou obsaženy v taveném sýru vyrobeném v režimu aktivního zušlechťovacího styku. Je třeba stanovit, že mají být oznamovány příslušné údaje.

| (15) | Zkušenosti získané během let, kdy byly zpracovávány údaje, které Komise obdržela, ukazují, že četnost některých oznámení by mohla být snížena, aniž by došlo ke ztrátě zásadních informací. |
| --- | --- |

(15)

Zkušenosti získané během let, kdy byly zpracovávány údaje, které Komise obdržela, ukazují, že četnost některých oznámení by mohla být snížena, aniž by došlo ke ztrátě zásadních informací.

| (16) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(16)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

KAPITOLA I

OPATŘENÍ TÝKAJÍCÍ SE PODPORY PRO ODSTŘEDĚNÉ MLÉKO A SUŠENÉ ODSTŘEDĚNÉ MLÉKO

Článek 1

1.   V případě podpory udělené podle čl. 99 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 pro odstředěné mléko a sušené odstředěné mléko používané pro krmiva sdělují členské státy Komisi nejpozději do 20. dne každého měsíce za předcházející měsíc tyto údaje:

| a) | množství odstředěného mléka, která byla použita pro výrobu krmných směsí a pro která byly v průběhu dotyčného měsíce podány žádosti o podporu; |
| --- | --- |

a)

množství odstředěného mléka, která byla použita pro výrobu krmných směsí a pro která byly v průběhu dotyčného měsíce podány žádosti o podporu;

| b) | množství denaturovaného sušeného odstředěného mléka, pro která byly během dotyčného měsíce podány žádosti o podporu; |
| --- | --- |

b)

množství denaturovaného sušeného odstředěného mléka, pro která byly během dotyčného měsíce podány žádosti o podporu;

| c) | množství sušeného odstředěného mléka, která byla použita pro výrobu krmných směsí a pro která byly v průběhu dotyčného měsíce podány žádosti o podporu. |
| --- | --- |

c)

množství sušeného odstředěného mléka, která byla použita pro výrobu krmných směsí a pro která byly v průběhu dotyčného měsíce podány žádosti o podporu.

2.   V případě podpory poskytované podle článku 100 nařízení (ES) č. 1234/2007 pro odstředěné mléko zpracované na kasein a kaseináty oznamují členské státy Komisi nejpozději do 20. dne každého měsíce množství odstředěného mléka, pro která byly během předcházejícího měsíce podány žádosti o podporu. Tato množství se rozepíší podle jakosti vyrobených kaseinů nebo kaseinátů.

KAPITOLA II

CENY

Článek 2

1.   Nejpozději každou středu ve 12:00 hodin (bruselského času) oznámí členské státy Komisi ohledně cen ze závodu zaznamenaných v předchozím týdnu u produktů uvedených v příloze I.A:

| a) | ceny jednotlivých produktů uvedených v bodech 1 až 6, pokud produkce v členském státě představuje alespoň 1 % z produkce EU; |
| --- | --- |

a)

ceny jednotlivých produktů uvedených v bodech 1 až 6, pokud produkce v členském státě představuje alespoň 1 % z produkce EU;

| b) | ceny sýrů, které představují alespoň 4 % celkové produkce sýrů v členském státě. |
| --- | --- |

b)

ceny sýrů, které představují alespoň 4 % celkové produkce sýrů v členském státě.

Národní produkce másla a produkce másla v EU uvedená v bodech 4 a 5 přílohy I.A, kterou je třeba zohlednit pro účely odst. 1 písm. a), představuje celkovou produkci obou produktů uvedených v těchto bodech.

2.   Nejpozději 10. dne každého měsíce oznámí členské státy Komisi ohledně cen ze závodu zaznamenaných v předchozím měsíci u produktů uvedených v příloze I.B:

| a) | ceny jednotlivých produktů mimo sýrů, pokud národní produkce představuje alespoň 2 % produkce EU; |
| --- | --- |

a)

ceny jednotlivých produktů mimo sýrů, pokud národní produkce představuje alespoň 2 % produkce EU;

| b) | ceny sýrů, rozdělené podle druhů, kromě sýrů uvedených v odst. 1 písm. b), které představují alespoň 8 % celkové národní produkce sýrů. |
| --- | --- |

b)

ceny sýrů, rozdělené podle druhů, kromě sýrů uvedených v odst. 1 písm. b), které představují alespoň 8 % celkové národní produkce sýrů.

3.   Členské státy oznámí Komisi co nejdříve, nejpozději však do konce měsíce:

| a) | cenu syrového mléka o skutečném obsahu tuku a bílkovin vyplacenou producentům mléka na jejich území za dodávky v předchozím měsíci; |
| --- | --- |

a)

cenu syrového mléka o skutečném obsahu tuku a bílkovin vyplacenou producentům mléka na jejich území za dodávky v předchozím měsíci;

| b) | odhadovanou cenu za dodávky v probíhajícím měsíci, pokud je k dispozici. |
| --- | --- |

b)

odhadovanou cenu za dodávky v probíhajícím měsíci, pokud je k dispozici.

4.   Pro účely tohoto článku se „cenou ze závodu“ rozumí cena, za kterou je produkt zakoupen od podniku bez daní (DPH) a ostatních nákladů (dopravy, naložení, manipulace, skladování, palet, pojištění atd.). Cena se vztahuje k prodejům, které byly vyúčtovány v referenčním období.

Článek 3

1.   Ceny oznámené podle článku 2 se vyjadřují jako vážený průměr v národní měně na 100 kg.

2.   Členské státy přijmou potřebná opatření, aby zajistily, že oznámené údaje o cenách budou reprezentativní, přesné a úplné. Za tím účelem předloží členské státy Komisi do 15. srpna 2010 zprávu na základě vzoru uvedeného v příloze II. Nová zpráva se předloží vždy, jakmile bude třeba aktualizovat některý prvek z předchozí zprávy.

3.   Členské státy přijmou opatření nezbytná k zajištění toho, aby jim dotyčné hospodářské subjekty poskytly požadované údaje v příslušných termínech.

4.   Před 15. srpnem 2010 předají členské státy Komisi tyto údaje za použití vzorů uvedených v přílohách I.A a I.B:

| a) | pokud se oznamovaná cena týká produktu vyráběného méně než třemi producenty v jednom členském státě, uvede se ve sloupci příloh I.A a I.B označeném „Poznámky“ výraz „důvěrné“. Tyto údaje se považují za důvěrné a používají se pouze pro účely celkového výsledku; |
| --- | --- |

a)

pokud se oznamovaná cena týká produktu vyráběného méně než třemi producenty v jednom členském státě, uvede se ve sloupci příloh I.A a I.B označeném „Poznámky“ výraz „důvěrné“. Tyto údaje se považují za důvěrné a používají se pouze pro účely celkového výsledku;

| b) | u sýrů reprezentativní balicí jednotku, pro kterou se cena oznamuje; |
| --- | --- |

b)

u sýrů reprezentativní balicí jednotku, pro kterou se cena oznamuje;

| c) | u produktů jiných než sýrů, pokud cena odpovídá rozdílné balicí jednotce produktu, než která je uvedena ve sloupci „Reprezentativní balicí jednotka“, se skutečná balicí jednotka produktu, pro kterou se oznamuje cena, uvede v přílohách I.A a I.B ve sloupci „Poznámky“. |
| --- | --- |

c)

u produktů jiných než sýrů, pokud cena odpovídá rozdílné balicí jednotce produktu, než která je uvedena ve sloupci „Reprezentativní balicí jednotka“, se skutečná balicí jednotka produktu, pro kterou se oznamuje cena, uvede v přílohách I.A a I.B ve sloupci „Poznámky“.

