# Den Europæiske Unions L 383/28.

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 383 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 49. årgang28. december 2006 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 383

Dansk udgave

Retsforskrifter

49. årgang28. december 2006

---

| Indhold | | II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Kommissionen |
| | * | Kommissionens beslutning af 21. september 2005 om den italienske selvstyrende provins Bolzanos anvendelse af støtteordning N192/1997
  (meddelt under nummer K(2005) 2723)


   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens beslutning af 6. september 2005 om statsstøtte Portugal — forlængelse af fristen for levering af to tankskibe til transport af kemiske produkter bygget af Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A.
  (meddelt under nummer K(2005) 3268)


   (
  1
  ) | 16 |
| | * | Kommissionens beslutning af 7. december 2005 om Belgiens statsstøtte til ABX Logistics (C 53/2003 (ex NN 62/2003))
  (meddelt under nummer K(2005) 4447)


   (
  1
  ) | 21 |
| | * | Kommissionens beslutning af 4. juli 2006 om Italiens planlagte statsstøtte til Cantieri Navali Termoli S.p.A (C 48/2004 (ex N 595/2003))
  (meddelt under nummer K(2006) 2972)


   (
  1
  ) | 53 |
| | * | Kommissionens beslutning af 19. juli 2006 om den foranstaltning som Nederlandene har iværksat til fordel for VAOP
  (meddelt under nummer K(2006) 3224)


   (
  1
  ) | 61 |
| | * | Kommissionens beslutning af 26. september 2006 om støtteforanstaltning nr. C 49/2005 (ex N 233/2005) vedrørende Chemobudowa Kraków S.A.
  (meddelt under nummer K(2006) 4214)


   (
  1
  ) | 67 |
| | * | Kommissionens beslutning af 12. oktober 2006 om Det Forenede Kongeriges opkrævning af ejendomsskat af udenlandsk fast ejendom i forbindelse med teleinfrastruktur i Det Forenede Kongerige (C 4/2005 (ex NN 57/2004, ex CP 26/2004))
  (meddelt under nummer K(2006) 4378)


   (
  1
  ) | 70 |

Indhold

II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Side

Kommissionen

*

Kommissionens beslutning af 21. september 2005 om den italienske selvstyrende provins Bolzanos anvendelse af støtteordning N192/1997
  (meddelt under nummer K(2005) 2723)


   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2005) 2723)

(
  1

1

*

Kommissionens beslutning af 6. september 2005 om statsstøtte Portugal — forlængelse af fristen for levering af to tankskibe til transport af kemiske produkter bygget af Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A.
  (meddelt under nummer K(2005) 3268)


   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2005) 3268)

(
  1

16

*

Kommissionens beslutning af 7. december 2005 om Belgiens statsstøtte til ABX Logistics (C 53/2003 (ex NN 62/2003))
  (meddelt under nummer K(2005) 4447)


   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2005) 4447)

(
  1

21

*

Kommissionens beslutning af 4. juli 2006 om Italiens planlagte statsstøtte til Cantieri Navali Termoli S.p.A (C 48/2004 (ex N 595/2003))
  (meddelt under nummer K(2006) 2972)


   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2006) 2972)

(
  1

53

*

Kommissionens beslutning af 19. juli 2006 om den foranstaltning som Nederlandene har iværksat til fordel for VAOP
  (meddelt under nummer K(2006) 3224)


   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2006) 3224)

(
  1

61

*

Kommissionens beslutning af 26. september 2006 om støtteforanstaltning nr. C 49/2005 (ex N 233/2005) vedrørende Chemobudowa Kraków S.A.
  (meddelt under nummer K(2006) 4214)


   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2006) 4214)

(
  1

67

*

Kommissionens beslutning af 12. oktober 2006 om Det Forenede Kongeriges opkrævning af ejendomsskat af udenlandsk fast ejendom i forbindelse med teleinfrastruktur i Det Forenede Kongerige (C 4/2005 (ex NN 57/2004, ex CP 26/2004))
  (meddelt under nummer K(2006) 4378)


   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2006) 4378)

(
  1

70

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Kommissionen

| 28.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 383/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 383/1

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 21. september 2005

om den italienske selvstyrende provins Bolzanos anvendelse af støtteordning N192/1997

(meddelt under nummer C(2005) 2723)

(Kun den italienske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2006/945/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

under henvisning til beslutning K(2003)517 endelig (1), hvorved Kommissionen besluttede at indlede proceduren i artikel 88, stk. 2, første afsnit med hensyn til støtte C18/2003 (ex NN01/2003),

efter at have opfordret berørte parter til at fremsætte bemærkninger i overensstemmelse med nævnte artikel, og

ud fra følgende betragtninger:

I.   SAGSFORLØB

| (1) | Ved brev, der indgik den 11. februar 2002 (CAB(02)A/410), blev der indgivet klage over to provinslove i den selvstyrende provins Bolzano, dvs. lov nr. 4 af 13. februar 1997, afsnit II og III, og lov nr. 9 af 15. april 1999. |
| --- | --- |

(1)

Ved brev, der indgik den 11. februar 2002 (CAB(02)A/410), blev der indgivet klage over to provinslove i den selvstyrende provins Bolzano, dvs. lov nr. 4 af 13. februar 1997, afsnit II og III, og lov nr. 9 af 15. april 1999.

| (2) | Ved brev D/50813 af 25. februar 2002 og D/53149 af 18. juni 2002 blev der anmodet om oplysninger. De italienske myndigheder svarede ved brev A/32982 af 22. april 2002 og A/36773 af 18. september 2002. Ordlyden af de nye gennemførelsesbestemmelser til lov nr. 4/97, der blev vedtaget af regionalstyret ved bekendtgørelse nr. 4732 af 11. december 2000 og nr. 4607 af 17. december 2001, blev fremsendt som bilag til det andet brev. |
| --- | --- |

(2)

Ved brev D/50813 af 25. februar 2002 og D/53149 af 18. juni 2002 blev der anmodet om oplysninger. De italienske myndigheder svarede ved brev A/32982 af 22. april 2002 og A/36773 af 18. september 2002. Ordlyden af de nye gennemførelsesbestemmelser til lov nr. 4/97, der blev vedtaget af regionalstyret ved bekendtgørelse nr. 4732 af 11. december 2000 og nr. 4607 af 17. december 2001, blev fremsendt som bilag til det andet brev.

| (3) | Ved brev SG(2003)D/228597 af 21. februar 2003 meddelte Kommissionen de italienske myndigheder, at den havde besluttet at indlede proceduren i artikel 88, stk. 2, med hensyn til nævnte støtte. |
| --- | --- |

(3)

Ved brev SG(2003)D/228597 af 21. februar 2003 meddelte Kommissionen de italienske myndigheder, at den havde besluttet at indlede proceduren i artikel 88, stk. 2, med hensyn til nævnte støtte.

| (4) | Kommissionens beslutning om at indlede denne procedure blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (2). Kommissionen opfordrede alle berørte parter til at fremsætte deres bemærkninger til nævnte støtte. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens beslutning om at indlede denne procedure blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (2). Kommissionen opfordrede alle berørte parter til at fremsætte deres bemærkninger til nævnte støtte.

| (5) | Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger fra tredjepart vedrørende nævnte støtte. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger fra tredjepart vedrørende nævnte støtte.

| (6) | Den 9. april og den 5. august 2003 blev der afholdt møde i Bruxelles mellem de italienske myndigheder og Kommissionens tjenestegrene. |
| --- | --- |

(6)

Den 9. april og den 5. august 2003 blev der afholdt møde i Bruxelles mellem de italienske myndigheder og Kommissionens tjenestegrene.

| (7) | Kommissionen har ved flere lejligheder fået forelagt uformelle udkast til svar indeholdende ordlyden til nye gennemførelsesbestemmelser til ordningen. Dette gav anledning til udveksling af forskellige meddelelser via elektronisk post. Den 22. oktober 2003 og den 27. februar 2004 blev Italien anmodet til at fremlægge sine bemærkninger i formel form. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen har ved flere lejligheder fået forelagt uformelle udkast til svar indeholdende ordlyden til nye gennemførelsesbestemmelser til ordningen. Dette gav anledning til udveksling af forskellige meddelelser via elektronisk post. Den 22. oktober 2003 og den 27. februar 2004 blev Italien anmodet til at fremlægge sine bemærkninger i formel form.

| (8) | Italien fremsendte sine bemærkninger i brev nr. 8000 af 22. juni 2004, der indgik den 25. juni 2004 (nr. A/34747). |
| --- | --- |

(8)

Italien fremsendte sine bemærkninger i brev nr. 8000 af 22. juni 2004, der indgik den 25. juni 2004 (nr. A/34747).

| (9) | Efter et møde den 3. marts 2005 anmodede Kommissionen ved brev D/52114 af 18. marts 2005 de italienske myndigheder om yderligere oplysninger og tilsagn. De blev givet ved brev A/34426 af 2. juni 2005. |
| --- | --- |

(9)

Efter et møde den 3. marts 2005 anmodede Kommissionen ved brev D/52114 af 18. marts 2005 de italienske myndigheder om yderligere oplysninger og tilsagn. De blev givet ved brev A/34426 af 2. juni 2005.

II.   DETALJERET BESKRIVELSE AF DEN VED BEKENDTGØRELSE 4607/2001 FASTLAGTE STØTTE

| (10) | Ifølge klagen skulle der ved ovennævnte love være blevet ydet investeringsstøtte i form af kapitaltilskud og rentegodtgørelser, med en intensitet på op 40 %, til virksomheder i provinsen Bolzano, uanset at denne ikke er omfattet af undtagelsesbestemmelserne i traktatens artikel 87, stk. 3, litra a) og c). |
| --- | --- |

(10)

Ifølge klagen skulle der ved ovennævnte love være blevet ydet investeringsstøtte i form af kapitaltilskud og rentegodtgørelser, med en intensitet på op 40 %, til virksomheder i provinsen Bolzano, uanset at denne ikke er omfattet af undtagelsesbestemmelserne i traktatens artikel 87, stk. 3, litra a) og c).

| (11) | De to love i provinsen Bolzano, der klages over, er godkendt af Kommissionen:






  a) | provinslov nr. 4 af 13. februar 1997 blev anmeldt under nummer N192/97 og tilladt ved brev SG(97) D/10781 af 19. december 1997 (3). Denne lov åbner mulighed for forskellige former for støtte, bl.a. støtte til fremme af virksomhedsinvesteringer (afsnit II), støtte til fremme af miljømæssige investeringer (afsnit III), støtte til fremme af konsulent- og uddannelsesaktiviteter (afsnit V), støtte til skabelse af arbejdspladser (afsnit VI), samt støtte til internationalisering (afsnit VIII).
  I henhold til ovennævnte beslutning om godkendelse af støtte N192/97 skal enhver støtte til store virksomheder, der overstiger de minimis-grænsen, forhåndsanmeldes individuelt. Med hensyn til investeringsstøtten forpligtede de italienske myndigheder sig til at overholde en grænse på 15 % og 7,5 % for henholdsvis små og mellemstore virksomheder, da undtagelsesbestemmelserne i traktatens artikel 87, stk. 3, litra a) og c), ikke omfatter Bolzano-provinsen. Kommissionen godkendte dog en støtteintensitet på 40 % for mikrovirksom-heder, hvis aktiviteter ikke berører samhandelen inden for Fællesskabet |
| --- | --- | --- |

(11)

De to love i provinsen Bolzano, der klages over, er godkendt af Kommissionen:

a)

provinslov nr. 4 af 13. februar 1997 blev anmeldt under nummer N192/97 og tilladt ved brev SG(97) D/10781 af 19. december 1997 (3). Denne lov åbner mulighed for forskellige former for støtte, bl.a. støtte til fremme af virksomhedsinvesteringer (afsnit II), støtte til fremme af miljømæssige investeringer (afsnit III), støtte til fremme af konsulent- og uddannelsesaktiviteter (afsnit V), støtte til skabelse af arbejdspladser (afsnit VI), samt støtte til internationalisering (afsnit VIII).

I henhold til ovennævnte beslutning om godkendelse af støtte N192/97 skal enhver støtte til store virksomheder, der overstiger de minimis-grænsen, forhåndsanmeldes individuelt. Med hensyn til investeringsstøtten forpligtede de italienske myndigheder sig til at overholde en grænse på 15 % og 7,5 % for henholdsvis små og mellemstore virksomheder, da undtagelsesbestemmelserne i traktatens artikel 87, stk. 3, litra a) og c), ikke omfatter Bolzano-provinsen. Kommissionen godkendte dog en støtteintensitet på 40 % for mikrovirksom-heder, hvis aktiviteter ikke berører samhandelen inden for Fællesskabet

| b) | lov nr. 9 af 15. april 1991, der blev godkendt under nummer NN69/95 ved brev SG(96) D/4842 af 22. maj 1996 (4), tager sigte på oprettelse af en fond til fremme af økonomisk virksomhed. Denne lov fastsætter udelukkende støttens form (nærmere betegnet, lån på lempelige vilkår), idet der for så vidt angår anden støtte henvises til foranstaltninger, som skal fastsættes senere, hvilket de så er blevet i form af lov 4/97. De italienske myndigheder forpligtede sig til udelukkende at yde denne støtte til små og mellemstore virksomheder og til at overholde alle de bestemmelser, der er fastsat herom i Fællesskabets statsstøtteregler. |
| --- | --- |

b)

lov nr. 9 af 15. april 1991, der blev godkendt under nummer NN69/95 ved brev SG(96) D/4842 af 22. maj 1996 (4), tager sigte på oprettelse af en fond til fremme af økonomisk virksomhed. Denne lov fastsætter udelukkende støttens form (nærmere betegnet, lån på lempelige vilkår), idet der for så vidt angår anden støtte henvises til foranstaltninger, som skal fastsættes senere, hvilket de så er blevet i form af lov 4/97. De italienske myndigheder forpligtede sig til udelukkende at yde denne støtte til små og mellemstore virksomheder og til at overholde alle de bestemmelser, der er fastsat herom i Fællesskabets statsstøtteregler.

| (12) | Ved provinsstyrets bekendtgørelse nr. 4607 af 17. december 2001 blev der imidlertid vedtaget nye gennemførelsesbestemmelser med henblik på ydelse af den ved lov 4/97 fastsatte støtte til ikke-industrielle aktiviteter, handel, turisme og tjenesteydelser. Sidstnævnte bekendtgørelse var ikke blevet forhåndsanmeldt til Kommissionen. |
| --- | --- |

(12)

Ved provinsstyrets bekendtgørelse nr. 4607 af 17. december 2001 blev der imidlertid vedtaget nye gennemførelsesbestemmelser med henblik på ydelse af den ved lov 4/97 fastsatte støtte til ikke-industrielle aktiviteter, handel, turisme og tjenesteydelser. Sidstnævnte bekendtgørelse var ikke blevet forhåndsanmeldt til Kommissionen.

| (13) | Den støtteintensitet på 13 % og 6 %, der var vedtaget ved provinsstyrets bekendt-gørelse om investeringsstøtte til henholdsvis små og mellemstore virksomheder inden for ikke-industrielle aktiviteter, turisme og handel (såvel engros- som detailhandel), overskrides systematisk som følge af en række forhøjelser. |
| --- | --- |

(13)

Den støtteintensitet på 13 % og 6 %, der var vedtaget ved provinsstyrets bekendt-gørelse om investeringsstøtte til henholdsvis små og mellemstore virksomheder inden for ikke-industrielle aktiviteter, turisme og handel (såvel engros- som detailhandel), overskrides systematisk som følge af en række forhøjelser.

| (14) | Nævnte forhøjelser indebærer:






  a) | en støtteintensitet på 40 % for mikrovirksomheder (for et maksimalt investe-ringsbeløb på 2 mio. EUR over tre år) |
| --- | --- | --- |

(14)

Nævnte forhøjelser indebærer:

a)

en støtteintensitet på 40 % for mikrovirksomheder (for et maksimalt investe-ringsbeløb på 2 mio. EUR over tre år)

| b) | en støtteintensitet på 25 % for små virksomheder (et maksimalt investerings-beløb på 3,5 mio. EUR over tre år for ikke-industrielle aktiviteter, og på 2 mio. EUR også over tre år for turisme og handel) |
| --- | --- |

b)

en støtteintensitet på 25 % for små virksomheder (et maksimalt investerings-beløb på 3,5 mio. EUR over tre år for ikke-industrielle aktiviteter, og på 2 mio. EUR også over tre år for turisme og handel)

| c) | en støtteintensitet på 22,5 % (20 % for handelssektoren) for mellemstore virksomheder (det maksimale investeringsbeløb er 4 mio. EUR over tre år for ikke-industrielle aktiviteter og 3 mio. EUR for andre sektorer). |
| --- | --- |

c)

en støtteintensitet på 22,5 % (20 % for handelssektoren) for mellemstore virksomheder (det maksimale investeringsbeløb er 4 mio. EUR over tre år for ikke-industrielle aktiviteter og 3 mio. EUR for andre sektorer).

De italienske myndigheder henfører samtlige disse forhøjelser af basis-støtteintensiteten under de minimis-reglen.

| (15) | Mikrovirksomheder, der varetager ikke-industrielle aktiviteter, har, uanset størrelse og erhvervssektor, ret til en støtteintensitet på 40 %. Lukningstruede mikrovirksomheder med op til to ansatte, som er beskæftiget inden for et aktivitetsområde, der er anført i ovennævnte bekendtgørelse, har ret til denne støtteintensitet, også selv om de ikke opfylder de vilkår, der gælder for andre mikrovirksomheder. |
| --- | --- |

(15)

Mikrovirksomheder, der varetager ikke-industrielle aktiviteter, har, uanset størrelse og erhvervssektor, ret til en støtteintensitet på 40 %. Lukningstruede mikrovirksomheder med op til to ansatte, som er beskæftiget inden for et aktivitetsområde, der er anført i ovennævnte bekendtgørelse, har ret til denne støtteintensitet, også selv om de ikke opfylder de vilkår, der gælder for andre mikrovirksomheder.

| (16) | Bekendtgørelsen giver også store virksomheder inden for turistsektoren ret til investeringsstøtte med en basisintensitet på 6 %, tilsyneladende uden noget krav om individuel forhåndsanmeldelse.
  Der er også fastsat intensitetsforhøjelser på op til 22 % for store virksomheder på grundlag af de minimis-kriteriet. Det maksimale investeringsstøttebeløb er på 3 mio. EUR over tre år. |
| --- | --- |

(16)

Bekendtgørelsen giver også store virksomheder inden for turistsektoren ret til investeringsstøtte med en basisintensitet på 6 %, tilsyneladende uden noget krav om individuel forhåndsanmeldelse.

Der er også fastsat intensitetsforhøjelser på op til 22 % for store virksomheder på grundlag af de minimis-kriteriet. Det maksimale investeringsstøttebeløb er på 3 mio. EUR over tre år.

| (17) | Derudover indeholder bekendtgørelsen bestemmelser om miljøbeskyttelsesstøtte i form af tre foranstaltninger.
  For det første ydes der støtte med en intensitet på 25 % til små og mellemstore virksomheder uanset sektor og til store virksomheder inden for turistsektoren med henblik på at give dem mulighed for at tilpasse sig nye obligatoriske standarder.
  For det andet ydes der støtte med en intensitet på 40 % til overholdelsen af obligatoriske standarder.
  Og endelig ydes der støtte, også med en intensitet på 40 %, til miljørevisionsprojekter.
  Der er fastsat forhøjelser på grundlag af de minimis-reglen på op til henholdsvis 30 %, 40 % og 75 % for de tre foranstaltninger. Det maksimalt tilladte investeringsstøttebeløb — bl.a. støtte til overholdelse af Fællesskabets nye obligatoriske standarder — ligger på mellem 1 og 4 mio. EUR afhængigt af virksomhedens størrelse. |
| --- | --- |

(17)

Derudover indeholder bekendtgørelsen bestemmelser om miljøbeskyttelsesstøtte i form af tre foranstaltninger.

For det første ydes der støtte med en intensitet på 25 % til små og mellemstore virksomheder uanset sektor og til store virksomheder inden for turistsektoren med henblik på at give dem mulighed for at tilpasse sig nye obligatoriske standarder.

For det andet ydes der støtte med en intensitet på 40 % til overholdelsen af obligatoriske standarder.

Og endelig ydes der støtte, også med en intensitet på 40 %, til miljørevisionsprojekter.

Der er fastsat forhøjelser på grundlag af de minimis-reglen på op til henholdsvis 30 %, 40 % og 75 % for de tre foranstaltninger. Det maksimalt tilladte investeringsstøttebeløb — bl.a. støtte til overholdelse af Fællesskabets nye obligatoriske standarder — ligger på mellem 1 og 4 mio. EUR afhængigt af virksomhedens størrelse.

| (18) | Hvad angår beskæftigelsesstøtte, er det fastsat i bekendtgørelse 4607/2001, at udgifter til rets- og skattekonsulenter og udgifter til oprettelse af nye virksomheder eller virksomhedsflytning er støtteberettigede; det samme gælder udgifter til kurser for nyoprettede virksomheder i de to første år efter virksomhedens oprettelse.
  Udgifter til forskning i eksisterende varemærker og patenter og udgifter til registrering af varemærker er også støtteberettigede. Støtteintensiteten på disse felter er fastsat til 50 %. Store virksomheder inden for turistsektoren er principielt også støtteberettigede. |
| --- | --- |

(18)

Hvad angår beskæftigelsesstøtte, er det fastsat i bekendtgørelse 4607/2001, at udgifter til rets- og skattekonsulenter og udgifter til oprettelse af nye virksomheder eller virksomhedsflytning er støtteberettigede; det samme gælder udgifter til kurser for nyoprettede virksomheder i de to første år efter virksomhedens oprettelse.

Udgifter til forskning i eksisterende varemærker og patenter og udgifter til registrering af varemærker er også støtteberettigede. Støtteintensiteten på disse felter er fastsat til 50 %. Store virksomheder inden for turistsektoren er principielt også støtteberettigede.

| (19) | Internationaliseringsstøtte omfatter støtte til små og mellemstore virksomheders udgifter til deltagelse i messer og udstillinger (med en intensitet på henholdsvis 25 % inden for og 40 % uden for EU) og støtte til studier, forskning og konsulentbistand (op til 50 %) samt andre tiltag i og uden for EU (tilsyneladende virksomhedsreklame på internettet) med en støttesats på 50 %.
  Små og mellemstore virksomheders omkostninger i forbindelse med forsikring af eksportkreditter og valutakursrisici er også støtteberettigede med en maksimal støtteintensitet på 50 %. Store virksomheder har endvidere ret til eksportkreditstøtte på 50 % ved udførsel til lande uden for EU på grundlag af de minimis-reglen. |
| --- | --- |

(19)

Internationaliseringsstøtte omfatter støtte til små og mellemstore virksomheders udgifter til deltagelse i messer og udstillinger (med en intensitet på henholdsvis 25 % inden for og 40 % uden for EU) og støtte til studier, forskning og konsulentbistand (op til 50 %) samt andre tiltag i og uden for EU (tilsyneladende virksomhedsreklame på internettet) med en støttesats på 50 %.

Små og mellemstore virksomheders omkostninger i forbindelse med forsikring af eksportkreditter og valutakursrisici er også støtteberettigede med en maksimal støtteintensitet på 50 %. Store virksomheder har endvidere ret til eksportkreditstøtte på 50 % ved udførsel til lande uden for EU på grundlag af de minimis-reglen.

| (20) | Der ydes støtte til uddannelse og konsulentbistand på 50 % af de støtteberettigede omkostninger. Der er fastsat en forhøjelse på 30 procentpoint på grundlag af de minimis-reglen for de første fire dages konsulentbistand, der direkte eller indirekte varetages af handelskamre eller af Business Innovation Centers. Store virksomheder inden for turistsektoren omfattes også af ordningen; ordningen omfatter også støtte på 35 % til udformning af websider. Kun støtteintensiteter på mere end 35 %, hvad angår uddannelse, og 50 %, hvad angår konsulentbistand, indrømmes om nødvendigt på grundlag af de minimis-reglen. |
| --- | --- |

(20)

Der ydes støtte til uddannelse og konsulentbistand på 50 % af de støtteberettigede omkostninger. Der er fastsat en forhøjelse på 30 procentpoint på grundlag af de minimis-reglen for de første fire dages konsulentbistand, der direkte eller indirekte varetages af handelskamre eller af Business Innovation Centers. Store virksomheder inden for turistsektoren omfattes også af ordningen; ordningen omfatter også støtte på 35 % til udformning af websider. Kun støtteintensiteter på mere end 35 %, hvad angår uddannelse, og 50 %, hvad angår konsulentbistand, indrømmes om nødvendigt på grundlag af de minimis-reglen.

| (21) | Der ydes endvidere støtte på op til 80 % til fællesprojekter, som indgår i Fællesskabets programmer, og herunder LEADER- og INTERREG-programmerne (individuelle bidrag til bestemte virksomheder er dog ikke omfattet). |
| --- | --- |

(21)

Der ydes endvidere støtte på op til 80 % til fællesprojekter, som indgår i Fællesskabets programmer, og herunder LEADER- og INTERREG-programmerne (individuelle bidrag til bestemte virksomheder er dog ikke omfattet).

III.   BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF PROCEDUREN

| (22) | Kommissionen havde godkendt støtteordning N192/97 og NN69/95, hvis retsgrundlag er henholdsvis provinslov 4/97 og 9/91 (jf. nr. 11, litra a) og b)). |
| --- | --- |

(22)

Kommissionen havde godkendt støtteordning N192/97 og NN69/95, hvis retsgrundlag er henholdsvis provinslov 4/97 og 9/91 (jf. nr. 11, litra a) og b)).

| (23) | En gennemgang af bekendtgørelse 4607/2001 viser, at de heri fastlagte nye kriterier for ydelse af den ved lov 4/97 indførte støtte (og herunder støtte i form af lån på lempelige vilkår, jf. lov 9/91) til ikke-industrielle aktiviteter, handel, turisme og serviceydelser tilsyneladende ikke er i overensstemmelse med Kommissionens godkendelsesbeslutning og ej heller opfylder de nye forordninger og de nye bestemmelser, der gælder på området, af nedenstående årsager. |
| --- | --- |

(23)

En gennemgang af bekendtgørelse 4607/2001 viser, at de heri fastlagte nye kriterier for ydelse af den ved lov 4/97 indførte støtte (og herunder støtte i form af lån på lempelige vilkår, jf. lov 9/91) til ikke-industrielle aktiviteter, handel, turisme og serviceydelser tilsyneladende ikke er i overensstemmelse med Kommissionens godkendelsesbeslutning og ej heller opfylder de nye forordninger og de nye bestemmelser, der gælder på området, af nedenstående årsager.

| (24) | Som led i denne procedure har de italienske myndigheder meddelt ved skrivelse A/32982, at bekendtgørelse 4607/2001 giver både mellemstore og store virksomheder inden for handel og turisme adgang til støtte i form af investeringslån på lempelige vilkår på mellem 1 og 3 mio. EUR. |
| --- | --- |

(24)

Som led i denne procedure har de italienske myndigheder meddelt ved skrivelse A/32982, at bekendtgørelse 4607/2001 giver både mellemstore og store virksomheder inden for handel og turisme adgang til støtte i form af investeringslån på lempelige vilkår på mellem 1 og 3 mio. EUR.

| (25) | Det fremgår af skemaerne i bekendtgørelse 4607/2001, at der for store virksomheder inden for turistsektoren gælder en basisstøtteintensitet på 6 %, som eventuelt kan forhøjes til 22,5 % (forhøjelse i medfør af de minimis-reglen), og at der for store handelsvirksomheder gælder en støtteintensitet på mellem 6 % og 20 %.
  Det fastsættes i bekendtgørelsen, at store virksomheder — bortset fra »berettigede tilfælde«, hvor der sker »indberetning til Kommissionen« — kun kan få adgang til disse fordele på grundlag af de minimis-reglen; dette gælder dog kun handelsvirksomheder. For så vidt angår store turistvirksomheder er der tilsyneladende ikke fastsat begrænsninger. |
| --- | --- |

(25)

Det fremgår af skemaerne i bekendtgørelse 4607/2001, at der for store virksomheder inden for turistsektoren gælder en basisstøtteintensitet på 6 %, som eventuelt kan forhøjes til 22,5 % (forhøjelse i medfør af de minimis-reglen), og at der for store handelsvirksomheder gælder en støtteintensitet på mellem 6 % og 20 %.

Det fastsættes i bekendtgørelsen, at store virksomheder — bortset fra »berettigede tilfælde«, hvor der sker »indberetning til Kommissionen« — kun kan få adgang til disse fordele på grundlag af de minimis-reglen; dette gælder dog kun handelsvirksomheder. For så vidt angår store turistvirksomheder er der tilsyneladende ikke fastsat begrænsninger.

| (26) | Der bør ikke ydes investeringsstøtte til store virksomheder uden for de områder, der modtager støtte i medfør af traktatens artikel 87, stk. 3, litra a) og c). Bolzano-provinsen var ikke berettiget til regionalstøtte på det tidspunkt, hvor støtteordning N192/97 og NN69/95 blev godkendt, og er det ikke på nuværende tidspunkt
  Det skal i samme forbindelse fremhæves, at det eksplicit blev fastslået i Kommissionens beslutning vedrørende støtteordning N192/97, at store virksomheder var udelukket fra støtte under denne ordning, bortset fra støtte i medfør af de minimis-reglen. |
| --- | --- |

(26)

Der bør ikke ydes investeringsstøtte til store virksomheder uden for de områder, der modtager støtte i medfør af traktatens artikel 87, stk. 3, litra a) og c). Bolzano-provinsen var ikke berettiget til regionalstøtte på det tidspunkt, hvor støtteordning N192/97 og NN69/95 blev godkendt, og er det ikke på nuværende tidspunkt

Det skal i samme forbindelse fremhæves, at det eksplicit blev fastslået i Kommissionens beslutning vedrørende støtteordning N192/97, at store virksomheder var udelukket fra støtte under denne ordning, bortset fra støtte i medfør af de minimis-reglen.

| (27) | Den i lov 9/91 omhandlede støtte i form af lån på lempelige vilkår henhører også under støtteordning NN69/95, for så vidt angår støttens form. Denne ordning var blevet godkendt af Kommissionen under forudsætning af, at kun små og mellemstore virksomheder kunne komme i betragtning, og først efter at de italienske myndigheder havde forpligtet sig til at overholde alle regler i de dagældende bestemmelser om små og mellemstore virksomheder og til at sende disse bestemmelser — i form af et cirkulære med gennemførelsesbestemmelserne til støtteordningen — til provinsens administration med henblik på en korrekt overholdelse heraf. |
| --- | --- |

(27)

Den i lov 9/91 omhandlede støtte i form af lån på lempelige vilkår henhører også under støtteordning NN69/95, for så vidt angår støttens form. Denne ordning var blevet godkendt af Kommissionen under forudsætning af, at kun små og mellemstore virksomheder kunne komme i betragtning, og først efter at de italienske myndigheder havde forpligtet sig til at overholde alle regler i de dagældende bestemmelser om små og mellemstore virksomheder og til at sende disse bestemmelser — i form af et cirkulære med gennemførelsesbestemmelserne til støtteordningen — til provinsens administration med henblik på en korrekt overholdelse heraf.

| (28) | Ikke desto mindre er det fastsat i bekendtgørelse 4607/2001, at også store virksomheder kan komme i betragtning til investeringsstøtte, jf. gennemførelsesbestemmelserne til støtteordning N192/97 (samt støtteordning NN69/95 for så vidt som støtten ydes i form af lån på lempelige vilkår i medfør af lov 9/91). |
| --- | --- |

(28)

Ikke desto mindre er det fastsat i bekendtgørelse 4607/2001, at også store virksomheder kan komme i betragtning til investeringsstøtte, jf. gennemførelsesbestemmelserne til støtteordning N192/97 (samt støtteordning NN69/95 for så vidt som støtten ydes i form af lån på lempelige vilkår i medfør af lov 9/91).

| (29) | Kommissionen skønnede følgelig, at bekendtgørelse 4607/2001 indebar misbrug af støtteordning N192/97 og NN69/95, jf. artikel 16 i Rådets forordning (EF) nr. 659/99 (5), idet den betvivlede, at den investeringsstøtte til store virksomheder, der var indført ved denne bekendtgørelse, og som ikke var begrænset til de minimis-tilfælde, kunne henføres under undtagelserne fra det forbud, der gælder i medfør af traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen skønnede følgelig, at bekendtgørelse 4607/2001 indebar misbrug af støtteordning N192/97 og NN69/95, jf. artikel 16 i Rådets forordning (EF) nr. 659/99 (5), idet den betvivlede, at den investeringsstøtte til store virksomheder, der var indført ved denne bekendtgørelse, og som ikke var begrænset til de minimis-tilfælde, kunne henføres under undtagelserne fra det forbud, der gælder i medfør af traktatens artikel 87, stk. 1.

| (30) | De italienske myndigheder havde — bl.a. i forbindelse med Kommissionens behandling af støtteordning NN65/95 — forpligtet sig til overholde alle krav i Fællesskabets bestemmelser vedrørende statsstøtte til små og mellemstore virksomheder. Ved anmeldelsen af støtteordning N192/97 havde de endvidere forpligtet sig til ikke at yde driftsstøtte til små og mellemstore virksomheder. |
| --- | --- |

(30)

De italienske myndigheder havde — bl.a. i forbindelse med Kommissionens behandling af støtteordning NN65/95 — forpligtet sig til overholde alle krav i Fællesskabets bestemmelser vedrørende statsstøtte til små og mellemstore virksomheder. Ved anmeldelsen af støtteordning N192/97 havde de endvidere forpligtet sig til ikke at yde driftsstøtte til små og mellemstore virksomheder.

| (31) | Det skal imidlertid påpeges, at de støtteberettigede investeringer, der omhandles i bekendtgørelse 4607/2001, ikke stemmer overens med den i forordning (EF) nr. 70/2001 (6) opstillede definition på initialinvestering, eftersom det ikke fremgår, at simple genanskaffelsesinvesteringer er udelukket. |
| --- | --- |

(31)

Det skal imidlertid påpeges, at de støtteberettigede investeringer, der omhandles i bekendtgørelse 4607/2001, ikke stemmer overens med den i forordning (EF) nr. 70/2001 (6) opstillede definition på initialinvestering, eftersom det ikke fremgår, at simple genanskaffelsesinvesteringer er udelukket.

| (32) | Den omstændighed, at kun små og mellemstore virksomheder med hjemsted i Bolzano-provinsen kan komme i betragtning, indebærer tilsyneladende en krænkelse af princippet om, at virksomheder har fri etableringsret inden for Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

(32)

Den omstændighed, at kun små og mellemstore virksomheder med hjemsted i Bolzano-provinsen kan komme i betragtning, indebærer tilsyneladende en krænkelse af princippet om, at virksomheder har fri etableringsret inden for Den Europæiske Union.

| (33) | Endelig skal det nævnes, at princippet om støttens nødvendighed ikke er overholdt, eftersom støtteanmodninger normalt skal forelægges senest seks måneder efter arbejdets igangsættelse eller efter den første faktureringsdato for arbejdet. |
| --- | --- |

(33)

Endelig skal det nævnes, at princippet om støttens nødvendighed ikke er overholdt, eftersom støtteanmodninger normalt skal forelægges senest seks måneder efter arbejdets igangsættelse eller efter den første faktureringsdato for arbejdet.

| (34) | Kommissionen tvivlede derfor på, at denne støtteordning opfyldte bestemmelserne. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen tvivlede derfor på, at denne støtteordning opfyldte bestemmelserne.

| (35) | De italienske myndigheder har hævdet, at støtteintensiteten på 40 % kun gælder for lukningstruede mikrovirksomheder med op til to ansatte, der varetager ikke-industrielle aktiviteter, der er anført på den i skrivelse A/36773 af 18. september 2002 anførte liste over snævert definerede aktiviteter (7), samt visse mikrovirksomheder inden for handelssektoren. |
| --- | --- |

(35)

De italienske myndigheder har hævdet, at støtteintensiteten på 40 % kun gælder for lukningstruede mikrovirksomheder med op til to ansatte, der varetager ikke-industrielle aktiviteter, der er anført på den i skrivelse A/36773 af 18. september 2002 anførte liste over snævert definerede aktiviteter (7), samt visse mikrovirksomheder inden for handelssektoren.

| (36) | Af en gennemgang af bekendtgørelse 4607/2001 fremgår det, at mikrovirksomheder, der varetager ikke-industrielle aktiviteter, også kan få en støtteintensitet på 40 % uden at opfylde de krav, der gælder for en sådan forhøjelse af intensiteten for andre mikrovirksomheder, og ydermere at samtlige mikrovirksomheder, der varetager ikke-industrielle aktiviteter, kan gøre krav på denne støtteintensitet uanset størrelse og økonomiske forhold. Eftersom det højest tilladelige investeringsbeløb er 2 mio. EUR over 3 år (1 mio. EUR for mikrovirksomheder med op til to ansatte), kan støtten tilsyneladende andrage op til 800 000 EUR (400 000 EUR for mikrovirksomheder med op til to ansatte). |
| --- | --- |

(36)

Af en gennemgang af bekendtgørelse 4607/2001 fremgår det, at mikrovirksomheder, der varetager ikke-industrielle aktiviteter, også kan få en støtteintensitet på 40 % uden at opfylde de krav, der gælder for en sådan forhøjelse af intensiteten for andre mikrovirksomheder, og ydermere at samtlige mikrovirksomheder, der varetager ikke-industrielle aktiviteter, kan gøre krav på denne støtteintensitet uanset størrelse og økonomiske forhold. Eftersom det højest tilladelige investeringsbeløb er 2 mio. EUR over 3 år (1 mio. EUR for mikrovirksomheder med op til to ansatte), kan støtten tilsyneladende andrage op til 800 000 EUR (400 000 EUR for mikrovirksomheder med op til to ansatte).

| (37) | Hertil kommer, at den definition, der er opstillet i bekendtgørelse 4607/2001 (8) over mikrovirksomheder, som ikke menes at influere negativt på Fællesskabets interne samhandel, og som derfor kan få en støtteintensitet på 40 %, tilsyneladende bygger på et krav om, at det arbejde, der udføres af de individuelle støttemodtagere, ikke må omfatte etablering af økonomiske forbindelser til virksomheder i andre medlemsstater, og ikke — som den burde — et krav om, at der ikke findes nogen EF-intern samhandel inden for de pågældende virksomheders arbejdsområde. |
| --- | --- |

(37)

Hertil kommer, at den definition, der er opstillet i bekendtgørelse 4607/2001 (8) over mikrovirksomheder, som ikke menes at influere negativt på Fællesskabets interne samhandel, og som derfor kan få en støtteintensitet på 40 %, tilsyneladende bygger på et krav om, at det arbejde, der udføres af de individuelle støttemodtagere, ikke må omfatte etablering af økonomiske forbindelser til virksomheder i andre medlemsstater, og ikke — som den burde — et krav om, at der ikke findes nogen EF-intern samhandel inden for de pågældende virksomheders arbejdsområde.

| (38) | På baggrund af disse betragtninger og den omstændighed, at mikrovirksomhedskategorien — for så vidt der er tale om små og mellemstore virksomheder som defineret i anbefaling 96/280/EF (9) — ikke i sig selv er undtaget fra traktatens artikel 87, stk. 1, stiller Kommissionen sig tvivlende med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt hele den støtte, der ydes disse inden for rammerne af denne ordning, ikke falder ind under definitionen af statsstøtte. |
| --- | --- |

(38)

På baggrund af disse betragtninger og den omstændighed, at mikrovirksomhedskategorien — for så vidt der er tale om små og mellemstore virksomheder som defineret i anbefaling 96/280/EF (9) — ikke i sig selv er undtaget fra traktatens artikel 87, stk. 1, stiller Kommissionen sig tvivlende med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt hele den støtte, der ydes disse inden for rammerne af denne ordning, ikke falder ind under definitionen af statsstøtte.

| (39) | Kommissionen havde godkendt miljøbeskyttelsestøtten i provinslov 4/97 på grundlag af de daværende rammebestemmelser for statsstøtte til miljøbeskyttelse (10); de er senere blevet erstattet af nye rammebestemmelser, der blev offentliggjort den 3. februar 2001 (EFT C 37, s. 3).
  Efter de nye rammebestemmelsers ikrafttræden fik medlemsstaterne forelagt forslag om vedtagelse af passende foranstaltninger. Italien accepterede disse og havde derfor pligt til at iværksætte dem. Ved behandlingen af den her forelagte foranstaltning har Kommissionen derfor baseret sig på de nye rammebestemmelser for statsstøtte til miljøbeskyttelse, som gælder i dag. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen havde godkendt miljøbeskyttelsestøtten i provinslov 4/97 på grundlag af de daværende rammebestemmelser for statsstøtte til miljøbeskyttelse (10); de er senere blevet erstattet af nye rammebestemmelser, der blev offentliggjort den 3. februar 2001 (EFT C 37, s. 3).

Efter de nye rammebestemmelsers ikrafttræden fik medlemsstaterne forelagt forslag om vedtagelse af passende foranstaltninger. Italien accepterede disse og havde derfor pligt til at iværksætte dem. Ved behandlingen af den her forelagte foranstaltning har Kommissionen derfor baseret sig på de nye rammebestemmelser for statsstøtte til miljøbeskyttelse, som gælder i dag.

| (40) | I kraft af punkt 28 i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til miljøbeskyttelse (11) (i det følgende benævnt »rammebestemmelserne«) kan der inden for en periode på tre år regnet fra vedtagelsen af nye obligatoriske EF-standarder godkendes midlertidig investeringsstøtte på op til 15 % brutto af de støtteberettigede omkostninger til små og mellemstore virksomheder, når formålet er at sætte virksomhederne i stand til at opfylde disse nye standarder. |
| --- | --- |

(40)

I kraft af punkt 28 i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til miljøbeskyttelse (11) (i det følgende benævnt »rammebestemmelserne«) kan der inden for en periode på tre år regnet fra vedtagelsen af nye obligatoriske EF-standarder godkendes midlertidig investeringsstøtte på op til 15 % brutto af de støtteberettigede omkostninger til små og mellemstore virksomheder, når formålet er at sætte virksomhederne i stand til at opfylde disse nye standarder.

| (41) | Kommissionen fastslog følgelig, at den i lov 4/97 omhandlede og i bekendtgørelse 4607/2001 bekræftede støtte på 25 %, som små og mellemstore virksomheder kan ansøge om med henblik overholdelsen af nye EF-standarder, ikke er i overensstemmelse med rammebestemmelserne, og at støtte, der ydes til store virksomheder med henblik overholdelsen af nye obligatoriske miljøstandarder, ikke kan henføres under undtagelsesbestemmelserne. |
| --- | --- |

(41)

Kommissionen fastslog følgelig, at den i lov 4/97 omhandlede og i bekendtgørelse 4607/2001 bekræftede støtte på 25 %, som små og mellemstore virksomheder kan ansøge om med henblik overholdelsen af nye EF-standarder, ikke er i overensstemmelse med rammebestemmelserne, og at støtte, der ydes til store virksomheder med henblik overholdelsen af nye obligatoriske miljøstandarder, ikke kan henføres under undtagelsesbestemmelserne.

| (42) | Det følger endvidere af punkt 29 i rammebestemmelserne, at der på områder, hvor der ikke findes obligatoriske EF-standarder, kan godkendes en basisstøtte på 30 % til overholdelse af krav, som er strengere end EF's standarder, og til investering. |
| --- | --- |

(42)

Det følger endvidere af punkt 29 i rammebestemmelserne, at der på områder, hvor der ikke findes obligatoriske EF-standarder, kan godkendes en basisstøtte på 30 % til overholdelse af krav, som er strengere end EF's standarder, og til investering.

| (43) | Kommissionen konkluderede derfor, at den investeringsstøtte på 40 % med henblik på overholdelse af krav, som er strengere end EF's standarder, som var fastsat bl.a. med henblik på store turistvirksomheder, ikke var i overensstemmelse med punkt 29 i rammebestemmelserne. |
| --- | --- |

(43)

Kommissionen konkluderede derfor, at den investeringsstøtte på 40 % med henblik på overholdelse af krav, som er strengere end EF's standarder, som var fastsat bl.a. med henblik på store turistvirksomheder, ikke var i overensstemmelse med punkt 29 i rammebestemmelserne.

| (44) | Det fremgår endvidere af rammebestemmelsernes punkt 41, at der kan ydes støtte til konsulentbistand til små og mellemstore virksomheder, jf. forordning (EF) nr. 70/2001 (12). |
| --- | --- |

(44)

Det fremgår endvidere af rammebestemmelsernes punkt 41, at der kan ydes støtte til konsulentbistand til små og mellemstore virksomheder, jf. forordning (EF) nr. 70/2001 (12).

| (45) | Ifølge bestemmelserne i forordning (EF) nr. 70/2001 kan der således ydes støtte til de i bekendtgørelsen omhandlede miljørevisionsprojekter, forudsat at denne støtte kun ydes til små og mellemstore virksomheder, og at kravene i samme forordnings artikel 5, litra a), er opfyldt. |
| --- | --- |

(45)

Ifølge bestemmelserne i forordning (EF) nr. 70/2001 kan der således ydes støtte til de i bekendtgørelsen omhandlede miljørevisionsprojekter, forudsat at denne støtte kun ydes til små og mellemstore virksomheder, og at kravene i samme forordnings artikel 5, litra a), er opfyldt.

| (46) | Kommissionen stiller sig tvivlende med hensyn til, hvorvidt rammebestemmelsernes punkt 36 og 37 er opfyldt, dvs. bestemmelserne om, hvilke investeringer der kan komme i betragtning, og hvorledes de tilskudsberettigede omkostninger i forbindelse med investeringsstøtte til miljøbeskyttelse skal beregnes, for så vidt angår de to første foranstaltninger i den miljøbeskyttelsesordning, der omhandles i bestemmelsen, jf. nr. 41 og 43 i denne begrundelse. |
| --- | --- |

(46)

Kommissionen stiller sig tvivlende med hensyn til, hvorvidt rammebestemmelsernes punkt 36 og 37 er opfyldt, dvs. bestemmelserne om, hvilke investeringer der kan komme i betragtning, og hvorledes de tilskudsberettigede omkostninger i forbindelse med investeringsstøtte til miljøbeskyttelse skal beregnes, for så vidt angår de to første foranstaltninger i den miljøbeskyttelsesordning, der omhandles i bestemmelsen, jf. nr. 41 og 43 i denne begrundelse.

| (47) | Kommissionen havde godkendt, at små og mellemstore virksomheder inden for rammerne af støtteordning N192/97 kunne få beskæftigelsestøtte på op til 25 % af lønomkostningerne i medfør af denne ordning. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen havde godkendt, at små og mellemstore virksomheder inden for rammerne af støtteordning N192/97 kunne få beskæftigelsestøtte på op til 25 % af lønomkostningerne i medfør af denne ordning.

| (48) | Da den i bekendtgørelse 4607 fastsatte støtte til dette formål hverken vedrører skabelse eller bevarelse af arbejdspladser, fastslår Kommissionen, at den ikke kan betragtes som beskæftigelsesstøtte; en del af denne støtte (støtten til konsulentbistand) kan eventuelt komme i betragtning under undtagelsesbestemmelserne, forudsat at kravene i artikel 5 i forordning (EF) nr. 70/2001 er opfyldt, og støtten kun ydes til små og mellemstore virksomheder. |
| --- | --- |

(48)

Da den i bekendtgørelse 4607 fastsatte støtte til dette formål hverken vedrører skabelse eller bevarelse af arbejdspladser, fastslår Kommissionen, at den ikke kan betragtes som beskæftigelsesstøtte; en del af denne støtte (støtten til konsulentbistand) kan eventuelt komme i betragtning under undtagelsesbestemmelserne, forudsat at kravene i artikel 5 i forordning (EF) nr. 70/2001 er opfyldt, og støtten kun ydes til små og mellemstore virksomheder.

| (49) | Kommissionen fandt, at støtte til forskning i eksisterende varemærker og patenter og registrering af varemærker og ophavsretligt beskyttede produkter, som bl.a. indgår i den særlige foranstaltning for beskæftigelsesstøtte, ikke omfattes af undtagelsesbestemmelserne for store virksomheder, eftersom der ikke er nogen klar forbindelse til nogen form for forskning og udvikling. |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen fandt, at støtte til forskning i eksisterende varemærker og patenter og registrering af varemærker og ophavsretligt beskyttede produkter, som bl.a. indgår i den særlige foranstaltning for beskæftigelsesstøtte, ikke omfattes af undtagelsesbestemmelserne for store virksomheder, eftersom der ikke er nogen klar forbindelse til nogen form for forskning og udvikling.

| (50) | Da proceduren blev indledt, blev det fastslået, at støtte til deltagelse i messer og udstillinger eventuelt kan henføres under artikel 5, litra b), i forordning 70/2001, hvis der er tale om udgifter til leje, installering og drift af en stand, og støtteintensiteten maksimalt udgør 50 %. Denne undtagelsesbestemmelse gælder dog kun for en virksomheds første deltagelse i en bestemt messe eller udstilling.
  Konsulentbistand, der ydes af eksterne konsulenter, må ikke være nogen fast eller periodisk aktivitet og må heller ikke være forbundet med virksomhedens normale driftsudgifter til f.eks. reklame.
  Støtte til eksportrelaterede aktiviteter (13) omfattes hverken af forordning 70/2001, forordning 69/2001 (14) eller Kommissionens 1996-meddelelse om de minimis-støtte (15). |
| --- | --- |

(50)

Da proceduren blev indledt, blev det fastslået, at støtte til deltagelse i messer og udstillinger eventuelt kan henføres under artikel 5, litra b), i forordning 70/2001, hvis der er tale om udgifter til leje, installering og drift af en stand, og støtteintensiteten maksimalt udgør 50 %. Denne undtagelsesbestemmelse gælder dog kun for en virksomheds første deltagelse i en bestemt messe eller udstilling.