Pokaždé, když je třeba aktualizovat některý z prvků uvedených v odst. 1 písm. a), b) a c), členské státy o této skutečnosti informují Komisi.

KAPITOLA III

OBCHOD

ODDÍL 1

Dovoz

Článek 4

Nejpozději 10. každého měsíce oznámí členské státy Komisi za předchozí měsíc množství mléka a mléčných výrobků dovezených v rámci preferenčních podmínek jiných než celní kvóty, které jsou uvedeny v části K části I přílohy II nařízení (ES) č. 376/2008, pro něž byly vydány dovozní licence, rozdělená podle kódu KN a země původu.

V oznámeních se uvádějí i nulové údaje.

Článek 5

Nejpozději do 31. března sdělí členské státy Komisi tyto údaje za předcházející rok, rozdělené podle kódu KN a týkající se dovozních licencí vydaných po předložení osvědčení IMA 1, podle hlavy 2 kapitoly III oddílu 1 nařízení (ES) č. 2535/2001, a uvedou čísla osvědčení IMA 1:

| a) | množství produktů, na která se osvědčení vztahují, jakož i datum vydání dovozních licencí; |
| --- | --- |

a)

množství produktů, na která se osvědčení vztahují, jakož i datum vydání dovozních licencí;

| b) | množství produktů, pro které byla uvolněna jistota. |
| --- | --- |

b)

množství produktů, pro které byla uvolněna jistota.

V oznámeních se uvádějí i nulové údaje.

ODDÍL 2

Vývoz

Článek 6

1.   Členské státy oznámí Komisi do 18:00 hodin každého pracovního dne tyto údaje:

| a) | množství rozčleněná podle kódu nomenklatury mléčných výrobků pro vývozní náhrady a podle kódu místa určení, pro která byly daného dne podány žádosti o licence:






  i) | uvedené v čl. 1 odst. 2 písm. b) bodu ii) nařízení (ES) č. 376/2008, s výjimkou těch, které jsou uvedeny v článcích 15 a 29 nařízení (ES) č. 1187/2009, |
| --- | --- | --- |

a)

množství rozčleněná podle kódu nomenklatury mléčných výrobků pro vývozní náhrady a podle kódu místa určení, pro která byly daného dne podány žádosti o licence:

i)

uvedené v čl. 1 odst. 2 písm. b) bodu ii) nařízení (ES) č. 376/2008, s výjimkou těch, které jsou uvedeny v článcích 15 a 29 nařízení (ES) č. 1187/2009,

| ii) | uvedené v článku 15 nařízení (ES) č. 1187/2009; |
| --- | --- |

ii)

uvedené v článku 15 nařízení (ES) č. 1187/2009;

| b) | v případě potřeby, že daného dne nebyly podány žádné žádosti, s výjimkou případu, kdy není stanovena náhrada nebo je stanovena nulová sazba náhrady na některý z produktů uvedených v příloze I části 9 nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 (9); |
| --- | --- |

b)

v případě potřeby, že daného dne nebyly podány žádné žádosti, s výjimkou případu, kdy není stanovena náhrada nebo je stanovena nulová sazba náhrady na některý z produktů uvedených v příloze I části 9 nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 (9);

| c) | množství rozdělená podle žádostí a podle kódu nomenklatury mléčných výrobků pro vývozní náhrady a podle kódu místa určení, pro která byly v daný den podány žádosti o prozatímní licence podle článku 8 nařízení (ES) č. 1187/2009, s uvedením:






  i) | konečného data pro podávání nabídek spolu s kopií dokladu potvrzujícího výzvu k podání nabídek na požadovaná množství, |
| --- | --- | --- |

c)

množství rozdělená podle žádostí a podle kódu nomenklatury mléčných výrobků pro vývozní náhrady a podle kódu místa určení, pro která byly v daný den podány žádosti o prozatímní licence podle článku 8 nařízení (ES) č. 1187/2009, s uvedením:

i)

konečného data pro podávání nabídek spolu s kopií dokladu potvrzujícího výzvu k podání nabídek na požadovaná množství,

| ii) | množství produktů, na které se vztahuje oznámení o nabídkovém řízení; |
| --- | --- |

ii)

množství produktů, na které se vztahuje oznámení o nabídkovém řízení;

| d) | množství rozdělená podle kódu nomenklatury mléčných výrobků pro vývozní náhrady a podle kódu určení, pro která byly v daný den definitivně vydány nebo zrušeny prozatímní licence uvedené v článku 8 nařízení (ES) č. 1187/2009, data prozatímní licence a množství, na něž se vztahuje; |
| --- | --- |

d)

množství rozdělená podle kódu nomenklatury mléčných výrobků pro vývozní náhrady a podle kódu určení, pro která byly v daný den definitivně vydány nebo zrušeny prozatímní licence uvedené v článku 8 nařízení (ES) č. 1187/2009, data prozatímní licence a množství, na něž se vztahuje;

| e) | v případě potřeby pozměněné množství produktů, na něž se vztahuje oznámení o nabídkovém řízení uvedené v písmenu c) tohoto odstavce; |
| --- | --- |

e)

v případě potřeby pozměněné množství produktů, na něž se vztahuje oznámení o nabídkovém řízení uvedené v písmenu c) tohoto odstavce;

| f) | množství rozdělená podle kódu nomenklatury mléčných výrobků pro vývozní náhrady, pro která byly vydány licence s náhradou podle čl. 32 odst. 1 nařízení (ES) č. 1187/2009. |
| --- | --- |

f)

množství rozdělená podle kódu nomenklatury mléčných výrobků pro vývozní náhrady, pro která byly vydány licence s náhradou podle čl. 32 odst. 1 nařízení (ES) č. 1187/2009.

2.   Pokud jde o oznámení uvedená v odst. 1 písm. c) bodu i), pokud bylo podáno více žádostí na stejné oznámení o nabídkovém řízení, stačí jedno oznámení na členský stát.

Článek 7

1.   Členské státy oznámí Komisi před 16. dnem každého měsíce za předcházející měsíc tyto údaje:

| a) | množství rozdělená podle kódu nomenklatury mléčných výrobků pro vývozní náhrady, pro která byly zrušeny žádosti o licence podle čl. 10 odst. 2 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 1187/2009; |
| --- | --- |

a)

množství rozdělená podle kódu nomenklatury mléčných výrobků pro vývozní náhrady, pro která byly zrušeny žádosti o licence podle čl. 10 odst. 2 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 1187/2009;

| b) | nevyužitá množství z licencí, jejichž platnost uplynula a jež byly vráceny v předchozím měsíci a které byly vydány po 1. červenci běžného roku GATT, rozdělená podle kódu nomenklatury mléčných výrobků pro vývozní náhrady; |
| --- | --- |

b)

nevyužitá množství z licencí, jejichž platnost uplynula a jež byly vráceny v předchozím měsíci a které byly vydány po 1. červenci běžného roku GATT, rozdělená podle kódu nomenklatury mléčných výrobků pro vývozní náhrady;

| c) | množství mléčných výrobků rozdělená podle kódu KN a kódu země původu, která se nenachází v žádné ze situací uvedených v čl. 28 odst. 2 Smlouvy a která byla dovezena za účelem výroby produktů kódu KN 0406 30 podle čl. 12 odst. 5 písm. c) nařízení Komise (ES) č. 612/2009 (10) a pro která bylo uděleno povolení uvedené v článku 15 nařízení (ES) č. 1187/2009; |
| --- | --- |

c)

množství mléčných výrobků rozdělená podle kódu KN a kódu země původu, která se nenachází v žádné ze situací uvedených v čl. 28 odst. 2 Smlouvy a která byla dovezena za účelem výroby produktů kódu KN 0406 30 podle čl. 12 odst. 5 písm. c) nařízení Komise (ES) č. 612/2009 (10) a pro která bylo uděleno povolení uvedené v článku 15 nařízení (ES) č. 1187/2009;

| d) | množství rozdělená podle kódu KN, pro něž byly vydány licence a nebylo zažádáno o náhradu, podle článku 18 nařízení (ES) č. 1187/2009. |
| --- | --- |

d)

množství rozdělená podle kódu KN, pro něž byly vydány licence a nebylo zažádáno o náhradu, podle článku 18 nařízení (ES) č. 1187/2009.