Konsulentbistand, der ydes af eksterne konsulenter, må ikke være nogen fast eller periodisk aktivitet og må heller ikke være forbundet med virksomhedens normale driftsudgifter til f.eks. reklame.

Støtte til eksportrelaterede aktiviteter (13) omfattes hverken af forordning 70/2001, forordning 69/2001 (14) eller Kommissionens 1996-meddelelse om de minimis-støtte (15).

| (51) | Kommissionen mener derfor, at den internationaliseringsstøtte, der omhandles i bekendtgørelse 4607/2001, ikke er forenelig med bestemmelserne — og det ej heller hvis den kun ydes til små og mellemstore virksomheder — bortset fra virksomheders deltagelse i messer og udstillinger, forudsat at bestemmelserne i artikel 5 i forordning 70/2001 overholdes. |
| --- | --- |

(51)

Kommissionen mener derfor, at den internationaliseringsstøtte, der omhandles i bekendtgørelse 4607/2001, ikke er forenelig med bestemmelserne — og det ej heller hvis den kun ydes til små og mellemstore virksomheder — bortset fra virksomheders deltagelse i messer og udstillinger, forudsat at bestemmelserne i artikel 5 i forordning 70/2001 overholdes.

| (52) | Kommissionen fastslog endvidere, at eksportkredit — og ikke mindst eksportkreditter til store virksomheder, som eksplicit blev udelukket i forbindelse med anmeldelsen af lov 4/97 — ikke omfattes af nogen undtagelsesbestemmelse, end ikke i medfør af forordning 69/2001. |
| --- | --- |

(52)

Kommissionen fastslog endvidere, at eksportkredit — og ikke mindst eksportkreditter til store virksomheder, som eksplicit blev udelukket i forbindelse med anmeldelsen af lov 4/97 — ikke omfattes af nogen undtagelsesbestemmelse, end ikke i medfør af forordning 69/2001.

| (53) | Støtte af denne art, der ikke indgik i støtteordning N192/97, blev ikke betragtet som statsstøtte i bekendtgørelse 4607. |
| --- | --- |

(53)

Støtte af denne art, der ikke indgik i støtteordning N192/97, blev ikke betragtet som statsstøtte i bekendtgørelse 4607.

| (54) | Kommissionen har dog sine tvivl med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt virksomhederne ikke har konkurrencefordele ved at deltage i fælles projekter inden for rammerne af Fællesskabets Leader- og Interreg-programmer, hvori støtteintensiteten er på 80 %. |
| --- | --- |

(54)

Kommissionen har dog sine tvivl med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt virksomhederne ikke har konkurrencefordele ved at deltage i fælles projekter inden for rammerne af Fællesskabets Leader- og Interreg-programmer, hvori støtteintensiteten er på 80 %.

| (55) | Det er formålstjenligt at fastslå, hvad der menes med konsulentbistand. Med udgangspunkt i den nuværende definition konstaterer Kommissionen, at konsulent-bistandsstøtte til store virksomheder ikke omfattes af undtagelsesbestemmelserne, bortset fra tilfælde, hvor en sådan konsulentbistand udgør en støtteberettiget omkostning i et uddannelsesstøtteprojekt, som omhandlet i artikel 4, stk. 7, litra e), i Kommissionens forordning (EF) nr. 68/2001 af 12. januar 2001 om uddannelsesstøtte. |
| --- | --- |

(55)

Det er formålstjenligt at fastslå, hvad der menes med konsulentbistand. Med udgangspunkt i den nuværende definition konstaterer Kommissionen, at konsulent-bistandsstøtte til store virksomheder ikke omfattes af undtagelsesbestemmelserne, bortset fra tilfælde, hvor en sådan konsulentbistand udgør en støtteberettiget omkostning i et uddannelsesstøtteprojekt, som omhandlet i artikel 4, stk. 7, litra e), i Kommissionens forordning (EF) nr. 68/2001 af 12. januar 2001 om uddannelsesstøtte.

| (56) | De italienske myndigheder har oplyst for så vidt angår investeringsstøtte, at enhver forhøjelse af støtteintensiteten i forhold til basissatsen, som er på 13 % og 6 % for henholdsvis små og mellemstore virksomheder, bygger de minimis-reglen. |
| --- | --- |

(56)

De italienske myndigheder har oplyst for så vidt angår investeringsstøtte, at enhver forhøjelse af støtteintensiteten i forhold til basissatsen, som er på 13 % og 6 % for henholdsvis små og mellemstore virksomheder, bygger de minimis-reglen.

| (57) | Det skal i denne forbindelse bemærkes, at der hverken i lov nr. 4/1997 eller bekendtgørelse 4607, som blev vedtaget den 17. december 2001 — dvs. efter ikrafttrædelsen af forordning 69/2001 — var nogen bestemmelser om kontrol af den grænse og de krav, der er fastsat i de minimis-forordningen (16) eller den forudgående 1996-meddelelse om samme sag (17). |
| --- | --- |

(57)

Det skal i denne forbindelse bemærkes, at der hverken i lov nr. 4/1997 eller bekendtgørelse 4607, som blev vedtaget den 17. december 2001 — dvs. efter ikrafttrædelsen af forordning 69/2001 — var nogen bestemmelser om kontrol af den grænse og de krav, der er fastsat i de minimis-forordningen (16) eller den forudgående 1996-meddelelse om samme sag (17).

| (58) | Størrelsen af det tilladte investeringsbeløb (3,5 og 4 mio. EUR over tre år for henholdsvis små og mellemstore virksomheder) og den i bekendtgørelse 4607 fastsatte maksimumsstøtte (25 % og 22,5 %, hvoraf 12 og 16,5 procentpoint ydes i medfør af de minimis-bestemmelsen, for henholdsvis små og mellemstore virksomheder) vækker tvivl hos Kommissionen om, hvorvidt den i de minimis-forordningen fastsatte grænse på 100 000 EUR over en treårsperiode reelt overholdes. |
| --- | --- |

(58)

Størrelsen af det tilladte investeringsbeløb (3,5 og 4 mio. EUR over tre år for henholdsvis små og mellemstore virksomheder) og den i bekendtgørelse 4607 fastsatte maksimumsstøtte (25 % og 22,5 %, hvoraf 12 og 16,5 procentpoint ydes i medfør af de minimis-bestemmelsen, for henholdsvis små og mellemstore virksomheder) vækker tvivl hos Kommissionen om, hvorvidt den i de minimis-forordningen fastsatte grænse på 100 000 EUR over en treårsperiode reelt overholdes.

| (59) | Helt generelt er Kommissionen betænkelig ved den meget brede fortolkning af de minimis-reglen i bekendtgørelse 4607/2001, idet der er risiko for, at den tilladte maksimumsintensitet systematisk overskrides for så vidt angår små og mellemstore virksomheder, og at store virksomheder uden for støtteberettigede områder opnår en maksimal støtteintensitet på 22,5 % som følge af det høje tilladte støttebeløb. |
| --- | --- |

(59)

Helt generelt er Kommissionen betænkelig ved den meget brede fortolkning af de minimis-reglen i bekendtgørelse 4607/2001, idet der er risiko for, at den tilladte maksimumsintensitet systematisk overskrides for så vidt angår små og mellemstore virksomheder, og at store virksomheder uden for støtteberettigede områder opnår en maksimal støtteintensitet på 22,5 % som følge af det høje tilladte støttebeløb.

IV.   BEMÆRKNINGER FRA BERØRTE TREDJEPARTER

| (60) | Der er ikke indløbet bemærkninger fra berørte tredjeparter eller fra klageren, som ved brev D/51908 af 24. marts 2003 blev underrettet om procedurens igangsættelse og muligheden for at fremsætte yderligere bemærkninger. |
| --- | --- |

(60)

Der er ikke indløbet bemærkninger fra berørte tredjeparter eller fra klageren, som ved brev D/51908 af 24. marts 2003 blev underrettet om procedurens igangsættelse og muligheden for at fremsætte yderligere bemærkninger.

V.   BEMÆRKNINGER FRA ITALIEN

| (61) | Efter to møder mellem repræsentanter for Bolzano-provinsen og Generaldirektoratet for Konkurrence fremsendte Italien sine betragtninger med brev A/34747 af 25. juni 2004.
  Heri gør de italienske myndigheder følgende gældende: |
| --- | --- |

(61)

Efter to møder mellem repræsentanter for Bolzano-provinsen og Generaldirektoratet for Konkurrence fremsendte Italien sine betragtninger med brev A/34747 af 25. juni 2004.

Heri gør de italienske myndigheder følgende gældende:

V.1.   Vedrørende investeringsstøtte til store virksomheder

| (62) | Det er en fejl, at det ikke eksplicit var fastsat i bekendtgørelse 4607/2001, at store virksomheder inden for turistsektoren var udelukket fra støtte på samme måde som handelsvirksomheder. |
| --- | --- |

(62)

Det er en fejl, at det ikke eksplicit var fastsat i bekendtgørelse 4607/2001, at store virksomheder inden for turistsektoren var udelukket fra støtte på samme måde som handelsvirksomheder.

| (63) | Store turistvirksomheder har imidlertid ikke modtaget støtte, hverken i medfør af støtteordning N192/1997 (provinslov 4/97) eller NN69/1995 (provinslov 9/91). For så vidt angår handelssektoren var store virksomheder allerede udelukket fra at få støtte, bortset fra de minimis-støtte som omhandlet i bekendtgørelse 4607/01. |
| --- | --- |

(63)

Store turistvirksomheder har imidlertid ikke modtaget støtte, hverken i medfør af støtteordning N192/1997 (provinslov 4/97) eller NN69/1995 (provinslov 9/91). For så vidt angår handelssektoren var store virksomheder allerede udelukket fra at få støtte, bortset fra de minimis-støtte som omhandlet i bekendtgørelse 4607/01.

| (64) | Med hensyn til den i bekendtgørelse 4607/01 omhandlede støtte i form af lån på lempelige vilkår har de italienske myndigheder afgivet løfte om eksplicit udelukkelse af store virksomheder, uanset at sådanne virksomheder ikke har modtaget støtte, bortset fra støtte i medfør af de minimis-reglen. |
| --- | --- |

(64)

Med hensyn til den i bekendtgørelse 4607/01 omhandlede støtte i form af lån på lempelige vilkår har de italienske myndigheder afgivet løfte om eksplicit udelukkelse af store virksomheder, uanset at sådanne virksomheder ikke har modtaget støtte, bortset fra støtte i medfør af de minimis-reglen.

| (65) | Efter en specifik forespørgsel fra Kommissionen blev det senere ved brev af 2. juni 2005 afklaret, at der ikke var ydet støtte til store virksomheder uanset sektor, og at virksomheder med transport som vigtigste erhvervsaktivitet var udelukket fra støtte. |
| --- | --- |

(65)

Efter en specifik forespørgsel fra Kommissionen blev det senere ved brev af 2. juni 2005 afklaret, at der ikke var ydet støtte til store virksomheder uanset sektor, og at virksomheder med transport som vigtigste erhvervsaktivitet var udelukket fra støtte.

| (66) | I udkastet til nye gennemførelsesbestemmelser fastslås det endvidere eksplicit, at store virksomheder er udelukket fra at kunne få støtte, bortset fra de minimis-støtte, jf. bestemmelserne i forordning 69/2001. |
| --- | --- |

(66)

I udkastet til nye gennemførelsesbestemmelser fastslås det endvidere eksplicit, at store virksomheder er udelukket fra at kunne få støtte, bortset fra de minimis-støtte, jf. bestemmelserne i forordning 69/2001.

V.2.   Vedrørende støtte til små og mellemstore virksomheder

V.2.1.   Listen over støtteberettigede omkostninger omfatter ikke gen-anskaffelsesinvesteringer

| (67) | Efter de italienske myndigheders oplysninger er der ikke ydet støtte til rene genanskaffelsesinvesteringer, om end støtte af denne art ikke eksplicit udelukkes af gennemførelsesbestemmelserne. |
| --- | --- |

(67)

Efter de italienske myndigheders oplysninger er der ikke ydet støtte til rene genanskaffelsesinvesteringer, om end støtte af denne art ikke eksplicit udelukkes af gennemførelsesbestemmelserne.

| (68) | Som støtteberettiget omkostning betragtes investering i materielle aktiver, som defineret i artikel 2, litra c), i forordning 70/2001, dvs. etablering af et nyt anlæg, udvidelse af et eksisterende anlæg eller påbegyndelse af en aktivitet, der indebærer en gennemgribende ændring i et eksisterende anlægs produkt eller produktionsproces (især gennem rationalisering, diversificering eller modernisering). Med henblik herpå er der fastsat ret høje minimumsinvesteringsgrænser i forhold til de pågældende virksomheders gennemsnitsstørrelse. |
| --- | --- |

(68)

Som støtteberettiget omkostning betragtes investering i materielle aktiver, som defineret i artikel 2, litra c), i forordning 70/2001, dvs. etablering af et nyt anlæg, udvidelse af et eksisterende anlæg eller påbegyndelse af en aktivitet, der indebærer en gennemgribende ændring i et eksisterende anlægs produkt eller produktionsproces (især gennem rationalisering, diversificering eller modernisering). Med henblik herpå er der fastsat ret høje minimumsinvesteringsgrænser i forhold til de pågældende virksomheders gennemsnitsstørrelse.

| (69) | De nye gennemførelsesbestemmelser, der er fremsendt, udelukker både rene genafskaffelses- og vedligeholdelsesinvesteringer, og beskrivelsen af støtteberettigede investeringer er nu i fuld overensstemmelse med bestemmelserne i forordning 70/2001. |
| --- | --- |

(69)

De nye gennemførelsesbestemmelser, der er fremsendt, udelukker både rene genafskaffelses- og vedligeholdelsesinvesteringer, og beskrivelsen af støtteberettigede investeringer er nu i fuld overensstemmelse med bestemmelserne i forordning 70/2001.

V.2.2.   Etableringsfrihed

| (70) | Kravet i de tidligere gennemførelsesbestemmelser om, at virksomheden skulle have hjemsted i provinsen Bolzano, er ikke blevet strengt håndhævet. Til dokumentation for denne oplysning vedlægges der en liste over 16 virksomheder, som har hjemsted uden for Bolzano-provinsen (én har hjemsted uden for Italien), og som har modtaget investeringsstøtte på basis af ordningen. Støtte af denne art går i de fleste tilfælde (virksomhed 6-16) helt tilbage til 1998, dvs. længe før Kommissionen indledte proceduren vedrørende denne sag. Hertil kommer, at virksomheder, som har blot én afdeling i Bolzano-provinsen, fremover også kan få del i støtteordningen. |
| --- | --- |

(70)

Kravet i de tidligere gennemførelsesbestemmelser om, at virksomheden skulle have hjemsted i provinsen Bolzano, er ikke blevet strengt håndhævet. Til dokumentation for denne oplysning vedlægges der en liste over 16 virksomheder, som har hjemsted uden for Bolzano-provinsen (én har hjemsted uden for Italien), og som har modtaget investeringsstøtte på basis af ordningen. Støtte af denne art går i de fleste tilfælde (virksomhed 6-16) helt tilbage til 1998, dvs. længe før Kommissionen indledte proceduren vedrørende denne sag. Hertil kommer, at virksomheder, som har blot én afdeling i Bolzano-provinsen, fremover også kan få del i støtteordningen.

V.2.3.   Princippet om støttens nødvendighed

| (71) | Dette princip er overholdt i overensstemmelse med artikel 7, stk. 2, i forordning 70/2001, eftersom betingelserne for at få støtte er fastsat på så objektiv en måde, at provinsen på ingen måde har mulighed for at udøve et skøn. |
| --- | --- |

(71)

Dette princip er overholdt i overensstemmelse med artikel 7, stk. 2, i forordning 70/2001, eftersom betingelserne for at få støtte er fastsat på så objektiv en måde, at provinsen på ingen måde har mulighed for at udøve et skøn.

| (72) | De italienske myndigheder har dog forpligtet sig til at fastsætte, at støtteansøgninger obligatorisk skal forelægges inden igangsættelsen af det projekt, støtten gælder. |
| --- | --- |

(72)

De italienske myndigheder har dog forpligtet sig til at fastsætte, at støtteansøgninger obligatorisk skal forelægges inden igangsættelsen af det projekt, støtten gælder.

V.2.4.   Støtte til mikrovirksomheder

| (73) | Det gælder generelt, at investeringsstøtte til mikrovirksomheder fremover kun kan forhøjes — dvs. ud over 15 % — på grundlag af de minimis-reglen. |
| --- | --- |

(73)

Det gælder generelt, at investeringsstøtte til mikrovirksomheder fremover kun kan forhøjes — dvs. ud over 15 % — på grundlag af de minimis-reglen.

| (74) | Støtte med en intensitet på 40 %, der ikke omfattes af traktatens artikel 87, stk. 1, og af de minimis-reglen, ydes fremover kun til lokalsamfundsaktiviteter, og herunder til små lukningstruede typiske virksomheder, der varetager ikke-industrielle aktiviteter, og små handelsvirksomheder, som anført på den udtømmende liste i de nye gennemførelsesbestemmelser. |
| --- | --- |

(74)

Støtte med en intensitet på 40 %, der ikke omfattes af traktatens artikel 87, stk. 1, og af de minimis-reglen, ydes fremover kun til lokalsamfundsaktiviteter, og herunder til små lukningstruede typiske virksomheder, der varetager ikke-industrielle aktiviteter, og små handelsvirksomheder, som anført på den udtømmende liste i de nye gennemførelsesbestemmelser.

| (75) | De italienske myndigheders undersøgelse har vist, at den hidtil ydede støtte hverken overstiger 15 % eller de minimis-grænsen. |
| --- | --- |

(75)

De italienske myndigheders undersøgelse har vist, at den hidtil ydede støtte hverken overstiger 15 % eller de minimis-grænsen.

V.2.5.   Støtte til miljøbeskyttelse

| (76) | Fremover gælder der kun støttesatser på 15 % og 30 % for henholdsvis midlertidig investeringsstøtte, der skal give små og mellemstore virksomheder mulighed for at overholde Fællesskabets standarder, og støtte til overholdelse af strengere krav end Fællesskabets standarder samt støtte til investeringer på områder, hvor der ikke findes obligatoriske EF-standarder. |
| --- | --- |

(76)

Fremover gælder der kun støttesatser på 15 % og 30 % for henholdsvis midlertidig investeringsstøtte, der skal give små og mellemstore virksomheder mulighed for at overholde Fællesskabets standarder, og støtte til overholdelse af strengere krav end Fællesskabets standarder samt støtte til investeringer på områder, hvor der ikke findes obligatoriske EF-standarder.

| (77) | Støtte til miljørevision ydes nu kun til små og mellemstore virksomheder, som defineret i artikel 5, litra a), i forordning 70/2001, idet store virksomheder kun kan få støtte til dette formål på grundlag af de minimis-reglen. Bestemmelsen i artikel 12, stk. 4, i lov 4/97 om, at store virksomheder også kan komme i betragtning til denne støtte, ophæves hurtigst muligt; de italienske myndigheder har forpligtet sig til ikke at bringe den i anvendelse frem til dette tidspunkt. |
| --- | --- |

(77)

Støtte til miljørevision ydes nu kun til små og mellemstore virksomheder, som defineret i artikel 5, litra a), i forordning 70/2001, idet store virksomheder kun kan få støtte til dette formål på grundlag af de minimis-reglen. Bestemmelsen i artikel 12, stk. 4, i lov 4/97 om, at store virksomheder også kan komme i betragtning til denne støtte, ophæves hurtigst muligt; de italienske myndigheder har forpligtet sig til ikke at bringe den i anvendelse frem til dette tidspunkt.

| (78) | De italienske myndigheder har også afgivet løfte om at ville overholde de herfor gældende bestemmelser i punkt 36 og 37 i rammebestemmelserne samt beregningsmetoden for støtteberettigede omkostninger. |
| --- | --- |

(78)

De italienske myndigheder har også afgivet løfte om at ville overholde de herfor gældende bestemmelser i punkt 36 og 37 i rammebestemmelserne samt beregningsmetoden for støtteberettigede omkostninger.

| (79) | Der er kun indløbet én ansøgning på grundlag af de tidligere gældende bestemmelser; den vedrører ikke-industrielle aktiviteter og henviser til den her omtalte bestemmelse; den vedrører et beløb på 14 719,02 EUR og er dermed højere end den tilladte støtteintensitet på 7 359,51 EUR. Dette beløb er derfor blevet bogført som de minimis-støtte. |
| --- | --- |

(79)

Der er kun indløbet én ansøgning på grundlag af de tidligere gældende bestemmelser; den vedrører ikke-industrielle aktiviteter og henviser til den her omtalte bestemmelse; den vedrører et beløb på 14 719,02 EUR og er dermed højere end den tilladte støtteintensitet på 7 359,51 EUR. Dette beløb er derfor blevet bogført som de minimis-støtte.

V.2.6.   Bidrag til beskæftigelsesstøtte

| (80) | Støtte af denne art — der ydes i forbindelse med igangsættelse af nye virksomheder (dvs. de første 24 måneder efter deres oprettelse), og som tager form af bistand til konsulentbistand og forskning og/eller registrering af varemærker og ophavsretligt beskyttede produkter — tager ifølge de italienske myndigheder sigte på at skabe arbejdspladser og er derfor forenelige med bestemmelserne. Denne støtte er ikke blevet ydet til store virksomheder. |
| --- | --- |

(80)

Støtte af denne art — der ydes i forbindelse med igangsættelse af nye virksomheder (dvs. de første 24 måneder efter deres oprettelse), og som tager form af bistand til konsulentbistand og forskning og/eller registrering af varemærker og ophavsretligt beskyttede produkter — tager ifølge de italienske myndigheder sigte på at skabe arbejdspladser og er derfor forenelige med bestemmelserne. Denne støtte er ikke blevet ydet til store virksomheder.

| (81) | Som fastsat i afsnit V i lov 4/97 ydes støtte af denne art nu kun i form af lån på lempelige vilkår, jf. afsnit VI i samme lov, med henblik på at øge likviditeten på grundlag af — og inden for rammerne af — de minimis-bestemmelserne. |
| --- | --- |

(81)

Som fastsat i afsnit V i lov 4/97 ydes støtte af denne art nu kun i form af lån på lempelige vilkår, jf. afsnit VI i samme lov, med henblik på at øge likviditeten på grundlag af — og inden for rammerne af — de minimis-bestemmelserne.

V.2.7.   Internationaliseringsstøtte

| (82) | Hidtil er der kun ydet meget små støttebeløb til dette formål. Visse små og mellemstore virksomheder har modtaget støtte på 25 %, snarere end 50 %, til deltagelse i messer og udstillinger; det er ikke foretaget nogen kontrol af, om det var første gang virksomheden deltog. Kun to virksomheder har modtaget støtte - 3 500 EUR og 7 mio. ITL — i form af tilskud (50 %) til omkostningerne i forbindelse med forsikring af eksportkreditter ved udførsel til lande uden for EU. |
| --- | --- |

(82)

Hidtil er der kun ydet meget små støttebeløb til dette formål. Visse små og mellemstore virksomheder har modtaget støtte på 25 %, snarere end 50 %, til deltagelse i messer og udstillinger; det er ikke foretaget nogen kontrol af, om det var første gang virksomheden deltog. Kun to virksomheder har modtaget støtte - 3 500 EUR og 7 mio. ITL — i form af tilskud (50 %) til omkostningerne i forbindelse med forsikring af eksportkreditter ved udførsel til lande uden for EU.

| (83) | I henhold til de nye gennemførelsesbestemmelser kan der ydes støtte på 50 % til små og mellemstore virksomheders omkostningerne i forbindelse med ekstern konsulentbistand og første deltagelse i en messe eller udstilling i eller uden for Fællesskabet. |
| --- | --- |

(83)

I henhold til de nye gennemførelsesbestemmelser kan der ydes støtte på 50 % til små og mellemstore virksomheders omkostningerne i forbindelse med ekstern konsulentbistand og første deltagelse i en messe eller udstilling i eller uden for Fællesskabet.

| (84) | For så vidt angår støtte til forsikring af eksportkreditter ydes der nu kun støtte til præmien for risici, der ikke kan forsikres på markedet, i forbindelse med udførsel til tredjelande; undtaget herfra er visse OCSE-lande, hvor risikoen kan forsikres på markedet (dvs. de såkaldte »marketable countries«, eller med andre ord Australien, Canada, Island, Japan, New Zealand, Norge, Schweiz og USA). |
| --- | --- |

(84)

For så vidt angår støtte til forsikring af eksportkreditter ydes der nu kun støtte til præmien for risici, der ikke kan forsikres på markedet, i forbindelse med udførsel til tredjelande; undtaget herfra er visse OCSE-lande, hvor risikoen kan forsikres på markedet (dvs. de såkaldte »marketable countries«, eller med andre ord Australien, Canada, Island, Japan, New Zealand, Norge, Schweiz og USA).

V.2.8.   Støtte inden for rammerne af Fællesskabets programmer

| (85) | Den 80 %-støtte, der tidligere gjaldt i forbindelse med visse fællesprojekter inden for rammerne af Fællesskabets Leader- og Interreg-programmer, hvori virksomhederne også deltager, ydes ikke længere. |
| --- | --- |

(85)

Den 80 %-støtte, der tidligere gjaldt i forbindelse med visse fællesprojekter inden for rammerne af Fællesskabets Leader- og Interreg-programmer, hvori virksomhederne også deltager, ydes ikke længere.

V.2.9.   De minimis-bestemmelserne

| (86) | De italienske myndigheder garanterer overholdelsen af de minimis-bestemmelserne. Hele forvaltningen i Bolzano-provinsen er koblet sammen via et intranet-system. For at få støtte på grundlag af de minimis-bestemmelserne skal ansøgeren endvidere indsende en redegørelse for al anden støtte, han måtte have modtaget på grundlag af disse bestemmelser i løbet af den forudgående treårsperiode. |
| --- | --- |

(86)

De italienske myndigheder garanterer overholdelsen af de minimis-bestemmelserne. Hele forvaltningen i Bolzano-provinsen er koblet sammen via et intranet-system. For at få støtte på grundlag af de minimis-bestemmelserne skal ansøgeren endvidere indsende en redegørelse for al anden støtte, han måtte have modtaget på grundlag af disse bestemmelser i løbet af den forudgående treårsperiode.

| (87) | Det skal også nævnes, at man er i færd med at indføre endnu et databehandlingssystem til kontrol af al støtte, dvs. ikke blot den støtte, der ydes af provinsen; dette system vil blive sammenkoblet med det landsdækkende system, der er under etablering. |
| --- | --- |

(87)

Det skal også nævnes, at man er i færd med at indføre endnu et databehandlingssystem til kontrol af al støtte, dvs. ikke blot den støtte, der ydes af provinsen; dette system vil blive sammenkoblet med det landsdækkende system, der er under etablering.

VI.   VURDERING AF FORANSTALTNINGEN

VI.1.   Vurdering af støtteforanstaltningernes art

| (88) | Som støtte i den i traktatens artikel 87, stk. 1, omhandlede forstand regnes kun støtte, der opfylder samtlige følgende fire krav: at den ydes ved hjælp af statslige midler, at den er selektiv, at den truer med at fordreje konkurrencen, og at den influerer på samhandelen. |
| --- | --- |

(88)

Som støtte i den i traktatens artikel 87, stk. 1, omhandlede forstand regnes kun støtte, der opfylder samtlige følgende fire krav: at den ydes ved hjælp af statslige midler, at den er selektiv, at den truer med at fordreje konkurrencen, og at den influerer på samhandelen.

| (89) | I det her foreliggende tilfælde er første krav opfyldt, eftersom foranstaltningen finansieres over den selvstyrende Bolzano-provins' budget og dermed ved hjælp af offentlige midler; det andet krav er også opfyldt, fordi kun virksomheder, der driver forretning på Bolzano-provinsens område har adgang til støtten; det tredje er også opfyldt, eftersom støttemodtagernes finansielle forhold forbedres, og endelig er det fjerde krav opfyldt, eftersom de berørte virksomheder reelt kan drive international forretning, da de ligger i en grænseregion, som tilmed er meget aktiv inden for turisme. Det vil således sige, at der er risiko for, at foranstaltningen kan influere på samhandelen mellem medlemsstaterne. Denne vurdering berører ikke bedømmelsen af de foranstaltninger med sigte på bestemte mikrovirksomheder, der er resultatet af de nye gennemførelsesbestemmelser, jf. nr. 116 i denne beslutning. |
| --- | --- |

(89)

I det her foreliggende tilfælde er første krav opfyldt, eftersom foranstaltningen finansieres over den selvstyrende Bolzano-provins' budget og dermed ved hjælp af offentlige midler; det andet krav er også opfyldt, fordi kun virksomheder, der driver forretning på Bolzano-provinsens område har adgang til støtten; det tredje er også opfyldt, eftersom støttemodtagernes finansielle forhold forbedres, og endelig er det fjerde krav opfyldt, eftersom de berørte virksomheder reelt kan drive international forretning, da de ligger i en grænseregion, som tilmed er meget aktiv inden for turisme. Det vil således sige, at der er risiko for, at foranstaltningen kan influere på samhandelen mellem medlemsstaterne. Denne vurdering berører ikke bedømmelsen af de foranstaltninger med sigte på bestemte mikrovirksomheder, der er resultatet af de nye gennemførelsesbestemmelser, jf. nr. 116 i denne beslutning.

| (90) | Det skal også nævnes, at de foranstaltninger, der er genstand for denne procedure, allerede tidligere er blevet bedømt til at være statsstøtte i den i traktatens artikel 87, stk. 1, omhandlede forstand; dette var resultatet af den undersøgelse, Kommissionen gennemførte i forbindelse med statsstøttesag N192/97 og NN69/95. |
| --- | --- |

(90)

Det skal også nævnes, at de foranstaltninger, der er genstand for denne procedure, allerede tidligere er blevet bedømt til at være statsstøtte i den i traktatens artikel 87, stk. 1, omhandlede forstand; dette var resultatet af den undersøgelse, Kommissionen gennemførte i forbindelse med statsstøttesag N192/97 og NN69/95.

VI.2.   Foranstaltningens lovlighed

| (91) | Foranstaltningerne er ikke blevet forhåndsanmeldt til Kommissionen, som krævet i traktatens artikel 88, stk. 3, og er dermed ulovlige. Da der er tale om gennemførelsesbestemmelser til støtteordning N192/97 (og dermed indirekte støtteordning NN69/95), er konsekvensen, at gennemførelsen af nævnte ordninger er lovstridig. |
| --- | --- |

(91)

Foranstaltningerne er ikke blevet forhåndsanmeldt til Kommissionen, som krævet i traktatens artikel 88, stk. 3, og er dermed ulovlige. Da der er tale om gennemførelsesbestemmelser til støtteordning N192/97 (og dermed indirekte støtteordning NN69/95), er konsekvensen, at gennemførelsen af nævnte ordninger er lovstridig.

VI.3.   Lovligheden af den støtte, der ydes i medfør af bekendtgørelse 4607/2001

VI.3.1.   Investeringsstøtte til store virksomheder

| (92) | Bolzano-provinsen var ikke berettiget til regionalstøtte i hele det tidsrum, de her behandlede foranstaltninger var gældende, og undtagelsesbestemmelserne kan derfor ikke bringes i anvendelse for så vidt angår investeringsstøtte til store virksomheder i nævnte provins. |
| --- | --- |

(92)

Bolzano-provinsen var ikke berettiget til regionalstøtte i hele det tidsrum, de her behandlede foranstaltninger var gældende, og undtagelsesbestemmelserne kan derfor ikke bringes i anvendelse for så vidt angår investeringsstøtte til store virksomheder i nævnte provins.

| (93) | Kommissionen havde allerede i sin beslutning i sag N192/97 eksplicit fastslået, at store virksomheder ikke er berettiget til støtte, medmindre der er tale om de minimis-støtte. |
| --- | --- |

(93)

Kommissionen havde allerede i sin beslutning i sag N192/97 eksplicit fastslået, at store virksomheder ikke er berettiget til støtte, medmindre der er tale om de minimis-støtte.

| (94) | Støtte i form af lån på lempelige vilkår som omhandlet i lov nr. 9/91 henhører også under støtteordning NN69/95. Kommissionen havde godkendt denne ordning under forudsætning af, at kun små og mellemstore virksomheder fik adgang hertil, men først efter at de italienske myndigheder havde givet tilsagn om, at alle krav i rammebestemmelserne for små og mellemstore virksomheder ville blive overholdt, og at bestemmelserne ville blive videresendt til provinsadministrationen med henblik på at sikre en korrekt gennemførelse af ordningen. |
| --- | --- |

(94)

Støtte i form af lån på lempelige vilkår som omhandlet i lov nr. 9/91 henhører også under støtteordning NN69/95. Kommissionen havde godkendt denne ordning under forudsætning af, at kun små og mellemstore virksomheder fik adgang hertil, men først efter at de italienske myndigheder havde givet tilsagn om, at alle krav i rammebestemmelserne for små og mellemstore virksomheder ville blive overholdt, og at bestemmelserne ville blive videresendt til provinsadministrationen med henblik på at sikre en korrekt gennemførelse af ordningen.

| (95) | Bestemmelserne i bekendtgørelse 4607/2001, hvori der fastsættes gennemførelsesbestemmelser til støtteordning N192/97 (og støtteordning NN69/95, i den udstrækning støtten ydes i form af lån på lempelige vilkår, jf. lov 9/91), og hvori det fastsættes, at der kan ydes investeringsstøtte også til store virksomheder, er dermed uforenelige med det fælles marked. |
| --- | --- |

(95)

Bestemmelserne i bekendtgørelse 4607/2001, hvori der fastsættes gennemførelsesbestemmelser til støtteordning N192/97 (og støtteordning NN69/95, i den udstrækning støtten ydes i form af lån på lempelige vilkår, jf. lov 9/91), og hvori det fastsættes, at der kan ydes investeringsstøtte også til store virksomheder, er dermed uforenelige med det fælles marked.

| (96) | Kommissionen konstaterer til slut, at de italienske myndigheder har oplyst, at ingen store virksomheder har modtaget støtte under denne foranstaltning. |
| --- | --- |

(96)

Kommissionen konstaterer til slut, at de italienske myndigheder har oplyst, at ingen store virksomheder har modtaget støtte under denne foranstaltning.

VI.3.2.   Investeringsstøtte til små og mellemstore virksomheder

| (97) | Kommissionen bekræfter, at enhver støtte til genanskaffelsesinvesteringer er uforenelig med traktaten, idet den konstaterer, at de italienske myndigheder har meddelt, at de ikke har ydet støtte til denne form for investering på grundlag af den her undersøgte støtteordning. |
| --- | --- |

(97)

Kommissionen bekræfter, at enhver støtte til genanskaffelsesinvesteringer er uforenelig med traktaten, idet den konstaterer, at de italienske myndigheder har meddelt, at de ikke har ydet støtte til denne form for investering på grundlag af den her undersøgte støtteordning.

| (98) | Investeringsstøtte på mere end 15 % til små virksomheder og 7,5 % til mellemstore virksomheder er også uforenelig med bestemmelserne. |
| --- | --- |

(98)

Investeringsstøtte på mere end 15 % til små virksomheder og 7,5 % til mellemstore virksomheder er også uforenelig med bestemmelserne.

VI.3.3.   Mikrovirksomheder

| (99) | Kommissionen bekræfter, at den kategori af mikrovirksomheder, der udgør en del af små og mellemstore virksomheder, jf. anbefaling 96/280/EF (18) samt den nye definition, der trådte i kraft pr. 1. januar 2005 (19), ikke automatisk er undtaget fra traktatens artikel 87, stk. 1. Det følger heraf, at investeringsstøtte, der ydes til sådanne virksomheder, er uforenelig med det fælles marked, hvis den overstiger 15 % og ikke kan henføres under de minimis-reglen. |
| --- | --- |

(99)

Kommissionen bekræfter, at den kategori af mikrovirksomheder, der udgør en del af små og mellemstore virksomheder, jf. anbefaling 96/280/EF (18) samt den nye definition, der trådte i kraft pr. 1. januar 2005 (19), ikke automatisk er undtaget fra traktatens artikel 87, stk. 1. Det følger heraf, at investeringsstøtte, der ydes til sådanne virksomheder, er uforenelig med det fælles marked, hvis den overstiger 15 % og ikke kan henføres under de minimis-reglen.

| (100) | Kommissionen har registreret de italienske myndigheders uddybende erklæring om, at mikrovirksomheder ikke har modtaget støtte, der både overstiger grænsen på 15 % og tærsklen i de minimis-bestemmelserne. |
| --- | --- |

(100)

Kommissionen har registreret de italienske myndigheders uddybende erklæring om, at mikrovirksomheder ikke har modtaget støtte, der både overstiger grænsen på 15 % og tærsklen i de minimis-bestemmelserne.

VI.3.4.   Miljøstøtte

| (101) | Kommissionens vurdering er, at den støtteintensitet på henholdsvis 25 % og 40 %, der gælder for de første to foranstaltninger i den her behandlede særordning (dvs. overholdelsen af nye bindende standarder og opfyldelsen af krav, der er strengere end fællesskabets standarder), og den omstændighed, at store virksomheder kan komme i betragtning for støtte til miljørevisionsprojekter, er uforenelig med bestemmelserne for det fælles marked. |
| --- | --- |

(101)

Kommissionens vurdering er, at den støtteintensitet på henholdsvis 25 % og 40 %, der gælder for de første to foranstaltninger i den her behandlede særordning (dvs. overholdelsen af nye bindende standarder og opfyldelsen af krav, der er strengere end fællesskabets standarder), og den omstændighed, at store virksomheder kan komme i betragtning for støtte til miljørevisionsprojekter, er uforenelig med bestemmelserne for det fælles marked.

| (102) | Kommissionen konstaterer i denne forbindelse, at Italien har oplyst, at den hidtil ydede støtte kun overskrider grænsen med et langt lavere beløb end det, der gælder ifølge de minimis-bestemmelserne, og at retsgrundlaget for den tredje støtteforanstaltning (miljørevisionsstøtte) er sat ud af kraft og vil blive ophævet snarest muligt. |
| --- | --- |

(102)

Kommissionen konstaterer i denne forbindelse, at Italien har oplyst, at den hidtil ydede støtte kun overskrider grænsen med et langt lavere beløb end det, der gælder ifølge de minimis-bestemmelserne, og at retsgrundlaget for den tredje støtteforanstaltning (miljørevisionsstøtte) er sat ud af kraft og vil blive ophævet snarest muligt.

VI.3.5.   Beskæftigelsesstøtte

| (103) | Kommissionen fastslår, at den støtte, der anføres som beskæftigelsesstøtte i bekendtgørelse 4607, absolut ikke svarer til den støtte, Kommissionen godkendte i beslutningen vedrørende støtteordning N192/97. Der er ikke tale om beskæftigelsesstøtte, da den ikke tager sigte på skabelse eller bevarelse af arbejdspladser, men konsulentbistand vedrørende varemærker og patenter. |
| --- | --- |

(103)

Kommissionen fastslår, at den støtte, der anføres som beskæftigelsesstøtte i bekendtgørelse 4607, absolut ikke svarer til den støtte, Kommissionen godkendte i beslutningen vedrørende støtteordning N192/97. Der er ikke tale om beskæftigelsesstøtte, da den ikke tager sigte på skabelse eller bevarelse af arbejdspladser, men konsulentbistand vedrørende varemærker og patenter.

| (104) | Størsteparten af de udgifter, der er støtteberettigede i henhold til den her undersøgte særforanstaltning, vedrører konsulentbistand med sigte på netop oprettede små og mellemstore virksomheder eller registrering af varemærker og virksomhedsprodukter, som kan komme i betragtning for støtte i medfør af artikel 5 og 5c i forordning 70/2001, og denne støtte er derfor kun uforenelig med bestemmelserne for så vidt som de krav, der er fastsat i forordning 70/2001 og 364/2004 (20), ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

(104)

Størsteparten af de udgifter, der er støtteberettigede i henhold til den her undersøgte særforanstaltning, vedrører konsulentbistand med sigte på netop oprettede små og mellemstore virksomheder eller registrering af varemærker og virksomhedsprodukter, som kan komme i betragtning for støtte i medfør af artikel 5 og 5c i forordning 70/2001, og denne støtte er derfor kun uforenelig med bestemmelserne for så vidt som de krav, der er fastsat i forordning 70/2001 og 364/2004 (20), ikke er opfyldt.

| (105) | Støtten er uforenelig med traktaten, eftersom store virksomheder også er støtteberettigede. |
| --- | --- |

(105)

Støtten er uforenelig med traktaten, eftersom store virksomheder også er støtteberettigede.

VI.3.6.   Internationaliseringsstøtte

| (106) | Kommissionen konstaterer, at den internationaliseringsstøtte, der åbnes mulighed for i kraft af de gennemførelsesbestemmelser, som har foranlediget igangsættelsen af denne procedure, kun er ydet i minimalt omfang. Det bør nævnes, at der kun er ydet 25 % støtte til deltagelse i messer og udstillinger, i stedet for de 50 %, ordningen tillader, om end det er korrekt, at der ikke er foretaget nogen kontrol af, at det var virksomhedens første deltagelse i et givet arrangement. Støtten er i alt ydet fem gange, med støttebeløb på mellem 1 250 EUR og 8 875 EUR. For så vidt angår støtte til forsikring af eksportkreditter i forbindelse med eksport til lande uden for EU er der kun i to tilfælde ydet støtte med en intensitet på 50 % til omkostningerne i forbindelse med forsikringspræmien, hvor der blev udbetalt støttebeløb på 3 500 EUR og 7 mio. ITL (igen svarende til ca. 3 500 EUR). Disse støttebeløb er kun i overensstemmelse med bestemmelserne, hvis de opfylder kravene i Kommissionens meddelelse om forsikring af kortfristede eksportkreditter (21). |
| --- | --- |

(106)

Kommissionen konstaterer, at den internationaliseringsstøtte, der åbnes mulighed for i kraft af de gennemførelsesbestemmelser, som har foranlediget igangsættelsen af denne procedure, kun er ydet i minimalt omfang. Det bør nævnes, at der kun er ydet 25 % støtte til deltagelse i messer og udstillinger, i stedet for de 50 %, ordningen tillader, om end det er korrekt, at der ikke er foretaget nogen kontrol af, at det var virksomhedens første deltagelse i et givet arrangement. Støtten er i alt ydet fem gange, med støttebeløb på mellem 1 250 EUR og 8 875 EUR. For så vidt angår støtte til forsikring af eksportkreditter i forbindelse med eksport til lande uden for EU er der kun i to tilfælde ydet støtte med en intensitet på 50 % til omkostningerne i forbindelse med forsikringspræmien, hvor der blev udbetalt støttebeløb på 3 500 EUR og 7 mio. ITL (igen svarende til ca. 3 500 EUR). Disse støttebeløb er kun i overensstemmelse med bestemmelserne, hvis de opfylder kravene i Kommissionens meddelelse om forsikring af kortfristede eksportkreditter (21).

| (107) | Enhver støtte til konsulentbistand til store virksomheder og eksportaktivitet (for sidstnævntes vedkommende også hvor små og mellemstore virksomheder berøres) er uforenelig med bestemmelserne for det fælles marked. Det samme gælder støtte til konsulentbistand, der udgør en fast eller periodisk aktivitet, og støtte til en virksomheds normale driftsomkostninger, såsom reklameudgifter, uanset virksomhedens størrelse. |
| --- | --- |

(107)

Enhver støtte til konsulentbistand til store virksomheder og eksportaktivitet (for sidstnævntes vedkommende også hvor små og mellemstore virksomheder berøres) er uforenelig med bestemmelserne for det fælles marked. Det samme gælder støtte til konsulentbistand, der udgør en fast eller periodisk aktivitet, og støtte til en virksomheds normale driftsomkostninger, såsom reklameudgifter, uanset virksomhedens størrelse.