2.   Členské státy oznámí Komisi před 31. prosincem množství rozdělená podle kódu KN, pro něž byly vydány licence pro následující kvótový rok, v souladu s článkem 25 nařízení (ES) č. 1187/2009.

KAPITOLA IV

OBECNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 8

1.   Oznámení podle tohoto nařízení předkládají členské státy Komisi elektronicky za použití metod, které jim poskytne Komise.

2.   Forma a obsah oznámení se vymezí na základě vzorů nebo metod zpřístupněných příslušným orgánům Komisí. Tyto vzory a metody se upravují a aktualizují poté, co byl informován výbor uvedený v čl. 195 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 a v případě potřeby příslušné orgány.

Článek 9

Komise zajistí, aby členské státy měly stále k dispozici údaje, informace a dokumenty, které jí předávají.

Článek 10

Nařízení (ES) č. 562/2005 se zrušuje.

Nařízení (ES) č. 562/2005 se však nadále použije na předávání údajů, informací a dokumentů týkajících se období, v němž se ještě nepoužívalo toto nařízení.

Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou v příloze III tohoto nařízení.

Článek 11

Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. srpna 2010.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 1. června 2010.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 95, 14.4.2005, s. 11.

2

(3)  Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 48.

3

(4)  Úř. věst. L 341, 22.12.2001, s. 29.

4

(5)  Úř. věst. L 238, 1.9.2006, s. 13.

5

(6)  Úř. věst. L 114, 26.4.2008, s. 3.

6

(7)  Úř. věst. L 336, 23.12.1994, s. 1.

7

(8)  Úř. věst. L 318, 4.12.2009, s. 1.

8

(9)  Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1.

9

(10)  Úř. věst. L 186, 17.7.2009, s. 1.

10

---

PŘÍLOHA I.A

TÝDENNÍ OZNÁMENÍ

Čl. 2 odst. 1 nařízení (EU) č. 479/2010

EVROPSKÁ KOMISE – GŘ AGRI.C.4 – ODDĚLENÍ ŽIVOČIŠNÝCH PRODUKTŮ

| | Členský stát: ... |
| --- | --- |

Členský stát: ...

| | Kontaktní osoba: ... |
| --- | --- |

Kontaktní osoba: ...

| | Telefon: ... |
| --- | --- |

Telefon: ...

| | Fax: ... |
| --- | --- |

Fax: ...

| | E-mail: ... |
| --- | --- |

E-mail: ...

| Produkt | Kód KN | Reprezentativní obalová jednotka | Poznámky |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Sušená syrovátka |

Produkt

Kód KN

Reprezentativní obalová jednotka

Poznámky

1.

Sušená syrovátka

0404 10 02

25 kg

| 2. | Sušené odstředěné mléko intervenční jakosti |
| --- | --- |

2.

Sušené odstředěné mléko intervenční jakosti

0402 10 19

25 kg

| 3. | Sušené plnotučné mléko |
| --- | --- |

3.

Sušené plnotučné mléko

0402 21 19

25 kg

| 4. | Máslo – nesolené |
| --- | --- |

4.

Máslo – nesolené

0405 10 19

25 kg

| 5. | Máslo – nesolené |
| --- | --- |

5.

Máslo – nesolené

0405 10 11

250 g

| 6. | Máselný olej |
| --- | --- |

6.

Máselný olej

0405 90 10

200 kg

| 7. | Čedar, 45 až 50 % tuku v sušině |
| --- | --- |

7.

Čedar, 45 až 50 % tuku v sušině

0406 90 21

(1)

| 8. | Gouda, 45 až 50 % tuku v sušině |
| --- | --- |

8.

Gouda, 45 až 50 % tuku v sušině

0406 90 78

(1)

| 9. | Eidam, 40 až 45 % tuku v sušině |
| --- | --- |

9.

Eidam, 40 až 45 % tuku v sušině

0406 90 23

(1)

| 10. | Ementál, 45 až 50 % tuku v sušině |
| --- | --- |

10.

Ementál, 45 až 50 % tuku v sušině

0406 90 13

(1)

---

(1)  U sýrů se oznámení vztahuje k nejreprezentativnější obalové jednotce.

---

PŘÍLOHA I.B

MĚSÍČNÍ OZNÁMENÍ

Čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 479/2010

EVROPSKÁ KOMISE – GŘ AGRI.C.4 – ODDĚLENÍ ŽIVOČIŠNÝCH PRODUKTŮ

Členský stát: ...

Kontaktní osoba: ...

Telefon: ...

Fax: ...

E-mail: ...

| Produkt | Kód KN | Reprezentativní obalová jednotka | Poznámky |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Sušené odstředěné mléko pro krmivo |

Produkt

Kód KN

Reprezentativní obalová jednotka

Poznámky

1.

Sušené odstředěné mléko pro krmivo

0402 10 19 ANIM

20 t

| 2. | Kasein |
| --- | --- |

2.

Kasein

3501 10

25 kg (pytle)

| 3. | Sýry: |
| --- | --- |

3.

Sýry:

—

(1)

—

(1)

—

(1)

—

(1)

—

(1)

---

(1)  U sýrů se oznámení vztahuje k nejreprezentativnější obalové jednotce.

---

PŘÍLOHA II

Údaje, které je třeba uvést ve zprávě předkládané Komisi
   (1)
  podle článku 3, týkající se ceny syrového mléka a mléčných výrobků

| 1. | Organizace a struktura trhu:
  obecný přehled struktury trhu u dotyčného produktu |
| --- | --- |

1.

Organizace a struktura trhu:

obecný přehled struktury trhu u dotyčného produktu

| 2. | Definice výrobku:
  složení (obsah tuku, obsah sušiny, obsah vody v tukuprosté sušině), třída jakosti, stáří nebo stupeň zralosti, podmínky obchodní úpravy a balení (např. volně ložený, v pytlích o hmotnosti 25 kg), ostatní znaky |
| --- | --- |

2.

Definice výrobku:

složení (obsah tuku, obsah sušiny, obsah vody v tukuprosté sušině), třída jakosti, stáří nebo stupeň zralosti, podmínky obchodní úpravy a balení (např. volně ložený, v pytlích o hmotnosti 25 kg), ostatní znaky

| 3. | Místo a postup záznamu:






  a) | orgán příslušný pro cenovou statistiku (adresa, fax, e-mail); |
| --- | --- | --- |

3.

Místo a postup záznamu:

a)

orgán příslušný pro cenovou statistiku (adresa, fax, e-mail);

| b) | počet bodů, kde se provádí záznam, a zeměpisná oblast nebo region, na které se ceny vztahují; |
| --- | --- |

b)

počet bodů, kde se provádí záznam, a zeměpisná oblast nebo region, na které se ceny vztahují;

| c) | metoda zjišťování (např. přímý průzkum prvních kupujících). Pokud jsou ceny vytvořeny obchodní komisí, je třeba uvést údaj, zda jsou založeny na stanovisku nebo na skutečnosti. Pokud se používá druhotný materiál, měly by být uvedeny zdroje (např. použití tržních zpráv); |
| --- | --- |

c)

metoda zjišťování (např. přímý průzkum prvních kupujících). Pokud jsou ceny vytvořeny obchodní komisí, je třeba uvést údaj, zda jsou založeny na stanovisku nebo na skutečnosti. Pokud se používá druhotný materiál, měly by být uvedeny zdroje (např. použití tržních zpráv);

| d) | statistické zpracování cen včetně přepočítacích činitelů používaných k přepočítání hmotnosti produktů na reprezentativní hmotnost stanovenou v příloze I. |
| --- | --- |

d)

statistické zpracování cen včetně přepočítacích činitelů používaných k přepočítání hmotnosti produktů na reprezentativní hmotnost stanovenou v příloze I.

| 4. | Produkce:
  roční (odhadovaná) produkce v členském státě |
| --- | --- |

4.