VI.3.7.   Støtte inden for rammerne af Fællesskabets programmer

| (108) | Kommissionen fastslår, at denne 80 %-støtte, der ydes i henhold til bekendtgørelse 4607, ikke blev godkendt i Kommissionens beslutning vedrørende sag N192/97. Den meget høje støtteprocent og den omstændighed, at der tilsyneladende ikke lægges noget støtteberettiget formål til grund, gør denne form for støtte uforenelig med bestemmelserne, for så vidt som artikel 87, stk. 1, finder anvendelse, navnlig hvis virksomheder, som udøver økonomisk aktivitet, kan få del heri ved at deltage i fælles projekter, der modtager tilskud som led i den her omhandlede foranstaltning. |
| --- | --- |

(108)

Kommissionen fastslår, at denne 80 %-støtte, der ydes i henhold til bekendtgørelse 4607, ikke blev godkendt i Kommissionens beslutning vedrørende sag N192/97. Den meget høje støtteprocent og den omstændighed, at der tilsyneladende ikke lægges noget støtteberettiget formål til grund, gør denne form for støtte uforenelig med bestemmelserne, for så vidt som artikel 87, stk. 1, finder anvendelse, navnlig hvis virksomheder, som udøver økonomisk aktivitet, kan få del heri ved at deltage i fælles projekter, der modtager tilskud som led i den her omhandlede foranstaltning.

| (109) | Kommissionen konstaterer, at der ifølge de italienske myndigheders oplysninger kun er ydet meget begrænsede beløb til de enkelte projekter, dvs. langt under den grænse der er fastsat i de minimis-bestemmelserne. Der har således ikke været nogen indvirkning på Fællesskabets indre samhandel. Det kan derfor argumenteres, at disse foranstaltninger ikke udgør statsstøtte, som denne er defineret i traktatens artikel 87, forudsat at de italienske myndigheder godtgør over for Kommissionen, at alle krav i forbindelse med gennemførelsen af forordning 69/2001 er blevet overholdt. Endelig tager Kommissionen den omstændighed i betragtning, at det nye udkast til gennemførelsesbestemmelser til nævnte ordning ikke længere omfatter støtte til fællesprojekter som led i Leader- og Interreg-programmerne, hvori virksomhederne deltager. |
| --- | --- |

(109)

Kommissionen konstaterer, at der ifølge de italienske myndigheders oplysninger kun er ydet meget begrænsede beløb til de enkelte projekter, dvs. langt under den grænse der er fastsat i de minimis-bestemmelserne. Der har således ikke været nogen indvirkning på Fællesskabets indre samhandel. Det kan derfor argumenteres, at disse foranstaltninger ikke udgør statsstøtte, som denne er defineret i traktatens artikel 87, forudsat at de italienske myndigheder godtgør over for Kommissionen, at alle krav i forbindelse med gennemførelsen af forordning 69/2001 er blevet overholdt. Endelig tager Kommissionen den omstændighed i betragtning, at det nye udkast til gennemførelsesbestemmelser til nævnte ordning ikke længere omfatter støtte til fællesprojekter som led i Leader- og Interreg-programmerne, hvori virksomhederne deltager.

VI.3.8.   Støtte til konsulentbistand

| (110) | Kommissionen fastslår igen, at der ikke må ydes støtte til konsulentbistand m.v. til store virksomheder, medmindre dette sker som led i et uddannelsesstøtteprojekt, jf. artikel 7, stk. 7, litra a), i forordning (EF) nr. 68/2001 (22). Støtte, der ydes på andet grundlag, er uforenelig med traktaten. |
| --- | --- |

(110)

Kommissionen fastslår igen, at der ikke må ydes støtte til konsulentbistand m.v. til store virksomheder, medmindre dette sker som led i et uddannelsesstøtteprojekt, jf. artikel 7, stk. 7, litra a), i forordning (EF) nr. 68/2001 (22). Støtte, der ydes på andet grundlag, er uforenelig med traktaten.

VI.3.9.   De minimis-reglen

| (111) | Kommissionen har registreret de italienske myndigheder garanti for, at alle gældende bestemmelserne vedrørende de minimis-reglen, dvs. de regler, der nu gælder i kraft af forordning (EF) nr. 69/2001 (23), overholdes strengt, bl.a. ved hjælp af kontrolsystemet ASTAT. |
| --- | --- |

(111)

Kommissionen har registreret de italienske myndigheder garanti for, at alle gældende bestemmelserne vedrørende de minimis-reglen, dvs. de regler, der nu gælder i kraft af forordning (EF) nr. 69/2001 (23), overholdes strengt, bl.a. ved hjælp af kontrolsystemet ASTAT.

VI.4.   Støttens lovlighed vurderet på baggrund af de nye bestemmelser, der blev fremsendt ved brev A/34/747 af 25.6.2004 og senere ændret og suppleret ved brev A/34426 af 2. juni 2005.

| (112) | For så vidt angår investeringsstøtten bemærker Kommissionen, at de nye gennemførelsesbestemmelser eksplicit udelukker store virksomheder, medmindre der er tale om de minimis-støtte. |
| --- | --- |

(112)

For så vidt angår investeringsstøtten bemærker Kommissionen, at de nye gennemførelsesbestemmelser eksplicit udelukker store virksomheder, medmindre der er tale om de minimis-støtte.

| (113) | For så vidt angår investeringsstøtte til små og mellemstore virksomheder kan det konstateres, at definitionen af støtteberettigede investeringer i de nye bestemmelser opfylder de krav, der er opstillet i forordning 70/2001 (24), og at genanskaffelses- og vedligeholdelsesinvesteringer eksplicit er udelukket fra at få støtte. |
| --- | --- |

(113)

For så vidt angår investeringsstøtte til små og mellemstore virksomheder kan det konstateres, at definitionen af støtteberettigede investeringer i de nye bestemmelser opfylder de krav, der er opstillet i forordning 70/2001 (24), og at genanskaffelses- og vedligeholdelsesinvesteringer eksplicit er udelukket fra at få støtte.

| (114) | Kommissionen konstaterer endvidere, at princippet om fri etableringsret nu også overholdes formelt, hvor dette tidligere kun var tilfældet i praksis, som det fremgår af den liste, der blev fremsendt som led i proceduren (se nr. 70 i nærværende beslutning), eftersom en virksomhed kan få støtte, blot den råder over et driftsanlæg inden for Bolzano-provinsens område. |
| --- | --- |

(114)

Kommissionen konstaterer endvidere, at princippet om fri etableringsret nu også overholdes formelt, hvor dette tidligere kun var tilfældet i praksis, som det fremgår af den liste, der blev fremsendt som led i proceduren (se nr. 70 i nærværende beslutning), eftersom en virksomhed kan få støtte, blot den råder over et driftsanlæg inden for Bolzano-provinsens område.

| (115) | Princippet om støttens nødvendighed er opfyldt, idet der nu er pligt til at forelægge ansøgning, inden det pågældende projekt iværksættes. |
| --- | --- |

(115)

Princippet om støttens nødvendighed er opfyldt, idet der nu er pligt til at forelægge ansøgning, inden det pågældende projekt iværksættes.

| (116) | For så vidt angår mikrovirksomheder, finder traktatens artikel 87, stk. 1, ikke anvendelse, da der kun er tale om virksomheder, som udøver lokalsamfundsaktiviteter og som ikke kan få nogen indflydelse på Fællesskabets indre samhandel dels på grund af deres art, størrelse og beliggenhed, dels fordi virksomhederne i andre medlemsstater ikke har interesse i at få adgang til dette marked. De her undersøgte virksomheder udøver ganske bestemte aktiviteter og beskæftiger højst to personer inden for håndværkssektoren (der er i første række tale om traditionelle fag, som er ved at forsvinde, såsom skærsliber, bødker, uldkarter og -spinder, lysestøber, voksstøber, kurvemager, smed m.v.) og inden for handelen (især detailsalgshandel med hverdagsvarer, i første række madvarer, i kommuner med under tusind indbyggere fjernt fra kommercielle centre og under alle omstændigheder uden for turistprægede områder); disse håndværks- og handelsvirksomheder er anført på en udtømmende liste i de nye gennemførelsesbestemmelser. |
| --- | --- |

(116)

For så vidt angår mikrovirksomheder, finder traktatens artikel 87, stk. 1, ikke anvendelse, da der kun er tale om virksomheder, som udøver lokalsamfundsaktiviteter og som ikke kan få nogen indflydelse på Fællesskabets indre samhandel dels på grund af deres art, størrelse og beliggenhed, dels fordi virksomhederne i andre medlemsstater ikke har interesse i at få adgang til dette marked. De her undersøgte virksomheder udøver ganske bestemte aktiviteter og beskæftiger højst to personer inden for håndværkssektoren (der er i første række tale om traditionelle fag, som er ved at forsvinde, såsom skærsliber, bødker, uldkarter og -spinder, lysestøber, voksstøber, kurvemager, smed m.v.) og inden for handelen (især detailsalgshandel med hverdagsvarer, i første række madvarer, i kommuner med under tusind indbyggere fjernt fra kommercielle centre og under alle omstændigheder uden for turistprægede områder); disse håndværks- og handelsvirksomheder er anført på en udtømmende liste i de nye gennemførelsesbestemmelser.

| (117) | For så vidt angår miljøbeskyttelsesstøtte konstater Kommissionen, at den 15 %-overgangsstøtte der ydes til små og mellemstore virksomheders overholdelse af nye bindende standarder i tre år regnet fra vedtagelsen, opfylder punkt 28 i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til miljøbeskyttelse (25) (i det følgende »ramme-bestemmelserne«). |
| --- | --- |

(117)

For så vidt angår miljøbeskyttelsesstøtte konstater Kommissionen, at den 15 %-overgangsstøtte der ydes til små og mellemstore virksomheders overholdelse af nye bindende standarder i tre år regnet fra vedtagelsen, opfylder punkt 28 i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til miljøbeskyttelse (25) (i det følgende »ramme-bestemmelserne«).

| (118) | Støtte med en intensitet på 30 %, der ydes for at tilskynde virksomheder — uanset størrelse — til at overholde krav, der er strengere end Fællesskabets standarder eller for at iværksætte investeringer med sigte på miljøbeskyttelse på områder, hvor der ikke findes bindende EF-standarder, opfylder nu kravene i punkt 29 i rammebestemmelserne. |
| --- | --- |

(118)

Støtte med en intensitet på 30 %, der ydes for at tilskynde virksomheder — uanset størrelse — til at overholde krav, der er strengere end Fællesskabets standarder eller for at iværksætte investeringer med sigte på miljøbeskyttelse på områder, hvor der ikke findes bindende EF-standarder, opfylder nu kravene i punkt 29 i rammebestemmelserne.

| (119) | Støtte til konsulentbistand på miljøområdet, som kun ydes til små og mellemstore virksomheder, opfylder kravene i artikel 5, litra a), i forordning (EF) nr. 70/2001 (26) og er dermed forenelige med bestemmelserne for det fælles marked. |
| --- | --- |

(119)

Støtte til konsulentbistand på miljøområdet, som kun ydes til små og mellemstore virksomheder, opfylder kravene i artikel 5, litra a), i forordning (EF) nr. 70/2001 (26) og er dermed forenelige med bestemmelserne for det fælles marked.

| (120) | Med denne beslutning tages der ikke stilling til, hvorvidt bekendtgørelse 4007 af 4. november 2002, der tilpasser hele Bolzano-provinsens miljøbeskyttelsesstøttekompleks til Kommissionens nye retningslinjer, er forenelig med bestemmelserne, eftersom nævnte bekendtgørelse ikke er genstand for nærværende procedure. |
| --- | --- |

(120)

Med denne beslutning tages der ikke stilling til, hvorvidt bekendtgørelse 4007 af 4. november 2002, der tilpasser hele Bolzano-provinsens miljøbeskyttelsesstøttekompleks til Kommissionens nye retningslinjer, er forenelig med bestemmelserne, eftersom nævnte bekendtgørelse ikke er genstand for nærværende procedure.

| (121) | For så vidt angår beskæftigelsesstøtten konstaterer Kommissionen, at denne støtte er begrænset til ydelse af lån til forbedring af likviditeten og overholder forordning 69/2001 om de minimis-støtte (27). |
| --- | --- |

(121)

For så vidt angår beskæftigelsesstøtten konstaterer Kommissionen, at denne støtte er begrænset til ydelse af lån til forbedring af likviditeten og overholder forordning 69/2001 om de minimis-støtte (27).

| (122) | Med hensyn til internationaliseringsstøtten konstaterer Kommissionen, at kun 50 %-støtten til omkostninger i forbindelse med ekstern konsulentbistand og den første deltagelse i en given messe eller udstilling er bevaret i de fremsendte nye gennemførelsesbestemmelser, og at støtten kun ydes til små og mellemstore virksomheder. Dette er i overensstemmelse med artikel 5 i forordning 70/2001 (28). |
| --- | --- |

(122)

Med hensyn til internationaliseringsstøtten konstaterer Kommissionen, at kun 50 %-støtten til omkostninger i forbindelse med ekstern konsulentbistand og den første deltagelse i en given messe eller udstilling er bevaret i de fremsendte nye gennemførelsesbestemmelser, og at støtten kun ydes til små og mellemstore virksomheder. Dette er i overensstemmelse med artikel 5 i forordning 70/2001 (28).

| (123) | Kommissionen konstaterer, at der nu kun ydes støtte til præmien for risici, der ikke kan forsikres på markedet, i forbindelse med udførsel til tredjelande; undtaget herfra er visse OCSE-lande, hvor risikoen kan forsikres på markedet (dvs. de såkaldte »marketable countries«, eller med andre ord Australien, Canada, Island, Japan, New Zealand, Norge, Schweiz og USA). Dette er i overensstemmelse med meddelelsen om forsikring af kortfristede eksportkreditter (29). |
| --- | --- |

(123)

Kommissionen konstaterer, at der nu kun ydes støtte til præmien for risici, der ikke kan forsikres på markedet, i forbindelse med udførsel til tredjelande; undtaget herfra er visse OCSE-lande, hvor risikoen kan forsikres på markedet (dvs. de såkaldte »marketable countries«, eller med andre ord Australien, Canada, Island, Japan, New Zealand, Norge, Schweiz og USA). Dette er i overensstemmelse med meddelelsen om forsikring af kortfristede eksportkreditter (29).

VII.   KONKLUSIONER

| (124) | Kommissionen beklager, at gennemførelsesbestemmelserne til provinslov 4/97, som blev vedtaget ved bekendtgørelse 4607 af 17. december 2001, blev sat i kraft i Italiens selvstyrende Bolzano-provins uden at være blevet forhåndsanmeldt til Kommissionen; dette er en krænkelse af traktatens artikel 88, stk. 3, og de pågældende foranstaltninger er dermed ulovlige. Konsekvensen er, at gennemførelsen af støtteordning N192 (og indirekte, støtteordning NN69/95) er lovstridig, jf. artikel 16 i forordning 659/99 (30). |
| --- | --- |

(124)

Kommissionen beklager, at gennemførelsesbestemmelserne til provinslov 4/97, som blev vedtaget ved bekendtgørelse 4607 af 17. december 2001, blev sat i kraft i Italiens selvstyrende Bolzano-provins uden at være blevet forhåndsanmeldt til Kommissionen; dette er en krænkelse af traktatens artikel 88, stk. 3, og de pågældende foranstaltninger er dermed ulovlige. Konsekvensen er, at gennemførelsen af støtteordning N192 (og indirekte, støtteordning NN69/95) er lovstridig, jf. artikel 16 i forordning 659/99 (30).

| (125) | Kommissionen besluttede derfor at indlede en formel procedure med henblik på en undersøgelse af den pågældende støtte. |
| --- | --- |

(125)

Kommissionen besluttede derfor at indlede en formel procedure med henblik på en undersøgelse af den pågældende støtte.

| (126) | Under proceduren har de italienske myndigheder imidlertid meddelt, at de fleste af de bestemmelser i bekendtgørelse 4607/2001, som Kommissionen i sin undersøgelse har fundet uforenelige med traktaten, for ikke at sige ulovlige, aldrig er blevet bragt i anvendelse eller kun er blevet bragt i anvendelse i meget få tilfælde, og det kun for meget beskedne beløb, dvs. beløb, som ligger langt under de minimis-grænsen, og dette gælder også for små og mellemstore virksomheder. |
| --- | --- |

(126)

Under proceduren har de italienske myndigheder imidlertid meddelt, at de fleste af de bestemmelser i bekendtgørelse 4607/2001, som Kommissionen i sin undersøgelse har fundet uforenelige med traktaten, for ikke at sige ulovlige, aldrig er blevet bragt i anvendelse eller kun er blevet bragt i anvendelse i meget få tilfælde, og det kun for meget beskedne beløb, dvs. beløb, som ligger langt under de minimis-grænsen, og dette gælder også for små og mellemstore virksomheder.

| (127) | Italien har fremsendt forskellige oplysninger herom, bl.a. vedrørende antallet og omfanget af den støtte, der er ydet til de mest kontroversielle aspekter af de forskellige særforanstaltninger i ordningen. Det fremgår heraf, at der ikke er ydet investeringsstøtte til store virksomheder på grundlag af denne ordning. Støtte af denne art har været forbeholdt små og mellemstore virksomheder, som fastsat i den beslutning, hvori Kommissionen godkendte støtteordning N 192/97 og NN 69/95. |
| --- | --- |

(127)

Italien har fremsendt forskellige oplysninger herom, bl.a. vedrørende antallet og omfanget af den støtte, der er ydet til de mest kontroversielle aspekter af de forskellige særforanstaltninger i ordningen. Det fremgår heraf, at der ikke er ydet investeringsstøtte til store virksomheder på grundlag af denne ordning. Støtte af denne art har været forbeholdt små og mellemstore virksomheder, som fastsat i den beslutning, hvori Kommissionen godkendte støtteordning N 192/97 og NN 69/95.

| (128) | De italienske myndigheder har samarbejdet aktivt, idet de har suspenderet visse bestemmelser, der vil blive afskaffet snarest muligt (i første række støtte til konsulentbistand til store virksomheder) og foreslået at ændre gennemførelsesbestemmelserne til den støtte, der er genstand for denne procedure. |
| --- | --- |

(128)

De italienske myndigheder har samarbejdet aktivt, idet de har suspenderet visse bestemmelser, der vil blive afskaffet snarest muligt (i første række støtte til konsulentbistand til store virksomheder) og foreslået at ændre gennemførelsesbestemmelserne til den støtte, der er genstand for denne procedure.

| (129) | Kommissionen mærker sig de garantier og de forsikringer, som Italien har givet vedrørende overholdelsen af vilkårene og de minimis-grænsen, om hvis udbredte brug Kommissionen havde givet udtryk for tvivl ved procedurens igangsættelse. |
| --- | --- |

(129)

Kommissionen mærker sig de garantier og de forsikringer, som Italien har givet vedrørende overholdelsen af vilkårene og de minimis-grænsen, om hvis udbredte brug Kommissionen havde givet udtryk for tvivl ved procedurens igangsættelse.

| (130) | Da der ikke er ydet støtte til udelukkede sektorer eller til eksportaktiviteter, og da der ikke forudsættes nogen form for præference for indenlandske varer i forhold til importerede, kan støtten henføres under de minimis-bestemmelserne, jf. forordning 69/2001, forudsat at grænsen på 100 000 EUR pr. virksomhed pr. treårsperiode ikke overskrides. Denne støtte omfattes således ikke af traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(130)

Da der ikke er ydet støtte til udelukkede sektorer eller til eksportaktiviteter, og da der ikke forudsættes nogen form for præference for indenlandske varer i forhold til importerede, kan støtten henføres under de minimis-bestemmelserne, jf. forordning 69/2001, forudsat at grænsen på 100 000 EUR pr. virksomhed pr. treårsperiode ikke overskrides. Denne støtte omfattes således ikke af traktatens artikel 87, stk. 1.

| (131) | Kommissionen konstaterer endvidere, at en beslutning vedrørende en støtteordning ikke på forhånd udelukker muligheden for, at enkeltforanstaltninger ikke betragtes som statsstøtte (for eksempel hvis foranstaltningen opfylder de minimis-kravene, jf. den foregående betragtning) eller at de i kraft af deres art helt eller delvis er forenelige med bestemmelserne for det fælles marked (f.eks. hvis de kan henføres under en undtagelsesordning). |
| --- | --- |

(131)

Kommissionen konstaterer endvidere, at en beslutning vedrørende en støtteordning ikke på forhånd udelukker muligheden for, at enkeltforanstaltninger ikke betragtes som statsstøtte (for eksempel hvis foranstaltningen opfylder de minimis-kravene, jf. den foregående betragtning) eller at de i kraft af deres art helt eller delvis er forenelige med bestemmelserne for det fælles marked (f.eks. hvis de kan henføres under en undtagelsesordning).

| (132) | I det foreliggende tilfælde er det tænkeligt — på baggrund af ovenstående nr. 124-131 og overvejelserne i afsnit VI.3 om, hvorvidt de foranstaltninger, gennemførelsen af bekendtgørelse 4607/2001 resulterer i, er forenelige med bestemmelserne — at beløbet ikke, eller kun i meget begrænset omfang, bør kræves tilbagebetalt; Kommissionens faste praksis er dog, at støtte, som i medfør af traktatens artikel 88 er erklæret uforenelig med traktaten eller ulovlig, altid kræves tilbagebetalt. Denne praksis er slået fast i artikel 14 i forordning nr. 659/99 (31). |
| --- | --- |

(132)

I det foreliggende tilfælde er det tænkeligt — på baggrund af ovenstående nr. 124-131 og overvejelserne i afsnit VI.3 om, hvorvidt de foranstaltninger, gennemførelsen af bekendtgørelse 4607/2001 resulterer i, er forenelige med bestemmelserne — at beløbet ikke, eller kun i meget begrænset omfang, bør kræves tilbagebetalt; Kommissionens faste praksis er dog, at støtte, som i medfør af traktatens artikel 88 er erklæret uforenelig med traktaten eller ulovlig, altid kræves tilbagebetalt. Denne praksis er slået fast i artikel 14 i forordning nr. 659/99 (31).

| (133) | Kommissionen pålægger Italien at vedtage alle fornødne bestemmelser for at få uforenelig støtte tilbagebetalt af støttemodtagerne, medmindre der er tale om enkelttilfælde, der opfylder betingelserne for at kunne erklæres forenelige med de gældende bestemmelser. Kommissionen anmoder derfor de italienske myndigheder om at sørge for, at støttemodtagerne tilbagebetaler støtten med renter inden for en frist på 2 måneder regnet fra datoen for denne beslutning. |
| --- | --- |

(133)

Kommissionen pålægger Italien at vedtage alle fornødne bestemmelser for at få uforenelig støtte tilbagebetalt af støttemodtagerne, medmindre der er tale om enkelttilfælde, der opfylder betingelserne for at kunne erklæres forenelige med de gældende bestemmelser. Kommissionen anmoder derfor de italienske myndigheder om at sørge for, at støttemodtagerne tilbagebetaler støtten med renter inden for en frist på 2 måneder regnet fra datoen for denne beslutning.

| (134) | Det følger af artikel 14, stk. 2 i forordning 659/99, at støtte, der skal tilbagebetales, omfatter rente, som beregnes på grundlag af bestemmelserne i kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 (32). Renten beregnes fra det tidspunkt, hvor modtageren har fået adgang til den ulovlige støtte, til det tidspunkt, hvor denne tilbagebetales. |
| --- | --- |

(134)

Det følger af artikel 14, stk. 2 i forordning 659/99, at støtte, der skal tilbagebetales, omfatter rente, som beregnes på grundlag af bestemmelserne i kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 (32). Renten beregnes fra det tidspunkt, hvor modtageren har fået adgang til den ulovlige støtte, til det tidspunkt, hvor denne tilbagebetales.

| (135) | Kommissionen anmoder Italien om at returnere vedlagte formular vedrørende afviklingen af tilbagebetalingsproceduren, opstille en liste over, hvem der har modtaget støtte, der skal tilbagebetales, og give en klar redegørelse for, hvilke konkrete foranstaltninger der vedtages med henblik på en øjeblikkelig og effektiv tilbagebetaling. Der skal endvidere senest to måneder efter modtagelsen af dette brev indsendes en komplet liste over samtlige de i denne beslutning omhandlede støtteforanstaltninger med angivelse af, for hver foranstaltning, hvor stort et beløb der er udbetalt, hvor stort et beløb der kan godkendes i kraft af en af de ovenstående undtagelser, og hvor stort et beløb der skal tilbagebetales. |
| --- | --- |

(135)

Kommissionen anmoder Italien om at returnere vedlagte formular vedrørende afviklingen af tilbagebetalingsproceduren, opstille en liste over, hvem der har modtaget støtte, der skal tilbagebetales, og give en klar redegørelse for, hvilke konkrete foranstaltninger der vedtages med henblik på en øjeblikkelig og effektiv tilbagebetaling. Der skal endvidere senest to måneder efter modtagelsen af dette brev indsendes en komplet liste over samtlige de i denne beslutning omhandlede støtteforanstaltninger med angivelse af, for hver foranstaltning, hvor stort et beløb der er udbetalt, hvor stort et beløb der kan godkendes i kraft af en af de ovenstående undtagelser, og hvor stort et beløb der skal tilbagebetales.

| (136) | Kommissionen opfordrer Italien til inden for en frist på to måneder efter datoen for denne beslutning at forelægge dokumentation for, at tilbagebetalingsproceduren er blevet iværksat over for virksomheder, der har modtaget støtte, som er ulovlig eller uforenelig med bestemmelserne (f.eks. i form af cirkulærer, udstedte tilbagebetalingskrav osv.) . |
| --- | --- |

(136)

Kommissionen opfordrer Italien til inden for en frist på to måneder efter datoen for denne beslutning at forelægge dokumentation for, at tilbagebetalingsproceduren er blevet iværksat over for virksomheder, der har modtaget støtte, som er ulovlig eller uforenelig med bestemmelserne (f.eks. i form af cirkulærer, udstedte tilbagebetalingskrav osv.) .

| (137) | De nye gennemførelsesbestemmelser, der er indsendt ved brev A/34747 af 25. juni 2004 og ændret og suppleret ved brev 34426 af 2. juni 2005, opfylder kravene for at kunne betragtes som forenelige med bestemmelserne for det fælles marked, jf. redegørelsen for de enkelte tilfælde i afsnit VI.4 (nr. 112-123) |
| --- | --- |

(137)

De nye gennemførelsesbestemmelser, der er indsendt ved brev A/34747 af 25. juni 2004 og ændret og suppleret ved brev 34426 af 2. juni 2005, opfylder kravene for at kunne betragtes som forenelige med bestemmelserne for det fælles marked, jf. redegørelsen for de enkelte tilfælde i afsnit VI.4 (nr. 112-123)

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Gennemførelsesbestemmelserne for provinslov 4/97, der blev vedtaget ved bekendtgørelse 4607 af 17. december 2001, er ulovlige, fordi de ikke er blevet forhåndsanmeldt til Kommissionen som krævet i traktatens artikel 88, stk. 3. Konsekvensen er, at gennemførelsen af støtteordning N192/1997, og indirekte NN69/1995, er lovstridig.

Artikel 2

Følgende støtteforanstaltninger i bekendtgørelse 4607/2001 er uforenelige med fællesmarkedet:

| a) | enhver form for investeringsstøtte til store virksomheder |
| --- | --- |

a)

enhver form for investeringsstøtte til store virksomheder

| b) | støtte til små og mellemstore virksomheder, der ydes med henblik på genanskaffelsesinvestering, og enhver investeringsstøtte for så vidt angår den del, der overskrider bruttointensitetsgrænsen på 15 % for små virksomheders vedkommende, og 7,5 % for mellemstore virksomheders vedkommende |
| --- | --- |

b)

støtte til små og mellemstore virksomheder, der ydes med henblik på genanskaffelsesinvestering, og enhver investeringsstøtte for så vidt angår den del, der overskrider bruttointensitetsgrænsen på 15 % for små virksomheders vedkommende, og 7,5 % for mellemstore virksomheders vedkommende

| c) | investeringsstøtte til mikrovirksomheder med undtagelse af den støtte, der omhandles i artikel 3, for så vidt angår den del af støtten, der overskrider bruttointensitetsgrænsen på 15 % |
| --- | --- |

c)

investeringsstøtte til mikrovirksomheder med undtagelse af den støtte, der omhandles i artikel 3, for så vidt angår den del af støtten, der overskrider bruttointensitetsgrænsen på 15 %

| d) | efter ikrafttrædelsen af Fællesskabets nye rammebestemmelser for statsstøtte til miljøbeskyttelse (33) og efter medlemsstatens accept (34) af forslaget om passende foranstaltninger med henblik på overholdelse af tidligere godkendte ordninger, jf. punkt 77 i ovennævnte rammebestemmelser, dvs. efter den 1. januar 2002:






  i. | støtte til investering i miljøbeskyttelse med henblik på overholdelse af Fællesskabets netop ikrafttrådte bindende standarder for så vidt angår den del, der overskrider bruttointensitetsgrænsen på 15 %, hvor der er tale om små og mellemstore virksomheder, og i alle tilfælde, hvor der er tale om store virksomheder |
| --- | --- | --- |

d)

efter ikrafttrædelsen af Fællesskabets nye rammebestemmelser for statsstøtte til miljøbeskyttelse (33) og efter medlemsstatens accept (34) af forslaget om passende foranstaltninger med henblik på overholdelse af tidligere godkendte ordninger, jf. punkt 77 i ovennævnte rammebestemmelser, dvs. efter den 1. januar 2002:

i.

støtte til investering i miljøbeskyttelse med henblik på overholdelse af Fællesskabets netop ikrafttrådte bindende standarder for så vidt angår den del, der overskrider bruttointensitetsgrænsen på 15 %, hvor der er tale om små og mellemstore virksomheder, og i alle tilfælde, hvor der er tale om store virksomheder

| ii. | støtte til investering i miljøbeskyttelse med det formål at overholde strengere krav end kravene i Fællesskabets obligatoriske standarder — og herunder også krav på felter, hvor der ikke er opstillet sådanne standarder — for så vidt angår den del, der overskrider bruttointensitetsgrænsen på 30 %, for store virksomheders vedkommende (40 % for små og mellemstore virksomheders vedkommende) |
| --- | --- |

ii.

støtte til investering i miljøbeskyttelse med det formål at overholde strengere krav end kravene i Fællesskabets obligatoriske standarder — og herunder også krav på felter, hvor der ikke er opstillet sådanne standarder — for så vidt angår den del, der overskrider bruttointensitetsgrænsen på 30 %, for store virksomheders vedkommende (40 % for små og mellemstore virksomheders vedkommende)

| iii. | enhver form for støtte til konsulentbistand på miljøområdet med henblik på store virksomheder. |
| --- | --- |

iii.

enhver form for støtte til konsulentbistand på miljøområdet med henblik på store virksomheder.

| e) | internationaliseringsstøtte, bortset fra støtte til små og mellemstore virksomheders første deltagelse i en messe eller udstilling, og støtte, der opfylder kriterierne i Kommissionens meddelelse om forsikring af kortfristede eksportkreditter (35) |
| --- | --- |

e)

internationaliseringsstøtte, bortset fra støtte til små og mellemstore virksomheders første deltagelse i en messe eller udstilling, og støtte, der opfylder kriterierne i Kommissionens meddelelse om forsikring af kortfristede eksportkreditter (35)

| f) | såkaldt »beskæftigelsesstøtte« (i realiteten støtte til konsulentbistand og udgifter i forbindelse med registrering af varemærker) til store virksomheder |
| --- | --- |

f)

såkaldt »beskæftigelsesstøtte« (i realiteten støtte til konsulentbistand og udgifter i forbindelse med registrering af varemærker) til store virksomheder

| g) | enhver form for støtte til konsulentbistand til store virksomheder |
| --- | --- |

g)

enhver form for støtte til konsulentbistand til store virksomheder

| h) | støtte med en intensitet på 80 %, der ydes til fælles projekter som led i Fællesskabets programmer, og som også kommer virksomheder til gavn. |
| --- | --- |

h)

støtte med en intensitet på 80 %, der ydes til fælles projekter som led i Fællesskabets programmer, og som også kommer virksomheder til gavn.

Artikel 3

De foranstaltninger, der er fastsat i de nye gennemførelsesbestemmelser til støtteordning N192/97, der blev fremsendt ved brev 34747 af 25. juni 2004 og senere ændret og suppleret ved brev A/34426 af 2. juni 2005, og som tager sigte på mikrovirksomheder med højst to ansatte, der varetager visse former for håndværksarbejde inden for traditionelle typiske fag, der er på vej til at forsvinde, eller visse lokalsamfundsaktiviteter inden for handelsfaget, og som er anført på en udtømmende liste i gennemførelsesbestemmelserne, er ikke støtte i den forstand, der er defineret i traktatens artikel 87, stk. 1.

Artikel 4

De andre end de i artikel 3 omhandlede foranstaltninger, som er fastsat i de nye gennemførelsesbestemmelser til støtteordning N192/97, der blev fremsendt ved brev A/34747 af 25. juni 2004 og senere ændret og suppleret ved brev 34426 af 2. juni 2005, er forenelige med fællesmarkedet.

Artikel 5

1.   Italien træffer alle fornødne foranstaltninger for at sikre, at den i artikel 2 omhandlede traktatstridige og ulovlige støtte tilbagebetales i de tilfælde, hvor den er udbetalt til støttemodtagerne.

2.   Italien standser enhver udbetaling af den traktatstridige støtte fra tidspunktet for denne beslutning.

3.   Tilbagebetalingen sker øjeblikkeligt og ifølge procedurerne i landets lovgivning, forudsat at disse tillader en øjeblikkelig og reel gennemførelse af denne beslutning.

4.   Den støtte, der skal tilbagebetales, omfatter renter beregnet fra det tidspunkt, hvor støtten er stillet til rådighed for modtageren, til det tidspunkt, hvor den tilbagebetales.

5.   Renten beregnes ifølge bestemmelserne i kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93.

6.   Italien pålægger alle modtagere af den i artikel 2 omhandlede ulovlige støtte at tilbagebetale den med renter beregnet som fastsat ovenfor inden for en frist på to måneder regnet fra denne beslutnings meddelelsestidspunkt.

Artikel 6

Senest to måneder efter meddelelse af denne beslutning underretter Italien Kommissionen om, hvilke foranstaltninger der er planlagt eller truffet for efterkomme beslutningen, idet landet returnerer det spørgeskema, der er bilag til denne beslutning, i udfyldt stand.

Inden for samme frist fremsender Italien en udtømmende liste over samtlige de støtteforanstaltninger, denne beslutning omhandler, idet det for de enkelte foranstaltninger oplyses, hvor stort et beløb der er udbetalt, hvor stort et beløb der kan godkendes i medfør af en af de nævnte undtagelser, og hvor stort et beløb der skal tilbagebetales. Inden for samme frist fremsender Italien dokumentation for, at tilbagebetalingsproceduren er blevet iværksat over for virksomheder, der har modtaget ulovlig og traktatstridig støtte.

Artikel 7

Denne beslutning er rettet til Den Italienske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. september 2005.

På Kommissionens vegne

Neelie KROES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT C 120 af 22.5.2003, s. 2.

1

(2)  Jf. fodnote 1.

2

(3)  EFT C 47 af 1998, s. 4, i skemaform.

3

(4)  EFT C 188 af 1996, s. 1-2, i skemaform.

4

(5)  Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (i dag 88), EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1.

5

(6)  Kommissionens forordning (EF) nr. 70/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, EFT L 10 af 13.1.2001, s. 33.

6

(7)  Denne liste findes i fodnoten til side 3 i skema A i bilag 1 »settore artigianato« i bekendtgørelse 4607.

7

(8)  Jf. punkt 3.1 i bilag 1 »settore artigianato« i bekendtgørelse 4607/2001.

8

(9)  Kommissionens henstilling 96/280/EF af 3. april 1996 vedrørende definitionen af små og mellemstore virksomheder, EFT L 107 af 30.4.1996 s. 4.

9

(10)  EFT C 72 af 10.3.1994, s. 3.

10

(11)  EFT C 37 af 3.2.2001, s. 3.

11

(12)  Kommissionens forordning (EF) nr. 70/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, EFT L 10 af 13.1.2001, s. 33.

12

(13)  Dvs. støtte, der direkte afhænger af eksportmængde, oprettelse og drift af distributionsnet, og andre løbende udgifter i forbindelse med eksportvirksomhed.

13

(14)  Kommissionens forordning (EF) nr. 69/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på de minimis-støtte, EFT L 10 af 13.1.2001, s. 30.

14

(15)  EFT C 68 af 6.3.1996, s. 9.

15

(16)  Jf. fodnote 14.

16

(17)  Meddelelse fra Kommissionen om de minimis-støtteordninger, EFT C 68 af 6.3.1996, s. 9.

17

(18)  Kommissionens henstilling 96/280/EF af 3. april 1996 vedrørende definitionen af små og mellemstore virksomheder, EFT L 107 af 30.4.1996, s. 4.

18

(19)  Kommissionens henstilling af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder, EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36.

19

(20)  Kommissionens forordning (EF) nr. 364/2004 af 25. februar 2004 om ændring af forordning (EF) nr. 70/2001 for så vidt angår udvidelse af dens anvendelsesområde til også at omfatte støtte til forskning og udvikling, EUT L 63 af 28.2.2004, s. 22.

20

(21)  EFT C 281 af 17.9.1997, s. 4, ændret ved meddelelse 2001/C 217/02, EFT C 217 af 2.8.2001, s. 2.

21

(22)  EFT L 10 af 13.1.2001, s. 20.

22

(23)  Jf. fodnote 14.

23

(24)  Jf. fodnote 14.

24

(25)  EFT C 37 af 3.2.2001, s. 3.

25

(26)  Kommissionens forordning (EF) nr. 70/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, EFT L 10 af 13.1.2001, s. 33.

26

(27)  Jf. fodnote 14.

27

(28)  Jf. fodnote 26.

28

(29)  Meddelelse fra Kommissionen til medlemsstaterne om ændring af meddelelse i henhold til EF-traktatens artikel 93, stk. 1, med henblik på anvendelse af traktatens artikel 92 og 93 på kortfristet eksportkreditforsikring, EFT C 217 af 2.8.2001, s. 2.

29

(30)  Jf. fodnote 5.

30

(31)  Jf. fodnote 5.

31

(32)  Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (i dag 88), EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1.

32

(33)  EF-rammebestemmelser for statsstøtte til miljøbeskyttelse, EFT C 37 af 3.2.2001, s. 3.

33

(34)  Ved brev nr. 4592 af 5.4.2001, indgået den 6.4.2001 (A/32899).

34

(35)  EFT af 17.9.1997, s. 4, ændret ved meddelelse 2001/C 217/02, EFT C 217 af 2.8.2001, s. 2.

35

---

BILAG

Oplysninger om gennemførelse af Kommissionens beslutning C(2005)2723

1.   Antal støttemodtagere og tilbagebetalingsbeløb i alt

| 1.1 | Udførlig redegørelse for beregningen af de støttebeløb, der skal tilbagebetales af støttemodtagerne






  — | kapital |
| --- | --- | --- |

1.1

Udførlig redegørelse for beregningen af de støttebeløb, der skal tilbagebetales af støttemodtagerne

—

kapital

| — | renter. |
| --- | --- |

—

renter.

| 1.2. | Hvor stort et samlet beløb skal der tilbagebetales i forbindelse med den støtte, der er ulovligt udbetalt på grundlag af den ovenfor omhandlede ordning (beregnet i bruttosubventionsækvivalent, fremskrevet til ...)? |
| --- | --- |

1.2.

Hvor stort et samlet beløb skal der tilbagebetales i forbindelse med den støtte, der er ulovligt udbetalt på grundlag af den ovenfor omhandlede ordning (beregnet i bruttosubventionsækvivalent, fremskrevet til ...)?

| 1.3. | Hvor mange virksomheder skal tilbagebetale ulovlig støtte, der er udbetalt på grundlag af den ovenfor omhandlede ordning? |
| --- | --- |

1.3.

Hvor mange virksomheder skal tilbagebetale ulovlig støtte, der er udbetalt på grundlag af den ovenfor omhandlede ordning?

2.   Planlagte og iværksatte foranstaltninger til tilbagebetaling af støtten

| 2.1. | Udførlig redegørelse for, hvilke foranstaltninger der er planlagt, og hvilke foranstaltninger der allerede er gennemført med henblik på en øjeblikkelig og reel tilbagebetaling af støtten. Retsgrundlaget for foranstaltningerne angives nærmere. |
| --- | --- |

2.1.

Udførlig redegørelse for, hvilke foranstaltninger der er planlagt, og hvilke foranstaltninger der allerede er gennemført med henblik på en øjeblikkelig og reel tilbagebetaling af støtten. Retsgrundlaget for foranstaltningerne angives nærmere.

| 2.2. | Hvornår er beløbet tilbagebetalt fuldt ud? |
| --- | --- |

2.2.

Hvornår er beløbet tilbagebetalt fuldt ud?

3.   Oplysninger om de enkelte støttemodtagere

| 3.1. | Udfyld nedenstående skema med oplysninger om de virksomheder, som skal tilbagebetale ulovlig støtte, der er udbetalt på grundlag af den ovenfor omhandlede ordning:







  Støttemodtager | Ulovligt udbetalt støttebeløb (1)

  Valuta:...... | Tilbagebetalt beløb (2)

  Valuta:....... |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

3.1.

Udfyld nedenstående skema med oplysninger om de virksomheder, som skal tilbagebetale ulovlig støtte, der er udbetalt på grundlag af den ovenfor omhandlede ordning:

Støttemodtager

Ulovligt udbetalt støttebeløb (1)

Valuta:......

Tilbagebetalt beløb (2)

Valuta:.......

---

(1)  dvs. det beløb, der er udbetalt til støttemodtageren (i bruttosubventionsækvivalent)

(2)  tilbagebetalt bruttobeløb (rente iberegnet)

---

| 28.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 383/16 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 383/16

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 6. september 2005

om Statsstøtte

Portugal — forlængelse af fristen for levering af to tankskibe til transport af kemiske produkter bygget af Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A.

(meddelt under nummer C(2005) 3268)

(Kun den portugisiske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2006/946/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1540/98 om nye regler for støtte til skibsbygningsindustrien (1) (herefter kaldet »skibsbygningsforordningen«), særlig artikel 3, stk. 2,

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (2), under hensyntagen til disse bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

I.   SAGSFORLØB

| (1) | Ved brev af 21. januar 2004, registreret af Kommissionen den 29. januar samme år, anmodede Portugal Kommissionen om forlængelse af den treårige frist for levering af to tankskibe til transport af kemiske produkter bygget af Estaleiros Navais de Viana do Castelo. Ved brev af 1. april 2004 (registreret den 2. april 2004), 11. juni 2004 (registreret den 15. juni 2004) og 24. august 2004 (registreret den 31. august 2004) forelagde Portugal Kommissionen supplerende oplysninger. |
| --- | --- |

(1)

Ved brev af 21. januar 2004, registreret af Kommissionen den 29. januar samme år, anmodede Portugal Kommissionen om forlængelse af den treårige frist for levering af to tankskibe til transport af kemiske produkter bygget af Estaleiros Navais de Viana do Castelo. Ved brev af 1. april 2004 (registreret den 2. april 2004), 11. juni 2004 (registreret den 15. juni 2004) og 24. august 2004 (registreret den 31. august 2004) forelagde Portugal Kommissionen supplerende oplysninger.

| (2) | Ved brev af 20. oktober 2004 underrettede Kommissionen Portugal om sin beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, vedrørende ovennævnte støtte. |
| --- | --- |

(2)

Ved brev af 20. oktober 2004 underrettede Kommissionen Portugal om sin beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, vedrørende ovennævnte støtte.

| (3) | Ved brev af 23. november 2004 (registreret den 1. december samme år) fremsatte de portugisiske myndigheder deres kommentarer inden for rammerne af denne procedure. |
| --- | --- |

(3)

Ved brev af 23. november 2004 (registreret den 1. december samme år) fremsatte de portugisiske myndigheder deres kommentarer inden for rammerne af denne procedure.

| (4) | Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (3). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den omhandlede støtte. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (3). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den omhandlede støtte.

| (5) | Kommissionen modtog bemærkninger fra interesserede parter, som den videresendte til Portugal, der herved havde mulighed for at kommentere dem. Portugals kommentarer blev modtaget ved brev af 3. marts 2005 (registreret den 7. marts samme år). Der blev den 22. april 2005 afholdt et møde mellem Kommissionens tjenestegrene og de portugisiske myndigheder. Ved brev af 23. maj 2005 (registreret den 27. maj samme år) fremsatte Portugal yderligere kommentarer. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen modtog bemærkninger fra interesserede parter, som den videresendte til Portugal, der herved havde mulighed for at kommentere dem. Portugals kommentarer blev modtaget ved brev af 3. marts 2005 (registreret den 7. marts samme år). Der blev den 22. april 2005 afholdt et møde mellem Kommissionens tjenestegrene og de portugisiske myndigheder. Ved brev af 23. maj 2005 (registreret den 27. maj samme år) fremsatte Portugal yderligere kommentarer.

II.   DETALJERET BESKRIVELSE AF STØTTEN

| (6) | Den anmeldte foranstaltning består i, at der ydes driftsstøtte i forbindelse med en kontrakt indhentet af Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A vedrørende bygning af to tankskibe med benævnelsen C-224 og C-225 til transport af olieprodukter og kemiske produkter. Støtten beløber sig til 2 675 275 EUR pr. skib. |
| --- | --- |

(6)

Den anmeldte foranstaltning består i, at der ydes driftsstøtte i forbindelse med en kontrakt indhentet af Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A vedrørende bygning af to tankskibe med benævnelsen C-224 og C-225 til transport af olieprodukter og kemiske produkter. Støtten beløber sig til 2 675 275 EUR pr. skib.

| (7) | Portugal anmeldte foranstaltningen under skibsbygningsforordningen (4). I henhold til artikel 3 i denne forordning kan der ydes driftsstøtte i forbindelse med kontrakter om skibsbygning, der indgås inden den 31. december 2000, hvis skibene leveres senest tre år efter datoen for kontraktundertegnelsen. Der kan derfor ikke ydes driftsstøtte i tilknytning til kontrakter om skibe, der leveres mere end tre år efter datoen for kontraktens undertegnelse, medmindre Kommissionen forlænger fristen efter artikel 3, stk. 2, afsnit 2, i samme forordning. |
| --- | --- |

(7)

Portugal anmeldte foranstaltningen under skibsbygningsforordningen (4). I henhold til artikel 3 i denne forordning kan der ydes driftsstøtte i forbindelse med kontrakter om skibsbygning, der indgås inden den 31. december 2000, hvis skibene leveres senest tre år efter datoen for kontraktundertegnelsen. Der kan derfor ikke ydes driftsstøtte i tilknytning til kontrakter om skibe, der leveres mere end tre år efter datoen for kontraktens undertegnelse, medmindre Kommissionen forlænger fristen efter artikel 3, stk. 2, afsnit 2, i samme forordning.

| (8) | Portugal anmodede om forlængelse af den treårige frist for levering af de to tankskibe til transport af olieprodukter og kemiske produkter bygget af Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. Portugal fremførte, at anmodningen var berettiget på grund af projektets komplicerede tekniske karakter sammenholdt med uforudseelige omstændigheder som beskrevet i det følgende. |
| --- | --- |

(8)

Portugal anmodede om forlængelse af den treårige frist for levering af de to tankskibe til transport af olieprodukter og kemiske produkter bygget af Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. Portugal fremførte, at anmodningen var berettiget på grund af projektets komplicerede tekniske karakter sammenholdt med uforudseelige omstændigheder som beskrevet i det følgende.

| (9) | Portugal oplyste i den forbindelse, at kontrakterne om bygning af de to skibe blev undertegnet den 22. december 2000 mellem Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A. og Alpha Navigation Ltd (herefter benævnt »de oprindelige kontrakter«). Den 14. maj 2001 overdrog Alpha Navigation sine kontrakter til en virksomhed hjemmehørende i Finland, ABB Credit OY, ved hjælp af en overdragelsesaftale, der blev undertegnet af de tre berørte parter: Alpha Navigation, ABB Credit OY og Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. Den nye ejer anmodede om at få ændret skibenes specifikationer, således at de blev bragt i overensstemmelse med »Klasse IA super« med henblik på sejlads i isfyldte farvande, og undertegnede derfor den 14. maj 2001 en ændret og revideret kontrakt vedrørende bygning af skibene med Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. |
| --- | --- |

(9)

Portugal oplyste i den forbindelse, at kontrakterne om bygning af de to skibe blev undertegnet den 22. december 2000 mellem Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A. og Alpha Navigation Ltd (herefter benævnt »de oprindelige kontrakter«). Den 14. maj 2001 overdrog Alpha Navigation sine kontrakter til en virksomhed hjemmehørende i Finland, ABB Credit OY, ved hjælp af en overdragelsesaftale, der blev undertegnet af de tre berørte parter: Alpha Navigation, ABB Credit OY og Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. Den nye ejer anmodede om at få ændret skibenes specifikationer, således at de blev bragt i overensstemmelse med »Klasse IA super« med henblik på sejlads i isfyldte farvande, og undertegnede derfor den 14. maj 2001 en ændret og revideret kontrakt vedrørende bygning af skibene med Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A.

| (10) | Ifølge de portugisiske myndigheder havde de specifikationsændringer, som den nye ejer af skibene havde ønsket, indflydelse på flere af deres karakteristika og de anvendte materialer, hvilket krævede, at skibsværftet anvendte nye teknikker, og det medførte forsinkelser af bygningsarbejdet. Portugal påpegede, at de vigtigste problemer som følge af skibsbygningsprojektets komplicerede tekniske karakter var følgende:






  — | Tilpasning af de oprindelige projekter, således at skibene opfyldte betingelserne for sejlads i isfyldte farvande for »Klasse IA super«. |
| --- | --- | --- |

(10)

Ifølge de portugisiske myndigheder havde de specifikationsændringer, som den nye ejer af skibene havde ønsket, indflydelse på flere af deres karakteristika og de anvendte materialer, hvilket krævede, at skibsværftet anvendte nye teknikker, og det medførte forsinkelser af bygningsarbejdet. Portugal påpegede, at de vigtigste problemer som følge af skibsbygningsprojektets komplicerede tekniske karakter var følgende:

—

Tilpasning af de oprindelige projekter, således at skibene opfyldte betingelserne for sejlads i isfyldte farvande for »Klasse IA super«.

| — | Anvendelse af en ny norm, ISO 8501-3, vedrørende overfladebehandling af stål inden påføring af maling. Denne norm var endnu ikke vedtaget ved kontrakternes underskrivelse (5). Portugal gjorde gældende, at dette nødvendiggjorde en uddannelsesperiode for værftets arbejdere. |
| --- | --- |

—

Anvendelse af en ny norm, ISO 8501-3, vedrørende overfladebehandling af stål inden påføring af maling. Denne norm var endnu ikke vedtaget ved kontrakternes underskrivelse (5). Portugal gjorde gældende, at dette nødvendiggjorde en uddannelsesperiode for værftets arbejdere.

| — | Påføring af en særlig maling, »Marineline 784«, som er langsommere at anvende en traditionel maling. |
| --- | --- |

—

Påføring af en særlig maling, »Marineline 784«, som er langsommere at anvende en traditionel maling.

| — | Yderligere ændringer, som skibenes ejer anmodede om at få foretaget i løbet af bygningsperioden. |
| --- | --- |

—

Yderligere ændringer, som skibenes ejer anmodede om at få foretaget i løbet af bygningsperioden.

| — | Stålpladerne blev leveret med betydelige fejl, som nødvendiggjorde udbedring. |
| --- | --- |

—

Stålpladerne blev leveret med betydelige fejl, som nødvendiggjorde udbedring.

| (11) | Efter Portugals opfattelse var navnlig problemerne med anvendelsen af den nye norm og leverancen af defekte stålplader uforudseelige omstændigheder. |
| --- | --- |

(11)

Efter Portugals opfattelse var navnlig problemerne med anvendelsen af den nye norm og leverancen af defekte stålplader uforudseelige omstændigheder.

| (12) | Ifølge de betingelser, der var fastlagt med ABB Credit OY, skulle skibsværftet levere skib C 224 den 30. oktober 2003 og skib C 225 den 15. november 2003, dvs. inden for leveringsfristen på tre år. På grund af de nævnte forhold blev skibene imidlertid først leveret henholdsvis den 29. oktober 2004 og den 4. februar 2005 (6). |
| --- | --- |

(12)

Ifølge de betingelser, der var fastlagt med ABB Credit OY, skulle skibsværftet levere skib C 224 den 30. oktober 2003 og skib C 225 den 15. november 2003, dvs. inden for leveringsfristen på tre år. På grund af de nævnte forhold blev skibene imidlertid først leveret henholdsvis den 29. oktober 2004 og den 4. februar 2005 (6).

| (13) | Kommissionen indledte proceduren af følgende hovedårsager: |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen indledte proceduren af følgende hovedårsager:

| (14) | Kommissionen var i starten i tvivl om, hvorvidt de ændrede og reviderede kontrakter, der var undertegnet med ABB Credit OY den 21. maj 2001, kan anses for at være de samme som de oprindelige kontrakter, der blev undertegnet med Alpha Navigation. De ændrede og reviderede kontrakter, der var undertegnet med ABB Credit OY, omfattede flere ændringer med hensyn til skibenes karakteristika og den anvendte maling i lasttankene, køberen var en anden, og prisen for skibene blev også ændret. Det kunne derfor betvivles, om genstanden for disse kontrakter var den samme som i de oprindelige kontrakter, og om der kunne ydes støtte i forbindelse med de kontrakter, der var undertegnet med ABB Credit OY. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen var i starten i tvivl om, hvorvidt de ændrede og reviderede kontrakter, der var undertegnet med ABB Credit OY den 21. maj 2001, kan anses for at være de samme som de oprindelige kontrakter, der blev undertegnet med Alpha Navigation. De ændrede og reviderede kontrakter, der var undertegnet med ABB Credit OY, omfattede flere ændringer med hensyn til skibenes karakteristika og den anvendte maling i lasttankene, køberen var en anden, og prisen for skibene blev også ændret. Det kunne derfor betvivles, om genstanden for disse kontrakter var den samme som i de oprindelige kontrakter, og om der kunne ydes støtte i forbindelse med de kontrakter, der var undertegnet med ABB Credit OY.

| (15) | Hvad angår Portugals påstand om at fristforlængelsen var berettiget på grund af skibsbygningsprojektets komplicerede tekniske karakter, var Kommissionen i tvivl om, hvorvidt fristen for leveringen af den type tankskibe, der var bygget af Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A, kunne forlænges på dét grundlag. Kommissionen er tilbøjelig til at fortolke henvisningen til den komplicerede tekniske karakter restriktivt og objektivt (7), og de oplysninger, Portugal indsendte, var ikke tilstrækkelige til at nå frem til en konklusion. |
| --- | --- |

(15)

Hvad angår Portugals påstand om at fristforlængelsen var berettiget på grund af skibsbygningsprojektets komplicerede tekniske karakter, var Kommissionen i tvivl om, hvorvidt fristen for leveringen af den type tankskibe, der var bygget af Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A, kunne forlænges på dét grundlag. Kommissionen er tilbøjelig til at fortolke henvisningen til den komplicerede tekniske karakter restriktivt og objektivt (7), og de oplysninger, Portugal indsendte, var ikke tilstrækkelige til at nå frem til en konklusion.

| (16) | Kommissionen nærede også tvivl om, hvorvidt de forhold, som Portugal redegjorde for, kunne betragtes som »ekstraordinære omstændigheder, som værftet ikke har kunnet forudse eller kontrollere«, jf. artikel 3, stk. 2, i skibsbygningsforordningen. Kommissionen påpegede i den forbindelse, at størstedelen af de vanskeligheder, skibsværftet havde haft, skyldtes de ændringer, som den nye ejer havde ønsket, og eftersom værftet havde godkendt disse ændringer, kunne det betvivles, om de kunne betragtes som omstændigheder, det ikke kunne »forudse eller kontrollere«. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen nærede også tvivl om, hvorvidt de forhold, som Portugal redegjorde for, kunne betragtes som »ekstraordinære omstændigheder, som værftet ikke har kunnet forudse eller kontrollere«, jf. artikel 3, stk. 2, i skibsbygningsforordningen. Kommissionen påpegede i den forbindelse, at størstedelen af de vanskeligheder, skibsværftet havde haft, skyldtes de ændringer, som den nye ejer havde ønsket, og eftersom værftet havde godkendt disse ændringer, kunne det betvivles, om de kunne betragtes som omstændigheder, det ikke kunne »forudse eller kontrollere«.

III.   BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

| (17) | CESA (sammenslutningen af skibsværfter i EU) bemærkede, at det i skibsbygningssektoren forholdsvis ofte skete, at en skibsbygningskontrakt blev overdraget fra en køber til en anden, og at et værft i den situation havde fået muligheder for at modsætte sig overdragelsen. Navnlig i Europa er skibsværfterne ofte nødt til at tilpasse sig købernes ændrede krav. Ifølge CESA indebærer dette imidlertid ikke, at de ændrede kontrakter bør betragtes som nye kontrakter, hvis produkttypen — tankskibe til transport af olieprodukter og kemiske produkter — og skibenes generelle kapacitet eller samlede tonnage forbliver uændret. |
| --- | --- |

(17)

CESA (sammenslutningen af skibsværfter i EU) bemærkede, at det i skibsbygningssektoren forholdsvis ofte skete, at en skibsbygningskontrakt blev overdraget fra en køber til en anden, og at et værft i den situation havde fået muligheder for at modsætte sig overdragelsen. Navnlig i Europa er skibsværfterne ofte nødt til at tilpasse sig købernes ændrede krav. Ifølge CESA indebærer dette imidlertid ikke, at de ændrede kontrakter bør betragtes som nye kontrakter, hvis produkttypen — tankskibe til transport af olieprodukter og kemiske produkter — og skibenes generelle kapacitet eller samlede tonnage forbliver uændret.

| (18) | En interesseret part anmodede Kommissionen om at kontrollere, om skibene var klassificeret korrekt (som tankskibe til transport af olieprodukter og kemiske produkter og ikke som almindelige kemikalietankskibe som oplyst oprindeligt i beslutningen om at indlede proceduren). |
| --- | --- |

(18)

En interesseret part anmodede Kommissionen om at kontrollere, om skibene var klassificeret korrekt (som tankskibe til transport af olieprodukter og kemiske produkter og ikke som almindelige kemikalietankskibe som oplyst oprindeligt i beslutningen om at indlede proceduren).

IV.   KOMMENTARER FRA PORTUGAL

| (19) | Portugal påpegede, at skibsværftet havde påregnet at færdiggøre skibene inden for den frist på tre år, der er fastsat i skibsbygningsforordningen. Ved undertegnelsen af kontrakterne om overdragelse til ABB var skibsværftets ordrebog næsten fuld, hvilket kun levnede værftet få muligheder for at begynde bygningen under hensyn til ejerens nye krav. Portugal fremførte desuden, at de tekniske vanskeligheder, som skibsværftet var stødt på, ikke kunne forudses ved kontraktundertegnelsen. Hvad angår den særlige maling der blev anvendt, anmodede skibenes ejer i en fremskreden projektfase om, at anvendelsen af denne maling udvidedes til at omfatte flere tanke, hvilket igen forsinkede skibsbygningsarbejderne. |
| --- | --- |

(19)

Portugal påpegede, at skibsværftet havde påregnet at færdiggøre skibene inden for den frist på tre år, der er fastsat i skibsbygningsforordningen. Ved undertegnelsen af kontrakterne om overdragelse til ABB var skibsværftets ordrebog næsten fuld, hvilket kun levnede værftet få muligheder for at begynde bygningen under hensyn til ejerens nye krav. Portugal fremførte desuden, at de tekniske vanskeligheder, som skibsværftet var stødt på, ikke kunne forudses ved kontraktundertegnelsen. Hvad angår den særlige maling der blev anvendt, anmodede skibenes ejer i en fremskreden projektfase om, at anvendelsen af denne maling udvidedes til at omfatte flere tanke, hvilket igen forsinkede skibsbygningsarbejderne.

| (20) | Til støtte for sine dokumenter fremlagde Portugal erklæringer fra skibenes ejer og klassificeringsselskabet for skibene, Det Norske Veritas, ifølge hvilke disse nye konstruktioner skulle betegnes som teknisk meget komplicerede i det segment, som de tilhører. Klassificeringsselskabet påpegede især, at de nye tanke opfylder de strengeste krav for skibe til sejlads i isfyldte farvande, at de har avanceret elektronisk sikkerhedsudstyr og navigationsudstyr, og at de opfylder strenge kontraktlige bygningsspecifikationer med hensyn til klargøring og færdigbehandling af stål og malerarbejder. |
| --- | --- |

(20)

Til støtte for sine dokumenter fremlagde Portugal erklæringer fra skibenes ejer og klassificeringsselskabet for skibene, Det Norske Veritas, ifølge hvilke disse nye konstruktioner skulle betegnes som teknisk meget komplicerede i det segment, som de tilhører. Klassificeringsselskabet påpegede især, at de nye tanke opfylder de strengeste krav for skibe til sejlads i isfyldte farvande, at de har avanceret elektronisk sikkerhedsudstyr og navigationsudstyr, og at de opfylder strenge kontraktlige bygningsspecifikationer med hensyn til klargøring og færdigbehandling af stål og malerarbejder.

| (21) | De portugisiske myndigheder fremhævede ligeledes, at der ikke var nogen kendt konkurrence om de specifikke kontrakter mellem værfter i EU, hvilket begrænsede støttens eventuelle konkurrencefordrejende effekt i forhold til værfterne i EU. |
| --- | --- |

(21)

De portugisiske myndigheder fremhævede ligeledes, at der ikke var nogen kendt konkurrence om de specifikke kontrakter mellem værfter i EU, hvilket begrænsede støttens eventuelle konkurrencefordrejende effekt i forhold til værfterne i EU.

V.   VURDERING AF STØTTEN

| (22) | I henhold til artikel 87, stk. 1, er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(22)

I henhold til artikel 87, stk. 1, er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (23) | Den omhandlede driftsstøtte til skibsværftet består i finansiering med statsmidler af en del af omkostningerne, som det pågældende værft normalt skulle afholde for at bygge et skib. Hertil kommer, at skibsbygningen er en økonomisk aktivitet, der omfatter samhandel mellem medlemsstaterne. Den omhandlede støtte falder derfor ind under EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(23)

Den omhandlede driftsstøtte til skibsværftet består i finansiering med statsmidler af en del af omkostningerne, som det pågældende værft normalt skulle afholde for at bygge et skib. Hertil kommer, at skibsbygningen er en økonomisk aktivitet, der omfatter samhandel mellem medlemsstaterne. Den omhandlede støtte falder derfor ind under EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

| (24) | Ifølge skibsbygningsforordningen (8) er »nybygning« af skibe bygning af selvdrevne, søgående handelsskibe. Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. bygger sådanne skibe, og den ydede støtte til dette værft er derfor omfattet af nævnte forordning. |
| --- | --- |

(24)

Ifølge skibsbygningsforordningen (8) er »nybygning« af skibe bygning af selvdrevne, søgående handelsskibe. Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. bygger sådanne skibe, og den ydede støtte til dette værft er derfor omfattet af nævnte forordning.

| (25) | Skibsbygningsforordningen fastsætter i artikel 3, stk. 1, at det indtil den 31. december 2000 er tilladt at yde produktionsstøtte op til en maksimumgrænse på 9 % for nybygningskontrakter med en kontraktværdi for støtte på 10 mio. EUR). Ifølge stk. 2 i samme artikel er maksimumsgrænsen for kontraktstøtte den, der er gældende på datoen for undertegnelsen af den endelige kontrakt. Dette gælder dog ikke for skibe, der leveres mere end tre år efter undertegnelsen af den endelige kontrakt. I sådanne tilfælde er maksimumsgrænsen for den pågældende kontrakt den, der var gældende tre år før datoen for skibets levering. Den endelige leveringsdato for et skib, der endnu er omfattet af driftsstøtten, er derfor den 31. december 2003. |
| --- | --- |

(25)

Skibsbygningsforordningen fastsætter i artikel 3, stk. 1, at det indtil den 31. december 2000 er tilladt at yde produktionsstøtte op til en maksimumgrænse på 9 % for nybygningskontrakter med en kontraktværdi for støtte på 10 mio. EUR). Ifølge stk. 2 i samme artikel er maksimumsgrænsen for kontraktstøtte den, der er gældende på datoen for undertegnelsen af den endelige kontrakt. Dette gælder dog ikke for skibe, der leveres mere end tre år efter undertegnelsen af den endelige kontrakt. I sådanne tilfælde er maksimumsgrænsen for den pågældende kontrakt den, der var gældende tre år før datoen for skibets levering. Den endelige leveringsdato for et skib, der endnu er omfattet af driftsstøtten, er derfor den 31. december 2003.

| (26) | Efter artikel 3, stk. 2, i den nævnte forordning kan Kommissionen »imidlertid udvide treårsleveringsfristen, når dette er berettiget på grund af det pågældende skibsbygningsprojekts komplicerede tekniske karakter eller på grund af forsinkelser som følge af uventede, betydelige og undskyldelige forstyrrelser i et skibsværfts arbejdsprogram, der skyldes ekstraordinære omstændigheder, som værftet ikke har kunnet forudse eller kontrollere«. |
| --- | --- |

(26)

Efter artikel 3, stk. 2, i den nævnte forordning kan Kommissionen »imidlertid udvide treårsleveringsfristen, når dette er berettiget på grund af det pågældende skibsbygningsprojekts komplicerede tekniske karakter eller på grund af forsinkelser som følge af uventede, betydelige og undskyldelige forstyrrelser i et skibsværfts arbejdsprogram, der skyldes ekstraordinære omstændigheder, som værftet ikke har kunnet forudse eller kontrollere«.

| (27) | Det fremgår af oplysningerne, at Portugal baserede sin anmodning på skibsbyggeriets komplicerede tekniske karakter og uforudsigelige omstændigheder, dvs. på begge undtagelserne. |
| --- | --- |

(27)

Det fremgår af oplysningerne, at Portugal baserede sin anmodning på skibsbyggeriets komplicerede tekniske karakter og uforudsigelige omstændigheder, dvs. på begge undtagelserne.

| (28) | Hvad angår skibsbyggeriets komplicerede tekniske karakter, anmodede Kommissionens tjenestegrene om en ekstern ekspertvurdering. Nedenfor redegøres der for Kommissionens konklusioner på baggrund af ekspertvurderingen og de kommentarer, der er fremsat af Portugal og de berørte parter. |
| --- | --- |

(28)

Hvad angår skibsbyggeriets komplicerede tekniske karakter, anmodede Kommissionens tjenestegrene om en ekstern ekspertvurdering. Nedenfor redegøres der for Kommissionens konklusioner på baggrund af ekspertvurderingen og de kommentarer, der er fremsat af Portugal og de berørte parter.

| (29) | Bortset fra, at kontrakterne blev overdraget fra Alpha Navigation til ABB Credit OY, blev der ikke ændret ved det heri omhandlede produkt, nemlig tankskibe til transport af olieprodukter og kemiske produkter. Der skete ikke nogen nævneværdig ændring af skibenes tonnage under hensyn til de udsving, der kan være for denne produkttype (9). Ifølge de oplysninger, som Portugal fremlagde, overtog ABB Credit OY desuden alle de rettigheder og forpligtelser, som Alpha Navigation havde i henhold til de oprindelige kontrakter, og godtgjorde sidstnævnte virksomhed de beløb, den allerede havde betalt til Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A. Det kan på baggrund af ovenstående konkluderes, at overdragelsen af kontrakterne ikke i sig selv ændrede ved kontrakternes art og derfor heller ikke ved støtteberettigelsen. |
| --- | --- |

(29)

Bortset fra, at kontrakterne blev overdraget fra Alpha Navigation til ABB Credit OY, blev der ikke ændret ved det heri omhandlede produkt, nemlig tankskibe til transport af olieprodukter og kemiske produkter. Der skete ikke nogen nævneværdig ændring af skibenes tonnage under hensyn til de udsving, der kan være for denne produkttype (9). Ifølge de oplysninger, som Portugal fremlagde, overtog ABB Credit OY desuden alle de rettigheder og forpligtelser, som Alpha Navigation havde i henhold til de oprindelige kontrakter, og godtgjorde sidstnævnte virksomhed de beløb, den allerede havde betalt til Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A. Det kan på baggrund af ovenstående konkluderes, at overdragelsen af kontrakterne ikke i sig selv ændrede ved kontrakternes art og derfor heller ikke ved støtteberettigelsen.

| (30) | De kommentarer, der er fremsat efter iværksættelsen af proceduren, bekræfter skibsbygningsprojektets komplicerede tekniske karakter, som kan berettige til den forlængelse af leveringsfristen, som Portugal anmodede om. |
| --- | --- |

(30)

De kommentarer, der er fremsat efter iværksættelsen af proceduren, bekræfter skibsbygningsprojektets komplicerede tekniske karakter, som kan berettige til den forlængelse af leveringsfristen, som Portugal anmodede om.

| (31) | De krav, der stilles til »Klasse IA super«, som de pågældende skibe hører ind under, er de mest krævende på en skala fra et til fire på grund af istykkelsen i de farvande, som de vil skulle sejle i. Skibene skal kunne sejle i farvande med en istykkelse på en meter, hvilket stiller særlige krav til strukturen. Disse krav har afgørende konsekvenser for projektet (skrog, motorkraft og rør- og ledningssystemer), som skal tilpasses hertil. |
| --- | --- |

(31)

De krav, der stilles til »Klasse IA super«, som de pågældende skibe hører ind under, er de mest krævende på en skala fra et til fire på grund af istykkelsen i de farvande, som de vil skulle sejle i. Skibene skal kunne sejle i farvande med en istykkelse på en meter, hvilket stiller særlige krav til strukturen. Disse krav har afgørende konsekvenser for projektet (skrog, motorkraft og rør- og ledningssystemer), som skal tilpasses hertil.

| (32) | Kravene til overfladebehandlingen af stålet og påføring af maling kan være særligt store i forbindelse med tankskibe på grund af de risici, der er forbundet med de produkter, som de er beregnet til at transportere. Stål til skibe henhørende under »Klasse IA super« skal være af en særlig kvalitet, som sikrer, at der ikke sker strukturændringer ved lave temperaturer. |
| --- | --- |

(32)

Kravene til overfladebehandlingen af stålet og påføring af maling kan være særligt store i forbindelse med tankskibe på grund af de risici, der er forbundet med de produkter, som de er beregnet til at transportere. Stål til skibe henhørende under »Klasse IA super« skal være af en særlig kvalitet, som sikrer, at der ikke sker strukturændringer ved lave temperaturer.

| (33) | I det foreliggende tilfælde havde skibsværftet i starten problemer med kvaliteten af det leverede stål, der havde defekter, som krævede udbedringer. Problemerne i forbindelse med overfladebehandlingen af stålet blev desuden tilsyneladende forværret på grund af de specifikationsændringer, som skibenes ejer ønskede foretaget. De portugisiske myndigheder forklarede, at overfladebehandlingen af stålet skete i overensstemmelse med en ny norm (10), som kræver, at stålet ikke må have den mindste synlige defekt, og at værftet havde problemer med at opfylde de krav, som ejeren af skibene stillede i henhold til denne norm. Denne situation førte til afbrydelse af skibsbyggeriet og krævede, at arbejdet udførtes med en høj grad af perfektion. |
| --- | --- |

(33)

I det foreliggende tilfælde havde skibsværftet i starten problemer med kvaliteten af det leverede stål, der havde defekter, som krævede udbedringer. Problemerne i forbindelse med overfladebehandlingen af stålet blev desuden tilsyneladende forværret på grund af de specifikationsændringer, som skibenes ejer ønskede foretaget. De portugisiske myndigheder forklarede, at overfladebehandlingen af stålet skete i overensstemmelse med en ny norm (10), som kræver, at stålet ikke må have den mindste synlige defekt, og at værftet havde problemer med at opfylde de krav, som ejeren af skibene stillede i henhold til denne norm. Denne situation førte til afbrydelse af skibsbyggeriet og krævede, at arbejdet udførtes med en høj grad af perfektion.

| (34) | Malingen »Marineline 784«, der anvendtes til skibene, er en særlig type maling, som sikrer en meget stor korrosionsbestandighed. Den kræver slibning af vinkler og meget glatte overflader. Malingen påføres ved meget høje temperaturer (80-122o C), hvilket betyder at tilgrænsende overflader må forblive umalede, hvis de ikke kan modstå sådanne temperaturer. Denne arbejdsproces indebærer en stor risiko for, at der opstår beskadigelser og afskalning, som nødvendiggør reparationsarbejder og udbedringer, der kan have betydelige konsekvenser for arbejdets planlægning. |
| --- | --- |

(34)

Malingen »Marineline 784«, der anvendtes til skibene, er en særlig type maling, som sikrer en meget stor korrosionsbestandighed. Den kræver slibning af vinkler og meget glatte overflader. Malingen påføres ved meget høje temperaturer (80-122o C), hvilket betyder at tilgrænsende overflader må forblive umalede, hvis de ikke kan modstå sådanne temperaturer. Denne arbejdsproces indebærer en stor risiko for, at der opstår beskadigelser og afskalning, som nødvendiggør reparationsarbejder og udbedringer, der kan have betydelige konsekvenser for arbejdets planlægning.

| (35) | I forbindelse med beslutningen om at indlede proceduren godtog Kommissionen, at leveringen af stålplader med defekter, som værftet var nødt til at udbedre, havde medført en forsinkelse af skibsbygningsprojektet på ca. to måneder. |
| --- | --- |

(35)

I forbindelse med beslutningen om at indlede proceduren godtog Kommissionen, at leveringen af stålplader med defekter, som værftet var nødt til at udbedre, havde medført en forsinkelse af skibsbygningsprojektet på ca. to måneder.

| (36) | Af de oplysninger, der blev modtaget efter iværksættelsen af proceduren, fremgår det, at de ovennævnte forhold havde betydelige konsekvenser for projektets planlægning. De høje krav til stålets overflade var en meget vigtig faktor i forbindelse med dette skibsbyggeri og var også af afgørende betydning for påføringen af den særlige maling. Det skal også påpeges, at disse komplicerende forhold ikke kunne forudses af skibsværftet, da de skyldtes eksterne faktorer (stålplader med defekter og særlige kvalitetskrav fra ejeren af skibene), og at det heller ikke havde erfaringer med anvendelsen af den særlige maling, der blev anvendt. |
| --- | --- |

(36)

Af de oplysninger, der blev modtaget efter iværksættelsen af proceduren, fremgår det, at de ovennævnte forhold havde betydelige konsekvenser for projektets planlægning. De høje krav til stålets overflade var en meget vigtig faktor i forbindelse med dette skibsbyggeri og var også af afgørende betydning for påføringen af den særlige maling. Det skal også påpeges, at disse komplicerende forhold ikke kunne forudses af skibsværftet, da de skyldtes eksterne faktorer (stålplader med defekter og særlige kvalitetskrav fra ejeren af skibene), og at det heller ikke havde erfaringer med anvendelsen af den særlige maling, der blev anvendt.

VI.   KONKLUSIONER

| (37) | På baggrund af ovenstående finder Kommissionen i henhold til artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1540/98, at leveringsfristen på tre år for de to tankskibe til transport af olieprodukter og kemiske produkter, der er bygget af Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A., kan forlænges med henvisning til skibsbygningsprojektets komplicerede tekniske karakter. Kommissionen påpeger på baggrund af denne konklusion ligeledes, at den ikke finder det påkrævet yderligere at undersøge, om de forhold, Portugal påberåber sig, kan eller ikke kan anses for at være ekstraordinære omstændigheder, som værftet ikke har kunnet forudse eller kontrollere, jf. nævnte artikel. |
| --- | --- |

(37)

På baggrund af ovenstående finder Kommissionen i henhold til artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1540/98, at leveringsfristen på tre år for de to tankskibe til transport af olieprodukter og kemiske produkter, der er bygget af Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A., kan forlænges med henvisning til skibsbygningsprojektets komplicerede tekniske karakter. Kommissionen påpeger på baggrund af denne konklusion ligeledes, at den ikke finder det påkrævet yderligere at undersøge, om de forhold, Portugal påberåber sig, kan eller ikke kan anses for at være ekstraordinære omstændigheder, som værftet ikke har kunnet forudse eller kontrollere, jf. nævnte artikel.

| (38) | Der gives herved tilladelse til at forlænge leveringsfristen indtil den faktiske dato for levering af skibene (29. oktober 2004 og 5. februar 2005) - |
| --- | --- |

(38)

Der gives herved tilladelse til at forlænge leveringsfristen indtil den faktiske dato for levering af skibene (29. oktober 2004 og 5. februar 2005) -

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Den leveringsfrist på tre år, der er fastsat i artikel 3, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1540/98, forlænges for to tankskibe til transport af olieprodukter og kemiske produkter, der blev bygget af Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A. og leveret henholdsvis den 29. oktober 2004 (skib C 224) og den 5. februar 2005 (skib C 225).

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til Den Portugisiske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 6. september 2005.

På Kommissionens vegne

Neelie KROES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 202 af 18.7.1998, s. 1.

1

(2)  EUT C 308 af 14.12.2004, s. 6.

2

(3)  Se fodnote 2.

3

(4)  Se fodnote 1.

4

(5)  Normen ISO 8501-3 trådte først i kraft den 22. december 2001.

5

(6)  Portugal anmodede i første omgang om forlængelse af leveringsfristen indtil juli 2004 for skib C 224 og indtil november 2004 for skib C 225 og efterfølgende om fristforlængelse indtil oktober 2004 og februar 2005.

6

(7)  Se støtte N-731/01, hvor Kommissionen vurderede, at det var særligt kompliceret at bygge et tankskib til transport af flydende naturgas, (EFT C 238 af 3.10.2002, s. 2).

7

(8)  Se fodnote 1. Skibsbygningsforordningens gyldighed ophørte den 31. december 2003. Den bør imidlertid stadig anvendes til at vurdere anmodninger om forlængelser af leveringsfrister, når der er tale om støtte ydet under denne forordning, og rammebestemmelserne for statsstøtte til skibsbyggeriet, som har været i kraft siden den 1. januar 2004, ikke på nogen måde vedrører disse anmodninger.

8

(9)  De oprindelige kontrakter vedrørte tankskibe med en vægt på 15 500 ton dødvægt til transport af olieprodukter og kemiske produkter, som blev ændret til 14 000 ton dødvægt i de nye kontrakter. Ifølge de foreliggende oplysninger varierer vægten af disse tankskibe typisk mellem 4 000 ton dødvægt og mere end 40 000 ton dødvægt.

9

(10)  ISO 8501-3 vedrørende overfladebehandling af stål forud for påføring af maling.

10

---

| 28.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 383/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 383/21

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 7. december 2005

om Belgiens statsstøtte til ABX Logistics (Nr. C 53/2003 (ex NN 62/2003))

(meddelt under nummer C(2005) 4447)

(Kun den franske og den nederlandske udgave er autentiske)

(EØS-relevant tekst)

(2006/947/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (1) samt under hensyntagen til disse bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

| (1) | Ved brev af 28. november 2002, som blev registreret af Kommissionen den 29. november 2002 (nr. DG Tren/A 71122), anmeldte de belgiske myndigheder en plan om redningsstøtte til ABX Logistics (det franske, tyske og nederlandske datterselskab samt koncernen). Denne støtte (sag N 769/2002) blev godkendt af Kommissionen ved beslutning af 21. januar 2003. |
| --- | --- |

(1)

Ved brev af 28. november 2002, som blev registreret af Kommissionen den 29. november 2002 (nr. DG Tren/A 71122), anmeldte de belgiske myndigheder en plan om redningsstøtte til ABX Logistics (det franske, tyske og nederlandske datterselskab samt koncernen). Denne støtte (sag N 769/2002) blev godkendt af Kommissionen ved beslutning af 21. januar 2003.

| (2) | Ved brev af 17. februar 2003 anmeldte Belgien en plan for omstrukturering af ABX Logistics, som blev registreret den 17. februar 2003 under nr. Tren A/13396. Kommissionen fik i dette brev og gennem andre oplysninger, som den var i besiddelse af, kendskab til, at Belgien havde bevilget visse offentlige midler til ABX Logistics uden for rammerne af den anmeldte omstruktureringsplan. Belgien sendte navnlig ved skrivelser af 7. maj 2003 en række supplerende oplysninger til Kommissionen. |
| --- | --- |

(2)

Ved brev af 17. februar 2003 anmeldte Belgien en plan for omstrukturering af ABX Logistics, som blev registreret den 17. februar 2003 under nr. Tren A/13396. Kommissionen fik i dette brev og gennem andre oplysninger, som den var i besiddelse af, kendskab til, at Belgien havde bevilget visse offentlige midler til ABX Logistics uden for rammerne af den anmeldte omstruktureringsplan. Belgien sendte navnlig ved skrivelser af 7. maj 2003 en række supplerende oplysninger til Kommissionen.

| (3) | Ved brev af 24. juli 2003 (nr. SG (2003) D/231003) underrettede Kommissionen Belgien om, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, over for disse foranstaltninger. |
| --- | --- |

(3)

Ved brev af 24. juli 2003 (nr. SG (2003) D/231003) underrettede Kommissionen Belgien om, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, over for disse foranstaltninger.

| (4) | Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2), efter at fortrolige oplysninger efter aftale med de belgiske myndigheder var taget ud. Kommissionen opfordrede interesserede parter til at sende deres bemærkninger til de omhandlede foranstaltninger. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2), efter at fortrolige oplysninger efter aftale med de belgiske myndigheder var taget ud. Kommissionen opfordrede interesserede parter til at sende deres bemærkninger til de omhandlede foranstaltninger.

| (5) | Ved brev af 29. august 2003 (nr. GAB. Loyola de Palacio entrada nr. 2805) forelagde de belgiske myndigheder deres bemærkninger til indledningen af proceduren. |
| --- | --- |

(5)

Ved brev af 29. august 2003 (nr. GAB. Loyola de Palacio entrada nr. 2805) forelagde de belgiske myndigheder deres bemærkninger til indledningen af proceduren.

| (6) | Kommissionen modtog bemærkninger herom fra interesserede tredjeparter. Disse bemærkninger forelagde den ved brev af 18. februar 2004 (nr. D (2004) 2823) for Belgien, som fik mulighed for at kommentere dem, hvorefter den modtog Belgiens bemærkninger ved brev af 18. marts 2004 (nr. A/15992). |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen modtog bemærkninger herom fra interesserede tredjeparter. Disse bemærkninger forelagde den ved brev af 18. februar 2004 (nr. D (2004) 2823) for Belgien, som fik mulighed for at kommentere dem, hvorefter den modtog Belgiens bemærkninger ved brev af 18. marts 2004 (nr. A/15992).

| (7) | I mellemtiden fremsendte de belgiske myndigheder supplerende oplysninger i breve af 12. december 2003 (nr. A/37839), 19. december 2003 (nr. A/38582) og 12. november 2004 (nr. A/35928). De ajourførte også ABX-omstruktureringsplanen, bl.a. i breve af 14. januar 2005 (nr. A/2010), 24. februar 2005 (nr. A/4889) og 14. marts 2005 (nr. A/6690). Der blev bl.a. i breve af 18. august 2005, 31. august 2005, 2. september 2005 og 26. september 2005 modtaget supplerende oplysninger. |
| --- | --- |

(7)

I mellemtiden fremsendte de belgiske myndigheder supplerende oplysninger i breve af 12. december 2003 (nr. A/37839), 19. december 2003 (nr. A/38582) og 12. november 2004 (nr. A/35928). De ajourførte også ABX-omstruktureringsplanen, bl.a. i breve af 14. januar 2005 (nr. A/2010), 24. februar 2005 (nr. A/4889) og 14. marts 2005 (nr. A/6690). Der blev bl.a. i breve af 18. august 2005, 31. august 2005, 2. september 2005 og 26. september 2005 modtaget supplerende oplysninger.

| (8) | Ved brev af 4. maj 2005 meddelte Kommissionen Belgien, at den havde besluttet at udvide sag nr. C 53/03 til at omfatte de nye tiltag, der var oplyst om. Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (3), efter at fortrolige oplysninger efter aftale med de belgiske myndigheder var taget ud. Kommissionen opfordrede interesserede tredjeparter til at sende deres bemærkninger til de omhandlede foranstaltninger. |
| --- | --- |

(8)

Ved brev af 4. maj 2005 meddelte Kommissionen Belgien, at den havde besluttet at udvide sag nr. C 53/03 til at omfatte de nye tiltag, der var oplyst om. Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (3), efter at fortrolige oplysninger efter aftale med de belgiske myndigheder var taget ud. Kommissionen opfordrede interesserede tredjeparter til at sende deres bemærkninger til de omhandlede foranstaltninger.

| (9) | Kommissionen modtog bemærkninger herom fra de belgiske myndigheder og fra interesserede tredjeparter. Disse bemærkninger fra tredjeparter forelagde den ved brev af 18. juli 2005 for Belgien, som fik mulighed for at kommentere dem, hvorefter den modtog Belgiens bemærkninger ved brev af 18. august 2005. Herefter fulgte to orienterende breve af 2. september 2005 og 29. september 2005. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen modtog bemærkninger herom fra de belgiske myndigheder og fra interesserede tredjeparter. Disse bemærkninger fra tredjeparter forelagde den ved brev af 18. juli 2005 for Belgien, som fik mulighed for at kommentere dem, hvorefter den modtog Belgiens bemærkninger ved brev af 18. august 2005. Herefter fulgte to orienterende breve af 2. september 2005 og 29. september 2005.

| (10) | Efter udløbet af den frist, der var fastsat for fremsendelse af bemærkninger til udvidelsen af ovennævnte sag, sendte de italienske myndigheder ved brev af 3. august 2005 Kommissionen en klageskrivelse vedrørende salget af ABX Logistics Worldwide. Ved brev af 19. august 2005 bad Kommissionen de belgiske myndigheder om en udtalelse om de forhold, de italienske myndigheder havde gjort gældende i deres skrivelse. De belgiske myndigheder svarede ved brev af 15. september 2005. |
| --- | --- |

(10)

Efter udløbet af den frist, der var fastsat for fremsendelse af bemærkninger til udvidelsen af ovennævnte sag, sendte de italienske myndigheder ved brev af 3. august 2005 Kommissionen en klageskrivelse vedrørende salget af ABX Logistics Worldwide. Ved brev af 19. august 2005 bad Kommissionen de belgiske myndigheder om en udtalelse om de forhold, de italienske myndigheder havde gjort gældende i deres skrivelse. De belgiske myndigheder svarede ved brev af 15. september 2005.

| (11) | Endelig gav de belgiske myndigheder supplerende oplysninger i løbet af november 2005, navnlig i et brev af 1. december 2005 (nr. A/30862). |
| --- | --- |

(11)

Endelig gav de belgiske myndigheder supplerende oplysninger i løbet af november 2005, navnlig i et brev af 1. december 2005 (nr. A/30862).

2.   BAGGRUND FOR OMSTRUKTURERINGEN AF ABX

2.1.   De vigtigste etaper i proceduren

| (12) | Kommissionen har suppleret de detaljerede oplysninger, der blev fremlagt ved procedurens indledning, med en kort redegørelse, hvoraf det fremgår, at det belgiske jernbaneselskab (SNCB) i perioden 1998-2001 erhvervede en række enkeltstående virksomheder. På daværende tidspunkt var disse virksomheder endnu ikke blevet samlet i et egentligt holdingselskab, men de indgik dog i det økonomiske netværk ABX LOGISTICS, som på verdensplan bestod af ca. 107 konsoliderede datterselskaber, der hentede deres omsætning i hhv. Europa (89 %), Asien (6 %) og Amerika (5 %). |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen har suppleret de detaljerede oplysninger, der blev fremlagt ved procedurens indledning, med en kort redegørelse, hvoraf det fremgår, at det belgiske jernbaneselskab (SNCB) i perioden 1998-2001 erhvervede en række enkeltstående virksomheder. På daværende tidspunkt var disse virksomheder endnu ikke blevet samlet i et egentligt holdingselskab, men de indgik dog i det økonomiske netværk ABX LOGISTICS, som på verdensplan bestod af ca. 107 konsoliderede datterselskaber, der hentede deres omsætning i hhv. Europa (89 %), Asien (6 %) og Amerika (5 %).

| (13) | Den foreliggende sag vedrører omstruktureringen af dette netværk, som de belgiske myndigheder anmeldte den 17. februar 2003. |
| --- | --- |

(13)

Den foreliggende sag vedrører omstruktureringen af dette netværk, som de belgiske myndigheder anmeldte den 17. februar 2003.

| (14) | I det følgende beskrives de vigtigste tiltag, der er anmeldt, og de betænkeligheder, Kommissionen gav udtryk for, da proceduren blev indledt. |
| --- | --- |

(14)

I det følgende beskrives de vigtigste tiltag, der er anmeldt, og de betænkeligheder, Kommissionen gav udtryk for, da proceduren blev indledt.

2.1.1.   Anmeldelsen af 17. februar 2003

| (15) | Formålet med den oprindelige omstruktureringsplan var i første omgang at samle SNCB’s 107 ABX-selskaber, der ejedes af forskellige holdingselskaber under ABX, i et fælles holdingselskab. Dernæst skulle datterselskaberne ABX LOGISTICS (Deutschland) GmbH (herefter »ABX-D«), ABX LOGISTICS Holding (Nederland) BV (herefter »ABX-NL«) og ABX LOGISTICS (France) (herefter »ABX-F«), der var i krise, omstruktureres for at blive rentable igen. |
| --- | --- |

(15)

Formålet med den oprindelige omstruktureringsplan var i første omgang at samle SNCB’s 107 ABX-selskaber, der ejedes af forskellige holdingselskaber under ABX, i et fælles holdingselskab. Dernæst skulle datterselskaberne ABX LOGISTICS (Deutschland) GmbH (herefter »ABX-D«), ABX LOGISTICS Holding (Nederland) BV (herefter »ABX-NL«) og ABX LOGISTICS (France) (herefter »ABX-F«), der var i krise, omstruktureres for at blive rentable igen.

| (16) | De driftsmæssige omstruktureringsforanstaltninger gik først og fremmest ud på at ændre de juridiske strukturer ved integrering af alle koncernens juridiske enheder i samme hovedselskab (i) (4), afhændelse og lukning af anlæg (ii) (5) og iværksættelse af andre driftsmæssige foranstaltninger i Tyskland, Nederlandene og Frankrig for at opnå en yderligere forbedring af driftsresultatet (iii) (6). |
| --- | --- |

(16)

De driftsmæssige omstruktureringsforanstaltninger gik først og fremmest ud på at ændre de juridiske strukturer ved integrering af alle koncernens juridiske enheder i samme hovedselskab (i) (4), afhændelse og lukning af anlæg (ii) (5) og iværksættelse af andre driftsmæssige foranstaltninger i Tyskland, Nederlandene og Frankrig for at opnå en yderligere forbedring af driftsresultatet (iii) (6).

| (17) | De belgiske myndigheder havde til det formål meddelt Kommissionen, at SNCB ville levere hovedparten af de midler, der krævedes til denne omstrukturering. Den oprindelige anmeldelse drejede sig om, at SNCB skulle konvertere en gæld for ABX-D, -NL og -F på 91,6 mio. EUR til kapital (langfristet finansiering) og yde de samme selskaber et lån, der skulle tilbagebetales, på 140 mio. EUR (kortfristet finansiering). |
| --- | --- |

(17)

De belgiske myndigheder havde til det formål meddelt Kommissionen, at SNCB ville levere hovedparten af de midler, der krævedes til denne omstrukturering. Den oprindelige anmeldelse drejede sig om, at SNCB skulle konvertere en gæld for ABX-D, -NL og -F på 91,6 mio. EUR til kapital (langfristet finansiering) og yde de samme selskaber et lån, der skulle tilbagebetales, på 140 mio. EUR (kortfristet finansiering).