Produkce:

roční (odhadovaná) produkce v členském státě

| 5. | Reprezentativnost:
  podíl zaznamenaného objemu (např. v % roční produkce) |
| --- | --- |

5.

Reprezentativnost:

podíl zaznamenaného objemu (např. v % roční produkce)

| 6. | Ostatní relevantní aspekty |
| --- | --- |

6.

Ostatní relevantní aspekty

---

(1)  Zpráva se zasílá na adresu: Evropská Komise – GŘ AGRI.C.4 – oddělení živočišných produktů.

---

PŘÍLOHA III

SROVNÁVACÍ TABULKA

| Nařízení (ES) č. 562/2005 | Toto nařízení |
| --- | --- |
| Článek 1 | — |
| Článek 2 | — |
| Článek 3 | — |
| Článek 4 | — |
| Článek 5 | Článek 1 |
| Čl. 6 odst. 1 | Čl. 2 odst. 1 |
| — | Čl. 2 odst. 2 |
| Čl. 6 odst. 2 | Čl. 2 odst. 3 a čl. 3 odst. 1 |
| Čl. 6 odst. 3 | Čl. 3 odst. 2 |
| Čl. 6 odst. 4 | Čl. 3 odst. 3 |
| Čl. 6 odst. 5 | Čl. 2 odst. 4 |
| — | Čl. 3 odst. 4 |
| Čl. 7 odst. 1 | — |
| Čl. 7 odst. 2 | — |
| Čl. 7 odst. 3 | — |
| Čl. 7 odst. 4 | Článek 4 |
| Čl. 7 odst. 5 | Článek 4 |
| Čl. 7 odst. 6 | — |
| Článek 8 | Článek 5 |
| Čl. 9 odst. 1 | Čl. 6 odst. 1 |
| Čl. 9 odst. 2 | Čl. 6 odst. 2 |
| Čl. 9 odst. 3 | — |
| Článek 10 | — |
| Čl. 11 písm. a) | Čl. 7 odst. 1 písm. a) |
| Čl. 11 písm. b) | Čl. 7 odst. 1 písm. b) |
| Čl. 11 písm. c) | — |
| Čl. 11 písm. d) | Čl. 7 odst. 1 písm. c) |
| Čl. 11 písm. e) | Čl. 7 odst. 1 písm. d) |
| Čl. 11 písm. e) | Čl. 7 odst. 2 |
| Článek 12 | — |
| Článek 13 | — |
| Článek 14 | Článek 8 |
| Článek 15 | Článek 9 |
| Článek 16 | Článek 10 |
| Článek 17 | Článek 11 |
| Příloha I | — |
| Příloha II | — |
| Příloha III | — |
| Příloha IV | — |
| Příloha V | — |
| Příloha VI | Příloha I.A a I.B |
| Příloha VII | — |
| Příloha VIII | — |
| Příloha IX | — |
| Příloha X | — |
| Příloha XI | — |
| Příloha XII | Příloha II |
| Příloha XIII | Příloha III |

Nařízení (ES) č. 562/2005

Toto nařízení

Článek 1

—

Článek 2

—

Článek 3

—

Článek 4

—

Článek 5

Článek 1

Čl. 6 odst. 1

Čl. 2 odst. 1

—

Čl. 2 odst. 2

Čl. 6 odst. 2

Čl. 2 odst. 3 a čl. 3 odst. 1

Čl. 6 odst. 3

Čl. 3 odst. 2

Čl. 6 odst. 4

Čl. 3 odst. 3

Čl. 6 odst. 5

Čl. 2 odst. 4

—

Čl. 3 odst. 4

Čl. 7 odst. 1

—

Čl. 7 odst. 2

—

Čl. 7 odst. 3

—

Čl. 7 odst. 4

Článek 4

Čl. 7 odst. 5

Článek 4

Čl. 7 odst. 6

—

Článek 8

Článek 5

Čl. 9 odst. 1

Čl. 6 odst. 1

Čl. 9 odst. 2

Čl. 6 odst. 2

Čl. 9 odst. 3

—

Článek 10

—

Čl. 11 písm. a)

Čl. 7 odst. 1 písm. a)

Čl. 11 písm. b)

Čl. 7 odst. 1 písm. b)

Čl. 11 písm. c)

—

Čl. 11 písm. d)

Čl. 7 odst. 1 písm. c)

Čl. 11 písm. e)

Čl. 7 odst. 1 písm. d)

Čl. 11 písm. e)

Čl. 7 odst. 2

Článek 12

—

Článek 13

—

Článek 14

Článek 8

Článek 15

Článek 9

Článek 16

Článek 10

Článek 17

Článek 11

Příloha I

—

Příloha II

—

Příloha III

—

Příloha IV

—

Příloha V

—

Příloha VI

Příloha I.A a I.B

Příloha VII

—

Příloha VIII

—

Příloha IX

—

Příloha X

—

Příloha XI

—

Příloha XII

Příloha II

Příloha XIII

Příloha III

---

| 2.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 135/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 135/36

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 480/2010

ze dne 1. června 2010,

kterým se schvalují změny, které nejsou menšího rozsahu, specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Spressa delle Giudicarie (CHOP))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 7 odst. 4 první pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s čl. 9 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (ES) č. 510/2006 přezkoumala Komise žádost Itálie o schválení změn specifikace chráněného označení původu „Spressa delle Giudicarie“ zapsaného podle nařízení Komise (ES) č. 2400/96 (2) ve znění nařízení (ES) č. 2275/2003 (3). |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 9 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (ES) č. 510/2006 přezkoumala Komise žádost Itálie o schválení změn specifikace chráněného označení původu „Spressa delle Giudicarie“ zapsaného podle nařízení Komise (ES) č. 2400/96 (2) ve znění nařízení (ES) č. 2275/2003 (3).

| (2) | Jelikož dané změny nejsou menšího rozsahu ve smyslu článku 9 nařízení (ES) č. 510/2006, zveřejnila Komise žádost o změnu podle čl. 6 odst. 2 prvního pododstavce uvedeného nařízení v Úředním věstníku Evropské unie
   (4). Vzhledem k tomu, že Komisi nebyla předložena žádná námitka podle článku 7 nařízení (ES) č. 510/2006, je třeba změny schválit, |
| --- | --- |

(2)

Jelikož dané změny nejsou menšího rozsahu ve smyslu článku 9 nařízení (ES) č. 510/2006, zveřejnila Komise žádost o změnu podle čl. 6 odst. 2 prvního pododstavce uvedeného nařízení v Úředním věstníku Evropské unie
   (4). Vzhledem k tomu, že Komisi nebyla předložena žádná námitka podle článku 7 nařízení (ES) č. 510/2006, je třeba změny schválit,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změny specifikace zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie týkající se názvu uvedeného v příloze tohoto nařízení se schvalují.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 1. června 2010.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  Úř. věst. L 327, 18.12.1996, s. 11.

2

(3)  Úř. věst. L 336, 23.12.2003, s. 44.

3

(4)  Úř. věst. C 238, 3.10.2009, s. 14.