2.1.2.   De betænkeligheder, Kommissionen gav udtryk for den 23. juli 2003

| (18) | Kommissionen havde umiddelbart udtrykt tvivl om en række aspekter, da den indledte undersøgelsesproceduren. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen havde umiddelbart udtrykt tvivl om en række aspekter, da den indledte undersøgelsesproceduren.

| (19) | Ydelse af statsstøtte: Den stillede sig først og fremmest tvivlende over for de belgiske myndigheders påstand om, at SNCB’s tilførsel af midler (dels i form af lån, der skulle tilbagebetales, dels ved konvertering af fordringer til egenkapital) i forbindelse med omstruktureringen af ABX var en normal transaktion inden for en koncern og ikke kunne anses for statsstøtte som omhandlet i traktatens artikel 87. |
| --- | --- |

(19)

Ydelse af statsstøtte: Den stillede sig først og fremmest tvivlende over for de belgiske myndigheders påstand om, at SNCB’s tilførsel af midler (dels i form af lån, der skulle tilbagebetales, dels ved konvertering af fordringer til egenkapital) i forbindelse med omstruktureringen af ABX var en normal transaktion inden for en koncern og ikke kunne anses for statsstøtte som omhandlet i traktatens artikel 87.

| (20) | Omstrukturering — støtteberettigelse: Kommissionen tvivlede også på, at ABX-D, -NL og -F var berettiget til omstruktureringsstøtte, da det ikke var klart, om de øvrige selskaber i ABX-koncernen kunne dække de finansielle behov hos de selskaber, der skulle omstruktureres. |
| --- | --- |

(20)

Omstrukturering — støtteberettigelse: Kommissionen tvivlede også på, at ABX-D, -NL og -F var berettiget til omstruktureringsstøtte, da det ikke var klart, om de øvrige selskaber i ABX-koncernen kunne dække de finansielle behov hos de selskaber, der skulle omstruktureres.

| (21) | Omstrukturering — rentabilitet, markedsforvridning og begrænsning af støtten: Kommissionen var også i tvivl om den finansielle side af »omstruktureringsplanen«, der sigtede mod at efterkomme de pågældende ABX-selskabers langsigtede finansieringsbehov (behovet for egenkapital) ved hjælp af en hovedsageligt kortfristet finansiering (et lån på 140 mio. EUR). Kommissionen var således ikke sikker på, at en sådan finansiering ville gøre det muligt at genskabe de pågældende selskabers rentabilitet, at de foreslåede modydelser (navnlig i form af kapacitetsnedskæringer) var tilstrækkelige til at undgå markedsforvridninger, der kunne skade den fælles interesse, og at den formodede støtte ikke ville resultere i, at ABX kunne få overskydende midler. |
| --- | --- |

(21)

Omstrukturering — rentabilitet, markedsforvridning og begrænsning af støtten: Kommissionen var også i tvivl om den finansielle side af »omstruktureringsplanen«, der sigtede mod at efterkomme de pågældende ABX-selskabers langsigtede finansieringsbehov (behovet for egenkapital) ved hjælp af en hovedsageligt kortfristet finansiering (et lån på 140 mio. EUR). Kommissionen var således ikke sikker på, at en sådan finansiering ville gøre det muligt at genskabe de pågældende selskabers rentabilitet, at de foreslåede modydelser (navnlig i form af kapacitetsnedskæringer) var tilstrækkelige til at undgå markedsforvridninger, der kunne skade den fælles interesse, og at den formodede støtte ikke ville resultere i, at ABX kunne få overskydende midler.

| (22) | Kommissionen var desuden i tvivl om formodningen om, at der ikke var tale om statsstøtte, og om foreneligheden af SNCB’s (re)investeringer i ABX samt om de midler, der blev anvendt til deres finansiering (eventuelle garantier, krydssubsidier, direkte finansiering og overholdelse af gældende direktiver). Det drejede sig især om følgende foranstaltninger:






  (a) | »SNCB’s erhvervelse af ABX«: Dermed menes de investeringer på 672,4 mio. EUR (som i mellemtiden er nedjusteret til 433,8 mio. EUR (7), som SNCB i perioden 1998-2001 foretog i »erhvervelsen« af ABX-netværket, samt visse forlydender, der skulle undersøges nærmere, om garantier givet af enten SNCB eller den belgiske stat vedrørende finansieringen af (re)investeringerne i ABX. |
| --- | --- | --- |

(22)

Kommissionen var desuden i tvivl om formodningen om, at der ikke var tale om statsstøtte, og om foreneligheden af SNCB’s (re)investeringer i ABX samt om de midler, der blev anvendt til deres finansiering (eventuelle garantier, krydssubsidier, direkte finansiering og overholdelse af gældende direktiver). Det drejede sig især om følgende foranstaltninger:

(a)

»SNCB’s erhvervelse af ABX«: Dermed menes de investeringer på 672,4 mio. EUR (som i mellemtiden er nedjusteret til 433,8 mio. EUR (7), som SNCB i perioden 1998-2001 foretog i »erhvervelsen« af ABX-netværket, samt visse forlydender, der skulle undersøges nærmere, om garantier givet af enten SNCB eller den belgiske stat vedrørende finansieringen af (re)investeringerne i ABX.

| (b) | »Andre beløb«: Kommissionen var også i tvivl om lovligheden/foreneligheden af de »andre tilskud« på i alt 150 mio. EUR (i mellemtiden nedjusteret til 114,6 mio. EUR (8), som SNCB i 2001 ydede til ABX-D, -NL og –F uden forudgående anmeldelse til Kommissionen. Kommissionen tvivlede i den forbindelse på påstanden om, at der ikke var tale om støtte, og på foreneligheden af en sådan potentiel støtte. |
| --- | --- |

(b)

»Andre beløb«: Kommissionen var også i tvivl om lovligheden/foreneligheden af de »andre tilskud« på i alt 150 mio. EUR (i mellemtiden nedjusteret til 114,6 mio. EUR (8), som SNCB i 2001 ydede til ABX-D, -NL og –F uden forudgående anmeldelse til Kommissionen. Kommissionen tvivlede i den forbindelse på påstanden om, at der ikke var tale om støtte, og på foreneligheden af en sådan potentiel støtte.

| (c) | »Parallelle beløb«: Kommissionen stillede sig ligeledes tvivlende over for de belgiske myndigheders påstand om, at konverteringen i 2004 af lån på i alt 21 mio. EUR (i mellemtiden nedjusteret til 12,1 mio. EUR (9), som SNCB havde ydet til ABX, til kapital, herefter »de parallelle beløb« til fordel for ABX LOGISTICS (Ireland) Ltd (3,2 mio. EUR), ABX LOGISTICS (Portugal) Lda. (2 mio. EUR), ABX LOGISTICS (Singapore) Pte Ldt. (3,8 mio. EUR) og ABX LOGISTICS International (Belgium) NV/SA (12 mio. EUR), (herefter henholdsvis »ABX-Irl«, »ABX-P«, »ABX-Sing« og »ABX-B«), var en normal transaktion inden for SNCB-koncernen. De belgiske myndigheder mente, at dette beløb var blevet udbetalt »uden for rammerne af den anmeldte omstrukturering« og derfor ikke udgjorde statsstøtte efter traktatens artikel 87. Kommissionens tvivl gik derfor også på spørgsmålet om, hvorvidt denne potentielle støtte var forenelig med traktaten. |
| --- | --- |

(c)

»Parallelle beløb«: Kommissionen stillede sig ligeledes tvivlende over for de belgiske myndigheders påstand om, at konverteringen i 2004 af lån på i alt 21 mio. EUR (i mellemtiden nedjusteret til 12,1 mio. EUR (9), som SNCB havde ydet til ABX, til kapital, herefter »de parallelle beløb« til fordel for ABX LOGISTICS (Ireland) Ltd (3,2 mio. EUR), ABX LOGISTICS (Portugal) Lda. (2 mio. EUR), ABX LOGISTICS (Singapore) Pte Ldt. (3,8 mio. EUR) og ABX LOGISTICS International (Belgium) NV/SA (12 mio. EUR), (herefter henholdsvis »ABX-Irl«, »ABX-P«, »ABX-Sing« og »ABX-B«), var en normal transaktion inden for SNCB-koncernen. De belgiske myndigheder mente, at dette beløb var blevet udbetalt »uden for rammerne af den anmeldte omstrukturering« og derfor ikke udgjorde statsstøtte efter traktatens artikel 87. Kommissionens tvivl gik derfor også på spørgsmålet om, hvorvidt denne potentielle støtte var forenelig med traktaten.

2.1.3.   Supplement til anmeldelsen

| (23) | De belgiske myndigheder sendte, bl.a. ved breve af 14. januar 2005 og 24. februar 2005, en række supplerende oplysninger til den oprindelige anmeldelse, hvilket betød, at omstruktureringsplanen for ABX blev ændret på væsentlige punkter. Ændringerne skyldtes navnlig, at SNCB’s og ABX-koncernens finansiering af omstruktureringen var sat op, at ABX-Frankrig var blevet solgt til negativ markedspris og overtaget af sine ansatte, at der var sket en yderligere kapacitetsnedskæring, at der var iværksat væsentlige interne omstruktureringsforanstaltninger, og at der var planer om at sælge hele ABX-koncernen til markedsprisen. |
| --- | --- |

(23)

De belgiske myndigheder sendte, bl.a. ved breve af 14. januar 2005 og 24. februar 2005, en række supplerende oplysninger til den oprindelige anmeldelse, hvilket betød, at omstruktureringsplanen for ABX blev ændret på væsentlige punkter. Ændringerne skyldtes navnlig, at SNCB’s og ABX-koncernens finansiering af omstruktureringen var sat op, at ABX-Frankrig var blevet solgt til negativ markedspris og overtaget af sine ansatte, at der var sket en yderligere kapacitetsnedskæring, at der var iværksat væsentlige interne omstruktureringsforanstaltninger, og at der var planer om at sælge hele ABX-koncernen til markedsprisen.

2.1.4.   Procedurens udvidelse den 3. maj 2005

| (24) | Kommissionen udvidede undersøgelsesproceduren med henblik på at supplere og ikke erstatte den procedure, der oprindeligt blev indledt, vedrørende to vigtige aspekter af disse yderligere oplysninger, nemlig ændringen af budgettet for omstruktureringen af ABX og vilkårene for salget af navnlig ABX-Frankrig, men også ABX-WW (ABX Worldwide), som er det nye ABX-holdingselskab, der blev stiftet under omstruktureringen. |
| --- | --- |

(24)

Kommissionen udvidede undersøgelsesproceduren med henblik på at supplere og ikke erstatte den procedure, der oprindeligt blev indledt, vedrørende to vigtige aspekter af disse yderligere oplysninger, nemlig ændringen af budgettet for omstruktureringen af ABX og vilkårene for salget af navnlig ABX-Frankrig, men også ABX-WW (ABX Worldwide), som er det nye ABX-holdingselskab, der blev stiftet under omstruktureringen.

| (25) | Ifølge de nye oplysninger skulle der således tilføres:






  (a) | 157,4 mio. EUR i stedet for 50 mio. EUR i form af egenkapital til omstruktureringen af ABX i Tyskland for at bringe ABX-D’s egenkapital op på 14,4 mio. EUR (pr. 31. december 2004) set i forhold til en samlet balance på 234 mio. EUR (pr. 31. december 2003) |
| --- | --- | --- |

(25)

Ifølge de nye oplysninger skulle der således tilføres:

(a)

157,4 mio. EUR i stedet for 50 mio. EUR i form af egenkapital til omstruktureringen af ABX i Tyskland for at bringe ABX-D’s egenkapital op på 14,4 mio. EUR (pr. 31. december 2004) set i forhold til en samlet balance på 234 mio. EUR (pr. 31. december 2003)

| (b) | 10,6 mio. EUR i stedet for 12,6 mio. EUR i form af egenkapital til omstruktureringen af ABX i Nederlandene for at bringe ABX-NL’s egenkapital op på 9,3 mio. EUR (pr. 31. december 2004) set i forhold til en samlet balance på 35,7 mio. EUR (pr. 31. december 2003).
  For ABX-D og -NL indbefatter disse beløb en forøgelse af kapitalen, dels ved konvertering af eksisterende gæld, dels ved indskud af ny egenkapital |
| --- | --- |

(b)

10,6 mio. EUR i stedet for 12,6 mio. EUR i form af egenkapital til omstruktureringen af ABX i Nederlandene for at bringe ABX-NL’s egenkapital op på 9,3 mio. EUR (pr. 31. december 2004) set i forhold til en samlet balance på 35,7 mio. EUR (pr. 31. december 2003).

For ABX-D og -NL indbefatter disse beløb en forøgelse af kapitalen, dels ved konvertering af eksisterende gæld, dels ved indskud af ny egenkapital

| (c) | 223 mio. EUR for at gøre det muligt for de ansatte at overtage en del af ABX i Frankrig. Dette beløb, der svarer til SNCB’s endelige udgifter, er navnlig baseret på eftergivelse af fordringer og dækning af fremtidige tab. |
| --- | --- |

(c)

223 mio. EUR for at gøre det muligt for de ansatte at overtage en del af ABX i Frankrig. Dette beløb, der svarer til SNCB’s endelige udgifter, er navnlig baseret på eftergivelse af fordringer og dækning af fremtidige tab.

| (26) | Hvad angår den omstændighed, at ABX-F blev solgt til de ansatte til en negativ pris, gav Kommissionen udtryk for tvivl om, hvorvidt de midler, SNCB stillede til rådighed for køberen, havde karakter af statsstøtte. Med hensyn til det påtænkte salg af ABX-WW gjorde Kommissionen opmærksom på, at det var nødvendigt at fremsende alle de fornødne oplysninger, for at det kunne kontrolleres, om et sådant salg reelt skete til markedsprisen. |
| --- | --- |

(26)

Hvad angår den omstændighed, at ABX-F blev solgt til de ansatte til en negativ pris, gav Kommissionen udtryk for tvivl om, hvorvidt de midler, SNCB stillede til rådighed for køberen, havde karakter af statsstøtte. Med hensyn til det påtænkte salg af ABX-WW gjorde Kommissionen opmærksom på, at det var nødvendigt at fremsende alle de fornødne oplysninger, for at det kunne kontrolleres, om et sådant salg reelt skete til markedsprisen.

2.1.5.   Andre supplerende oplysninger

| (27) | Belgien sendte navnlig ved brev af 9.6.2005 Kommissionen en lang række oplysninger, der drejede sig om procedurens udvidelse, sammen med en opsummering af hele sagen og tilføjelser hertil. |
| --- | --- |

(27)

Belgien sendte navnlig ved brev af 9.6.2005 Kommissionen en lang række oplysninger, der drejede sig om procedurens udvidelse, sammen med en opsummering af hele sagen og tilføjelser hertil.

| (28) | Ved brev af 1. december 2005 fremlagde Belgien visse supplerende oplysninger, som hovedsagelig gik ud på at præcisere de tidligere fremsendte oplysninger. Der blev navnlig gjort opmærksom på et nyt tiltag vedrørende ABX’s etablering i Tyskland. |
| --- | --- |

(28)

Ved brev af 1. december 2005 fremlagde Belgien visse supplerende oplysninger, som hovedsagelig gik ud på at præcisere de tidligere fremsendte oplysninger. Der blev navnlig gjort opmærksom på et nyt tiltag vedrørende ABX’s etablering i Tyskland.

2.2.   ABX’s virksomhed

| (29) | De belgiske myndigheder har præciseret, at det er tydeligt, at ABX LOGISTICS Worldwide, hvis man ser bort fra den virksomhed, der er nævnt i det foregående og beskrevet i forbindelse med procedurens indledning, strategisk og kommercielt har positioneret sig inden for »transportplanlægning« eller »speditørvirksomhed«. |
| --- | --- |

(29)

De belgiske myndigheder har præciseret, at det er tydeligt, at ABX LOGISTICS Worldwide, hvis man ser bort fra den virksomhed, der er nævnt i det foregående og beskrevet i forbindelse med procedurens indledning, strategisk og kommercielt har positioneret sig inden for »transportplanlægning« eller »speditørvirksomhed«.

| (30) | ABX foretager således transaktioner inden for transportlogistik. Ifølge en ekspertrapport bestilt af Kommissionen (herefter »Jacobs«) (10) er logistikkens overordnede formål at »bestemme, hvordan og hvornår ressourcer skal transporteres til det sted, hvor der er brug for dem«. Det fremgår af denne rapport, at det for ABX konkret drejer sig om at optimere den stadige strøm af gods ved hjælp af et sammenhængende transportnet med tilhørende godstransportcentre. |
| --- | --- |

(30)

ABX foretager således transaktioner inden for transportlogistik. Ifølge en ekspertrapport bestilt af Kommissionen (herefter »Jacobs«) (10) er logistikkens overordnede formål at »bestemme, hvordan og hvornår ressourcer skal transporteres til det sted, hvor der er brug for dem«. Det fremgår af denne rapport, at det for ABX konkret drejer sig om at optimere den stadige strøm af gods ved hjælp af et sammenhængende transportnet med tilhørende godstransportcentre.

| (31) | De belgiske myndigheder har tilføjet, at »befragterne« normalt ikke ejer transportmidlerne (lastvogne, skibe, fly mv.) selv, men i stedet benytter sig af transportvirksomheder, hvilket bekræftes af Jacobs. |
| --- | --- |

(31)

De belgiske myndigheder har tilføjet, at »befragterne« normalt ikke ejer transportmidlerne (lastvogne, skibe, fly mv.) selv, men i stedet benytter sig af transportvirksomheder, hvilket bekræftes af Jacobs.

| (32) | ABX-koncernens samlede transportkapacitet tilvejebringes med få undtagelser (især i Nederlandene) af underleverandører. Antallet af nederlandsk ejede lastbiler har i øvrigt været støt faldende siden 2001, og målet er at komme af med dem alle. I 2001 ejede ABX LOGISTICS i Nederlandene 240 lastbiler. Dette antal blev reduceret til 166 i 2002, 138 i 2003 og 110 i 2004. |
| --- | --- |

(32)

ABX-koncernens samlede transportkapacitet tilvejebringes med få undtagelser (især i Nederlandene) af underleverandører. Antallet af nederlandsk ejede lastbiler har i øvrigt været støt faldende siden 2001, og målet er at komme af med dem alle. I 2001 ejede ABX LOGISTICS i Nederlandene 240 lastbiler. Dette antal blev reduceret til 166 i 2002, 138 i 2003 og 110 i 2004.

| (33) | Hvad angår indenlandsk og international vejtransport, overlader ABX LOGISTICS det til uafhængige vognmænd at stå for selve transporten. Når det gælder luft- og søtransport, optræder ABX LOGISTICS som »mægler«ved at købe den transportkapacitet, kunderne har behov for, hos rederier (»shipping lines«) eller flyselskaber (»airlines«). |
| --- | --- |

(33)

Hvad angår indenlandsk og international vejtransport, overlader ABX LOGISTICS det til uafhængige vognmænd at stå for selve transporten. Når det gælder luft- og søtransport, optræder ABX LOGISTICS som »mægler«ved at købe den transportkapacitet, kunderne har behov for, hos rederier (»shipping lines«) eller flyselskaber (»airlines«).

| (34) | Tabellen nedenfor viser klart denne strategiske positionering: kun 3 % af de lastbiler, som ABX LOGISTICS anvender, ejes eller leases af koncernens selskaber (11). |
| --- | --- |

(34)

Tabellen nedenfor viser klart denne strategiske positionering: kun 3 % af de lastbiler, som ABX LOGISTICS anvender, ejes eller leases af koncernens selskaber (11).

| (35) | ABX LOGISTICS’ »transportkapacitet« | Egen eller leaset kapacitet | Købt kapacitet |
| --- | --- | --- | --- |
| Vejtransportkapacite | 3 % | 97 % |
| Lufttransportkapacite | 0 | 100 % |
| Søtransportkapacite | 0 | 100 % |

(35)

ABX LOGISTICS’ »transportkapacitet«

Egen eller leaset kapacitet

Købt kapacitet

Vejtransportkapacite

3 %

97 %

Lufttransportkapacite

0

100 %

Søtransportkapacite

0

100 %

| (36) | ABX’s placering i de forskellige markedssegmenter: Efter de belgiske myndigheders oplysninger tegnede ABX sig i 2003 for en andel på 49 % af vejtransportmarkedet, 42 % af luft- og søtransportmarkedet (Air & Sea) og 8 % af markedet for kontraktlogistik, der vedrører oplagring af varer. |
| --- | --- |

(36)

ABX’s placering i de forskellige markedssegmenter: Efter de belgiske myndigheders oplysninger tegnede ABX sig i 2003 for en andel på 49 % af vejtransportmarkedet, 42 % af luft- og søtransportmarkedet (Air & Sea) og 8 % af markedet for kontraktlogistik, der vedrører oplagring af varer.

| (37) | Ser man på aktivitetsniveauet i Tyskland, Nederlandene og Frankrig, er ABX ikke at finde blandt de fem største virksomheder på de individuelle markeder i noget land (vej-, luft- og søtransport samt kontraktlogistik), hvilket også fremgår af Jacobs. |
| --- | --- |

(37)

Ser man på aktivitetsniveauet i Tyskland, Nederlandene og Frankrig, er ABX ikke at finde blandt de fem største virksomheder på de individuelle markeder i noget land (vej-, luft- og søtransport samt kontraktlogistik), hvilket også fremgår af Jacobs.

| (38) | Vækstpotentiale på de berørte markeder — overordnet set: Ifølge både de belgiske myndigheder og Jacobs er efterspørgslen efter logistikydelser stadig stigende til trods for de seneste vanskeligheder, der navnlig skyldes begivenhederne den 11. september 2001. Ifølge Jacobs skyldes det, at befolkningstallet i Europa er steget, at forbrugerne i stigende grad kræver et bredt udvalg af varer, at forbrugernes købekraft er blevet forbedret, og at producenterne stadig oftere outsourcer logistikydelser til logistikeksperter. |
| --- | --- |

(38)

Vækstpotentiale på de berørte markeder — overordnet set: Ifølge både de belgiske myndigheder og Jacobs er efterspørgslen efter logistikydelser stadig stigende til trods for de seneste vanskeligheder, der navnlig skyldes begivenhederne den 11. september 2001. Ifølge Jacobs skyldes det, at befolkningstallet i Europa er steget, at forbrugerne i stigende grad kræver et bredt udvalg af varer, at forbrugernes købekraft er blevet forbedret, og at producenterne stadig oftere outsourcer logistikydelser til logistikeksperter.

| (39) | Vækstpotentialet i Tyskland: Jacobs oplyser, at der er et stort vækstpotentiale på det tyske logistikmarked. Den udvikling, der er sket inden for levering af logistikydelser på det tyske marked i løbet af de seneste otte år, tyder på, at såvel udbuddet som efterspørgslen i de kommende år vil kunne vokse med 15-20 % om året. |
| --- | --- |

(39)

Vækstpotentialet i Tyskland: Jacobs oplyser, at der er et stort vækstpotentiale på det tyske logistikmarked. Den udvikling, der er sket inden for levering af logistikydelser på det tyske marked i løbet af de seneste otte år, tyder på, at såvel udbuddet som efterspørgslen i de kommende år vil kunne vokse med 15-20 % om året.

| (40) | Vækstpotentialet på lufttransportområdet: Både Airbus og Boeing forventer en fordobling af antallet af fragtfly i løbet af de kommende 15-20 år, hvor transport af luftfragt vil stige mere end transport af passagerer. Airbus regner med at skulle transportere tre gange så meget luftfragt, svarende til en gennemsnitlig stigning på 5,7 % om året og for Boeings vedkommende 6,4 % om året indtil udgangen af 2021. De høje vækstrater vil også føre til øget vækst for flyselskaber og logistikudbydere. |
| --- | --- |

(40)

Vækstpotentialet på lufttransportområdet: Både Airbus og Boeing forventer en fordobling af antallet af fragtfly i løbet af de kommende 15-20 år, hvor transport af luftfragt vil stige mere end transport af passagerer. Airbus regner med at skulle transportere tre gange så meget luftfragt, svarende til en gennemsnitlig stigning på 5,7 % om året og for Boeings vedkommende 6,4 % om året indtil udgangen af 2021. De høje vækstrater vil også føre til øget vækst for flyselskaber og logistikudbydere.

| (41) | Vækstpotentialet på vejtransportområdet: Ekspertrapporten fortæller, at vejtransportbranchen i Europa som helhed er en branche, som det er let at få adgang til, og som derfor lider under permanent strukturbetinget overkapacitet (12), hvilket har vist sig i de seneste 5-7 år, hvor priserne er faldet voldsomt. Denne overkapacitet gælder dog for de virksomheder, der udfører den pågældende transport, dvs. ikke for ABX, som »planlægger« transporten, men ikke udfører den selv. Ifølge Jacobs går tendensen på markedet for vejtransport af gods i retning af markant vækst. En sådan markedsudvikling må også forventes at skabe vækst for transportvirksomheder og logistikudbydere. |
| --- | --- |

(41)

Vækstpotentialet på vejtransportområdet: Ekspertrapporten fortæller, at vejtransportbranchen i Europa som helhed er en branche, som det er let at få adgang til, og som derfor lider under permanent strukturbetinget overkapacitet (12), hvilket har vist sig i de seneste 5-7 år, hvor priserne er faldet voldsomt. Denne overkapacitet gælder dog for de virksomheder, der udfører den pågældende transport, dvs. ikke for ABX, som »planlægger« transporten, men ikke udfører den selv. Ifølge Jacobs går tendensen på markedet for vejtransport af gods i retning af markant vækst. En sådan markedsudvikling må også forventes at skabe vækst for transportvirksomheder og logistikudbydere.

| (42) | Vækstpotentialet på søtransportområdet: Ifølge Jacobs voksede shippingsektoren (freight forwarding) med gennemsnitlig 7 % i tidsrummet fra 1998 til 2002. Den fremtidige vækst inden for søtransport af gods vil afhænge af den mere generelle udvikling på verdensplan. |
| --- | --- |

(42)

Vækstpotentialet på søtransportområdet: Ifølge Jacobs voksede shippingsektoren (freight forwarding) med gennemsnitlig 7 % i tidsrummet fra 1998 til 2002. Den fremtidige vækst inden for søtransport af gods vil afhænge af den mere generelle udvikling på verdensplan.

2.3.   ABX-netværkets opbygning

2.3.1.   SNCB’s erhvervelse af selskaberne i ABX-netværket

| (43) | Selv om SNCB’s erhvervelse af ABX-netværket, der af naturlige årsager ikke kan medføre fordele for ABX, ikke er genstand for denne beslutning, vil Kommissionen alligevel af hensyn til den overordnede sammenhæng gennemgå de vigtigste etaper i det følgende, sådan som de belgiske myndigheder har beskrevet dem. |
| --- | --- |

(43)

Selv om SNCB’s erhvervelse af ABX-netværket, der af naturlige årsager ikke kan medføre fordele for ABX, ikke er genstand for denne beslutning, vil Kommissionen alligevel af hensyn til den overordnede sammenhæng gennemgå de vigtigste etaper i det følgende, sådan som de belgiske myndigheder har beskrevet dem.

| (44) | De belgiske myndigheder har præciseret, at SNCB besluttede at erhverve de forskellige selskaber i ABX LOGISTICS-koncernen på grundlag af virksomhedsplaner, der på investeringstidspunktet anslog, at selskaberne hurtigt kunne blive rentable igen. Betingelserne for erhvervelsen af Thyssen Haniel Logistik (»THL«)/Bahntrans, Dubois og Saima Avandero (der blev til ABX i Tyskland, Frankrig og Italien) gennemgås i korte træk i det følgende. |
| --- | --- |

(44)

De belgiske myndigheder har præciseret, at SNCB besluttede at erhverve de forskellige selskaber i ABX LOGISTICS-koncernen på grundlag af virksomhedsplaner, der på investeringstidspunktet anslog, at selskaberne hurtigt kunne blive rentable igen. Betingelserne for erhvervelsen af Thyssen Haniel Logistik (»THL«)/Bahntrans, Dubois og Saima Avandero (der blev til ABX i Tyskland, Frankrig og Italien) gennemgås i korte træk i det følgende.

| (45) | Erhvervelsen af THL/Bahntrans (der blev til ABX i Tyskland): Ifølge de belgiske myndigheders oplysninger, navnlig fra oktober 2000, udgjorde købsprisen for hele THL-koncernen [...] (13) mio. tyske mark (DEM) (Thyssen-koncernen) + [...] DM (Deutsche Bahn AG). Coopers & Lybrand havde anslået værdien af denne koncerns aktiviteter til [et beløb, der var højere end ovennævnte købspris (14)] mio. DEM (heraf [...] mio. DEM til fragtopsamling) og til [...] mio. DEM, hvis holdingselskabets omkostninger medregnes. SNCB overtog i forbindelse med erhvervelsen de tidligere aktionærers forpligtelser, herunder navnlig en eksisterende garanti vedrørende en bygning i München. Den negative pris på [...] mio. EUR ([...] mio. DEM) for erhvervelsen af Bahntrans blev betalt af Bahntrans’ tidligere aktionærer, Thyssen Handelsunion AG og Deutsche Bahn AG, den 1. oktober 1998. |
| --- | --- |

(45)

Erhvervelsen af THL/Bahntrans (der blev til ABX i Tyskland): Ifølge de belgiske myndigheders oplysninger, navnlig fra oktober 2000, udgjorde købsprisen for hele THL-koncernen [...] (13) mio. tyske mark (DEM) (Thyssen-koncernen) + [...] DM (Deutsche Bahn AG). Coopers & Lybrand havde anslået værdien af denne koncerns aktiviteter til [et beløb, der var højere end ovennævnte købspris (14)] mio. DEM (heraf [...] mio. DEM til fragtopsamling) og til [...] mio. DEM, hvis holdingselskabets omkostninger medregnes. SNCB overtog i forbindelse med erhvervelsen de tidligere aktionærers forpligtelser, herunder navnlig en eksisterende garanti vedrørende en bygning i München. Den negative pris på [...] mio. EUR ([...] mio. DEM) for erhvervelsen af Bahntrans blev betalt af Bahntrans’ tidligere aktionærer, Thyssen Handelsunion AG og Deutsche Bahn AG, den 1. oktober 1998.

| (46) | ABX-D gav underskud, lige fra det blev overtaget. Disse underskud forringede virksomhedens finansielle struktur, og fra regnskabsåret 1999 blev egenkapitalen negativ. Denne situation, der fortsatte til 2005, foranledigede SNCB som moderselskab til at fremsende en administrativ skrivelse om den risiko, der var forbundet med den negative egenkapital. |
| --- | --- |

(46)

ABX-D gav underskud, lige fra det blev overtaget. Disse underskud forringede virksomhedens finansielle struktur, og fra regnskabsåret 1999 blev egenkapitalen negativ. Denne situation, der fortsatte til 2005, foranledigede SNCB som moderselskab til at fremsende en administrativ skrivelse om den risiko, der var forbundet med den negative egenkapital.

| (47) | Erhvervelsen af Dubois (der er blevet en vigtig del af ABX i Frankrig): De belgiske myndigheder har anført, at de beregninger, SNCB var i besiddelse af, viste en IRR (»Internal Rate of Return«, intern rente af investeringen) på 12,7 %, en WACC (»Weighted Average Cost of Capital«, vægtede gennemsnitlige kapitalomkostninger) på 9,5 % og en NPV (»Net Present Value«, kapitalværdi) på 9,7 mio. EUR, hvilket betød, at der kunne regnes med en rimelig forrentning af den investerede kapital. |
| --- | --- |

(47)

Erhvervelsen af Dubois (der er blevet en vigtig del af ABX i Frankrig): De belgiske myndigheder har anført, at de beregninger, SNCB var i besiddelse af, viste en IRR (»Internal Rate of Return«, intern rente af investeringen) på 12,7 %, en WACC (»Weighted Average Cost of Capital«, vægtede gennemsnitlige kapitalomkostninger) på 9,5 % og en NPV (»Net Present Value«, kapitalværdi) på 9,7 mio. EUR, hvilket betød, at der kunne regnes med en rimelig forrentning af den investerede kapital.

| (48) | Erhvervelsen af Gruppo Saima Avandero (der nu er ABX i Italien): De belgiske myndigheder har oplyst, at de beregninger, SNCB var i besiddelse af, for perioden 1998-2008 viste en IRR på 13,0 %, en WACC på 9,0 % og en NPV på 51,8 mio. EUR, hvilket betød, at der kunne regnes med en rimelig forrentning af den investerede kapital. |
| --- | --- |

(48)

Erhvervelsen af Gruppo Saima Avandero (der nu er ABX i Italien): De belgiske myndigheder har oplyst, at de beregninger, SNCB var i besiddelse af, for perioden 1998-2008 viste en IRR på 13,0 %, en WACC på 9,0 % og en NPV på 51,8 mio. EUR, hvilket betød, at der kunne regnes med en rimelig forrentning af den investerede kapital.

| (49) | Da Kommissionen har rejst spørgsmålet om, hvorvidt SNCB anvendte krydssubsidiering til finansiering af sine investeringer i ABX, er de belgiske myndigheder i øvrigt kommet med følgende præciseringer:






  (a) | De belgiske myndigheder har gjort opmærksom på, at »de statslige tilskud i hele perioden fra 1998 til 2002 var utilstrækkelige til at dække [SNCB’s] omkostninger i forbindelse med dets offentlige serviceforpligtelser«
   (15). De har påpeget, at den belgiske revisionsret allerede i 2001 oplyste, at »ser man på investerings- og driftsfunktionen, blev der i hele perioden med undtagelse af regnskabsåret 1997 samlet set anvendt flere midler til begge funktioner, end der blev tilført, og der blev derfor ikke overført en saldo fra de to offentlige serviceopgaver til [SNCB’s] øvrige aktiviteter«
   (16). |
| --- | --- | --- |

(49)

Da Kommissionen har rejst spørgsmålet om, hvorvidt SNCB anvendte krydssubsidiering til finansiering af sine investeringer i ABX, er de belgiske myndigheder i øvrigt kommet med følgende præciseringer:

(a)

De belgiske myndigheder har gjort opmærksom på, at »de statslige tilskud i hele perioden fra 1998 til 2002 var utilstrækkelige til at dække [SNCB’s] omkostninger i forbindelse med dets offentlige serviceforpligtelser«
   (15). De har påpeget, at den belgiske revisionsret allerede i 2001 oplyste, at »ser man på investerings- og driftsfunktionen, blev der i hele perioden med undtagelse af regnskabsåret 1997 samlet set anvendt flere midler til begge funktioner, end der blev tilført, og der blev derfor ikke overført en saldo fra de to offentlige serviceopgaver til [SNCB’s] øvrige aktiviteter«
   (16).

| (b) | De har også påpeget, at »da drifts- og investeringsudgifterne i forbindelse med SNCB
  ’
  s offentlige serviceopgaver ikke kunne dækkes af de statslige tilskud, lånte SNCB det beløb, der manglede, for at det kunne opfylde sit behov«
   (17). Dette gjaldt også for SNCB’s ressourcer til investeringerne i ABX, der i øvrigt »ikke blev finansieret med særlige lån, (...) men med almindelige likvide midler«
   (18). |
| --- | --- |

(b)

De har også påpeget, at »da drifts- og investeringsudgifterne i forbindelse med SNCB
  ’
  s offentlige serviceopgaver ikke kunne dækkes af de statslige tilskud, lånte SNCB det beløb, der manglede, for at det kunne opfylde sit behov«
   (17). Dette gjaldt også for SNCB’s ressourcer til investeringerne i ABX, der i øvrigt »ikke blev finansieret med særlige lån, (...) men med almindelige likvide midler«
   (18).

| (50) | De belgiske myndigheder har endelig præciseret, at SNCB i kølvandet på disse erhvervelser sendte administrative skrivelser til flere af ABX’s datterselskabers kreditorer og navnlig til ABX-D’s og ABX Spaniens kreditorer. De belgiske myndigheder mener, at disse administrative skrivelser er et normalt led i relationerne mellem et moderselskab og dets datterselskaber inden for erhvervslivet. |
| --- | --- |

(50)

De belgiske myndigheder har endelig præciseret, at SNCB i kølvandet på disse erhvervelser sendte administrative skrivelser til flere af ABX’s datterselskabers kreditorer og navnlig til ABX-D’s og ABX Spaniens kreditorer. De belgiske myndigheder mener, at disse administrative skrivelser er et normalt led i relationerne mellem et moderselskab og dets datterselskaber inden for erhvervslivet.

2.3.2.   SNCB’s reinvesteringer i 2001

| (51) | Kapitalforhøjelse i Tyskland: SNCB gennemførte i slutningen af 2000 og i 2001 en kapitalforhøjelse i sit tyske datterselskab (det tidligere Bahntrans) i form af et kapitalindskud på 17,5 mio. EUR og konvertering af SNCB’s kortfristede lån på 55 mio. EUR til kapital. Beslutningen blev truffet på grundlag af en række anbefalinger og analyser opstillet med hjælp fra Boston Consulting Group (»BCG«). |
| --- | --- |

(51)

Kapitalforhøjelse i Tyskland: SNCB gennemførte i slutningen af 2000 og i 2001 en kapitalforhøjelse i sit tyske datterselskab (det tidligere Bahntrans) i form af et kapitalindskud på 17,5 mio. EUR og konvertering af SNCB’s kortfristede lån på 55 mio. EUR til kapital. Beslutningen blev truffet på grundlag af en række anbefalinger og analyser opstillet med hjælp fra Boston Consulting Group (»BCG«).

| (52) | BCG’s dokumenter indeholdt følgende argumenter og anbefalinger:






  (a) | ABX-koncernen rummede mulighed for betydelig værdiskabelse og var af strategisk interesse for SNCB. |
| --- | --- | --- |

(52)

BCG’s dokumenter indeholdt følgende argumenter og anbefalinger:

(a)

ABX-koncernen rummede mulighed for betydelig værdiskabelse og var af strategisk interesse for SNCB.

| (b) | Der var behov for en finansiel investering og en styrkelse af ledelsen for at udnytte dette potentiale. |
| --- | --- |

(b)

Der var behov for en finansiel investering og en styrkelse af ledelsen for at udnytte dette potentiale.

| (c) | Det blev på daværende tidspunkt betragtet som den bedste løsning, at SNCB selv bidrog med denne finansielle investering. |
| --- | --- |

(c)

Det blev på daværende tidspunkt betragtet som den bedste løsning, at SNCB selv bidrog med denne finansielle investering.

| (d) | I forbindelse med iværksættelsen af strategien for værdiskabelse via ABX LOGISTICS prioriterede SNCB omstruktureringen af Bahntrans højt. |
| --- | --- |

(d)

I forbindelse med iværksættelsen af strategien for værdiskabelse via ABX LOGISTICS prioriterede SNCB omstruktureringen af Bahntrans højt.

| (e) | BCG’s eksperter konkluderede, at der var tre årsager til, at omstruktureringsplanen burde iværksættes:






  — | Hvis omstruktureringen lykkedes, ville man kunne følge strategien for ABX LOGISTICS, »der har et potentiale for værdiskabelse på over 300 mio. EUR«. |
| --- | --- | --- |

(e)

BCG’s eksperter konkluderede, at der var tre årsager til, at omstruktureringsplanen burde iværksættes:

—

Hvis omstruktureringen lykkedes, ville man kunne følge strategien for ABX LOGISTICS, »der har et potentiale for værdiskabelse på over 300 mio. EUR«.

| — | Selv om omstruktureringen ikke lykkedes på alle punkter, ville den alligevel påvirke Bahntrans’ videresalgsværdi og resultere i en højere pris. |
| --- | --- |

—

Selv om omstruktureringen ikke lykkedes på alle punkter, ville den alligevel påvirke Bahntrans’ videresalgsværdi og resultere i en højere pris.

| (53) | De belgiske myndigheder har oplyst, at der for den samlede investering på 72,5 mio. EUR på investeringstidspunktet kunne regnes med en IRR på 8-10 % set i forhold til de opstillede resultatprognoser. Denne interne rente af investeringen svarer til SNCB’s kapitalomkostninger på daværende tidspunkt.
  Beregning af den interne rente (IRR) af SNCB's reinvesteringer på [...] mio. EUR i ABX Tyskland i 2001












  Årlig vækstrate i driftsresultatet (EBIT) | [...] | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Diskonteringssats | [...] | | | | | | Terminalværdi |
| År | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Diskonteringsfaktor | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Terminalværdi |
| Omsætning | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Driftsresultat før skat | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Anvendelse af [...] mio. EUR provenu købspris | [...] | | | | | | |
| Investering af [...] mio. EUR i 2001 | [...] | | | | | | |
| Frie pengestrømme | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Vægtede gennemsnitlige kapitalomkostninger | 9 % | | | | | | |
| Samlet kapitalværdi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| IRR | 10,04 % | | | | | | |

(53)

De belgiske myndigheder har oplyst, at der for den samlede investering på 72,5 mio. EUR på investeringstidspunktet kunne regnes med en IRR på 8-10 % set i forhold til de opstillede resultatprognoser. Denne interne rente af investeringen svarer til SNCB’s kapitalomkostninger på daværende tidspunkt.

Beregning af den interne rente (IRR) af SNCB's reinvesteringer på [...] mio. EUR i ABX Tyskland i 2001

Årlig vækstrate i driftsresultatet (EBIT)

[...]

Diskonteringssats

[...]

Terminalværdi

År

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Diskonteringsfaktor

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2001

2002

2003

2004

2005

2006

Terminalværdi

Omsætning

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Driftsresultat før skat

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Anvendelse af [...] mio. EUR provenu købspris

[...]

Investering af [...] mio. EUR i 2001

[...]

Frie pengestrømme

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Vægtede gennemsnitlige kapitalomkostninger

9 %

Samlet kapitalværdi

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

IRR

10,04 %

| (54) | Kapitalforhøjelse med 12,2 mio. EUR i Nederlandene: Den strategiske plan for den »nederlandske etape« (den tidligere Kersten Hunik-koncern, som blev erhvervet i februar 1999, og som også omfatter kapitalbesiddelser i Irland) sigtede mod:






  (a) | At styrke de indenlandske aktiviteter ved erhvervelse af et selskab, der beskæftigede sig med national distribution i Nederlandene. Selskabet håndterede 2 000 forsendelser om dagen, men SNCB’s ledelse mente, at der krævedes 6 000 forsendelser for at kunne drive en rentabel forretning inden for national distribution. |
| --- | --- | --- |

(54)

Kapitalforhøjelse med 12,2 mio. EUR i Nederlandene: Den strategiske plan for den »nederlandske etape« (den tidligere Kersten Hunik-koncern, som blev erhvervet i februar 1999, og som også omfatter kapitalbesiddelser i Irland) sigtede mod:

(a)

At styrke de indenlandske aktiviteter ved erhvervelse af et selskab, der beskæftigede sig med national distribution i Nederlandene. Selskabet håndterede 2 000 forsendelser om dagen, men SNCB’s ledelse mente, at der krævedes 6 000 forsendelser for at kunne drive en rentabel forretning inden for national distribution.

| (b) | At videreføre omstruktureringen af virksomheden Kersten Hunik Holding (det nuværende ABX LOGISTICS Holding BV), der blev købt i 1999. |
| --- | --- |

(b)

At videreføre omstruktureringen af virksomheden Kersten Hunik Holding (det nuværende ABX LOGISTICS Holding BV), der blev købt i 1999.

| (c) | At videresælge søtransportaktiviteterne (»rederijen«) Kersten Hunik Scheepvaartmaatschappij BV og Link Line Europa BV. |
| --- | --- |

(c)

At videresælge søtransportaktiviteterne (»rederijen«) Kersten Hunik Scheepvaartmaatschappij BV og Link Line Europa BV.

| (d) | Finansieringsbehovet blev i praksis dækket på følgende måde:






  — | 9,2 mio. EUR i form af kortfristede lån ydet af SNCB blev konverteret til kapital i marts 2001. |
| --- | --- | --- |

(d)

Finansieringsbehovet blev i praksis dækket på følgende måde:

—

9,2 mio. EUR i form af kortfristede lån ydet af SNCB blev konverteret til kapital i marts 2001.

| — | I september 2001 forhøjede SNCB kapitalen i ABX LOGISTICS Holding BV med et beløb på 10 mio. EUR. Disse 10 mio. EUR skulle finansiere ABX LOGISTICS Holding BV’s køb af Wegtransport BV. Aktierne blev erhvervet til en pris af [...] mio. EUR. Det resterende beløb på [...] mio. EUR blev afsat til dækning af eventuelle prisjusteringer på grund af due diligence. |
| --- | --- |

—

I september 2001 forhøjede SNCB kapitalen i ABX LOGISTICS Holding BV med et beløb på 10 mio. EUR. Disse 10 mio. EUR skulle finansiere ABX LOGISTICS Holding BV’s køb af Wegtransport BV. Aktierne blev erhvervet til en pris af [...] mio. EUR. Det resterende beløb på [...] mio. EUR blev afsat til dækning af eventuelle prisjusteringer på grund af due diligence.

| — | De belgiske myndigheder mener derfor, at SNCB’s samlede finansiering til det nederlandske datterselskab (eksklusive de [...] mio. EUR, som Wegtransport blev købt for) beløb sig til 9,2 mio. EUR i marts 2001 + 3 mio. EUR i september 2001, i alt 12,2 mio. EUR. |
| --- | --- |

—

De belgiske myndigheder mener derfor, at SNCB’s samlede finansiering til det nederlandske datterselskab (eksklusive de [...] mio. EUR, som Wegtransport blev købt for) beløb sig til 9,2 mio. EUR i marts 2001 + 3 mio. EUR i september 2001, i alt 12,2 mio. EUR.

| — | Denne rekapitalisering var efter myndighedernes opfattelse begrundet i forventningerne om, at de nederlandske aktiviteter kunne blive rentable igen i 2002, som kom til udtryk i den positive udvikling i de resultater, der blev budgetteret med ved udgangen af 2000: | 2000A | Budget for 2001 (udarbejdet ultimo 2000) | Budget for 2002 (udarbejdet ultimo 2001) (19) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Omsætning | 54,1 | 60,9 | 86,4 |
| Resultat før renter og skat (EBIT) | -2,59 | -2,73 | 0,68 |

—

Denne rekapitalisering var efter myndighedernes opfattelse begrundet i forventningerne om, at de nederlandske aktiviteter kunne blive rentable igen i 2002, som kom til udtryk i den positive udvikling i de resultater, der blev budgetteret med ved udgangen af 2000:

2000A

Budget for 2001 (udarbejdet ultimo 2000)

Budget for 2002 (udarbejdet ultimo 2001) (19)

Omsætning

54,1

60,9

86,4

Resultat før renter og skat (EBIT)

-2,59

-2,73

0,68

| (55) | De belgiske myndigheder mener, at den interne rente af denne investering set i forhold til de resultatprognoser, der forelå på daværende tidspunkt, ligger på 11 % for denne investering på 12,2 mio. EUR.
  Beregning af den interne rente (IRR) af SNCB’s reinvesteringer på 12,2 mio. EUR i ABX Nederlandene i 2001 (beløb i mio. EUR)












  Årlig vækstrate i driftsresultatet (EBIT) | [...] | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Diskonteringssats | [...] | | | | | | Terminalværdi |
| År | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Diskonteringsfaktor | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | 2000A | Budget for 2001 pr. ultimo 2000 | Budget for 2002 pr. ultimo 2001 (20) | Plan for 2003 (21) | Plan for 2004 (21) | Plan for 2005 (21) | Terminalværdi |
| Omsætning | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Driftsresultat før skat | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Kapitaltilførsel på 12,2 mio. EUR i 2001 | [...] | | | | | | |
| Frie pengestrømme | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Vægtede gennemsnitlige kapitalomkostninger | 9 % | | | | | | |
| Samlet kapitalværdi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| IRR | 11,3 % | | | | | | |

(55)

De belgiske myndigheder mener, at den interne rente af denne investering set i forhold til de resultatprognoser, der forelå på daværende tidspunkt, ligger på 11 % for denne investering på 12,2 mio. EUR.

Beregning af den interne rente (IRR) af SNCB’s reinvesteringer på 12,2 mio. EUR i ABX Nederlandene i 2001 (beløb i mio. EUR)

Årlig vækstrate i driftsresultatet (EBIT)

[...]

Diskonteringssats

[...]

Terminalværdi

År

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Diskonteringsfaktor

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2000A

Budget for 2001 pr. ultimo 2000

Budget for 2002 pr. ultimo 2001 (20)

Plan for 2003 (21)

Plan for 2004 (21)

Plan for 2005 (21)

Terminalværdi

Omsætning

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Driftsresultat før skat

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kapitaltilførsel på 12,2 mio. EUR i 2001

[...]

Frie pengestrømme

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Vægtede gennemsnitlige kapitalomkostninger

9 %

Samlet kapitalværdi

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

IRR

11,3 %

| (56) | Kapitalforhøjelse med 30 mio. EUR i Frankrig: I december 2001 foretog SNCB en kapitalforhøjelse i det franske selskab, der blev erhvervet i 1999-2000, for at kunne lancere et program for securitisation af fordringer, der gør det muligt at opnå en kreditlinje på 70 mio. EUR. Kapitalforhøjelsen blev forlangt af Société Générale, der havde udstedt de pågældende lån til ABX LOGISTICS (France) SA, som en nødvendig forudsætning for securitisationen af ABX LOGISTICS (France) SA’s portefølje af kommercielle kreditter. |
| --- | --- |

(56)

Kapitalforhøjelse med 30 mio. EUR i Frankrig: I december 2001 foretog SNCB en kapitalforhøjelse i det franske selskab, der blev erhvervet i 1999-2000, for at kunne lancere et program for securitisation af fordringer, der gør det muligt at opnå en kreditlinje på 70 mio. EUR. Kapitalforhøjelsen blev forlangt af Société Générale, der havde udstedt de pågældende lån til ABX LOGISTICS (France) SA, som en nødvendig forudsætning for securitisationen af ABX LOGISTICS (France) SA’s portefølje af kommercielle kreditter.

| (57) | Ifølge de belgiske myndigheder viste de finansielle prognoser, der på daværende tidspunkt var udarbejdet for ABX LOGISTICS (France) SA, at omstruktureringsplanen kunne sikre, at selskabet blev rentabelt igen. Denne plan, der var baseret på en række tiltag til forbedring af driften (edb, revurdering af distributionsprocessen, lukninger og aktivitetsnedskæringer, harmonisering af beskæftigelsesvilkår, samling af aktiviteter mv.), skulle øge driftsresultatet (EBIT) fra -19,6 mio. EUR i 2001 til 4,6 mio. EUR i 2003.
  Forventet udvikling i ABX Logistics Frankrigs resultater (pr. september 2001) | Faktiske tal for 2000 | Budget for 2001 | Prognose for 2002 | Prognose for 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Omsætning | 516,0 | 631,0 | 626,0 | 664,0 |
| Resultat før skat (EBT) | -6,1 | -19,6 | -8,2 | 4,6 |
| Nettoresultat | -2,1 | -28,4 | -11,6 | 4,0 |
| Kilde: Omstruktureringsplanen, side 43. Omregningskurs: 1 EUR = 6,55957 FRF. |

(57)

Ifølge de belgiske myndigheder viste de finansielle prognoser, der på daværende tidspunkt var udarbejdet for ABX LOGISTICS (France) SA, at omstruktureringsplanen kunne sikre, at selskabet blev rentabelt igen. Denne plan, der var baseret på en række tiltag til forbedring af driften (edb, revurdering af distributionsprocessen, lukninger og aktivitetsnedskæringer, harmonisering af beskæftigelsesvilkår, samling af aktiviteter mv.), skulle øge driftsresultatet (EBIT) fra -19,6 mio. EUR i 2001 til 4,6 mio. EUR i 2003.

Forventet udvikling i ABX Logistics Frankrigs resultater (pr. september 2001)

Faktiske tal for 2000

Budget for 2001

Prognose for 2002

Prognose for 2003

Omsætning

516,0

631,0

626,0

664,0

Resultat før skat (EBT)

-6,1

-19,6

-8,2

4,6

Nettoresultat

-2,1

-28,4

-11,6

4,0

Kilde: Omstruktureringsplanen, side 43. Omregningskurs: 1 EUR = 6,55957 FRF.

| (58) | SNCB havde vurderet, denne securitisation ville gøre det muligt at erstatte SNCB’s kortfristede lån med finansiering udefra. På kort sigt kunne en væsentlig del af de overskydende midler fra denne securitisation nemlig overføres til ABX’s cash pool (samling af koncernens likvide midler i en pulje), således at de medvirkende selskaber kunne afvikle en del af deres låneforpligtelser over for SNCB. |
| --- | --- |

(58)

SNCB havde vurderet, denne securitisation ville gøre det muligt at erstatte SNCB’s kortfristede lån med finansiering udefra. På kort sigt kunne en væsentlig del af de overskydende midler fra denne securitisation nemlig overføres til ABX’s cash pool (samling af koncernens likvide midler i en pulje), således at de medvirkende selskaber kunne afvikle en del af deres låneforpligtelser over for SNCB.

| (59) | De belgiske myndigheder mener, at der på grundlag af de resultatprognoser, der forelå på daværende tidspunkt, kunne regnes med en IRR på 14 % af denne investering på 30 mio. EUR.
  Beregning af den interne rente (IRR) af SNCB’s reinvesteringer på 30 mio. EUR i ABX Frankrig i 2001 (beløb i mio. EUR)












  Årlig vækstrate i driftsresultatet (EBIT) | [...] | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Diskonteringssats | [...] | | | | | | Terminalværdi |
| År | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Diskonteringsfaktor | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | Faktiske tal for 2000 | Budget for 2001 | Prognose for 2002 | Prognose for 2003 | Plan for 2004 (22) | Plan for 2005 (23) | Terminalværdi |
| Omsætning | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Nettoresultat | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kapitaltilførsel på 30 mio. EUR i 2001 | [...] | | | | | | |
| Frie pengestrømme | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Vægtede gennemsnitlige kapitalomkostninger | 9 % | | | | | | |
| Samlet kapitalværdi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| IRR | 14,0 % | | | | | | |

(59)

De belgiske myndigheder mener, at der på grundlag af de resultatprognoser, der forelå på daværende tidspunkt, kunne regnes med en IRR på 14 % af denne investering på 30 mio. EUR.

Beregning af den interne rente (IRR) af SNCB’s reinvesteringer på 30 mio. EUR i ABX Frankrig i 2001 (beløb i mio. EUR)

Årlig vækstrate i driftsresultatet (EBIT)

[...]

Diskonteringssats

[...]

Terminalværdi

År

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Diskonteringsfaktor

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Faktiske tal for 2000

Budget for 2001

Prognose for 2002

Prognose for 2003

Plan for 2004 (22)

Plan for 2005 (23)

Terminalværdi

Omsætning

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nettoresultat

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kapitaltilførsel på 30 mio. EUR i 2001

[...]

Frie pengestrømme

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Vægtede gennemsnitlige kapitalomkostninger

9 %

Samlet kapitalværdi

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

IRR

14,0 %

2.3.3.   SNCB’s »parallelle bidrag« til ABX

| (60) | De belgiske myndigheder har oplyst, at SNCB i forbindelse med købet af selskaberne i Irland og Portugal og Air&Sea-aktiviteterne i Belgien overtog hele eller en del af disse selskabers gæld, som herefter blev konverteret til kapital. De mener, at disse konverteringer til kapital udgør »parallelle bidrag«, der har til formål:






  (a) | at gøre det muligt at fusionere visse selskaber og at realisere målet om en forenkling af koncernens juridiske strukturer (Irland og Portugal) |
| --- | --- | --- |

(60)

De belgiske myndigheder har oplyst, at SNCB i forbindelse med købet af selskaberne i Irland og Portugal og Air&Sea-aktiviteterne i Belgien overtog hele eller en del af disse selskabers gæld, som herefter blev konverteret til kapital. De mener, at disse konverteringer til kapital udgør »parallelle bidrag«, der har til formål:

(a)

at gøre det muligt at fusionere visse selskaber og at realisere målet om en forenkling af koncernens juridiske strukturer (Irland og Portugal)

| (b) | at gøre det muligt at opretholde transportlicenser (Irland) |
| --- | --- |

(b)

at gøre det muligt at opretholde transportlicenser (Irland)

| (c) | at gøre det muligt for selskaberne at videreføre deres Air&Sea-aktiviteter med en minimal egenkapital for at tiltrække eksterne finansieringsmidler (Air&Sea Belgien). |
| --- | --- |

(c)

at gøre det muligt for selskaberne at videreføre deres Air&Sea-aktiviteter med en minimal egenkapital for at tiltrække eksterne finansieringsmidler (Air&Sea Belgien).

| (61) | Efter Belgiens opfattelse var det muligt at gendanne selskabernes egenkapital og gøre dem rentable igen inden for kort tid som følge af: 1) forholdet mellem deres tab og deres omsætning, 2) det absolutte beløb, der blev konverteret, og 3) ledelsens finansielle fremskrivninger (budgettet for 2003) fra slutningen af 2002, som viste, at økonomien ville være i balance igen fra udgangen af 2003. Disse datterselskaber kunne ikke siges at være virksomheder »i krise«, og de befandt sig derfor ikke i samme situation som de tre kriseramte foretagender, der var omfattet af den oprindelige omstruktureringsplan. Ifølge de belgiske myndigheder er SNCB’s isolerede og specifikke tiltag til fordel for disse datterselskaber en normal transaktion i forbindelse med et moderselskabs finansiering af visse datterselskaber som led i driften og derfor fuldt sammenlignelig med princippet om den private investor i en markedsøkonomi. |
| --- | --- |

(61)

Efter Belgiens opfattelse var det muligt at gendanne selskabernes egenkapital og gøre dem rentable igen inden for kort tid som følge af: 1) forholdet mellem deres tab og deres omsætning, 2) det absolutte beløb, der blev konverteret, og 3) ledelsens finansielle fremskrivninger (budgettet for 2003) fra slutningen af 2002, som viste, at økonomien ville være i balance igen fra udgangen af 2003. Disse datterselskaber kunne ikke siges at være virksomheder »i krise«, og de befandt sig derfor ikke i samme situation som de tre kriseramte foretagender, der var omfattet af den oprindelige omstruktureringsplan. Ifølge de belgiske myndigheder er SNCB’s isolerede og specifikke tiltag til fordel for disse datterselskaber en normal transaktion i forbindelse med et moderselskabs finansiering af visse datterselskaber som led i driften og derfor fuldt sammenlignelig med princippet om den private investor i en markedsøkonomi.

| (62) | Det fremgik desuden af budgettet for 2003 for de tre selskaber, som blev opstillet ultimo 2002, at økonomien ville være helt eller næsten helt i balance (tab på under 1 mio. EUR) inden for 12 måneder efter planens iværksættelse. | Nettoresultat 2002 | Budgetteret nettoresultat for 2003 (24) |
| --- | --- | --- | --- |
| ABX LOGISTICS (Ireland) Ltd | -0,3 | 0,0 |
| ABX LOGISTICS (Portugal) Lda | -3,5 | -0,3 |
| ABX LOGISTICS Int. (Belgium) SA/NV | -2,0 | -0,8 |

(62)

Det fremgik desuden af budgettet for 2003 for de tre selskaber, som blev opstillet ultimo 2002, at økonomien ville være helt eller næsten helt i balance (tab på under 1 mio. EUR) inden for 12 måneder efter planens iværksættelse.

Nettoresultat 2002

Budgetteret nettoresultat for 2003 (24)

ABX LOGISTICS (Ireland) Ltd

-0,3

0,0

ABX LOGISTICS (Portugal) Lda

-3,5

-0,3

ABX LOGISTICS Int. (Belgium) SA/NV

-2,0

-0,8

Finansielle nøgletal beregnet i 2002 for selskaberne i Irland og Portugal samt Air&Sea Belgien (Mio. EUR)

| | | | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Omsætning i 2002 (faktisk) | Driftsresultat (EBIT) i 2002 (faktisk) | Nettoresultat i 2002 (faktisk) | Nettotab i 2002 i % af omsætningen | Konverteret beløb i absolutte tal |
| Ifølge den oprindelige plan (25) | Faktisk konverteret beløb |
| ABX LOGISTICS (Ireland) Ltd | 31,4 | 0,2 | -0,3 | -1 % | 3,2 | 4,3 |
| ABX LOGISTICS (Portugal) Lda. | 13,7 | -1,3 | -3,5 | -25 % | 2,0 | 2,0 |
| ABX LOGISTICS Int. (Belgium) SA/NV | 39,0 | -0,5 | -2,0 | -5 % | 12,0 | 2,0 |
| | | | | | 17,2 | 8,3 |

(1)

(2)

Omsætning i 2002 (faktisk)

Driftsresultat (EBIT) i 2002 (faktisk)

Nettoresultat i 2002 (faktisk)

Nettotab i 2002 i % af omsætningen

Konverteret beløb i absolutte tal

Ifølge den oprindelige plan (25)

Faktisk konverteret beløb

ABX LOGISTICS (Ireland) Ltd

31,4

0,2

-0,3

-1 %

3,2

4,3

ABX LOGISTICS (Portugal) Lda.

13,7

-1,3

-3,5

-25 %

2,0

2,0

ABX LOGISTICS Int. (Belgium) SA/NV

39,0

-0,5

-2,0

-5 %

12,0

2,0

17,2

8,3

| (63) | De belgiske myndigheder har fremlagt beregninger af den interne rente (IRR) for hver enkelt transaktion. Disse beregninger, der ikke gennemgås detaljeret her, er baseret på en metode svarende til den, der lå til grund for beregningerne vedrørende reinvesteringerne i 2001. Alle beregningerne viser en IRR på mellem 9,6 og 12,7 %. |
| --- | --- |

(63)

De belgiske myndigheder har fremlagt beregninger af den interne rente (IRR) for hver enkelt transaktion. Disse beregninger, der ikke gennemgås detaljeret her, er baseret på en metode svarende til den, der lå til grund for beregningerne vedrørende reinvesteringerne i 2001. Alle beregningerne viser en IRR på mellem 9,6 og 12,7 %.

| (64) | SNCB har ligeledes investeret 3,8 mio. EUR i ABX Singapore. Ifølge de belgiske myndigheder falder foranstaltningerne vedrørende ABX Singapore under alle omstændigheder ikke ind under anvendelsesområdet for traktatens artikel 87. De har dog alligevel efterkommet Kommissionen anmodning og fremlagt et estimat over den interne rente, der viser en IRR på 10,9 % for denne investering. |
| --- | --- |

(64)

SNCB har ligeledes investeret 3,8 mio. EUR i ABX Singapore. Ifølge de belgiske myndigheder falder foranstaltningerne vedrørende ABX Singapore under alle omstændigheder ikke ind under anvendelsesområdet for traktatens artikel 87. De har dog alligevel efterkommet Kommissionen anmodning og fremlagt et estimat over den interne rente, der viser en IRR på 10,9 % for denne investering.

| (65) | I 2000 stillede SNCB desuden garanti for et beløb på 3 mio. EUR til opførelse af en bygning i Singapore. De belgiske myndigheder mener også, at denne transaktion falder uden for traktatens anvendelsesområde. De har efterfølgende præciseret, at der er tale om en privilegeret fordring med sikkerhed i bygningen, som har en attraktiv placering på et dynamisk marked i kraftig vækst. Bygningen blev solgt i 2005. |
| --- | --- |

(65)

I 2000 stillede SNCB desuden garanti for et beløb på 3 mio. EUR til opførelse af en bygning i Singapore. De belgiske myndigheder mener også, at denne transaktion falder uden for traktatens anvendelsesområde. De har efterfølgende præciseret, at der er tale om en privilegeret fordring med sikkerhed i bygningen, som har en attraktiv placering på et dynamisk marked i kraftig vækst. Bygningen blev solgt i 2005.

2.4.   Statens rolle i forbindelse med SNCB’s beslutninger om ABX

| (66) | I det følgende supplerer Kommissionen de oplysninger, der blev fremlagt ved procedurens indledning, med en belysning af visse aspekter vedrørende SNCB og statens eventuelle indflydelse på selskabets beslutninger. |
| --- | --- |

(66)

I det følgende supplerer Kommissionen de oplysninger, der blev fremlagt ved procedurens indledning, med en belysning af visse aspekter vedrørende SNCB og statens eventuelle indflydelse på selskabets beslutninger.

2.4.1.   Bestyrelsen og SNCB’s aktiviteter

| (67) | SNCB er en selvstændig offentlig virksomhed. I henhold til lov af 21. marts 1991 (26) om reform af visse offentlige økonomiske foretagender er SNCB som selvstændig offentlig virksomhed ikke underlagt konkursloven. Selskabets formål er at transportere personer og varer, men det kan udvikle alle kommercielle aktiviteter, der direkte eller indirekte er knyttet til dette formål. Selskabet har en bestyrelse, en direktion og en administrerende direktør. Bestyrelsen består af ti medlemmer, heriblandt den administrerende direktør. Bestyrelsesmedlemmerne (27) udnævnes af den belgiske konge og vælges ud fra deres forskelligartede kompetencer (28). |
| --- | --- |

(67)

SNCB er en selvstændig offentlig virksomhed. I henhold til lov af 21. marts 1991 (26) om reform af visse offentlige økonomiske foretagender er SNCB som selvstændig offentlig virksomhed ikke underlagt konkursloven. Selskabets formål er at transportere personer og varer, men det kan udvikle alle kommercielle aktiviteter, der direkte eller indirekte er knyttet til dette formål. Selskabet har en bestyrelse, en direktion og en administrerende direktør. Bestyrelsen består af ti medlemmer, heriblandt den administrerende direktør. Bestyrelsesmedlemmerne (27) udnævnes af den belgiske konge og vælges ud fra deres forskelligartede kompetencer (28).

| (68) | Selv om SNCB har mulighed for at iværksætte alle aktiviteter, der er forenelige med selskabets formål, har den belgiske lovgiver dog indført visse begrænsede mekanismer, der skal sikre, at selvstændige offentlige virksomheder ikke tilsidesætter loven, deres egne vedtægter eller ledelseskontrakter. Den vigtigste mekanisme består i, at der i de ledende organer, navnlig bestyrelsen og direktionen, medvirker en regeringskommissær, som holder øje med, at loven, SNCB’s vedtægter og ledelseskontrakten overholdes. |
| --- | --- |

(68)

Selv om SNCB har mulighed for at iværksætte alle aktiviteter, der er forenelige med selskabets formål, har den belgiske lovgiver dog indført visse begrænsede mekanismer, der skal sikre, at selvstændige offentlige virksomheder ikke tilsidesætter loven, deres egne vedtægter eller ledelseskontrakter. Den vigtigste mekanisme består i, at der i de ledende organer, navnlig bestyrelsen og direktionen, medvirker en regeringskommissær, som holder øje med, at loven, SNCB’s vedtægter og ledelseskontrakten overholdes.

2.4.2.   Revisionsrettens konklusioner

| (69) | Den belgiske revisionsret udsendte i maj 2001 en beretning (29) om SNCB, der indeholder en række vigtige indicier, som kan belyse spørgsmålet om statens indflydelse på de beslutninger, SNCB traf i forbindelse med sine kommercielle aktiviteter. Det fremgår for det første af denne beretning, at »S.N.C.B.’s formål er defineret således: »Selskabet har til formål at transportere personer og gods med jernbane. Selskabet kan i eget regi eller gennem de eksisterende eller fremtidige belgiske, udenlandske eller internationale organer, som det har kapitalinteresser i, foretage alle kommercielle, industrielle eller finansielle transaktioner, som direkte eller indirekte, helt eller delvis, er knyttet til dets formål, eller som vil kunne lette eller fremme realiseringen eller udviklingen af dette formål (...).«
  Lov af 23. juli 1926 om stiftelse af S.N.C.B. præciserede i sin oprindelige affattelse ikke, hvad selskabets formål var. Lov af 1. august 1960 (om ændring af ovennævnte lov) beskrev selskabets formål i følgende vendinger: »Nærværende lovforslag præciserer følgelig S.N.C.B.’s formål således, at selskabet har ret til at beskæftige sig med enhver aktivitet, der er relateret til nettets drift, og navnlig til driften af restauranter, caféer mv., fremstilling af det materiel, det har brug for, tilvejebringelse af enhver form for vejtransport med henblik på at fremme befordring af varer (...).«
  SNCB’s formål er således bevidst meget bredt formuleret. Definitionen indeholder endvidere ingen begrænsning af geografisk art (...) Formålet kan fortolkes således, at det berettiger enhver kommerciel eller finansiel aktivitet.« |
| --- | --- |

(69)

Den belgiske revisionsret udsendte i maj 2001 en beretning (29) om SNCB, der indeholder en række vigtige indicier, som kan belyse spørgsmålet om statens indflydelse på de beslutninger, SNCB traf i forbindelse med sine kommercielle aktiviteter. Det fremgår for det første af denne beretning, at »S.N.C.B.’s formål er defineret således: »Selskabet har til formål at transportere personer og gods med jernbane. Selskabet kan i eget regi eller gennem de eksisterende eller fremtidige belgiske, udenlandske eller internationale organer, som det har kapitalinteresser i, foretage alle kommercielle, industrielle eller finansielle transaktioner, som direkte eller indirekte, helt eller delvis, er knyttet til dets formål, eller som vil kunne lette eller fremme realiseringen eller udviklingen af dette formål (...).«

Lov af 23. juli 1926 om stiftelse af S.N.C.B. præciserede i sin oprindelige affattelse ikke, hvad selskabets formål var. Lov af 1. august 1960 (om ændring af ovennævnte lov) beskrev selskabets formål i følgende vendinger: »Nærværende lovforslag præciserer følgelig S.N.C.B.’s formål således, at selskabet har ret til at beskæftige sig med enhver aktivitet, der er relateret til nettets drift, og navnlig til driften af restauranter, caféer mv., fremstilling af det materiel, det har brug for, tilvejebringelse af enhver form for vejtransport med henblik på at fremme befordring af varer (...).«

SNCB’s formål er således bevidst meget bredt formuleret. Definitionen indeholder endvidere ingen begrænsning af geografisk art (...) Formålet kan fortolkes således, at det berettiger enhver kommerciel eller finansiel aktivitet.«

| (70) | For det andet har revisionsretten med hensyn til SNCB’s udgifter til ABX gjort opmærksom på den synsvinkel, der er anlagt i visse dele af beretningen: »I betragtning af S.N.C.B.’s handlefrihed, den betydelige risiko, der skulle tages hensyn til, og de problemer, der var involveret, er der i særlig grad fokuseret på de købsbeslutninger, der blev truffet i forbindelse med udbygningen af ABX-netværket. Hovedformålet med denne analyse er at klarlægge, på hvilket grundlag disse beslutninger blev truffet og ført ud i livet, for navnlig at belyse vanskelighederne ved at iværksætte de lovkrav, der skal gøre det muligt for staten at undgå, at virksomhedens evne til at opfylde sine offentlige serviceforpligtelser bringes i fare« (30). |
| --- | --- |

(70)

For det andet har revisionsretten med hensyn til SNCB’s udgifter til ABX gjort opmærksom på den synsvinkel, der er anlagt i visse dele af beretningen: »I betragtning af S.N.C.B.’s handlefrihed, den betydelige risiko, der skulle tages hensyn til, og de problemer, der var involveret, er der i særlig grad fokuseret på de købsbeslutninger, der blev truffet i forbindelse med udbygningen af ABX-netværket. Hovedformålet med denne analyse er at klarlægge, på hvilket grundlag disse beslutninger blev truffet og ført ud i livet, for navnlig at belyse vanskelighederne ved at iværksætte de lovkrav, der skal gøre det muligt for staten at undgå, at virksomhedens evne til at opfylde sine offentlige serviceforpligtelser bringes i fare« (30).

| (71) | På den baggrund drager revisionsretten følgende konklusioner:






  (a) | »der kan ikke være tvivl om, at det var ledelsen [i SNCB], der stod bag strategien for udvikling af ABX-netværket« (31). |
| --- | --- | --- |

(71)

På den baggrund drager revisionsretten følgende konklusioner:

(a)

»der kan ikke være tvivl om, at det var ledelsen [i SNCB], der stod bag strategien for udvikling af ABX-netværket« (31).

| (b) | »den offentlige virksomhed [SNCB] råder over en betydelig handlefrihed i forbindelse med sine investeringer på ikke-jernbanerelaterede områder og sine kapitalbesiddelser i kommercielle aktiviteter« (32). |
| --- | --- |

(b)

»den offentlige virksomhed [SNCB] råder over en betydelig handlefrihed i forbindelse med sine investeringer på ikke-jernbanerelaterede områder og sine kapitalbesiddelser i kommercielle aktiviteter« (32).

| (c) | »det eneste krav, der stilles til de beslutninger, som SNCB træffer om disse [kommercielle] aktiviteter, er, at de overholder selskabets formål og bestemmelserne i loven af 21. marts 1991, som skal imødegå risikoen for, at udførelsen af offentlige serviceopgaver bringes i fare« (33). |
| --- | --- |

(c)

»det eneste krav, der stilles til de beslutninger, som SNCB træffer om disse [kommercielle] aktiviteter, er, at de overholder selskabets formål og bestemmelserne i loven af 21. marts 1991, som skal imødegå risikoen for, at udførelsen af offentlige serviceopgaver bringes i fare« (33).

| (d) | »investeringer i kommercielle, ikke-jernbanerelaterede aktiviteter skal (...) ikke godkendes på forhånd, og det er derfor regeringskommissæren, der alene varetager den statslige kontrol« (34). |
| --- | --- |

(d)

»investeringer i kommercielle, ikke-jernbanerelaterede aktiviteter skal (...) ikke godkendes på forhånd, og det er derfor regeringskommissæren, der alene varetager den statslige kontrol« (34).

| (e) | »De nuværende regler, der giver regeringskommissæren ret til at påklage og ministeren ret til at ophæve beslutninger, som kan bringe udførelsen af [SNCB’s] offentlige serviceopgaver i fare, garanterer ikke i tilstrækkelig grad, at målet om, at disse opgaver skal varetages til enhver tid, nås« (35). |
| --- | --- |

(e)

»De nuværende regler, der giver regeringskommissæren ret til at påklage og ministeren ret til at ophæve beslutninger, som kan bringe udførelsen af [SNCB’s] offentlige serviceopgaver i fare, garanterer ikke i tilstrækkelig grad, at målet om, at disse opgaver skal varetages til enhver tid, nås« (35).

| (72) | Regeringskommissæren og ressortministeren har som anført i revisionsrettens beretning iværksat en række tiltag i bevidsthed om den risiko, der truer SNCB’s varetagelse af offentlige serviceopgaver, og de utilstrækkelige kontrolmidler, som staten kan tage i brug for at mindske denne risiko. Formålet med det tiltag, regeringskommissæren iværksatte den 2. marts 2000 (36), var således at undersøge, om investeringen i ABX’s italienske afdeling »... kunne vanskeliggøre udførelsen af [SNCB’s] offentlige serviceopgaver ...«. Den 28. april 2000 (37) udtrykte den belgiske minister for mobilitet og transport et ønske om, at »virksomhedens strategiske dispositioner orienteres mod langsigtede mål og gør det muligt at sikre dens fremtidige levedygtighed«. Den 31. maj 2000 (38) præciserede ministeren for mobilitet og transport »... betingelserne for det statslige tilsyn i forbindelse med køb eller erhvervelse af kapitalandele ...«, efter at regeringskommissæren den 26. maj 2000 (39) havde mindet om, at »de kommercielle aktiviteter, der iværksættes af S.N.C.B., skal være forenelige med selskabets formål og med den opgave, det er pålagt ifølge loven ...«. |
| --- | --- |

(72)

Regeringskommissæren og ressortministeren har som anført i revisionsrettens beretning iværksat en række tiltag i bevidsthed om den risiko, der truer SNCB’s varetagelse af offentlige serviceopgaver, og de utilstrækkelige kontrolmidler, som staten kan tage i brug for at mindske denne risiko. Formålet med det tiltag, regeringskommissæren iværksatte den 2. marts 2000 (36), var således at undersøge, om investeringen i ABX’s italienske afdeling »... kunne vanskeliggøre udførelsen af [SNCB’s] offentlige serviceopgaver ...«. Den 28. april 2000 (37) udtrykte den belgiske minister for mobilitet og transport et ønske om, at »virksomhedens strategiske dispositioner orienteres mod langsigtede mål og gør det muligt at sikre dens fremtidige levedygtighed«. Den 31. maj 2000 (38) præciserede ministeren for mobilitet og transport »... betingelserne for det statslige tilsyn i forbindelse med køb eller erhvervelse af kapitalandele ...«, efter at regeringskommissæren den 26. maj 2000 (39) havde mindet om, at »de kommercielle aktiviteter, der iværksættes af S.N.C.B., skal være forenelige med selskabets formål og med den opgave, det er pålagt ifølge loven ...«.

2.4.3.   Ministerrådets medvirken i omstruktureringen af ABX

| (73) | I øvrigt henviste Kommissionen, da den indledte proceduren, til referatet af [det belgiske] ministerråds møde den 22. februar 2002 og den tilhørende pressemeddelelse (40), der klart viste, at regeringen på daværende tidspunkt medvirkede i beslutningsprocessen omkring omstruktureringen af ABX: »Ministerrådet har efter forslag fra premierministeren godkendt en række foranstaltninger vedrørende ABX
  ’
  s virksomhed. Der er vedtaget følgende beslutninger på grundlag af de oplysninger og strategiske overvejelser, SNCB har fremlagt: SNCB stifter et holdingselskab, der samler alle ABX
  ’
  s aktiviteter (...).« |
| --- | --- |

(73)

I øvrigt henviste Kommissionen, da den indledte proceduren, til referatet af [det belgiske] ministerråds møde den 22. februar 2002 og den tilhørende pressemeddelelse (40), der klart viste, at regeringen på daværende tidspunkt medvirkede i beslutningsprocessen omkring omstruktureringen af ABX: »Ministerrådet har efter forslag fra premierministeren godkendt en række foranstaltninger vedrørende ABX
  ’
  s virksomhed. Der er vedtaget følgende beslutninger på grundlag af de oplysninger og strategiske overvejelser, SNCB har fremlagt: SNCB stifter et holdingselskab, der samler alle ABX
  ’
  s aktiviteter (...).«

2.4.4.   SNCB’s finansieringskapacitet fra 1998 til 2001

| (74) | Kommissionen har konstateret, at SNCB’s egen økonomiske situation i perioden 1998-2001 var tilstrækkelig god til, at selskabet kunne skaffe sig lån på markedet. Det fremgår navnlig af:






  (a) | at SNCB i 1998 have en sund finansiel struktur med et forhold mellem den finansielle gæld og egenkapitalen på 51 % i 1998, 54 % i 1999, 62 % i 2000 og 90 % i 2001 og et positivt konsolideret resultat (41) |
| --- | --- | --- |

(74)

Kommissionen har konstateret, at SNCB’s egen økonomiske situation i perioden 1998-2001 var tilstrækkelig god til, at selskabet kunne skaffe sig lån på markedet. Det fremgår navnlig af:

(a)

at SNCB i 1998 have en sund finansiel struktur med et forhold mellem den finansielle gæld og egenkapitalen på 51 % i 1998, 54 % i 1999, 62 % i 2000 og 90 % i 2001 og et positivt konsolideret resultat (41)

| (b) | den uafhængige ekspertundersøgelse »NERA«, som viser, at SNCB’s gældsætning i denne periode lå på et acceptabelt niveau set i forhold til tilsvarende virksomheder i samme sektor. Ifølge NERA svarer et sådant acceptabelt niveau til en gældskvote på mellem 0,8/1 og 1,25/1 (42). I samme undersøgelse fastslår NERA dog også, at SNCB’s gældskvote holdt sig inden for dette interval i perioden 1997-2001 (43). |
| --- | --- |

(b)

den uafhængige ekspertundersøgelse »NERA«, som viser, at SNCB’s gældsætning i denne periode lå på et acceptabelt niveau set i forhold til tilsvarende virksomheder i samme sektor. Ifølge NERA svarer et sådant acceptabelt niveau til en gældskvote på mellem 0,8/1 og 1,25/1 (42). I samme undersøgelse fastslår NERA dog også, at SNCB’s gældskvote holdt sig inden for dette interval i perioden 1997-2001 (43).

| (75) | Fra og med 2002 er SNCB’s økonomiske situation imidlertid blevet forringet. SNCB’s finansielle gæld steg nemlig ifølge det konsoliderede regnskab fra 3,9 mia. EUR i 2001 til 5 mia. EUR i 2002 og 6,2 mia. EUR i 2003, og selskabets samlede gæld steg fra 8,6 mia. EUR i 2001 til 9,6 mia. EUR i 2002 og 10,7 mia. EUR i 2003. Samtidig faldt selskabets egenkapital fra 4,9 mia. EUR i 2001 til 4,4 mia. EUR i 2002 og 4,2 mia. EUR i 2003. Ser man kun på finansiel gæld med en løbetid på mindst ét år (44), steg gældskvoten fra 80 % i 2001 til 114 % i 2002 og 150 % i 2003, samtidig med at SNCB i disse år kunne registrere et samlet tab. |
| --- | --- |

(75)

Fra og med 2002 er SNCB’s økonomiske situation imidlertid blevet forringet. SNCB’s finansielle gæld steg nemlig ifølge det konsoliderede regnskab fra 3,9 mia. EUR i 2001 til 5 mia. EUR i 2002 og 6,2 mia. EUR i 2003, og selskabets samlede gæld steg fra 8,6 mia. EUR i 2001 til 9,6 mia. EUR i 2002 og 10,7 mia. EUR i 2003. Samtidig faldt selskabets egenkapital fra 4,9 mia. EUR i 2001 til 4,4 mia. EUR i 2002 og 4,2 mia. EUR i 2003. Ser man kun på finansiel gæld med en løbetid på mindst ét år (44), steg gældskvoten fra 80 % i 2001 til 114 % i 2002 og 150 % i 2003, samtidig med at SNCB i disse år kunne registrere et samlet tab.

3.   DETALJERET BESKRIVELSE AF ABX’S OMSTRUKTURERINGS- OG PRIVATISERINGSFORANSTALTNINGER

| (76) | ABX-koncernens aktiviteter er blevet samlet i et holdingselskab ved navn ABX LOGISTICS Worldwide NV/SA (herefter »ABX-WW«) (45). Størsteparten af Air&Sea-aktiviteterne, der før hørte under ABX’s forskellige nationale selskaber, er desuden allerede blevet samlet i ABX LOGISTICS Air&Sea Worldwide SA/NV, som er en nystiftet enhed under ABX-WW, herefter »ABX-Air&Sea« (46).
  Sammenlægningen er et led i den gennemgribende omstrukturering af koncernens samlede aktiviteter, der blev indledt i 2002. Omstruktureringen omfatter såvel driftsforanstaltninger (integrering af de forskellige selskaber, oprettelse af en central administration, opdeling i profitcentre, kapacitetsnedskæringer, produktivitetsforbedringer osv.) som finansielle foranstaltninger, der skal styrke koncernens finansielle struktur og levedygtighed. I tilknytning til disse omstruktureringsforanstaltninger har SNCB indgået en foreløbig aftale med en investor om salg af ABX-Worldwide-koncernen med forbehold af Kommissionens vurdering af omstruktureringen.
  De vigtigste elementer i omstruktureringen er beskrevet i det følgende. |
| --- | --- |

(76)

ABX-koncernens aktiviteter er blevet samlet i et holdingselskab ved navn ABX LOGISTICS Worldwide NV/SA (herefter »ABX-WW«) (45). Størsteparten af Air&Sea-aktiviteterne, der før hørte under ABX’s forskellige nationale selskaber, er desuden allerede blevet samlet i ABX LOGISTICS Air&Sea Worldwide SA/NV, som er en nystiftet enhed under ABX-WW, herefter »ABX-Air&Sea« (46).

Sammenlægningen er et led i den gennemgribende omstrukturering af koncernens samlede aktiviteter, der blev indledt i 2002. Omstruktureringen omfatter såvel driftsforanstaltninger (integrering af de forskellige selskaber, oprettelse af en central administration, opdeling i profitcentre, kapacitetsnedskæringer, produktivitetsforbedringer osv.) som finansielle foranstaltninger, der skal styrke koncernens finansielle struktur og levedygtighed. I tilknytning til disse omstruktureringsforanstaltninger har SNCB indgået en foreløbig aftale med en investor om salg af ABX-Worldwide-koncernen med forbehold af Kommissionens vurdering af omstruktureringen.

De vigtigste elementer i omstruktureringen er beskrevet i det følgende.

| (77) | De belgiske myndigheder har gjort opmærksom på, at ABX-WW takket være denne omstrukturering genoprettede sin driftsrentabilitet i 2004 (EBIT på 11,6 mio. EUR) og ventes at opnå nettorentabilitet i 2006 (med et nettoresultat på 10,7 mio. EUR) (47). |
| --- | --- |

(77)

De belgiske myndigheder har gjort opmærksom på, at ABX-WW takket være denne omstrukturering genoprettede sin driftsrentabilitet i 2004 (EBIT på 11,6 mio. EUR) og ventes at opnå nettorentabilitet i 2006 (med et nettoresultat på 10,7 mio. EUR) (47).

3.1.   Integrering og omorganisering af ABX-koncernen

| (78) | Der er truffet forskellige foranstaltninger for at sikre en bedre integrering af selskaberne i ABX-koncernen: integrering af koncernens ledelsesstruktur (Phoenix-programmet), edb-systemerne, den finansielle styring og forvaltningen af de menneskelige ressourcer. |
| --- | --- |

(78)

Der er truffet forskellige foranstaltninger for at sikre en bedre integrering af selskaberne i ABX-koncernen: integrering af koncernens ledelsesstruktur (Phoenix-programmet), edb-systemerne, den finansielle styring og forvaltningen af de menneskelige ressourcer.

| (79) | Phoenix: De belgiske myndigheder har oplyst, at formålet med dette program er at integrere den internationale ledelse af koncernens forskellige aktiviteter, at udnytte driftsmæssige synergier, i højere grad at samle indkøb hos et mindre antal leverandører, at styrke »koncerncentret« (Corporate Centre) ved at udstyre det med de edb-processer, -kompetencer og -værktøjer, der er nødvendige for, at det kan udøve sine kompetencer, at benytte produktcentre til koordinering af kommercielle og driftsmæssige tiltag og kvaliteten af den service, der ydes over for kunden, på tværs af landene og at ansvarliggøre og motivere den lokale ledelse til at arbejde tæt sammen med de andre selskaber i koncernen. |
| --- | --- |

(79)

Phoenix: De belgiske myndigheder har oplyst, at formålet med dette program er at integrere den internationale ledelse af koncernens forskellige aktiviteter, at udnytte driftsmæssige synergier, i højere grad at samle indkøb hos et mindre antal leverandører, at styrke »koncerncentret« (Corporate Centre) ved at udstyre det med de edb-processer, -kompetencer og -værktøjer, der er nødvendige for, at det kan udøve sine kompetencer, at benytte produktcentre til koordinering af kommercielle og driftsmæssige tiltag og kvaliteten af den service, der ydes over for kunden, på tværs af landene og at ansvarliggøre og motivere den lokale ledelse til at arbejde tæt sammen med de andre selskaber i koncernen.

| (80) | Edb: Hensigten med integreringen af edb-systemerne er at samle de eksisterende systemer, at rationalisere applikationerne og at opstille helhedsløsninger for koncernen. |
| --- | --- |

(80)

Edb: Hensigten med integreringen af edb-systemerne er at samle de eksisterende systemer, at rationalisere applikationerne og at opstille helhedsløsninger for koncernen.

| (81) | Finansiel centralisering: Finansteamet i koncernens hovedsæde er blevet styrket for at centralisere denne funktion i koncernen. Det har betydet, at de teams, der har ansvaret for den finansielle kontrol og likviditetsstyringen, er blevet styrket, og at der er oprettet nye teams, som arbejder med konsolidering af resultater og forvaltning af kundetilgodehavender. De nævnte projekter for integrering af edb-systemer og standardiseringen af de finansielle oplysninger, som landene sender til koncernens hovedkontor, har forbedret kvaliteten af den finansielle information. |
| --- | --- |

(81)

Finansiel centralisering: Finansteamet i koncernens hovedsæde er blevet styrket for at centralisere denne funktion i koncernen. Det har betydet, at de teams, der har ansvaret for den finansielle kontrol og likviditetsstyringen, er blevet styrket, og at der er oprettet nye teams, som arbejder med konsolidering af resultater og forvaltning af kundetilgodehavender. De nævnte projekter for integrering af edb-systemer og standardiseringen af de finansielle oplysninger, som landene sender til koncernens hovedkontor, har forbedret kvaliteten af den finansielle information.

| (82) | I forbindelse med denne finansielle centralisering har ABX indført en mekanisme, der gør det muligt at samle likvide midler fra alle koncernens selskaber. Denne »cash pooling« betød, at ABX-koncernen i januar 2001 mod garanti fra SNCB kunne oprette en enestående likviditetsfacilitet med et loft på [...] i et finansieringsinstitut.
  De belgiske myndigheder har meddelt Kommissionen, at denne kreditlinje på [...] mio. EUR sikrer den långivende bank et vederlag, og at den garanti, som SNCB i januar 2001 stillede for kreditlinjen, resulterer i et vederlag på [...] basispoint. |
| --- | --- |

(82)

I forbindelse med denne finansielle centralisering har ABX indført en mekanisme, der gør det muligt at samle likvide midler fra alle koncernens selskaber. Denne »cash pooling« betød, at ABX-koncernen i januar 2001 mod garanti fra SNCB kunne oprette en enestående likviditetsfacilitet med et loft på [...] i et finansieringsinstitut.

De belgiske myndigheder har meddelt Kommissionen, at denne kreditlinje på [...] mio. EUR sikrer den långivende bank et vederlag, og at den garanti, som SNCB i januar 2001 stillede for kreditlinjen, resulterer i et vederlag på [...] basispoint.

| (83) | Menneskelige ressourcer: Koncernen ansatte i november 2003 en direktør med ansvar for menneskelige ressourcer, som skal etablere de strukturer og processer, der er nødvendige for at koordinere og forvalte datterselskabernes menneskelige ressourcer, og opstille ensartede procedurer for ansættelse, evaluering og aflønning af koncernens topledere og medarbejdere med ledelsesmæssigt potentiale. I 2005 vil der blive oprettet et europæisk bedriftsråd. |
| --- | --- |

(83)

Menneskelige ressourcer: Koncernen ansatte i november 2003 en direktør med ansvar for menneskelige ressourcer, som skal etablere de strukturer og processer, der er nødvendige for at koordinere og forvalte datterselskabernes menneskelige ressourcer, og opstille ensartede procedurer for ansættelse, evaluering og aflønning af koncernens topledere og medarbejdere med ledelsesmæssigt potentiale. I 2005 vil der blive oprettet et europæisk bedriftsråd.

| (84) | De belgiske myndigheder har anført, at centraliseringen af koordineringsfunktionerne er med til at gøre den centrale administration mere effektiv. Den centrale administrations omkostninger, som består af omkostninger til »Global Accounts« (samlede konti) for internationale kunder og/eller multiprodukter, centrale edb-omkostninger og omkostninger til strukturer (finansielle og juridiske, menneskelige ressourcer og kommunikation) udfaktureres til ABX-WW’s datterselskaber i form af »license and service fees« (licensafgifter og royalties). Denne udfakturering udgør ca. [...] % af omsætningen i ABX-WW’s datterselskaber og dækker de omkostninger, der er forbundet med at beskytte og anvende varemærket, samt alle de ydelser, som hovedkontoret præsterer over for datterselskaberne. |
| --- | --- |

(84)

De belgiske myndigheder har anført, at centraliseringen af koordineringsfunktionerne er med til at gøre den centrale administration mere effektiv. Den centrale administrations omkostninger, som består af omkostninger til »Global Accounts« (samlede konti) for internationale kunder og/eller multiprodukter, centrale edb-omkostninger og omkostninger til strukturer (finansielle og juridiske, menneskelige ressourcer og kommunikation) udfaktureres til ABX-WW’s datterselskaber i form af »license and service fees« (licensafgifter og royalties). Denne udfakturering udgør ca. [...] % af omsætningen i ABX-WW’s datterselskaber og dækker de omkostninger, der er forbundet med at beskytte og anvende varemærket, samt alle de ydelser, som hovedkontoret præsterer over for datterselskaberne.

| (85) | De belgiske myndigheder har desuden, navnlig på grundlag af en nyere undersøgelse (48), gjort opmærksom på, at ABX-WW’s strukturomkostninger er lavere end gennemsnittet for koncerner af samme størrelse, uanset hvilken branche man ser på. Med hensyn til hovedkontorets (»Headquarters«) størrelse i forhold til koncernens størrelse, fremgår det af oplysningerne i den nye rapport, at det geometriske gennemsnit for samtlige undersøgte koncerner ligger på 186 ansatte i Headquarters pr. 10 000 medarbejdere. Dette gennemsnit er højere end for ABX, der har 60 ansatte i den centrale administration pr. 10 000 medarbejdere. |
| --- | --- |

(85)

De belgiske myndigheder har desuden, navnlig på grundlag af en nyere undersøgelse (48), gjort opmærksom på, at ABX-WW’s strukturomkostninger er lavere end gennemsnittet for koncerner af samme størrelse, uanset hvilken branche man ser på. Med hensyn til hovedkontorets (»Headquarters«) størrelse i forhold til koncernens størrelse, fremgår det af oplysningerne i den nye rapport, at det geometriske gennemsnit for samtlige undersøgte koncerner ligger på 186 ansatte i Headquarters pr. 10 000 medarbejdere. Dette gennemsnit er højere end for ABX, der har 60 ansatte i den centrale administration pr. 10 000 medarbejdere.

| (86) | ABX’s transaktioner er samlet i et antal »profitcentre« svarende til de aktiviteter, der hver især skal gøres levedygtige (heriblandt Road Domestic-aktiviteterne i Tyskland, der er ramt af de største vanskeligheder) inden udgangen af 2006. |
| --- | --- |

(86)

ABX’s transaktioner er samlet i et antal »profitcentre« svarende til de aktiviteter, der hver især skal gøres levedygtige (heriblandt Road Domestic-aktiviteterne i Tyskland, der er ramt af de største vanskeligheder) inden udgangen af 2006.