4

---

PŘÍLOHA

Zemědělské produkty určené k lidské spotřebě, uvedené v příloze I Smlouvy:

Třída 1.3   Sýry

ITÁLIE

Spressa delle Giudicarie (CHOP)

---

| 2.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 135/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 135/38

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 481/2010

ze dne 1. června 2010,

kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003 o statistice Společenství v oblasti příjmů a životních podmínek (EU-SILC), pokud jde o seznam cílových sekundárních proměnných pro rok 2011, které se týkají mezigeneračního přenosu znevýhodnění

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003 ze dne 16. června 2003 o statistice Společenství v oblasti příjmů a životních podmínek (EU-SILC) (1), a zejména na čl. 15 odst. 2 písm. f) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 1177/2003 stanovilo společný rámec pro systematickou tvorbu statistiky Společenství v oblasti příjmů a životních podmínek, zahrnující srovnatelné a včasné průřezové a panelové údaje o příjmech a o stupni a struktuře chudoby a sociálního vyloučení na úrovni členských států a na úrovni Evropské unie. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 1177/2003 stanovilo společný rámec pro systematickou tvorbu statistiky Společenství v oblasti příjmů a životních podmínek, zahrnující srovnatelné a včasné průřezové a panelové údaje o příjmech a o stupni a struktuře chudoby a sociálního vyloučení na úrovni členských států a na úrovni Evropské unie.

| (2) | Podle čl. 15 odst. 2 písm. f) nařízení (ES) č. 1177/2003 jsou nezbytná prováděcí opatření týkající se seznamu cílových sekundárních oblastí a proměnných, které budou každoročně zahrnovány do průřezové složky EU-SILC. Pro rok 2011 by měl být sestaven seznam cílových sekundárních proměnných, které mají být zahrnuty do modulu mezigeneračního přenosu znevýhodnění. Také by měl obsahovat kódy a definice proměnných. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 15 odst. 2 písm. f) nařízení (ES) č. 1177/2003 jsou nezbytná prováděcí opatření týkající se seznamu cílových sekundárních oblastí a proměnných, které budou každoročně zahrnovány do průřezové složky EU-SILC. Pro rok 2011 by měl být sestaven seznam cílových sekundárních proměnných, které mají být zahrnuty do modulu mezigeneračního přenosu znevýhodnění. Také by měl obsahovat kódy a definice proměnných.

| (3) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro evropský statistický systém, |
| --- | --- |

(3)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro evropský statistický systém,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Seznam cílových sekundárních proměnných, kódy proměnných a definice pro modul mezigeneračního přenosu znevýhodnění pro rok 2011, které se zařadí do průřezové složky statistiky Společenství v oblasti příjmů a životních podmínek (EU-SILC), jsou stanoveny v příloze.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 1. června 2010.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 165, 3.7.2003, s. 1.

1

---

PŘÍLOHA

Pro účely tohoto nařízení se jednotkou, způsobem sběru údajů, referenčním obdobím a definicemi rozumí:

1.   Jednotka

Informace budou poskytnuty za všechny stávající členy domácnosti, nebo případně za všechny vybrané respondenty starší 24 a mladší 60-ti let.

2.   Způsob sběru údajů

Vzhledem k povaze shromažďovaných informací jsou přípustné pouze osobní rozhovory nebo informace získané z registrů. Výjimečně lze připustit informace získané přes prostředníka, a to v případě dočasně nepřítomných osob nebo osob neschopných podat informace.

3.   Referenční období

Referenčním obdobím se rozumí období, kdy bylo dotazované osobě kolem 14 let.

4.   Definice

(1)   Otec: osoba, kterou dotazovaná osoba ve věku kolem 14 let považovala za svého otce. Obecně bude za otce považován biologický otec, pokud ale během referenčního období dotazovaná osoba považuje za otce jinou osobu, měly by odpovědi odkazovat na tuto osobu, a to i v případě, že je biologický otec známý a je naživu.

(2)   Matka: osoba, kterou dotazovaná osoba ve věku kolem 14 let považovala za svou matku. Obecně bude za matku považována biologická matka, pokud ale během referenčního období dotazovaná osoba považuje za matku jinou osobu, měly by odpovědi odkazovat na tuto osobu, a to i v případě, že je biologická matka známá a je naživu.

(3)   Domácnost: domácnost, ve které respondent/ka bydlel/a ve věku kolem 14 let. Pokud se rodiče respondenta/ky rozvedli a podíleli se na společné péči o dítě (50 % času pro každého rodiče), měl/a by respondent/ka zvolit svou domácnost buď na základě objektivních kritérií s přihlédnutím k jeho/její hlavní adrese ve věku kolem 14 let (tj. adresa na evidenci obyvatelstva a/nebo v průkazu totožnosti/cestovním pasu respondenta/ky), nebo na základě subjektivních kritérií podle toho, kde se ve věku kolem 14 let cítil/a více doma. Podrobné pokyny naleznete v „Popisu cílových proměnných: průřezové a panelové“ (EU-SILC 065 – zjišťování 2010) – Jednotky.