3.2.   Særlige foranstaltninger til fordel for ABX Tyskland

| (87) | Driftsforanstaltninger: Ud over de driftsmæssige omstruktureringsforanstaltninger, der blev beskrevet ved procedurens indledning, vil en række yderligere foranstaltninger i form af afhændelse af datterselskaber og forretningsområder, lukning af afdelinger og forretningsområder samt produktivitetsforbedringer resultere i en samlet reduktion, der omfatter 64 forretningssteder (69 %), en omsætning på 184 mio. EUR (-30 %), 1 589 fuldtidsstillinger (-43 %) og driftsarealer på 405 062 m2 (-56 %) (49), fra nu af og til udgangen af 2005, hvor omstruktureringsplanen i princippet vil være gennemført. Koncernen ventes at blive rentabel igen i 2006-2007. |
| --- | --- |

(87)

Driftsforanstaltninger: Ud over de driftsmæssige omstruktureringsforanstaltninger, der blev beskrevet ved procedurens indledning, vil en række yderligere foranstaltninger i form af afhændelse af datterselskaber og forretningsområder, lukning af afdelinger og forretningsområder samt produktivitetsforbedringer resultere i en samlet reduktion, der omfatter 64 forretningssteder (69 %), en omsætning på 184 mio. EUR (-30 %), 1 589 fuldtidsstillinger (-43 %) og driftsarealer på 405 062 m2 (-56 %) (49), fra nu af og til udgangen af 2005, hvor omstruktureringsplanen i princippet vil være gennemført. Koncernen ventes at blive rentabel igen i 2006-2007.

| (88) | Ved brev af 1. december 2005 har de belgiske myndigheder desuden oplyst, at »som følge af den negative udvikling på det tyske marked og kravene i Europa-Kommissionens retningslinjer er ABX i færd med at udarbejde en plan, der skal gøre det muligt for selskabet at reducere [...] omfanget af dets nationale vejtransportvirksomhed i Tyskland. (...)

  Denne plan ligger endnu ikke klar. ABX LOGISTICS kan imidlertid forpligte sig over for Europa-Kommissionen til inden den [...] at reducere sit nationale kurernetværk i Tyskland ved hjælp af lukninger, salg eller indgåelse af partnerskab/-er med henblik på at indskrænke det nuværende antal på 20 afdelinger, der kontrolleres af ABX, til [...] afdelinger. ABX vil desuden kunne beholde sine aktiebesiddelser [...] i ca. [...] af forretningsstederne [...].« |
| --- | --- |

(88)

Ved brev af 1. december 2005 har de belgiske myndigheder desuden oplyst, at »som følge af den negative udvikling på det tyske marked og kravene i Europa-Kommissionens retningslinjer er ABX i færd med at udarbejde en plan, der skal gøre det muligt for selskabet at reducere [...] omfanget af dets nationale vejtransportvirksomhed i Tyskland. (...)

Denne plan ligger endnu ikke klar. ABX LOGISTICS kan imidlertid forpligte sig over for Europa-Kommissionen til inden den [...] at reducere sit nationale kurernetværk i Tyskland ved hjælp af lukninger, salg eller indgåelse af partnerskab/-er med henblik på at indskrænke det nuværende antal på 20 afdelinger, der kontrolleres af ABX, til [...] afdelinger. ABX vil desuden kunne beholde sine aktiebesiddelser [...] i ca. [...] af forretningsstederne [...].«

| (89) | Produktivitetsforbedringer: Ifølge de oplysninger, de belgiske myndigheder har fremlagt, vil de driftsmæssige omstruktureringsforanstaltninger, der iværksættes i Tyskland, føre til en (teoretisk) forbedring (forudsat at omsætningen er konstant) af driftsfortjenesten på omkring 14,6 mio. EUR for ABX Tyskland. |
| --- | --- |

(89)

Produktivitetsforbedringer: Ifølge de oplysninger, de belgiske myndigheder har fremlagt, vil de driftsmæssige omstruktureringsforanstaltninger, der iværksættes i Tyskland, føre til en (teoretisk) forbedring (forudsat at omsætningen er konstant) af driftsfortjenesten på omkring 14,6 mio. EUR for ABX Tyskland.

| (90) | Finansiel omstrukturering: SNCB har planer om at konvertere en fordring på 50 mio. EUR til kapital, at tilvejebringe yderligere egenkapital på 100 mio. EUR og at konvertere renter på 7,4 mio. EUR til kapital. Foranstaltningerne iværksættes, så snart Kommissionens godkendelse foreligger. Denne kapitaltilførsel skal gøre det muligt for ABX-D at bringe dets egenkapital, der pr. 31. december 2004 lå på - 143 mio. EUR (i mellemtiden opgjort til - 141,2 mio. EUR), op på 14,4 mio. EUR. Denne genopretning af ABX-D’s egenkapital er ifølge de belgiske myndigheder nødvendig for at kunne gennemføre den påtænkte privatisering af ABX-WW (50). |
| --- | --- |

(90)

Finansiel omstrukturering: SNCB har planer om at konvertere en fordring på 50 mio. EUR til kapital, at tilvejebringe yderligere egenkapital på 100 mio. EUR og at konvertere renter på 7,4 mio. EUR til kapital. Foranstaltningerne iværksættes, så snart Kommissionens godkendelse foreligger. Denne kapitaltilførsel skal gøre det muligt for ABX-D at bringe dets egenkapital, der pr. 31. december 2004 lå på - 143 mio. EUR (i mellemtiden opgjort til - 141,2 mio. EUR), op på 14,4 mio. EUR. Denne genopretning af ABX-D’s egenkapital er ifølge de belgiske myndigheder nødvendig for at kunne gennemføre den påtænkte privatisering af ABX-WW (50).

| (91) | Resultatprognoser: Alle disse tiltag vil ifølge forretningsplanen (business plan) gøre det muligt at genskabe ABX-D’s driftsmæssige rentabilitet fra 2006 (EBIT på [...] mio. EUR) og at opnå nettorentabilitet i 2007 (nettoresultat på [...] mio. EUR). |
| --- | --- |

(91)

Resultatprognoser: Alle disse tiltag vil ifølge forretningsplanen (business plan) gøre det muligt at genskabe ABX-D’s driftsmæssige rentabilitet fra 2006 (EBIT på [...] mio. EUR) og at opnå nettorentabilitet i 2007 (nettoresultat på [...] mio. EUR).

3.3.   Særlige foranstaltninger til fordel for ABX Nederlandene

| (92) | Driftsforanstaltninger: Ud over de driftsmæssige omstruktureringsforanstaltninger, der blev beskrevet ved procedurens indledning, vil en række afhændelser af datterselskaber og forretningsområder, lukninger af afdelinger og forretningsområder samt produktivitetsforbedringer resultere i en samlet reduktion, der omfatter 4 forretningssteder (-44 %), en omsætning på 14 mio. EUR (-21 %), 93 fuldtidsstillinger (-22 %) og et driftsareal på 18 400 m2 (-28 %). |
| --- | --- |

(92)

Driftsforanstaltninger: Ud over de driftsmæssige omstruktureringsforanstaltninger, der blev beskrevet ved procedurens indledning, vil en række afhændelser af datterselskaber og forretningsområder, lukninger af afdelinger og forretningsområder samt produktivitetsforbedringer resultere i en samlet reduktion, der omfatter 4 forretningssteder (-44 %), en omsætning på 14 mio. EUR (-21 %), 93 fuldtidsstillinger (-22 %) og et driftsareal på 18 400 m2 (-28 %).

| (93) | Produktivitetsforbedringer: Ifølge de oplysninger, de belgiske myndigheder har fremlagt, vil de driftsmæssige omstruktureringsforanstaltninger, der iværksættes i Nederlandene, føre til en (teoretisk) forbedring (forudsat at omsætningen er konstant) af driftsfortjenesten på omkring 5,7 mio. EUR for ABX i Nederlandene, og koncernen ventes at blive rentabel igen i 2006-2007. |
| --- | --- |

(93)

Produktivitetsforbedringer: Ifølge de oplysninger, de belgiske myndigheder har fremlagt, vil de driftsmæssige omstruktureringsforanstaltninger, der iværksættes i Nederlandene, føre til en (teoretisk) forbedring (forudsat at omsætningen er konstant) af driftsfortjenesten på omkring 5,7 mio. EUR for ABX i Nederlandene, og koncernen ventes at blive rentabel igen i 2006-2007.

| (94) | Finansiel omstrukturering: SNCB har planer om at konvertere en gæld på 10 mio. EUR og renter på 0,6 mio. EUR til kapital, på 7,4 mio. EUR til kapital, så snart Kommissionens godkendelse foreligger. Denne kapitaltilførsel skal gøre det muligt for ABX-NL at bringe dets egenkapital, der pr. 31. december 2004 lå på –1,3 mio. EUR (i mellemtiden opgjort til -1,5 mio. EUR), op på 9,3 mio. EUR. Denne genopretning af ABX-NL’s egenkapital er ifølge de belgiske myndigheder nødvendig for at kunne gennemføre den påtænkte privatisering af ABX-WW (51). |
| --- | --- |

(94)

Finansiel omstrukturering: SNCB har planer om at konvertere en gæld på 10 mio. EUR og renter på 0,6 mio. EUR til kapital, på 7,4 mio. EUR til kapital, så snart Kommissionens godkendelse foreligger. Denne kapitaltilførsel skal gøre det muligt for ABX-NL at bringe dets egenkapital, der pr. 31. december 2004 lå på –1,3 mio. EUR (i mellemtiden opgjort til -1,5 mio. EUR), op på 9,3 mio. EUR. Denne genopretning af ABX-NL’s egenkapital er ifølge de belgiske myndigheder nødvendig for at kunne gennemføre den påtænkte privatisering af ABX-WW (51).

| (95) | Resultatprognoser: Alle disse tiltag vil ifølge forretningsplanen (business plan) gøre det muligt at genskabe ABX-NL’s driftsmæssige rentabilitet fra 2005 (EBIT på [...] mio. EUR) og at opnå nettorentabilitet i 2006 (nettoresultat på [...] mio. EUR). |
| --- | --- |

(95)

Resultatprognoser: Alle disse tiltag vil ifølge forretningsplanen (business plan) gøre det muligt at genskabe ABX-NL’s driftsmæssige rentabilitet fra 2005 (EBIT på [...] mio. EUR) og at opnå nettorentabilitet i 2006 (nettoresultat på [...] mio. EUR).

3.4.   Afvikling af den franske road domestic-aktivitet

| (96) | De belgiske myndigheder har anført, at SNCB i lyset af de vanskeligheder, som ABX-F var stødt på, og som mentes at kunne true hele ABX-koncernens levedygtighed, valgte at afvikle de indenlandske vejtransportaktiviteter i ABX-Frankrig, som blev overtaget af medarbejderne. Overtagelsen er nærmere beskrevet i beslutningen om at udvide proceduren. Det bemærkes derfor blot, at ABX-F’s indenlandske aktiviteter blev solgt til medarbejderne til en negativ markedspris på [...] mio. EUR. Salget skete med virkning fra midnat den 31. marts 2005. ABX-F’s øvrige aktiviteter blev overført til ABX-WW. |
| --- | --- |

(96)

De belgiske myndigheder har anført, at SNCB i lyset af de vanskeligheder, som ABX-F var stødt på, og som mentes at kunne true hele ABX-koncernens levedygtighed, valgte at afvikle de indenlandske vejtransportaktiviteter i ABX-Frankrig, som blev overtaget af medarbejderne. Overtagelsen er nærmere beskrevet i beslutningen om at udvide proceduren. Det bemærkes derfor blot, at ABX-F’s indenlandske aktiviteter blev solgt til medarbejderne til en negativ markedspris på [...] mio. EUR. Salget skete med virkning fra midnat den 31. marts 2005. ABX-F’s øvrige aktiviteter blev overført til ABX-WW.

| (97) | To konsulentfirmaer, Deloitte og Ernst & Young Transaction Advisory Services, har konkluderet, at den negative salgspris på [...] mio. EUR for ABX-F’s indenlandske division var rimelig og svarede til markedsværdien. |
| --- | --- |

(97)

To konsulentfirmaer, Deloitte og Ernst & Young Transaction Advisory Services, har konkluderet, at den negative salgspris på [...] mio. EUR for ABX-F’s indenlandske division var rimelig og svarede til markedsværdien.

| (98) | De belgiske myndigheder har gjort opmærksom på, at »SNCB opgav sine planer om at investere i ABX Frankrig og erklærede, at den rekapitalisering, der blev anmeldt i februar 2003, ikke ville finde sted. Foranstaltningerne vedrørende Frankrig — herunder medarbejdernes overtagelse af virksomheden — indgår i en kontrolleret og socialt ansvarlig afvikling, der gør det muligt at redde over 2 300 arbejdspladser. SNCB trækker sig ud af Frankrig. Efter at medarbejderne har overtaget den indenlandske division, vil ABX-Frankrig udelukkende skulle administrere tre rentable logistikkontrakter, som vil blive videreført indtil slutningen af [...], og som kun tegner sig for en omsætning på 29 mio. EUR. ABX Frankrig har på nuværende tidspunkt ingen driftsmæssige aktiviteter og vil utvivlsomt træde i likvidation«
   (52). »Hvis det således antages, at afhændelsen af den franske virksomhed — i bred forstand — er et led i omstruktureringen af ABX Logistics-koncernen, er der ikke tale om en omstrukturering af ABX LOGISTICS’aktiviteter i Frankrig på linje med de foranstaltninger, der er anmeldt for Tyskland og Nederlandene«
   (53). |
| --- | --- |

(98)

De belgiske myndigheder har gjort opmærksom på, at »SNCB opgav sine planer om at investere i ABX Frankrig og erklærede, at den rekapitalisering, der blev anmeldt i februar 2003, ikke ville finde sted. Foranstaltningerne vedrørende Frankrig — herunder medarbejdernes overtagelse af virksomheden — indgår i en kontrolleret og socialt ansvarlig afvikling, der gør det muligt at redde over 2 300 arbejdspladser. SNCB trækker sig ud af Frankrig. Efter at medarbejderne har overtaget den indenlandske division, vil ABX-Frankrig udelukkende skulle administrere tre rentable logistikkontrakter, som vil blive videreført indtil slutningen af [...], og som kun tegner sig for en omsætning på 29 mio. EUR. ABX Frankrig har på nuværende tidspunkt ingen driftsmæssige aktiviteter og vil utvivlsomt træde i likvidation«
   (52). »Hvis det således antages, at afhændelsen af den franske virksomhed — i bred forstand — er et led i omstruktureringen af ABX Logistics-koncernen, er der ikke tale om en omstrukturering af ABX LOGISTICS’aktiviteter i Frankrig på linje med de foranstaltninger, der er anmeldt for Tyskland og Nederlandene«
   (53).

3.4.1.   Medarbejderovertagelsen

| (99) | De belgiske myndigheder har som bekendt sammenlignet det scenario, der bevirkede, at medarbejderne overtog den indenlandske del af ABX’s aktiviteter, med et scenario baseret på en frivillig likvidation og fastslået, at medarbejdernes overtagelse var den mindst bekostelige løsning. Kommissionen stillede sig tvivlende over for dette ræsonnement i sin beslutning om procedurens udvidelse og understregede, at det også var nødvendigt at sammenligne en medarbejderovertagelse med et scenario med tvangslikvidation, eftersom en privat investor i en tilsvarende situation vil vælge den løsning, der er billigst for ham, og ikke gå uden om en konkurs, hvis det økonomisk set er den mest fordelagtige løsning. |
| --- | --- |

(99)

De belgiske myndigheder har som bekendt sammenlignet det scenario, der bevirkede, at medarbejderne overtog den indenlandske del af ABX’s aktiviteter, med et scenario baseret på en frivillig likvidation og fastslået, at medarbejdernes overtagelse var den mindst bekostelige løsning. Kommissionen stillede sig tvivlende over for dette ræsonnement i sin beslutning om procedurens udvidelse og understregede, at det også var nødvendigt at sammenligne en medarbejderovertagelse med et scenario med tvangslikvidation, eftersom en privat investor i en tilsvarende situation vil vælge den løsning, der er billigst for ham, og ikke gå uden om en konkurs, hvis det økonomisk set er den mest fordelagtige løsning.

| (100) | De belgiske myndigheder har gjort gældende, at en konkurs under alle omstændigheder vil være mere bekostelig end en medarbejderovertagelse, og at det trods Kommissionens betænkelighed ikke bare socialt set er mere ansvarligt at sammenligne med en frivillig likvidation. Det er også den rigtige sammenligning, hvilket fremgår af de forhold, der er beskrevet i det følgende. |
| --- | --- |

(100)

De belgiske myndigheder har gjort gældende, at en konkurs under alle omstændigheder vil være mere bekostelig end en medarbejderovertagelse, og at det trods Kommissionens betænkelighed ikke bare socialt set er mere ansvarligt at sammenligne med en frivillig likvidation. Det er også den rigtige sammenligning, hvilket fremgår af de forhold, der er beskrevet i det følgende.

3.4.2.   Omkostninger ved de forskellige scenarier

| (101) | De belgiske myndigheder har sammenlignet omkostningerne ved de tre muligheder — medarbejderovertagelse, frivillig likvidation og konkurs — i tabellen nedenfor (54): | Medarbejder-overtagelse | Frivillig likvidation | Konkurs eller tvangs-likvidation |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Negativ egenkapital pr. 30/09/2004 | [...] | [...] | [...] |
| Forventet tab i sidste kvartal 2004 | [...] | [...] | [...] |
| Anslået negativ egenkapital pr. 31/12/2004 | [...] | [...] | [...] |
| Heraf gæld til SNCB | [...] | [...] | [...] |
| Nedskrivning af værdien af immaterielle aktiver | [...] | [...] | [...] |
| Provenu af salget af Contract Logistics til MGF (endnu ikke bogført) | [...] | [...] | [...] |
| Provenu af overførslen af Eurocargo, Air&Sea, Mitjavile og Lacombe | [...] | [...] | [...] |
| Afslutning af den igangværende socialplan (PSE4) — udgifter i 2004 | [...] | [...] | [...] |
| Dækning af tab i 2005 for aktiviteter, der ikke blev overtaget af medarbejderne | [...] | [...] | [...] |
| Likviditetsvirkning for SNCB inden valg af afviklingsscenario | [...] | [...] | [...] |
| Salgspris (negativ) — maksimum | [...] | | |
| Dækning af tab i den periode, hvor socialplanen blev udarbejdet — 2005 | | [...] | |
| Dækning af tab i 4 yderligere måneder — 2006 (risiko) | | -15 | |
| Ny socialplan for det tilbageværende personale | | [...] | |
| Ophævelse af lejekontrakter | | -8 | |
| Ophævelse af andre kontrakter | | -6 | |
| Risiko [...] for SNCB [...] | | | |
| Erhvervsgæld til leverandører pr. 31.12.2004 | | | |
| Skyldig løn og bidrag til social sikring til personalet | | | |
| Socialplan for personalet i ABX Frankrig | | | [...] |
| Fyldestgørelse af kreditorer — lejekontrakter | | | -8 |
| Fyldestgørelse af kreditorer — andre kontrakter | | | -6 |
| Risiko for indfrielse af SNCB's garanti for gæld til Soc. Gen/Natexis | | | |
| Værditab for ABX LOGISTICS-koncernen | | | -112 |
| Omkostninger til yderligere afskedigelser som følge af lavere omsætning | | | [...] |
| Følger for behovet for driftskapital | | | -45 |
| Følger for omkostningerne til finansiering af SNCB's bankgæld | | | -14 |
| Følger for omkostningerne til finansiering af ABX LOGISTICS' bankgæld | | | -7 |
| Samlede omkostninger for SNCB | - 137,5 | -183 | -346 |

(101)

De belgiske myndigheder har sammenlignet omkostningerne ved de tre muligheder — medarbejderovertagelse, frivillig likvidation og konkurs — i tabellen nedenfor (54):

Medarbejder-overtagelse

Frivillig likvidation

Konkurs eller tvangs-likvidation

Negativ egenkapital pr. 30/09/2004

[...]

[...]

[...]

Forventet tab i sidste kvartal 2004

[...]

[...]

[...]

Anslået negativ egenkapital pr. 31/12/2004

[...]

[...]

[...]

Heraf gæld til SNCB

[...]

[...]

[...]

Nedskrivning af værdien af immaterielle aktiver

[...]

[...]

[...]

Provenu af salget af Contract Logistics til MGF (endnu ikke bogført)

[...]

[...]

[...]

Provenu af overførslen af Eurocargo, Air&Sea, Mitjavile og Lacombe

[...]

[...]

[...]

Afslutning af den igangværende socialplan (PSE4) — udgifter i 2004

[...]

[...]

[...]

Dækning af tab i 2005 for aktiviteter, der ikke blev overtaget af medarbejderne

[...]

[...]

[...]

Likviditetsvirkning for SNCB inden valg af afviklingsscenario

[...]

[...]

[...]

Salgspris (negativ) — maksimum

[...]

Dækning af tab i den periode, hvor socialplanen blev udarbejdet — 2005

[...]

Dækning af tab i 4 yderligere måneder — 2006 (risiko)

-15

Ny socialplan for det tilbageværende personale

[...]

Ophævelse af lejekontrakter

-8

Ophævelse af andre kontrakter

-6

Risiko [...] for SNCB [...]

Erhvervsgæld til leverandører pr. 31.12.2004

Skyldig løn og bidrag til social sikring til personalet

Socialplan for personalet i ABX Frankrig

[...]

Fyldestgørelse af kreditorer — lejekontrakter

-8

Fyldestgørelse af kreditorer — andre kontrakter

-6

Risiko for indfrielse af SNCB's garanti for gæld til Soc. Gen/Natexis

Værditab for ABX LOGISTICS-koncernen

-112

Omkostninger til yderligere afskedigelser som følge af lavere omsætning

[...]

Følger for behovet for driftskapital

-45

Følger for omkostningerne til finansiering af SNCB's bankgæld

-14

Følger for omkostningerne til finansiering af ABX LOGISTICS' bankgæld

-7

Samlede omkostninger for SNCB

- 137,5

-183

-346

| (102) | Forskellen i omkostningerne til medarbejderovertagelsen og den frivillige likvidation (især omkostningerne til en socialplan for det tilbageværende personale og til dækning af tab for den periode, hvor planen blev udarbejdet) er efter de belgiske myndigheders oplysninger kontrolleret og bekræftet af selskabet Ernst & Young. Selskabets eksperter har konkluderet følgende: »... we conclude that on an overall level the price differential between the scenario of the Management Buy-Out and the scenario of the Liquidation of Domestic Road Transport Activities amounting to EUR 45,5 million to be fair and reasonable« (»vi må konkludere, at prisforskellen mellem scenariet for medarbejderovertagelsen og scenariet for likvidation af de indenlandske vejtransportaktiviteter, der udgør 45,5 mio. EUR, som helhed betragtet er ret og rimelig«). |
| --- | --- |

(102)

Forskellen i omkostningerne til medarbejderovertagelsen og den frivillige likvidation (især omkostningerne til en socialplan for det tilbageværende personale og til dækning af tab for den periode, hvor planen blev udarbejdet) er efter de belgiske myndigheders oplysninger kontrolleret og bekræftet af selskabet Ernst & Young. Selskabets eksperter har konkluderet følgende: »... we conclude that on an overall level the price differential between the scenario of the Management Buy-Out and the scenario of the Liquidation of Domestic Road Transport Activities amounting to EUR 45,5 million to be fair and reasonable« (»vi må konkludere, at prisforskellen mellem scenariet for medarbejderovertagelsen og scenariet for likvidation af de indenlandske vejtransportaktiviteter, der udgør 45,5 mio. EUR, som helhed betragtet er ret og rimelig«).

| (103) | Ifølge de belgiske myndigheder ville omkostningerne i forbindelse med en konkurs langt have oversteget ABX Frankrigs daværende nettoformue (som var på -[...] mio. EUR). Det skyldes:






  (a) | risikoen for SNCB [...] |
| --- | --- | --- |

(103)

Ifølge de belgiske myndigheder ville omkostningerne i forbindelse med en konkurs langt have oversteget ABX Frankrigs daværende nettoformue (som var på -[...] mio. EUR). Det skyldes:

(a)

risikoen for SNCB [...]

| (b) | følgerne af det kundetab, som forringelsen af ABX’s image ville give sig udslag i, og dette tabs følger for ABX LOGISTICS Worldwide-koncernens værdi |
| --- | --- |

(b)

følgerne af det kundetab, som forringelsen af ABX’s image ville give sig udslag i, og dette tabs følger for ABX LOGISTICS Worldwide-koncernens værdi

| (c) | omkostningerne i forbindelse med afskedigelse af medarbejdere, der var blevet overflødige på grund af kundetabet |
| --- | --- |

(c)

omkostningerne i forbindelse med afskedigelse af medarbejdere, der var blevet overflødige på grund af kundetabet

| (d) | følgerne for koncernens behov for driftskapital og |
| --- | --- |

(d)

følgerne for koncernens behov for driftskapital og

| (e) | følgerne for ABX LOGISTICS-koncernens og SNCB egne finansieringsomkostninger, når et af deres datterselskaber standser sine betalinger. |
| --- | --- |

(e)

følgerne for ABX LOGISTICS-koncernens og SNCB egne finansieringsomkostninger, når et af deres datterselskaber standser sine betalinger.

| (104) | Risiko for [...] ([...] mio. EUR) : Ifølge de belgiske myndigheder (55)
  »ville konkursscenariet udsætte SNCB for en risiko [...], der ville betyde, at selskabet kunne drages til ansvar. [...]
   (56)
  , [...]
   (57)
  , [...]
   (58)« (59). |
| --- | --- |

(104)

Risiko for [...] ([...] mio. EUR) : Ifølge de belgiske myndigheder (55)
  »ville konkursscenariet udsætte SNCB for en risiko [...], der ville betyde, at selskabet kunne drages til ansvar. [...]
   (56)
  , [...]
   (57)
  , [...]
   (58)« (59).

| (105) | De belgiske myndigheder har til eksempel også henvist til en ny beslutning [...] (60). |
| --- | --- |

(105)

De belgiske myndigheder har til eksempel også henvist til en ny beslutning [...] (60).

| (106) | De belgiske myndigheder mener, at »Kommissionen skal nøjes med at fastslå, om der består en risiko, og om den forekommer plausibel, og afgøre, om det er sandsynligt, at en privat erhvervsdrivende, der udsættes for denne risiko, i samme situation ville have forsøgt at undgå en konkurs og valgt en frivillig likvidation. [...]«
   (61). |
| --- | --- |

(106)

De belgiske myndigheder mener, at »Kommissionen skal nøjes med at fastslå, om der består en risiko, og om den forekommer plausibel, og afgøre, om det er sandsynligt, at en privat erhvervsdrivende, der udsættes for denne risiko, i samme situation ville have forsøgt at undgå en konkurs og valgt en frivillig likvidation. [...]«
   (61).

| (107) | Det franske advokatfirma Grand, Auzas et Associés gjorde SNCB opmærksom på denne risiko i slutningen af 2004 og sendte samtidig en skriftlig vurdering af denne risiko. |
| --- | --- |

(107)

Det franske advokatfirma Grand, Auzas et Associés gjorde SNCB opmærksom på denne risiko i slutningen af 2004 og sendte samtidig en skriftlig vurdering af denne risiko.

| (108) | Advokatfirmaet Linklaters har også påpeget også over for de belgiske myndigheder, at hvis »[...] (62) [...]« (63). |
| --- | --- |

(108)

Advokatfirmaet Linklaters har også påpeget også over for de belgiske myndigheder, at hvis »[...] (62) [...]« (63).

| (109) | Når SNCB [...], mener de belgiske myndigheder, at selskabet i det mindste burde have finansieret en socialplan for de resterende 1 300 ansatte, svarende til en omkostning på [...] mio. EUR, og fyldestgjort ABX Frankrigs kreditorer (8 mio. EUR til udlejere af fast ejendom og 6 mio. EUR til andre kreditorer). |
| --- | --- |

(109)

Når SNCB [...], mener de belgiske myndigheder, at selskabet i det mindste burde have finansieret en socialplan for de resterende 1 300 ansatte, svarende til en omkostning på [...] mio. EUR, og fyldestgjort ABX Frankrigs kreditorer (8 mio. EUR til udlejere af fast ejendom og 6 mio. EUR til andre kreditorer).

| (110) | Forringelse af ABX-koncernens værdi som følge af kundetab (112 mio. EUR): De belgiske myndigheder mener, at en konkurs ville have medført en alvorlig og varig forringelse af den franske road domestic-divisions image og koncernens renommé og resulteret i et kundetab til skade for hele koncernen. Deres vurdering af ABX-koncernens værdiforringelse ses i tabellen nedenfor.
  De belgiske myndigheder mener, at den lavere omsætning til dels ville blive udlignet af de direkte transportomkostninger, som med det samme ville bortfalde. Men de indirekte omkostninger (strukturomkostningerne) ville det være nødvendigt at reducere gradvis (ved afskedigelse af personale i forhold til de mistede aktiviteter) over en treårig periode for at vende tilbage til den situation, der forelå før konkursen. Kundetabet ville derfor have haft størst indvirkning på driftsresultatet (EBIT) det første år og mindre indvirkning de efterfølgende to år, indtil den situation, der forelå før konkursen, var genskabt.
  Forringelse af koncernens værdi som følge af lavere omsætning efter ABX LOGISTICS France S.A.'s konkurs











  I mio. EUR, baseret på de prognoser, der forelå ultimo 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Total |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| I Frankrig |
| Road International Frankrig |
| | Budgetteret bruttoavance | [...] | [...] | [...] | |
| | Kundetab i % | 30 % | 15 % | 7,5 % | |
| | Anslået indvirkning på EBIT | [...] | [...] | [...] | 8,8 |
| Air&Sea Frankrig |
| | Budgetteret bruttoavance | [...] | [...] | [...] | |
| | Kundetab i % | 10 % | 6 % | 2 % | |
| | Anslået indvirkning på EBIT | [...] | [...] | [...] | 3,1 |
| Uden for Frankrig |
| Road Tyskland | |
| | Budgetteret bruttoavance | [...] | [...] | [...] | |
| | Kundetab i % | 30 % | 15 % | 7,5 % | |
| | Anslået indvirkning på EBIT | [...] | [...] | [...] | 46,7 |
| Air&Sea Tyskland | |
| | Budgetteret bruttoavance | [...] | [...] | [...] | |
| | Kundetab i % | 5 % | 3 % | 1 % | |
| | Anslået indvirkning på EBIT | [...] | [...] | [...] | 3,1 |
| Road Domestic Nederlandene | |
| | Budgetteret bruttoavance | [...] | [...] | [...] | |
| | Kundetab i % | 30 % | 15 % | 7,5 | |
| | Anslået indvirkning på EBIT | [...] | [...] | [...] | 3,3 |
| Road Domestic Belgien | |
| | Budgetteret bruttoavance | [...] | [...] | [...] | |
| | Kundetab i % | 30 % | 15 % | 7,5 % | |
| | Anslået indvirkning på EBIT | [...] | [...] | [...] | 16,5 |
| Andre lande og produktlinjer | |
| | Budgetteret bruttoavance | [...] | [...] | [...] | |
| | Perte de clientèle en % | 5 % | 3 % | 1 % | |
| | Anslået indvirkning på EBIT | [...] | [...] | [...] | 25,2 |
| I alt |
| | Budgetteret bruttoavance | 455,6 | 489,7 | 519,7 | |
| | Kundetab i % (vægtet gennemsnit) | 14 % | 7 % | 3 % | |
| | Anslået indvirkning på EBIT | 61,6 | 34,4 | 16,4 | 112,4 |

(110)

Forringelse af ABX-koncernens værdi som følge af kundetab (112 mio. EUR): De belgiske myndigheder mener, at en konkurs ville have medført en alvorlig og varig forringelse af den franske road domestic-divisions image og koncernens renommé og resulteret i et kundetab til skade for hele koncernen. Deres vurdering af ABX-koncernens værdiforringelse ses i tabellen nedenfor.

De belgiske myndigheder mener, at den lavere omsætning til dels ville blive udlignet af de direkte transportomkostninger, som med det samme ville bortfalde. Men de indirekte omkostninger (strukturomkostningerne) ville det være nødvendigt at reducere gradvis (ved afskedigelse af personale i forhold til de mistede aktiviteter) over en treårig periode for at vende tilbage til den situation, der forelå før konkursen. Kundetabet ville derfor have haft størst indvirkning på driftsresultatet (EBIT) det første år og mindre indvirkning de efterfølgende to år, indtil den situation, der forelå før konkursen, var genskabt.

Forringelse af koncernens værdi som følge af lavere omsætning efter ABX LOGISTICS France S.A.'s konkurs

I mio. EUR, baseret på de prognoser, der forelå ultimo 2004

2005

2006

2007

Total

I Frankrig

Road International Frankrig

Budgetteret bruttoavance

[...]

[...]

[...]

Kundetab i %

30 %

15 %

7,5 %

Anslået indvirkning på EBIT

[...]

[...]

[...]

8,8

Air&Sea Frankrig

Budgetteret bruttoavance

[...]

[...]

[...]

Kundetab i %

10 %

6 %

2 %

Anslået indvirkning på EBIT

[...]

[...]

[...]

3,1

Uden for Frankrig

Road Tyskland

Budgetteret bruttoavance

[...]

[...]

[...]

Kundetab i %

30 %

15 %

7,5 %

Anslået indvirkning på EBIT

[...]

[...]

[...]

46,7

Air&Sea Tyskland

Budgetteret bruttoavance

[...]

[...]

[...]

Kundetab i %

5 %

3 %

1 %

Anslået indvirkning på EBIT

[...]

[...]

[...]

3,1

Road Domestic Nederlandene

Budgetteret bruttoavance

[...]

[...]

[...]

Kundetab i %

30 %

15 %

7,5

Anslået indvirkning på EBIT

[...]

[...]

[...]

3,3

Road Domestic Belgien

Budgetteret bruttoavance

[...]

[...]

[...]

Kundetab i %

30 %

15 %

7,5 %

Anslået indvirkning på EBIT

[...]

[...]

[...]

16,5

Andre lande og produktlinjer

Budgetteret bruttoavance

[...]

[...]

[...]

Perte de clientèle en %

5 %

3 %

1 %

Anslået indvirkning på EBIT

[...]

[...]

[...]

25,2

I alt

Budgetteret bruttoavance

455,6

489,7

519,7

Kundetab i % (vægtet gennemsnit)

14 %

7 %

3 %

Anslået indvirkning på EBIT

61,6

34,4

16,4

112,4

| (111) | De belgiske myndigheder har i den forbindelse også henvist til, at De Europæiske Fællesskabers Domstol har udtalt, at »det må (...) anerkendes, at et moderselskab i et begrænset tidsrum kan påtage sig at dække tabene i et af dets datterselskaber, således at datterselskabet kan standse driften på de bedst mulige betingelser. Sådanne beslutninger kan være begrundet ikke blot i muligheden for herved at opnå en indirekte økonomisk gevinst, men også i andre overvejelser, f.eks. ønsket om at bevare koncernens image eller omlægge dens virksomhed«
   (64). |
| --- | --- |

(111)

De belgiske myndigheder har i den forbindelse også henvist til, at De Europæiske Fællesskabers Domstol har udtalt, at »det må (...) anerkendes, at et moderselskab i et begrænset tidsrum kan påtage sig at dække tabene i et af dets datterselskaber, således at datterselskabet kan standse driften på de bedst mulige betingelser. Sådanne beslutninger kan være begrundet ikke blot i muligheden for herved at opnå en indirekte økonomisk gevinst, men også i andre overvejelser, f.eks. ønsket om at bevare koncernens image eller omlægge dens virksomhed«
   (64).

| (112) | Omkostninger i forbindelse med afskedigelse af medarbejdere, der er blevet overflødige på grund af den lavere omsætning ([...] mio. EUR): De belgiske myndigheder er som ovenfor nævnt gået ud fra, at de indirekte omkostninger ville være faldet i takt med de afskedigelser, der fandt sted over en treårig periode, hvorefter økonomien ville være i balance igen. De beregninger, som de belgiske myndigheder har foretaget, peger på ca. 1 000 afskedigelser (svarende til ca. 550 personer i Tyskland, 200 i Frankrig, 100 i Belgien og 200 i resten af verden). |
| --- | --- |

(112)

Omkostninger i forbindelse med afskedigelse af medarbejdere, der er blevet overflødige på grund af den lavere omsætning ([...] mio. EUR): De belgiske myndigheder er som ovenfor nævnt gået ud fra, at de indirekte omkostninger ville være faldet i takt med de afskedigelser, der fandt sted over en treårig periode, hvorefter økonomien ville være i balance igen. De beregninger, som de belgiske myndigheder har foretaget, peger på ca. 1 000 afskedigelser (svarende til ca. 550 personer i Tyskland, 200 i Frankrig, 100 i Belgien og 200 i resten af verden).

| (113) | Følger for ABX-koncernens behov for driftskapital (45 mio. EUR): De belgiske myndigheder mener, at et scenario, hvor en del af koncernen blev erklæret konkurs, ville have fået leverandørerne til den øvrige del af koncernen til at presse hårdt på for at genforhandle betalingsfristerne for deres fakturaer (og f.eks. kræve kontant afregning i stedet for betaling løbende måned 30 dage). Ifølge deres beretninger ville det, hvis leverandørerne i gennemsnit nedsatte deres betalingsfrist med 7 dage, have skabt et øjeblikkeligt behov for 45 mio. EUR i kontanter. |
| --- | --- |

(113)

Følger for ABX-koncernens behov for driftskapital (45 mio. EUR): De belgiske myndigheder mener, at et scenario, hvor en del af koncernen blev erklæret konkurs, ville have fået leverandørerne til den øvrige del af koncernen til at presse hårdt på for at genforhandle betalingsfristerne for deres fakturaer (og f.eks. kræve kontant afregning i stedet for betaling løbende måned 30 dage). Ifølge deres beretninger ville det, hvis leverandørerne i gennemsnit nedsatte deres betalingsfrist med 7 dage, have skabt et øjeblikkeligt behov for 45 mio. EUR i kontanter.

| (114) | Følger for SNCB’s og ABX LOGISTICS Worldwides gennemsnitlige finansieringsomkostninger (14 + 7 mio. EUR): Ifølge de belgiske myndigheder kunne SNCB og ABX LOGISTICS’ gennemsnitlige finansieringsomkostninger til deres respektive banker være steget, hvis et af deres datterselskaber gik i betalingsstandsning. De potentielle øgede finansieringsomkostninger anslås til 100 basispoint (1 %) for ABX LOGISTICS’ bankgæld (ca. 240 mio. EUR) og 50 basispoint for SNCB’s bankgæld (ca. 900 mio. EUR), som ikke er blevet overtaget af den belgiske stat. Hvis man antager, at disse meromkostninger udlignes over en treårig periode, mener de belgiske myndigheder, at meromkostningerne i forbindelse med finansieringen af SNCB’s gæld vil udgøre ca. 14 mio. EUR, mens de for finansieringen af ABX LOGISTICS’ gæld vil udgøre ca. 7 mio. EUR. |
| --- | --- |

(114)

Følger for SNCB’s og ABX LOGISTICS Worldwides gennemsnitlige finansieringsomkostninger (14 + 7 mio. EUR): Ifølge de belgiske myndigheder kunne SNCB og ABX LOGISTICS’ gennemsnitlige finansieringsomkostninger til deres respektive banker være steget, hvis et af deres datterselskaber gik i betalingsstandsning. De potentielle øgede finansieringsomkostninger anslås til 100 basispoint (1 %) for ABX LOGISTICS’ bankgæld (ca. 240 mio. EUR) og 50 basispoint for SNCB’s bankgæld (ca. 900 mio. EUR), som ikke er blevet overtaget af den belgiske stat. Hvis man antager, at disse meromkostninger udlignes over en treårig periode, mener de belgiske myndigheder, at meromkostningerne i forbindelse med finansieringen af SNCB’s gæld vil udgøre ca. 14 mio. EUR, mens de for finansieringen af ABX LOGISTICS’ gæld vil udgøre ca. 7 mio. EUR.

3.4.3.   Andre hensyn, som de belgiske myndigheder har peget på

| (115) | Ud over at sammenligne de anslåede omkostninger ved forskellige scenarier mener de belgiske myndigheder også, at investorerne tager hensyn til andre faktorer, når der skal tages stilling til, om et forretningsområde skal afhændes eller lukkes. |
| --- | --- |

(115)

Ud over at sammenligne de anslåede omkostninger ved forskellige scenarier mener de belgiske myndigheder også, at investorerne tager hensyn til andre faktorer, når der skal tages stilling til, om et forretningsområde skal afhændes eller lukkes.

| (116) | Efter deres opfattelse kunne en konkurs have resulteret i social uro og betydet, at ABX LOGISTICS’ aktiviteter på steder, der ikke var omfattet af konkursen (internationale aktiviteter), ville blive blokeret, hvilket ville have indvirket på transporten til andre lande og måske også på SNCB’s transport. De mener, at et privat selskab under de samme betingelser også ville have taget hensyn til andre meget alvorlige risici og valgt scenariet med en frivillig likvidation. |
| --- | --- |

(116)

Efter deres opfattelse kunne en konkurs have resulteret i social uro og betydet, at ABX LOGISTICS’ aktiviteter på steder, der ikke var omfattet af konkursen (internationale aktiviteter), ville blive blokeret, hvilket ville have indvirket på transporten til andre lande og måske også på SNCB’s transport. De mener, at et privat selskab under de samme betingelser også ville have taget hensyn til andre meget alvorlige risici og valgt scenariet med en frivillig likvidation.

| (117) | Ifølge de belgiske myndigheder er det i almindelighed »ikke rigtigt, at en privat investor, og slet ikke en europæisk investor af samme størrelse som SNCB, nødvendigvis ville vælge konkursscenariet, hvis det var billigere end en frivillig likvidation. Andre private selskaber har i øvrigt under tilsvarende omstændigheder valgt at træde i frivillig likvidation og at finansiere en socialplan for de lønmodtagere, der var berørt af lukningen af forretningsområder.« (65). I en sagkyndig undersøgelse, som de belgiske myndigheder bestilte hos et advokatfirma med speciale i arbejdsret (Claeys & Engels), oplyses, at der findes flere nyere eksempler på private selskaber, der har valgt at handle på den måde. |
| --- | --- |

(117)

Ifølge de belgiske myndigheder er det i almindelighed »ikke rigtigt, at en privat investor, og slet ikke en europæisk investor af samme størrelse som SNCB, nødvendigvis ville vælge konkursscenariet, hvis det var billigere end en frivillig likvidation. Andre private selskaber har i øvrigt under tilsvarende omstændigheder valgt at træde i frivillig likvidation og at finansiere en socialplan for de lønmodtagere, der var berørt af lukningen af forretningsområder.« (65). I en sagkyndig undersøgelse, som de belgiske myndigheder bestilte hos et advokatfirma med speciale i arbejdsret (Claeys & Engels), oplyses, at der findes flere nyere eksempler på private selskaber, der har valgt at handle på den måde.

| (118) | De belgiske myndigheder har i øvrigt anført, at det private selskab TNT valgte den samme løsning som SNCB. TNT besluttede nemlig at skille sig af med sine underskudsgivende nationale transportaktiviteter og en del af sine kontraktlogistikaktiviteter i Frankrig frem for at lade dem træde i frivillig likvidation eller gå konkurs (66). |
| --- | --- |

(118)

De belgiske myndigheder har i øvrigt anført, at det private selskab TNT valgte den samme løsning som SNCB. TNT besluttede nemlig at skille sig af med sine underskudsgivende nationale transportaktiviteter og en del af sine kontraktlogistikaktiviteter i Frankrig frem for at lade dem træde i frivillig likvidation eller gå konkurs (66).

| (119) | De belgiske myndigheder har endelig citeret Kommissionens meddelelse om omstrukturering af virksomheder fra marts 2005, hvoraf det bl.a. fremgår, at »bevarelsen af den sociale samhørighed, som er et karakteristisk træk ved den europæiske sociale model, kræver, at der iværksættes ledsageforanstaltninger for at begrænse de sociale omkostninger til et minimum og fremme indsatsen for at finde andre beskæftigelsesmuligheder og indkomstkilder. (...) Omstruktureringer af virksomheder ses ofte som et overvejende negativt fænomen, idet der som regel fokuseres på de umiddelbare virkninger for beskæftigelsen og arbejdsvilkårene. (...) Derfor bør denne udvikling ledsages på en sådan måde, at virkningerne på beskæftigelsen og arbejdsvilkårene bliver så forbigående og begrænsede som muligt«
   (67). |
| --- | --- |

(119)

De belgiske myndigheder har endelig citeret Kommissionens meddelelse om omstrukturering af virksomheder fra marts 2005, hvoraf det bl.a. fremgår, at »bevarelsen af den sociale samhørighed, som er et karakteristisk træk ved den europæiske sociale model, kræver, at der iværksættes ledsageforanstaltninger for at begrænse de sociale omkostninger til et minimum og fremme indsatsen for at finde andre beskæftigelsesmuligheder og indkomstkilder. (...) Omstruktureringer af virksomheder ses ofte som et overvejende negativt fænomen, idet der som regel fokuseres på de umiddelbare virkninger for beskæftigelsen og arbejdsvilkårene. (...) Derfor bør denne udvikling ledsages på en sådan måde, at virkningerne på beskæftigelsen og arbejdsvilkårene bliver så forbigående og begrænsede som muligt«
   (67).

| (120) | De belgiske myndigheder har konkluderet, at SNCB af følgende årsager valgte scenariet med en medarbejderovertagelse:






  (a) | Væsentligt lavere omkostninger og risiko end scenarierne for en konkurs eller frivillig likvidation |
| --- | --- | --- |

(120)

De belgiske myndigheder har konkluderet, at SNCB af følgende årsager valgte scenariet med en medarbejderovertagelse:

(a)

Væsentligt lavere omkostninger og risiko end scenarierne for en konkurs eller frivillig likvidation

| (b) | Begrænsede følger for ABX LOGISTICS Worldwide-koncernens værdi og image |
| --- | --- |

(b)

Begrænsede følger for ABX LOGISTICS Worldwide-koncernens værdi og image

| (c) | Mere acceptable sociale konsekvenser (bevaring af 1 300 arbejdspladser i Frankrig i den nye private virksomhed »Cool Jet«) |
| --- | --- |

(c)

Mere acceptable sociale konsekvenser (bevaring af 1 300 arbejdspladser i Frankrig i den nye private virksomhed »Cool Jet«)

| (d) | SNCB’s forpligtelse til at handle ansvarligt over for sine leverandører og kreditorer i lighed med enhver anden europæisk virksomhed af samme størrelse. |
| --- | --- |

(d)

SNCB’s forpligtelse til at handle ansvarligt over for sine leverandører og kreditorer i lighed med enhver anden europæisk virksomhed af samme størrelse.