OBLASTI A SEZNAM CÍLOVÝCH PROMĚNNÝCH

| | Modul pro rok 2011 | Mezigenerační přenos znevýhodnění |
| --- | --- | --- |
| Název proměnné | Kód | Cílová proměnná |
| Základní údaje |
| RB030 | | Osobní identifikace |
| Identifikační číslo | Osobní identifikační číslo |
| PT005 | | Osobní mezigenerační průřezová váha |
| 0+(Formát 2,5) | Váha |
| Údaje o rodině |
| PT010 | | Přítomnost rodičů |
| 1 | Žil/a s oběma rodiči (nebo osobami považovanými za rodiče) |
| 2 | Žil/a pouze s otcem (nebo osobou považovanou za otce) |
| 3 | Žil/a pouze s matkou (nebo osobou považovanou za matku) |
| 4 | Žil/a v domácnosti bez rodičů |
| 5 | Žil/a v kolektivní nebo institucionální domácnosti |
| PT010_F | 1 | Proměnná je vyplněna |
| – 1 | Chybí |
| – 5 | Nevybraný respondent/nevybraná respondentka |
| – 6 | Není v daném věkovém rozmezí (25 až 59 let) |
| PT020 | | Počet dospělých |
| | Počet (2 číslice) 0–99 |
| PT020_F | 1 | Proměnná je vyplněna |
| – 1 | Chybí |
| – 4 | Nepřichází v úvahu (žil/a v kolektivní nebo institucionální domácnosti) |
| – 5 | Nevybraný respondent/nevybraná respondentka |
| – 6 | Není v daném věkovém rozmezí (25 až 59 let) |
| PT030 | | Počet dětí |
| | Počet (2 číslice) 0–99 |
| PT030_F | 1 | Proměnná je vyplněna |
| – 1 | Chybí |
| – 4 | Nepřichází v úvahu (žil/a v kolektivní nebo institucionální domácnosti) |
| – 5 | Nevybraný respondent/nevybraná respondentka |
| – 6 | Není v daném věkovém rozmezí (25 až 59 let) |
| PT040 | | Počet pracujících osob v domácnosti |
| | Počet (2 číslice) 0–99 |
| PT040_F | 1 | Proměnná je vyplněna |
| – 1 | Chybí |
| – 4 | Nepřichází v úvahu (žil/a v kolektivní nebo institucionální domácnosti) |
| – 5 | Nevybraný respondent/nevybraná respondentka |
| – 6 | Není v daném věkovém rozmezí (25 až 59 let) |
| PT050 | | Rok narození otce |
| | Rok (4 číslice) |
| – 1 | Neví |
| PT050_F | 1 | Proměnná je vyplněna |
| – 1 | Chybí |
| – 4 | Nepřichází v úvahu (neznámý otec) |
| – 5 | Nevybraný respondent/nevybraná respondentka |
| – 6 | Není v daném věkovém rozmezí (25 až 59 let) |
| PT060 | | Země narození otce |
| 1 | Narozen v současné zemi bydliště respondenta/ky (tj. země šetření) |
| 2 | Narozen v jiné zemi EU–27 |
| 3 | Narozen v jiné evropské zemi |
| 4 | Narozen mimo Evropu |
| – 1 | Neví |
| PT060_F | 1 | Proměnná je vyplněna |
| – 1 | Chybí |
| – 4 | Nepřichází v úvahu (neznámý otec) |
| – 5 | Nevybraný respondent/nevybraná respondentka |
| – 6 | Není v daném věkovém rozmezí (25 až 59 let) |
| PT070 | | Státní příslušnost otce |
| 1 | Současná země bydliště respondenta/ky (tj. země šetření) |
| 2 | Jiná země EU–27 |
| 3 | Jiná evropská země |
| 4 | Mimo Evropu |
| – 1 | Neví |
| PT070_F | 1 | Proměnná je vyplněna |
| – 1 | Chybí |
| – 4 | Nepřichází v úvahu (neznámý otec) |
| – 5 | Nevybraný respondent/nevybraná respondentka |
| – 6 | Není v daném věkovém rozmezí (25 až 59 let) |
| PT080 | | Rok narození matky |
| | Rok (4 číslice) |
| – 1 | Neví |
| PT080_F | 1 | Proměnná je vyplněna |
| – 1 | Chybí |
| – 4 | Nepřichází v úvahu (neznámá matka) |
| – 5 | Nevybraný respondent/nevybraná respondentka |
| – 6 | Není v daném věkovém rozmezí (25 až 59 let) |
| PT090 | | Země narození matky |
| 1 | Narozena v současné zemi bydliště respondenta/ky (tj. země šetření) |
| 2 | Narozena v jiné zemi EU–27 |
| 3 | Narozena v jiné evropské zemi |
| 4 | Narozena mimo Evropu |
| – 1 | Neví |
| PT090_F | 1 | Proměnná je vyplněna |
| – 1 | Chybí |
| – 4 | Nepřichází v úvahu (neznámá matka) |
| – 5 | Nevybraný respondent/nevybraná respondentka |
| – 6 | Není v daném věkovém rozmezí (25 až 59 let) |
| PT100 | | Státní příslušnost matky |
| 1 | Současná země bydliště respondenta/ky (tj. země šetření) |
| 2 | Jiná země EU–27 |
| 3 | Jiná evropská země |
| 4 | Mimo Evropu |
| – 1 | Neví |
| PT100_F | 1 | Proměnná je vyplněna |
| – 1 | Chybí |
| – 4 | Nepřichází v úvahu (neznámá matka) |
| – 5 | Nevybraný respondent/nevybraná respondentka |
| – 6 | Není v daném věkovém rozmezí (25 až 59 let) |
| Údaje o vzdělání |
| PT110 | | Nejvyšší dosažená úroveň vzdělání otce |
| 0 | Otec nebyl schopen v žádném jazyce ani číst ani psát |
| 1 | Nízká úroveň (preprimární, primární vzdělání, nižší sekundární vzdělání) |
| 2 | Střední úroveň (vyšší sekundární vzdělání a postsekundární vzdělání nižší než terciární) |
| 3 | Vysoká úroveň (první stupeň terciárního vzdělání a druhý stupeň terciárního vzdělání) |
| – 1 | Neví |
| PT110_F | 1 | Proměnná je vyplněna |
| – 1 | Chybí |
| – 4 | Nepřichází v úvahu (neznámý otec) |
| – 5 | Nevybraný respondent/nevybraná respondentka |
| – 6 | Není v daném věkovém rozmezí (25 až 59 let) |
| PT120 | | Nejvyšší dosažená úroveň vzdělání matky |
| 0 | Matka nebyla schopna v žádném jazyce ani číst ani psát |
| 1 | Nízká úroveň (preprimární, primární vzdělání, nižší sekundární vzdělání) |
| 2 | Střední úroveň (vyšší sekundární vzdělání a postsekundární vzdělání nižší než terciární) |
| 3 | Vysoká úroveň (první stupeň terciárního vzdělání a druhý stupeň terciárního vzdělání) |
| – 1 | Neví |
| PT120_F | 1 | Proměnná je vyplněna |
| – 1 | Chybí |
| – 4 | Nepřichází v úvahu (neznámá matka) |
| – 5 | Nevybraný respondent/nevybraná respondentka |
| – 6 | Není v daném věkovém rozmezí (25 až 59 let) |
| Údaje o zaměstnání |
| PT130 | | Typ ekonomické aktivity otce |
| 1 | Zaměstnaný |
| 2 | Samostatně výdělečně činný (i pomáhající rodinný příslušník) |
| 3 | Nezaměstnaný |
| 4 | V normálním nebo předčasném důchodu nebo ukončil výdělečnou činnost |
| 5 | Zastávající péči o děti a domácnost |
| 6 | Jiná neaktivní osoba |
| – 1 | Neví |
| PT130_F | 1 | Proměnná je vyplněna |
| – 1 | Chybí |
| – 3 | Nepřichází v úvahu (otec zemřel) |
| – 4 | Nepřichází v úvahu (neznámý otec) |
| – 5 | Nevybraný respondent/nevybraná respondentka |
| – 6 | Není v daném věkovém rozmezí (25 až 59 let) |
| PT140 | | Řídící funkce otce |
| 1 | Dozorující |
| 2 | Nedozorující |
| – 1 | Neví |
| PT140_F | 1 | Proměnná je vyplněna |
| – 1 | Chybí |
| – 2 | Nepřichází v úvahu (otec nepracoval) |
| – 3 | Nepřichází v úvahu (otec zemřel) |
| – 4 | Nepřichází v úvahu (neznámý otec) |
| – 5 | Nevybraný respondent/nevybraná respondentka |
| – 6 | Není v daném věkovém rozmezí (25 až 59 let) |
| PT150 | | Hlavní zaměstnání otce |
| | ISCO-08(KOM) kód (1 číslice) |
| – 1 | Neví |
| PT150_F | 1 | Proměnná je vyplněna |
| – 1 | Chybí |
| – 2 | Nepřichází v úvahu (otec nepracoval) |
| – 3 | Nepřichází v úvahu (otec zemřel) |
| – 4 | Nepřichází v úvahu (neznámý otec) |
| – 5 | Nevybraný respondent/nevybraná respondentka |
| – 6 | Není v daném věkovém rozmezí (25 až 59 let) |
| PT160 | | Typ ekonomické aktivity matky |
| 1 | Zaměstnaná |
| 2 | Samostatně výdělečně činná (i pomáhající rodinný příslušník) |
| 3 | Nezaměstnaná |
| 4 | V normálním nebo předčasném důchodu nebo ukončila výdělečnou činnost |
| 5 | Zastávající péči o děti a domácnost |
| 6 | Jiná neaktivní osoba |
| – 1 | Neví |
| PT160_F | 1 | Proměnná je vyplněna |
| – 1 | Chybí |
| – 3 | Nepřichází v úvahu (matka zemřela) |
| – 4 | Nepřichází v úvahu (neznámá matka) |
| – 5 | Nevybraný respondent/nevybraná respondentka |
| – 6 | Není v daném věkovém rozmezí (25 až 59 let) |
| PT170 | | Řídící funkce matky |
| 1 | Dozorující |
| 2 | Nedozorující |
| – 1 | Neví |
| PT170_F | 1 | Proměnná je vyplněna |
| – 1 | Chybí |
| – 2 | Nepřichází v úvahu (matka nepracovala) |
| – 3 | Nepřichází v úvahu (matka zemřela) |
| – 4 | Nepřichází v úvahu (neznámá matka) |
| – 5 | Nevybraný respondent/nevybraná respondentka |
| – 6 | Není v daném věkovém rozmezí (25 až 59 let) |
| PT180 | | Hlavní zaměstnání matky |
| | ISCO-08(KOM) kód (1 číslice) |
| – 1 | Neví |
| PT180_F | 1 | Proměnná je vyplněna |
| – 1 | Chybí |
| – 2 | Nepřichází v úvahu (matka nepracovala) |
| – 3 | Nepřichází v úvahu (matka zemřela) |
| – 4 | Nepřichází v úvahu (neznámá matka) |
| – 5 | Nevybraný respondent/nevybraná respondentka |
| – 6 | Není v daném věkovém rozmezí (25 až 59 let) |
| Údaje o finanční situaci |
| PT190 | | Finanční situace domácnosti |
| 1 | Velmi špatná |
| 2 | Špatná |
| 3 | Spíše špatná |
| 4 | Spíše dobrá |
| 5 | Dobrá |
| 6 | Velmi dobrá |
| – 1 | Neví |
| PT190_F | 1 | Proměnná je vyplněna |
| – 1 | Chybí |
| – 4 | Nepřichází v úvahu (žil/a v kolektivní nebo institucionální domácnosti) |
| – 5 | Nevybraný respondent/nevybraná respondentka |
| – 6 | Není v daném věkovém rozmezí (25 až 59 let) |
| PT200 | | Schopnost vyjít s penězi |
| 1 | S velkými obtížemi |
| 2 | S obtížemi |
| 3 | S občasnými potížemi |
| 4 | Docela snadno |
| 5 | Snadno |
| 6 | Velmi snadno |
| – 1 | Neví |
| PT200_F | 1 | Proměnná je vyplněna |
| – 1 | Chybí |
| – 4 | Nepřichází v úvahu (žil/a v kolektivní nebo institucionální domácnosti) |
| – 5 | Nevybraný respondent/nevybraná respondentka |
| – 6 | Není v daném věkovém rozmezí (25 až 59 let) |
| PT210 | | Nájemní poměr |
| 1 | Vlastník |
| 2 | Nájemník/nájemnice |
| 3 | Ubytování bylo poskytováno bezplatně |
| – 1 | Neví |
| PT210_F | 1 | Proměnná je vyplněna |
| – 1 | Chybí |
| – 4 | Nepřichází v úvahu (žil/a v kolektivní nebo institucionální domácnosti) |
| – 5 | Nevybraný respondent/nevybraná respondentka |
| – 6 | Není v daném věkovém rozmezí (25 až 59 let) |

Modul pro rok 2011

Mezigenerační přenos znevýhodnění

Název proměnné

Kód

Cílová proměnná

Základní údaje

RB030

Osobní identifikace

Identifikační číslo

Osobní identifikační číslo

PT005

Osobní mezigenerační průřezová váha

0+(Formát 2,5)

Váha

Údaje o rodině

PT010

Přítomnost rodičů

1

Žil/a s oběma rodiči (nebo osobami považovanými za rodiče)

2

Žil/a pouze s otcem (nebo osobou považovanou za otce)

3

Žil/a pouze s matkou (nebo osobou považovanou za matku)

4

Žil/a v domácnosti bez rodičů

5

Žil/a v kolektivní nebo institucionální domácnosti

PT010_F

1

Proměnná je vyplněna

– 1

Chybí

– 5

Nevybraný respondent/nevybraná respondentka

– 6

Není v daném věkovém rozmezí (25 až 59 let)

PT020

Počet dospělých

Počet (2 číslice) 0–99

PT020_F

1

Proměnná je vyplněna

– 1

Chybí

– 4

Nepřichází v úvahu (žil/a v kolektivní nebo institucionální domácnosti)

– 5

Nevybraný respondent/nevybraná respondentka

– 6

Není v daném věkovém rozmezí (25 až 59 let)

PT030

Počet dětí

Počet (2 číslice) 0–99

PT030_F

1

Proměnná je vyplněna

– 1

Chybí

– 4

Nepřichází v úvahu (žil/a v kolektivní nebo institucionální domácnosti)

– 5

Nevybraný respondent/nevybraná respondentka

– 6

Není v daném věkovém rozmezí (25 až 59 let)

PT040

Počet pracujících osob v domácnosti

Počet (2 číslice) 0–99

PT040_F

1

Proměnná je vyplněna

– 1

Chybí

– 4

Nepřichází v úvahu (žil/a v kolektivní nebo institucionální domácnosti)

– 5

Nevybraný respondent/nevybraná respondentka

– 6

Není v daném věkovém rozmezí (25 až 59 let)

PT050

Rok narození otce

Rok (4 číslice)

– 1

Neví

PT050_F

1

Proměnná je vyplněna

– 1

Chybí

– 4

Nepřichází v úvahu (neznámý otec)

– 5

Nevybraný respondent/nevybraná respondentka

– 6

Není v daném věkovém rozmezí (25 až 59 let)

PT060

Země narození otce

1

Narozen v současné zemi bydliště respondenta/ky (tj. země šetření)

2

Narozen v jiné zemi EU–27

3

Narozen v jiné evropské zemi

4

Narozen mimo Evropu

– 1

Neví

PT060_F

1

Proměnná je vyplněna

– 1

Chybí

– 4

Nepřichází v úvahu (neznámý otec)

– 5

Nevybraný respondent/nevybraná respondentka

– 6

Není v daném věkovém rozmezí (25 až 59 let)

PT070

Státní příslušnost otce

1

Současná země bydliště respondenta/ky (tj. země šetření)

2

Jiná země EU–27

3

Jiná evropská země

4

Mimo Evropu

– 1

Neví

PT070_F

1

Proměnná je vyplněna

– 1

Chybí

– 4

Nepřichází v úvahu (neznámý otec)

– 5

Nevybraný respondent/nevybraná respondentka

– 6

Není v daném věkovém rozmezí (25 až 59 let)

PT080

Rok narození matky

Rok (4 číslice)

– 1

Neví

PT080_F

1

Proměnná je vyplněna

– 1

Chybí

– 4

Nepřichází v úvahu (neznámá matka)

– 5

Nevybraný respondent/nevybraná respondentka

– 6

Není v daném věkovém rozmezí (25 až 59 let)

PT090

Země narození matky

1

Narozena v současné zemi bydliště respondenta/ky (tj. země šetření)

2

Narozena v jiné zemi EU–27

3

Narozena v jiné evropské zemi

4

Narozena mimo Evropu

– 1

Neví

PT090_F

1

Proměnná je vyplněna

– 1

Chybí

– 4

Nepřichází v úvahu (neznámá matka)

– 5

Nevybraný respondent/nevybraná respondentka

– 6

Není v daném věkovém rozmezí (25 až 59 let)

PT100

Státní příslušnost matky

1

Současná země bydliště respondenta/ky (tj. země šetření)

2

Jiná země EU–27

3

Jiná evropská země

4

Mimo Evropu

– 1

Neví

PT100_F

1

Proměnná je vyplněna

– 1

Chybí

– 4

Nepřichází v úvahu (neznámá matka)

– 5

Nevybraný respondent/nevybraná respondentka

– 6

Není v daném věkovém rozmezí (25 až 59 let)

Údaje o vzdělání

PT110

Nejvyšší dosažená úroveň vzdělání otce

0

Otec nebyl schopen v žádném jazyce ani číst ani psát

1

Nízká úroveň (preprimární, primární vzdělání, nižší sekundární vzdělání)

2

Střední úroveň (vyšší sekundární vzdělání a postsekundární vzdělání nižší než terciární)

3

Vysoká úroveň (první stupeň terciárního vzdělání a druhý stupeň terciárního vzdělání)

– 1

Neví

PT110_F

1

Proměnná je vyplněna

– 1

Chybí

– 4

Nepřichází v úvahu (neznámý otec)

– 5

Nevybraný respondent/nevybraná respondentka

– 6

Není v daném věkovém rozmezí (25 až 59 let)

PT120

Nejvyšší dosažená úroveň vzdělání matky

0

Matka nebyla schopna v žádném jazyce ani číst ani psát

1

Nízká úroveň (preprimární, primární vzdělání, nižší sekundární vzdělání)

2

Střední úroveň (vyšší sekundární vzdělání a postsekundární vzdělání nižší než terciární)

3

Vysoká úroveň (první stupeň terciárního vzdělání a druhý stupeň terciárního vzdělání)

– 1

Neví

PT120_F

1

Proměnná je vyplněna

– 1

Chybí

– 4

Nepřichází v úvahu (neznámá matka)

– 5

Nevybraný respondent/nevybraná respondentka

– 6

Není v daném věkovém rozmezí (25 až 59 let)

Údaje o zaměstnání

PT130

Typ ekonomické aktivity otce

1

Zaměstnaný

2

Samostatně výdělečně činný (i pomáhající rodinný příslušník)

3

Nezaměstnaný

4

V normálním nebo předčasném důchodu nebo ukončil výdělečnou činnost

5

Zastávající péči o děti a domácnost

6

Jiná neaktivní osoba

– 1

Neví

PT130_F

1

Proměnná je vyplněna

– 1

Chybí

– 3

Nepřichází v úvahu (otec zemřel)

– 4

Nepřichází v úvahu (neznámý otec)

– 5

Nevybraný respondent/nevybraná respondentka

– 6

Není v daném věkovém rozmezí (25 až 59 let)

PT140

Řídící funkce otce

1

Dozorující

2

Nedozorující

– 1

Neví

PT140_F

1

Proměnná je vyplněna

– 1

Chybí

– 2

Nepřichází v úvahu (otec nepracoval)

– 3

Nepřichází v úvahu (otec zemřel)

– 4

Nepřichází v úvahu (neznámý otec)

– 5

Nevybraný respondent/nevybraná respondentka

– 6

Není v daném věkovém rozmezí (25 až 59 let)

PT150

Hlavní zaměstnání otce

ISCO-08(KOM) kód (1 číslice)

– 1

Neví

PT150_F

1

Proměnná je vyplněna

– 1

Chybí

– 2

Nepřichází v úvahu (otec nepracoval)

– 3

Nepřichází v úvahu (otec zemřel)

– 4

Nepřichází v úvahu (neznámý otec)

– 5

Nevybraný respondent/nevybraná respondentka

– 6

Není v daném věkovém rozmezí (25 až 59 let)

PT160

Typ ekonomické aktivity matky

1

Zaměstnaná

2

Samostatně výdělečně činná (i pomáhající rodinný příslušník)

3

Nezaměstnaná

4

V normálním nebo předčasném důchodu nebo ukončila výdělečnou činnost

5

Zastávající péči o děti a domácnost

6

Jiná neaktivní osoba

– 1

Neví

PT160_F

1

Proměnná je vyplněna

– 1

Chybí

– 3

Nepřichází v úvahu (matka zemřela)

– 4

Nepřichází v úvahu (neznámá matka)

– 5

Nevybraný respondent/nevybraná respondentka

– 6

Není v daném věkovém rozmezí (25 až 59 let)

PT170

Řídící funkce matky

1

Dozorující

2

Nedozorující

– 1

Neví

PT170_F

1

Proměnná je vyplněna

– 1

Chybí

– 2

Nepřichází v úvahu (matka nepracovala)

– 3

Nepřichází v úvahu (matka zemřela)

– 4

Nepřichází v úvahu (neznámá matka)

– 5

Nevybraný respondent/nevybraná respondentka

– 6

Není v daném věkovém rozmezí (25 až 59 let)

PT180

Hlavní zaměstnání matky

ISCO-08(KOM) kód (1 číslice)

– 1

Neví

PT180_F

1

Proměnná je vyplněna

– 1

Chybí

– 2

Nepřichází v úvahu (matka nepracovala)

– 3

Nepřichází v úvahu (matka zemřela)

– 4

Nepřichází v úvahu (neznámá matka)

– 5

Nevybraný respondent/nevybraná respondentka

– 6

Není v daném věkovém rozmezí (25 až 59 let)

Údaje o finanční situaci

PT190

Finanční situace domácnosti

1

Velmi špatná

2

Špatná

3

Spíše špatná

4

Spíše dobrá

5

Dobrá

6

Velmi dobrá

– 1

Neví

PT190_F

1

Proměnná je vyplněna

– 1

Chybí

– 4

Nepřichází v úvahu (žil/a v kolektivní nebo institucionální domácnosti)

– 5

Nevybraný respondent/nevybraná respondentka

– 6

Není v daném věkovém rozmezí (25 až 59 let)

PT200

Schopnost vyjít s penězi

1

S velkými obtížemi

2

S obtížemi

3

S občasnými potížemi

4

Docela snadno

5

Snadno

6

Velmi snadno

– 1

Neví

PT200_F

1

Proměnná je vyplněna

– 1

Chybí

– 4

Nepřichází v úvahu (žil/a v kolektivní nebo institucionální domácnosti)

– 5

Nevybraný respondent/nevybraná respondentka

– 6

Není v daném věkovém rozmezí (25 až 59 let)

PT210

Nájemní poměr

1

Vlastník

2

Nájemník/nájemnice

3

Ubytování bylo poskytováno bezplatně

– 1

Neví

PT210_F

1

Proměnná je vyplněna

– 1

Chybí

– 4

Nepřichází v úvahu (žil/a v kolektivní nebo institucionální domácnosti)

– 5

Nevybraný respondent/nevybraná respondentka

– 6

Není v daném věkovém rozmezí (25 až 59 let)

---

| 2.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 135/46 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 135/46

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 482/2010

ze dne 1. června 2010

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1580/2007 ze dne 21. prosince 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v odvětví ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 138 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

Nařízení (ES) č. 1580/2007 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XV uvedeného nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 138 nařízení (ES) č. 1580/2007 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 2. června 2010.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 1. června 2010.

Za Komisi, jménem předsedy,

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | MA | 51,1 |
| MK | 50,2 |
| TN | 92,7 |
| TR | 64,5 |
| ZZ | 64,6 |
| 0707 00 05 | AL | 41,0 |
| MA | 46,5 |
| MK | 54,8 |
| TR | 120,0 |
| ZZ | 65,6 |
| 0709 90 70 | TR | 111,5 |
| ZZ | 111,5 |
| 0805 50 10 | AR | 95,7 |
| BR | 112,1 |
| TR | 93,4 |
| ZA | 105,5 |
| ZZ | 101,7 |
| 0808 10 80 | AR | 89,4 |
| BR | 78,5 |
| CA | 80,1 |
| CL | 87,2 |
| CN | 73,5 |
| IL | 49,0 |
| MK | 26,7 |
| NZ | 121,3 |
| US | 140,3 |
| UY | 81,7 |
| ZA | 86,9 |
| ZZ | 83,1 |
| 0809 20 95 | TR | 534,1 |
| ZZ | 534,1 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

MA

51,1

MK

50,2

TN

92,7

TR

64,5

ZZ

64,6

0707 00 05

AL

41,0

MA

46,5

MK

54,8

TR

120,0

ZZ

65,6

0709 90 70

TR

111,5

ZZ

111,5

0805 50 10

AR

95,7

BR

112,1

TR

93,4

ZA

105,5

ZZ

101,7

0808 10 80

AR

89,4

BR

78,5

CA

80,1

CL

87,2

CN

73,5

IL

49,0

MK

26,7

NZ

121,3

US

140,3

UY

81,7

ZA

86,9

ZZ

83,1

0809 20 95

TR

534,1

ZZ

534,1

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---