3.5.   Begrænsning af ABX-netværket

| (121) | Omstruktureringen af ABX-koncernen har resulteret i store kapacitetsnedskæringer i koncernens »freight forwarding«-aktiviteter (speditørvirksomhed). På dette område måles kapaciteten bedst ud fra indikatorer som faktureret omsætning, antal forretningssteder, lagerarealer eller antal ansatte. |
| --- | --- |

(121)

Omstruktureringen af ABX-koncernen har resulteret i store kapacitetsnedskæringer i koncernens »freight forwarding«-aktiviteter (speditørvirksomhed). På dette område måles kapaciteten bedst ud fra indikatorer som faktureret omsætning, antal forretningssteder, lagerarealer eller antal ansatte.

| (122) | De belgiske myndigheder har peget på, at de driftsmæssige omstruktureringsforanstaltninger, der samlet set iværksættes for hele ABX-WW-koncernen, er langt mere vidtrækkende end oprindeligt planlagt.
  Ifølge den oprindelige plan skulle der sælges 3 datterselskaber, som havde en samlet omsætning på 98,5 mio. EUR, og lukkes 7 filialer og 3 lagre i Tyskland, 4 filialer i Frankrig og 2 filialer i Nederlandene, og personalet skulle reduceres med 690 fuldtidsækvivalenter, bl.a. ved lukning af filialer.
  De foranstaltninger til nedskæring af kapaciteten, der er anmeldt i 2005, vil indtil omstruktureringens afslutning reducere antallet af forretningssteder med 176 (-31 %), omsætningen med 624 mio. EUR (-21 %), personalet med 5 827 fuldtidsækvivalenter (-40 %) og driftsarealet med 917 377 m2
   (68) (-54 %).
  I november 2005 vedtog Belgien en række yderligere initiativer vedrørende Tyskland, som vil forstærke disse nedskæringer. |
| --- | --- |

(122)

De belgiske myndigheder har peget på, at de driftsmæssige omstruktureringsforanstaltninger, der samlet set iværksættes for hele ABX-WW-koncernen, er langt mere vidtrækkende end oprindeligt planlagt.

Ifølge den oprindelige plan skulle der sælges 3 datterselskaber, som havde en samlet omsætning på 98,5 mio. EUR, og lukkes 7 filialer og 3 lagre i Tyskland, 4 filialer i Frankrig og 2 filialer i Nederlandene, og personalet skulle reduceres med 690 fuldtidsækvivalenter, bl.a. ved lukning af filialer.

De foranstaltninger til nedskæring af kapaciteten, der er anmeldt i 2005, vil indtil omstruktureringens afslutning reducere antallet af forretningssteder med 176 (-31 %), omsætningen med 624 mio. EUR (-21 %), personalet med 5 827 fuldtidsækvivalenter (-40 %) og driftsarealet med 917 377 m2
   (68) (-54 %).

I november 2005 vedtog Belgien en række yderligere initiativer vedrørende Tyskland, som vil forstærke disse nedskæringer.

| (123) | De belgiske myndigheder har oplyst, at de aktivitetsnedskæringer og afhændelser, som er gennemført siden 2002 eller netop er vedtaget, går lige til grænsen, og at yderligere nedskæringer vil betyde, at ABX LOGISTICS-netværket afvikles. Det er efter deres opfattelse det internationale netværk, der danner grundlag for ABX’s og dets konkurrenters strategiske og kommercielle positionering. En afvikling af netværket vil få alvorlige negative konsekvenser og true koncernens strukturelle konkurrencestilling på markedet, gøre det vanskeligt at gennemføre omstruktureringsplanen og gøre koncernen mindre attraktiv for potentielle partnere i forbindelse med en privatisering.
  De mener i den forbindelse, at det ikke vil være relevant at foretage en afvikling af den indenlandske kurervirksomhed i Tyskland svarende til den, der blev iværksat i Frankrig, at de indenlandske og internationale vejtransportaktiviteter i koncernens selskaber i Tyskland og Nederlandene reelt er blevet mere effektivt integreret end de franske vejtransportaktiviteter, hvilket skyldes integreringen af de driftsmæssige aktiviteter og edb-systemerne og det store antal fælles kunder, og at den større integrering ikke bare må tilskrives det tyske markeds struktur, men også ABX LOGISTICS’ historik — de »internationale« og »indenlandske« divisioner i Frankrig blev nemlig først integreret i 2003 og kun delvis, hvorimod den indenlandske kurervirksomhed og internationale speditørvirksomhed på vejtransportområdet blev slået sammen, da selskaberne THL og Bahntrans fusionerede i 1996 (og blev til ABX i Tyskland).
  De har tilføjet, at hvis Road-netværket i Tyskland og Nederlandene beskæres yderligere, vil det ikke længere være muligt at operere på det tyske marked. Det viser en sammenligning af, hvor mange forretningssteder, ABX LOGISTICS har i de to lande i forhold til konkurrenterne.
  Sammenligning af antallet af forretningssteder på »Road«-området for ABX LOGISTICS og dets vigtigste konkurrenter på det tyske og det nederlandske marked (uden hensyntagen til yderligere initiativer vedrørende nedskæringer i Tyskland) (69)










  Tyskland | | | Nederlandene | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Schenker/Stinnes | 57 | | DHL/Danzas (Van Gend&Loos) | 17 |
| IDS (Elix) | 37 | | Frans Maas | 13 |
| Dachser | 34 | | Vos Logistics | 10 |
| DHL/Danzas | 32 | | Wim Bosman | 8 |
| ABX LOGISTICS | 30 | | ABX LOGISTICS | 4 |
| Kilde: Websteder, skøn ABX LOGISTICS |

(123)

De belgiske myndigheder har oplyst, at de aktivitetsnedskæringer og afhændelser, som er gennemført siden 2002 eller netop er vedtaget, går lige til grænsen, og at yderligere nedskæringer vil betyde, at ABX LOGISTICS-netværket afvikles. Det er efter deres opfattelse det internationale netværk, der danner grundlag for ABX’s og dets konkurrenters strategiske og kommercielle positionering. En afvikling af netværket vil få alvorlige negative konsekvenser og true koncernens strukturelle konkurrencestilling på markedet, gøre det vanskeligt at gennemføre omstruktureringsplanen og gøre koncernen mindre attraktiv for potentielle partnere i forbindelse med en privatisering.

De mener i den forbindelse, at det ikke vil være relevant at foretage en afvikling af den indenlandske kurervirksomhed i Tyskland svarende til den, der blev iværksat i Frankrig, at de indenlandske og internationale vejtransportaktiviteter i koncernens selskaber i Tyskland og Nederlandene reelt er blevet mere effektivt integreret end de franske vejtransportaktiviteter, hvilket skyldes integreringen af de driftsmæssige aktiviteter og edb-systemerne og det store antal fælles kunder, og at den større integrering ikke bare må tilskrives det tyske markeds struktur, men også ABX LOGISTICS’ historik — de »internationale« og »indenlandske« divisioner i Frankrig blev nemlig først integreret i 2003 og kun delvis, hvorimod den indenlandske kurervirksomhed og internationale speditørvirksomhed på vejtransportområdet blev slået sammen, da selskaberne THL og Bahntrans fusionerede i 1996 (og blev til ABX i Tyskland).

De har tilføjet, at hvis Road-netværket i Tyskland og Nederlandene beskæres yderligere, vil det ikke længere være muligt at operere på det tyske marked. Det viser en sammenligning af, hvor mange forretningssteder, ABX LOGISTICS har i de to lande i forhold til konkurrenterne.

Sammenligning af antallet af forretningssteder på »Road«-området for ABX LOGISTICS og dets vigtigste konkurrenter på det tyske og det nederlandske marked (uden hensyntagen til yderligere initiativer vedrørende nedskæringer i Tyskland) (69)

Tyskland

Nederlandene

Schenker/Stinnes

57

DHL/Danzas (Van Gend&Loos)

17

IDS (Elix)

37

Frans Maas

13

Dachser

34

Vos Logistics

10

DHL/Danzas

32

Wim Bosman

8

ABX LOGISTICS

30

ABX LOGISTICS

4

Kilde: Websteder, skøn ABX LOGISTICS

De har endelig understreget, at afviklingen sker på et tidspunkt, hvor ABX’s største konkurrenter opkøber kurervirksomheder og vognmandsforretninger, navnlig i Tyskland, for at udbygge deres eget indenlandske kurernetværk i dette land.

3.6.   SNCB’s långivning til ABX i 2002

| (124) | SNCB har ydet lån til flere af ABX’s datterselskaber.
  I april og maj 2002 bevilgede SNCB tre lån på hhv. 50 mio. EUR, 10 mio. EUR og 29 mio. EUR med forskellige rentesatser til sit belgiske datterselskab ABX LOGISTICS group NV. Ifølge de belgiske myndigheder udgjorde den gennemsnitlige rente på disse lån hhv. [...] %, [...] % og [...] %.
  Den 30. juni 2004 blev disse lån overtaget af SNCB og umiddelbart fordelt på ABX Tyskland, ABX Nederlandene og ABX Frankrig til en rente på hhv. [...] %, [...] % og [...] %. |
| --- | --- |

(124)

SNCB har ydet lån til flere af ABX’s datterselskaber.

I april og maj 2002 bevilgede SNCB tre lån på hhv. 50 mio. EUR, 10 mio. EUR og 29 mio. EUR med forskellige rentesatser til sit belgiske datterselskab ABX LOGISTICS group NV. Ifølge de belgiske myndigheder udgjorde den gennemsnitlige rente på disse lån hhv. [...] %, [...] % og [...] %.

Den 30. juni 2004 blev disse lån overtaget af SNCB og umiddelbart fordelt på ABX Tyskland, ABX Nederlandene og ABX Frankrig til en rente på hhv. [...] %, [...] % og [...] %.

3.7.   Privatiseringen af ABX-WW

| (125) | Ifølge de belgiske myndigheder »bekræftede SNCB, at det ville privatisere ABX LOGISTICS Worldwide inden for seks måneder efter, at Kommissionen havde besluttet at godkende omstruktureringsplanen. (...) SNCB indgik en bindende vilkårsaftale (»Term sheet«), som blev underskrevet den 22. marts 2005, med en potentiel køber. Aftalen var dog betinget af, at Kommissionen vedtog en positiv beslutning om at godkende omstruktureringsplanen« (70). |
| --- | --- |

(125)

Ifølge de belgiske myndigheder »bekræftede SNCB, at det ville privatisere ABX LOGISTICS Worldwide inden for seks måneder efter, at Kommissionen havde besluttet at godkende omstruktureringsplanen. (...) SNCB indgik en bindende vilkårsaftale (»Term sheet«), som blev underskrevet den 22. marts 2005, med en potentiel køber. Aftalen var dog betinget af, at Kommissionen vedtog en positiv beslutning om at godkende omstruktureringsplanen« (70).

| (126) | De belgiske myndigheder har oplyst, at SNCB efter at have besluttet at omstrukturere og sælge ABX, optog forhandlinger med en række potentielle købere. SNCB bemyndigede derfor ABX-WW og selskabet »Petercam« til at repræsentere selskabet i forbindelse med salget. |
| --- | --- |

(126)

De belgiske myndigheder har oplyst, at SNCB efter at have besluttet at omstrukturere og sælge ABX, optog forhandlinger med en række potentielle købere. SNCB bemyndigede derfor ABX-WW og selskabet »Petercam« til at repræsentere selskabet i forbindelse med salget.

| (127) | I juni 2003 indledte ABX-WW foreløbige drøftelser med den første partner, en industrikoncern. I marts og juni 2004 blev der udfærdiget et foreløbigt »memorandum of understanding« (hensigtserklæring). I perioden fra juni til august 2004 blev forhandlingerne indstillet som følge af omstændigheder, der vedrørte den første potentielle partner. |
| --- | --- |

(127)

I juni 2003 indledte ABX-WW foreløbige drøftelser med den første partner, en industrikoncern. I marts og juni 2004 blev der udfærdiget et foreløbigt »memorandum of understanding« (hensigtserklæring). I perioden fra juni til august 2004 blev forhandlingerne indstillet som følge af omstændigheder, der vedrørte den første potentielle partner.

| (128) | I juni 2004 tog ABX-WW kontakt til en anden industripartner. I september 2004 meddelte denne anden potentielle partner imidlertid, at den havde besluttet at afbryde sine forhandlinger med ABX-WW. |
| --- | --- |

(128)

I juni 2004 tog ABX-WW kontakt til en anden industripartner. I september 2004 meddelte denne anden potentielle partner imidlertid, at den havde besluttet at afbryde sine forhandlinger med ABX-WW.

| (129) | I slutningen af august 2004 blev der etableret kontakt med en tredje potentiel partner, som også var en industrikoncern. Disse forhandlinger blev dog indstillet, efter at der var etableret en frugtbar kontakt med en fjerde partner, som i november 2004 afgav det tidligere nævnte bindende tilbud om overtagelse af ABX-WW. Det er denne kandidat (herefter »Yvan«), SNCB indgik den nævnte foreløbige salgsaftale og »Term Sheet« (vilkårsaftalen) med i marts 2005. |
| --- | --- |

(129)

I slutningen af august 2004 blev der etableret kontakt med en tredje potentiel partner, som også var en industrikoncern. Disse forhandlinger blev dog indstillet, efter at der var etableret en frugtbar kontakt med en fjerde partner, som i november 2004 afgav det tidligere nævnte bindende tilbud om overtagelse af ABX-WW. Det er denne kandidat (herefter »Yvan«), SNCB indgik den nævnte foreløbige salgsaftale og »Term Sheet« (vilkårsaftalen) med i marts 2005.

| (130) | Det fremgår af »Term sheet« (vilkårsaftalen), at Yvan med forbehold af Kommissionens positive beslutning forpligtede sig til at investere et beløb på [mellem 60 og 150(**)] mio. EUR, heraf [...] mio. EUR som betaling for ABX LOGISTICS Worldwides aktier i SNCB Holding. Yvans investering ville i øvrigt blive anvendt på følgende måde:






  (a) | [...] mio. EUR til dækning på »back-to-back«-basis (samhørende lånoptagelse og långivning) af SNCB’s garanti vedrørende en bygning i [...] |
| --- | --- | --- |

(130)

Det fremgår af »Term sheet« (vilkårsaftalen), at Yvan med forbehold af Kommissionens positive beslutning forpligtede sig til at investere et beløb på [mellem 60 og 150(**)] mio. EUR, heraf [...] mio. EUR som betaling for ABX LOGISTICS Worldwides aktier i SNCB Holding. Yvans investering ville i øvrigt blive anvendt på følgende måde:

(a)

[...] mio. EUR til dækning på »back-to-back«-basis (samhørende lånoptagelse og långivning) af SNCB’s garanti vedrørende en bygning i [...]

| (b) | [...] mio. EUR i form af et underordnet lån til ABX LOGISTICS Worldwide til dækning af:






  — | Transaktionsomkostninger, herunder Yvans omkostninger til især strategisk, juridisk og finansiel rådgivning. Disse omkostninger anslås til et beløb i størrelsesordenen [...] til [...] mio. EUR. |
| --- | --- | --- |

(b)

[...] mio. EUR i form af et underordnet lån til ABX LOGISTICS Worldwide til dækning af:

—

Transaktionsomkostninger, herunder Yvans omkostninger til især strategisk, juridisk og finansiel rådgivning. Disse omkostninger anslås til et beløb i størrelsesordenen [...] til [...] mio. EUR.

| — | Finansieringsbehovet, såfremt visse finansieringsinstitutter kræver indfrielse eller sikkerhedsstillelse, fordi aktierne skifter ejer. Restbeløbet af [...] mio. EUR minus transaktionsomkostningerne, svarende til [...]-[...] mio. EUR, skal dække det finansieringsbehov, der måtte opstå som følge af denne indfrielse. |
| --- | --- |

—

Finansieringsbehovet, såfremt visse finansieringsinstitutter kræver indfrielse eller sikkerhedsstillelse, fordi aktierne skifter ejer. Restbeløbet af [...] mio. EUR minus transaktionsomkostningerne, svarende til [...]-[...] mio. EUR, skal dække det finansieringsbehov, der måtte opstå som følge af denne indfrielse.

| (131) | Det bestemmes i »Term Sheet« (vilkårsaftalen), at Yvan og SNCB i overensstemmelse med almindelige salgsbetingelser og kravet om rettidig omhu (due diligence) er forpligtet til at iværksætte salget af ABX-koncernen, så snart den suspensive betingelse vedrørende Kommissionens beslutning er opfyldt.
  Opfyldes denne betingelse ikke, vil Yvan og SNCB under visse omstændigheder ikke længere være bundet af den foreløbige salgsaftale. |
| --- | --- |

(131)

Det bestemmes i »Term Sheet« (vilkårsaftalen), at Yvan og SNCB i overensstemmelse med almindelige salgsbetingelser og kravet om rettidig omhu (due diligence) er forpligtet til at iværksætte salget af ABX-koncernen, så snart den suspensive betingelse vedrørende Kommissionens beslutning er opfyldt.

Opfyldes denne betingelse ikke, vil Yvan og SNCB under visse omstændigheder ikke længere være bundet af den foreløbige salgsaftale.

| (132) | De belgiske myndigheder har desuden præciseret, at »efter ABX-WW’s privatisering frigøres SNCB fra alle ikke-balanceførte forpligtelser, garantier og administrative skrivelser. [...] De administrative skrivelser vil ikke længere have noget formål og mister deres virkning, så snart de finansielle foranstaltninger vedrørende kapitaltilførslen til det tyske datterselskab er godkendt af Kommissionen og sat i værk«
   (71). |
| --- | --- |

(132)

De belgiske myndigheder har desuden præciseret, at »efter ABX-WW’s privatisering frigøres SNCB fra alle ikke-balanceførte forpligtelser, garantier og administrative skrivelser. [...] De administrative skrivelser vil ikke længere have noget formål og mister deres virkning, så snart de finansielle foranstaltninger vedrørende kapitaltilførslen til det tyske datterselskab er godkendt af Kommissionen og sat i værk«
   (71).

4.   DE INTERESSEREDE PARTERS BEMÆRKNINGER

4.1.   Procedurens indledning

| (133) | I betragtning af omstændighederne i sagen og navnlig de konklusioner, Kommissionen fremlagde i sin beslutning om at indlede proceduren, har følgende interesserede parter hver for sig og uafhængigt af hinanden fremsendt følgende bemærkninger. |
| --- | --- |

(133)

I betragtning af omstændighederne i sagen og navnlig de konklusioner, Kommissionen fremlagde i sin beslutning om at indlede proceduren, har følgende interesserede parter hver for sig og uafhængigt af hinanden fremsendt følgende bemærkninger.

| (134) | Først præsenteres de argumenter, som den første gruppe af interesserede tredjeparter har fremført, dvs.: 1. Verein zur Förderung des Wettbewerbs und lauteren Verhaltens im Speditions- Logistik- und Transportgewerbe E.V. Köln, 2. H.A.L.T.E., 3. Ziegler, 4. Freshfields, Bruckhaus, Deringer (på vegne af Deutsche Post AG) 5. De Beroepsorganisatie van de Vlaamse Goederentransport Ondernemers en Logistieke Dienstverleners (SAV), hvis argumenter, der er sammenfaldende, beskrives i korte træk nedenfor (72). |
| --- | --- |

(134)

Først præsenteres de argumenter, som den første gruppe af interesserede tredjeparter har fremført, dvs.: 1. Verein zur Förderung des Wettbewerbs und lauteren Verhaltens im Speditions- Logistik- und Transportgewerbe E.V. Köln, 2. H.A.L.T.E., 3. Ziegler, 4. Freshfields, Bruckhaus, Deringer (på vegne af Deutsche Post AG) 5. De Beroepsorganisatie van de Vlaamse Goederentransport Ondernemers en Logistieke Dienstverleners (SAV), hvis argumenter, der er sammenfaldende, beskrives i korte træk nedenfor (72).

| (135) | Omstruktureringsplanen: De interesserede parter har peget på en række indbyggede svagheder i den omstruktureringsplan, ABX oprindeligt fremlagde. De mener ikke, at de omhandlede enheder er berettiget til omstruktureringsstøtte, eftersom de — i hvert fald i økonomisk forstand — tilhører en virksomhedskoncern, der burde være i stand til at medfinansiere de påtænkte foranstaltninger. De har understreget, at det kun er tilladt at yde omstruktureringsstøtte, hvis støtten er knyttet sammen med en bæredygtig omstruktureringsplan, der kan genoprette rentabiliteten på længere sigt. De interesserede parter mener imidlertid, at det var berettiget at indlede proceduren, for så vidt som denne plan ikke vil sikre levedygtigheden, dens finansiering er mangelfuld, og de driftsmæssige omstruktureringsforanstaltninger er utilstrækkelige. Godkendelsen af en støtteforanstaltning, der ikke sikrer levedygtigheden, vil således fordreje konkurrencen på en måde, der strider mod Fællesskabets interesse. |
| --- | --- |

(135)

Omstruktureringsplanen: De interesserede parter har peget på en række indbyggede svagheder i den omstruktureringsplan, ABX oprindeligt fremlagde. De mener ikke, at de omhandlede enheder er berettiget til omstruktureringsstøtte, eftersom de — i hvert fald i økonomisk forstand — tilhører en virksomhedskoncern, der burde være i stand til at medfinansiere de påtænkte foranstaltninger. De har understreget, at det kun er tilladt at yde omstruktureringsstøtte, hvis støtten er knyttet sammen med en bæredygtig omstruktureringsplan, der kan genoprette rentabiliteten på længere sigt. De interesserede parter mener imidlertid, at det var berettiget at indlede proceduren, for så vidt som denne plan ikke vil sikre levedygtigheden, dens finansiering er mangelfuld, og de driftsmæssige omstruktureringsforanstaltninger er utilstrækkelige. Godkendelsen af en støtteforanstaltning, der ikke sikrer levedygtigheden, vil således fordreje konkurrencen på en måde, der strider mod Fællesskabets interesse.

| (136) | Sandsynligheden for, at der opnås en normal kapitalforrentning igen er generelt ikke belyst, og det samme gælder forudsætningerne for en sådan udvikling, dvs. den generelle markedsvækst, erobring af markedsandele, forbedring af produktiviteten og servicekvaliteten og ændring af kundernes handlemønstre. |
| --- | --- |

(136)

Sandsynligheden for, at der opnås en normal kapitalforrentning igen er generelt ikke belyst, og det samme gælder forudsætningerne for en sådan udvikling, dvs. den generelle markedsvækst, erobring af markedsandele, forbedring af produktiviteten og servicekvaliteten og ændring af kundernes handlemønstre.

| (137) | De planlagte omstrukturerings- og rationaliseringsforanstaltninger sigter mod en tilpasning til udviklingen i kurer- og logistikbranchen, som ABX burde have foretaget for flere år siden, og som de øvrige virksomheder i sektoren allerede har gennemført ved hjælp af en betydelig indsats. Hvis Kommissionen godkender planen, vil det derfor kun bidrage til den forstyrrelse af markedet, der længe har gjort sig gældende, og resultere i fortsatte økonomiske vanskeligheder, navnlig for de mellemstore privatejede virksomheder, der allerede har ydet deres omstruktureringsindsats, eller ligefrem medføre uoverstigelige vanskeligheder for nogle af dem. |
| --- | --- |

(137)

De planlagte omstrukturerings- og rationaliseringsforanstaltninger sigter mod en tilpasning til udviklingen i kurer- og logistikbranchen, som ABX burde have foretaget for flere år siden, og som de øvrige virksomheder i sektoren allerede har gennemført ved hjælp af en betydelig indsats. Hvis Kommissionen godkender planen, vil det derfor kun bidrage til den forstyrrelse af markedet, der længe har gjort sig gældende, og resultere i fortsatte økonomiske vanskeligheder, navnlig for de mellemstore privatejede virksomheder, der allerede har ydet deres omstruktureringsindsats, eller ligefrem medføre uoverstigelige vanskeligheder for nogle af dem.

| (138) | Statens indblanding: Når omstruktureringen af ABX har ladet vente på sig, skyldes det i vid udstrækning, at SNCB til stadighed blander sig i ABX’s daglige ledelse, og at medlemmerne af ABX’s bestyrelse udnævnes politisk. Nogle af de interesserede parter har indvendt, at det er uklart, hvordan bestyrelsesmedlemmerne i både ABX Logistics Group og efterfølgende ABX Logistics Worldwide vælges. Medlemmerne udnævnes egenhændigt af SNCB’s ledelse efter politiske kriterier, hvilket gør det umuligt at lede virksomheden selvstændigt. Man har navnlig peget på, at ABX’s ledelsesmæssige beslutninger træffes dels af ministerrådet, dels af SNCB’s ledelse, og at det ikke kan påstås, at ABX er blevet ledet af et egentligt forretningsudvalg. |
| --- | --- |

(138)

Statens indblanding: Når omstruktureringen af ABX har ladet vente på sig, skyldes det i vid udstrækning, at SNCB til stadighed blander sig i ABX’s daglige ledelse, og at medlemmerne af ABX’s bestyrelse udnævnes politisk. Nogle af de interesserede parter har indvendt, at det er uklart, hvordan bestyrelsesmedlemmerne i både ABX Logistics Group og efterfølgende ABX Logistics Worldwide vælges. Medlemmerne udnævnes egenhændigt af SNCB’s ledelse efter politiske kriterier, hvilket gør det umuligt at lede virksomheden selvstændigt. Man har navnlig peget på, at ABX’s ledelsesmæssige beslutninger træffes dels af ministerrådet, dels af SNCB’s ledelse, og at det ikke kan påstås, at ABX er blevet ledet af et egentligt forretningsudvalg.

| (139) | Omstruktureringen af det franske datterselskab: Refinansieringsbehovet er blevet undervurderet. Den oprindelige plan undervurderer omfanget af den støtte, der er nødvendig, udelukkende for at dække over de tab, der er registreret, siden ABX dannede sit netværk af datterselskaber. Forventningerne til omstruktureringen af den pågældende aktivitet er urealistiske og umulige at realisere uden supplerende støtte og uden at monopolisere markedet til skade for konkurrenterne ved at føre en politik, der opsplitter markedet. |
| --- | --- |

(139)

Omstruktureringen af det franske datterselskab: Refinansieringsbehovet er blevet undervurderet. Den oprindelige plan undervurderer omfanget af den støtte, der er nødvendig, udelukkende for at dække over de tab, der er registreret, siden ABX dannede sit netværk af datterselskaber. Forventningerne til omstruktureringen af den pågældende aktivitet er urealistiske og umulige at realisere uden supplerende støtte og uden at monopolisere markedet til skade for konkurrenterne ved at føre en politik, der opsplitter markedet.

| (140) | Privatiseringen af ABX: Nogle af de interesserede parter har forlangt, at ABX privatiseres. De har indvendt, at en sådan privatisering ganske vist er planlagt, men at der ikke er tegn på, at et sådant salg rent faktisk vil finde sted. |
| --- | --- |

(140)

Privatiseringen af ABX: Nogle af de interesserede parter har forlangt, at ABX privatiseres. De har indvendt, at en sådan privatisering ganske vist er planlagt, men at der ikke er tegn på, at et sådant salg rent faktisk vil finde sted.

| (141) | Erhvervelsen og udvidelsen af ABX-netværket: De ovennævnte tredjeparter mener, at de tiltag, ABX siden 1998 har iværksat i sektoren for kurertjenester og logistikydelser, er sket ved hjælp af ulovlig statsstøtte, som har medført alvorlig konkurrencefordrejning på markedet. Det havde ikke været muligt at opbygge ABX-netværket uden den massive statsstøtte, der blev ydet af SNCB. |
| --- | --- |

(141)

Erhvervelsen og udvidelsen af ABX-netværket: De ovennævnte tredjeparter mener, at de tiltag, ABX siden 1998 har iværksat i sektoren for kurertjenester og logistikydelser, er sket ved hjælp af ulovlig statsstøtte, som har medført alvorlig konkurrencefordrejning på markedet. Det havde ikke været muligt at opbygge ABX-netværket uden den massive statsstøtte, der blev ydet af SNCB.

| (142) | I det følgende præsenteres de argumenter, som den anden gruppe af interesserede tredjeparter har fremført, dvs.: 6. FGTE CFDT Route (Union Fédérale Route), 7. Fédération Nationale des Syndicats de Transports CGT, 8. Fédération Royale Belge des Transporteurs, 9. ABX Logistics — repræsentanterne for den tyske ABX Logistics-koncern, hvis argumenter, der er sammenfaldende, beskrives i korte træk nedenfor (73). |
| --- | --- |

(142)

I det følgende præsenteres de argumenter, som den anden gruppe af interesserede tredjeparter har fremført, dvs.: 6. FGTE CFDT Route (Union Fédérale Route), 7. Fédération Nationale des Syndicats de Transports CGT, 8. Fédération Royale Belge des Transporteurs, 9. ABX Logistics — repræsentanterne for den tyske ABX Logistics-koncern, hvis argumenter, der er sammenfaldende, beskrives i korte træk nedenfor (73).

| (143) | De interesserede parter har fremsat en række bemærkninger om situationen for ABX’s ansatte. De har anført, at flere hundrede ansatte i Frankrig allerede har været berørt af de foregående socialplaner, og at arbejdspladserne på logistikområdet er truet. Repræsentanterne for det tyske datterselskab har også henvist til, at 4 000 ansatte har mistet deres arbejde siden 1998, og at der i forbindelse hermed er nedlagt 2 000 arbejdspladser hos underleverandørerne. Det bemærkes desuden, at ABX står over for en privatisering, og at de ressourcer, det vil kræve, ikke bør skæres væk. |
| --- | --- |

(143)

De interesserede parter har fremsat en række bemærkninger om situationen for ABX’s ansatte. De har anført, at flere hundrede ansatte i Frankrig allerede har været berørt af de foregående socialplaner, og at arbejdspladserne på logistikområdet er truet. Repræsentanterne for det tyske datterselskab har også henvist til, at 4 000 ansatte har mistet deres arbejde siden 1998, og at der i forbindelse hermed er nedlagt 2 000 arbejdspladser hos underleverandørerne. Det bemærkes desuden, at ABX står over for en privatisering, og at de ressourcer, det vil kræve, ikke bør skæres væk.

| (144) | Fédération Nationale des Syndicats de Transport CGT har mere specifikt krævet, at der fastsættes obligatoriske sociale takster for at modvirke den »økonomiske dumping«, der åbenbart praktiseres af konkurrenterne til ABX i Frankrig. |
| --- | --- |

(144)

Fédération Nationale des Syndicats de Transport CGT har mere specifikt krævet, at der fastsættes obligatoriske sociale takster for at modvirke den »økonomiske dumping«, der åbenbart praktiseres af konkurrenterne til ABX i Frankrig.

| (145) | Fédération Royale Belge des Transporteurs (FRBT) har imidlertid understreget, at ABX har udvist samarbejdsvilje ved frivilligt at give FRBT adgang til sine bøger. FRBT kan således bekræfte, at den gældende lovgivning om licenser og køretøjsforsikring er overholdt. |
| --- | --- |

(145)

Fédération Royale Belge des Transporteurs (FRBT) har imidlertid understreget, at ABX har udvist samarbejdsvilje ved frivilligt at give FRBT adgang til sine bøger. FRBT kan således bekræfte, at den gældende lovgivning om licenser og køretøjsforsikring er overholdt.

| (146) | Det bemærkes desuden, at ABX (Belgium) S.A.’s ledelse, efter at fristen for fremsendelse af bemærkninger var udløbet, sendte Kommissionen en begæring, hvori de chauffører, der er tilknyttet ABX Belgiens forskellige regionale distributionscentre, udtrykkeligt bad om en positiv beslutning om ABX’s omstrukturering. |
| --- | --- |

(146)

Det bemærkes desuden, at ABX (Belgium) S.A.’s ledelse, efter at fristen for fremsendelse af bemærkninger var udløbet, sendte Kommissionen en begæring, hvori de chauffører, der er tilknyttet ABX Belgiens forskellige regionale distributionscentre, udtrykkeligt bad om en positiv beslutning om ABX’s omstrukturering.

4.2.   Procedurens udvidelse

| (147) | I forbindelse med procedurens udvidelse har følgende interesserede parter hver for sig og uafhængigt af hinanden fremsendt følgende bemærkninger. |
| --- | --- |

(147)

I forbindelse med procedurens udvidelse har følgende interesserede parter hver for sig og uafhængigt af hinanden fremsendt følgende bemærkninger.

| (148) | Først præsenteres de argumenter, som den første gruppe af interesserede tredjeparter har fremført, dvs.: 1. »HALTE«, 2. Freshfields Bruckhaus Dehringer, 3. BCA — Belgian Courrier Association, 4. Rober Ziegler (74), 5. Febetra (Federation Royale Belge des Transporteurs et des Prestataires de Services Logistiques), 6. SAV — Koninklijke Beroepsvereninging Goederenvervoerders Vlaams Gewest en Brusselse Hoofdstedelijk Gewest, hvis argumenter, der er sammenfaldende, beskrives i korte træk nedenfor (75). |
| --- | --- |

(148)

Først præsenteres de argumenter, som den første gruppe af interesserede tredjeparter har fremført, dvs.: 1. »HALTE«, 2. Freshfields Bruckhaus Dehringer, 3. BCA — Belgian Courrier Association, 4. Rober Ziegler (74), 5. Febetra (Federation Royale Belge des Transporteurs et des Prestataires de Services Logistiques), 6. SAV — Koninklijke Beroepsvereninging Goederenvervoerders Vlaams Gewest en Brusselse Hoofdstedelijk Gewest, hvis argumenter, der er sammenfaldende, beskrives i korte træk nedenfor (75).

| (149) | Disse parter har først og fremmest udtrykt tvivl om foreneligheden af den støtte, ABX har modtaget, og forlangt, at der igen skabes rimelige konkurrencevilkår. De har navnlig henvist til forhøjelsen af den anmeldte støtte og ABX’s stærke postion på markeder, hvor konkurrencen er hård, navnlig i Tyskland. Hvis støtten godkendes, bør det dog ledsages af tilstrækkelige modydelser fra ABX’s side. Med hensyn til salget af en del af ABX Frankrig forlanger parterne, at det undersøges, om dette salg er sket, uden at der er tildelt yderligere støtte. Salget af ABX ses som et positivt skridt, når blot det foregår på markedsvilkår. Salget må dog ikke resultere i, at Kommissionen vedtager en mindre alvorlig beslutning om den støtte, ABX har modtaget, end hvis der ikke var planer om et salg. |
| --- | --- |

(149)

Disse parter har først og fremmest udtrykt tvivl om foreneligheden af den støtte, ABX har modtaget, og forlangt, at der igen skabes rimelige konkurrencevilkår. De har navnlig henvist til forhøjelsen af den anmeldte støtte og ABX’s stærke postion på markeder, hvor konkurrencen er hård, navnlig i Tyskland. Hvis støtten godkendes, bør det dog ledsages af tilstrækkelige modydelser fra ABX’s side. Med hensyn til salget af en del af ABX Frankrig forlanger parterne, at det undersøges, om dette salg er sket, uden at der er tildelt yderligere støtte. Salget af ABX ses som et positivt skridt, når blot det foregår på markedsvilkår. Salget må dog ikke resultere i, at Kommissionen vedtager en mindre alvorlig beslutning om den støtte, ABX har modtaget, end hvis der ikke var planer om et salg.

| (150) | Robert Ziegler har i øvrigt gjort opmærksom på, at den varslede tilbagebetaling af lånet på 140 mio. EUR til ABX ikke har fundet sted, at det må frygtes, at ABX som følge af vilkårene for ABX-koncernens privatisering opnår en fordel af denne privatisering, at SNCB ikke har iværksat salget af ABX-Frankrig, at en omstrukturering af ABX i betragtning af de aktuelle forhold for virksomhedsledelse og -strategi ikke forekommer realistisk, og at det vil få store konsekvenser, hvis ABX går konkurs. |
| --- | --- |

(150)

Robert Ziegler har i øvrigt gjort opmærksom på, at den varslede tilbagebetaling af lånet på 140 mio. EUR til ABX ikke har fundet sted, at det må frygtes, at ABX som følge af vilkårene for ABX-koncernens privatisering opnår en fordel af denne privatisering, at SNCB ikke har iværksat salget af ABX-Frankrig, at en omstrukturering af ABX i betragtning af de aktuelle forhold for virksomhedsledelse og -strategi ikke forekommer realistisk, og at det vil få store konsekvenser, hvis ABX går konkurs.

| (151) | I det følgende gennemgås de argumenter, som den anden gruppe af interesserede tredjeparter har fremført, dvs.: 1. ABARENT N.V., 2. DOL & SERVICES, 3. Pierre Lepoint, 4. Geert Lagae BVBA, 5. WEVETRA — Werner Vranckx Transport, 6. Claude Bogaerts, 7. Johan Vergote, 8. Cooljet, 9. UPTR — Union Professionnelle du Transport par Route, 10. Vervoerbedrijf Van Hauwermeiren »BA.AN« BVBA, 11. SD Transport BVBA, 12. Gincotrans, 13. Vervoer Marc Cobbaert, 14. François Timmermans, 15. Tractrans, 16. GPF, 17. Transport Fabrice, 18. SOS Transport, 19. Eddy Ommeslag, hvis argumenter, der er sammenfaldende, beskrives i korte træk nedenfor (76). |
| --- | --- |

(151)

I det følgende gennemgås de argumenter, som den anden gruppe af interesserede tredjeparter har fremført, dvs.: 1. ABARENT N.V., 2. DOL & SERVICES, 3. Pierre Lepoint, 4. Geert Lagae BVBA, 5. WEVETRA — Werner Vranckx Transport, 6. Claude Bogaerts, 7. Johan Vergote, 8. Cooljet, 9. UPTR — Union Professionnelle du Transport par Route, 10. Vervoerbedrijf Van Hauwermeiren »BA.AN« BVBA, 11. SD Transport BVBA, 12. Gincotrans, 13. Vervoer Marc Cobbaert, 14. François Timmermans, 15. Tractrans, 16. GPF, 17. Transport Fabrice, 18. SOS Transport, 19. Eddy Ommeslag, hvis argumenter, der er sammenfaldende, beskrives i korte træk nedenfor (76).

| (152) | Disse tredjeparter har for størstepartens vedkommende givet udtryk for, at de ikke ønsker, at Kommissionen vedtager en negativ beslutning, som kan true de tusindvis af underleverandører, som arbejder for ABX, på deres levebrød. |
| --- | --- |

(152)

Disse tredjeparter har for størstepartens vedkommende givet udtryk for, at de ikke ønsker, at Kommissionen vedtager en negativ beslutning, som kan true de tusindvis af underleverandører, som arbejder for ABX, på deres levebrød.

| (153) | Cool Jet har oplyst, at de aktiviteter, som de franske medarbejdere overtog, kan blive rentable igen efter omstruktureringen, og at denne omstrukturering skal gennemføres efter en detaljeret strategisk plan inden for tre år efter overtagelsen, at de tab, der med rimelighed kan forventes og budgetteres med, er indregnet i salgsprisen, at de overtagne aktiviteter kun repræsenterer en beskeden markedsandel (1,5 % af markedet for kurer- og eksprestjenester i Frankrig), og at selskabet Cool Jet har 1 300 ansatte, der ville have mistet deres arbejde, hvis Cool Jet ikke havde overtaget de pågældende aktiviteter. |
| --- | --- |

(153)

Cool Jet har oplyst, at de aktiviteter, som de franske medarbejdere overtog, kan blive rentable igen efter omstruktureringen, og at denne omstrukturering skal gennemføres efter en detaljeret strategisk plan inden for tre år efter overtagelsen, at de tab, der med rimelighed kan forventes og budgetteres med, er indregnet i salgsprisen, at de overtagne aktiviteter kun repræsenterer en beskeden markedsandel (1,5 % af markedet for kurer- og eksprestjenester i Frankrig), og at selskabet Cool Jet har 1 300 ansatte, der ville have mistet deres arbejde, hvis Cool Jet ikke havde overtaget de pågældende aktiviteter.

| (154) | UPTR har desuden anført, at det har kunnet stifte bekendtskab med ABX’s bøger i fuld åbenhed, og fastslået, at koncernen har forbedret sine resultater og i 2004 for første gang var rentabel på det driftsmæssige plan. UPTR opfordrer Kommissionen til at træffe en hurtig beslutning for at gøre det muligt at privatisere ABX og at beholde en loyal aktør, som påvirker den belgiske vejtransportsektor i positiv retning. |
| --- | --- |

(154)

UPTR har desuden anført, at det har kunnet stifte bekendtskab med ABX’s bøger i fuld åbenhed, og fastslået, at koncernen har forbedret sine resultater og i 2004 for første gang var rentabel på det driftsmæssige plan. UPTR opfordrer Kommissionen til at træffe en hurtig beslutning for at gøre det muligt at privatisere ABX og at beholde en loyal aktør, som påvirker den belgiske vejtransportsektor i positiv retning.

| (155) | Efter at procedurefristen var udløbet, modtog Kommissionen også en klage over salget af ABX-WW, hvori det fremføres, at SNCB Holding ikke har overholdt betingelserne om, at proceduren i forbindelse med privatiseringen af ABX Logistics skal være gennemskuelig, åben og ikke-diskriminerende, og på den måde har udelukket de forurettede investorer. |
| --- | --- |

(155)

Efter at procedurefristen var udløbet, modtog Kommissionen også en klage over salget af ABX-WW, hvori det fremføres, at SNCB Holding ikke har overholdt betingelserne om, at proceduren i forbindelse med privatiseringen af ABX Logistics skal være gennemskuelig, åben og ikke-diskriminerende, og på den måde har udelukket de forurettede investorer.

5.   BELGIENS BEMÆRKNINGER

5.1.   Procedurens indledning og udvidelse

| (156) | De materielle aspekter af Belgiens bemærkninger i forbindelse med procedurens indledning og udvidelse er i det væsentlige gengivet i den beskrivende del. De øvrige aspekter skitseres kort i det følgende. |
| --- | --- |

(156)

De materielle aspekter af Belgiens bemærkninger i forbindelse med procedurens indledning og udvidelse er i det væsentlige gengivet i den beskrivende del. De øvrige aspekter skitseres kort i det følgende.

| (157) | Tilregnelsen af visse foranstaltninger til den belgiske stat: De belgiske myndigheder har under hele sagsforløbet afvist, at den belgiske stat var impliceret i SNCB’s beslutningsproces vedrørende ABX Logistics, jf. Domstolens dom i Stardust-sagen. De har også pointeret, at det i givet fald er Kommissionen, der skal påvise, at de pågældende foranstaltninger kan tilregnes staten. |
| --- | --- |

(157)

Tilregnelsen af visse foranstaltninger til den belgiske stat: De belgiske myndigheder har under hele sagsforløbet afvist, at den belgiske stat var impliceret i SNCB’s beslutningsproces vedrørende ABX Logistics, jf. Domstolens dom i Stardust-sagen. De har også pointeret, at det i givet fald er Kommissionen, der skal påvise, at de pågældende foranstaltninger kan tilregnes staten.

| (158) | Hvad angår investeringerne i ABX, har de belgiske myndigheder i forbindelse med proceduren fastholdt, at staten ikke medvirkede i SNCB’s beslutningstagning. |
| --- | --- |

(158)

Hvad angår investeringerne i ABX, har de belgiske myndigheder i forbindelse med proceduren fastholdt, at staten ikke medvirkede i SNCB’s beslutningstagning.

| (159) | Med hensyn til ministerrådets pressemeddelelse af 22. februar 2002 har de belgiske myndigheder gjort opmærksom på følgende (77):






  (a) | »offentlige myndigheder har ikke hjemmel til at påtvinge ledende organer i selvstændige offentlige virksomheder (som SNCB) beslutninger eller retningslinjer på områder, der ikke er omfattet af deres offentlige serviceopgaver (som ledelsen af ABX LOGISTICS)« |
| --- | --- | --- |

(159)

Med hensyn til ministerrådets pressemeddelelse af 22. februar 2002 har de belgiske myndigheder gjort opmærksom på følgende (77):

(a)

»offentlige myndigheder har ikke hjemmel til at påtvinge ledende organer i selvstændige offentlige virksomheder (som SNCB) beslutninger eller retningslinjer på områder, der ikke er omfattet af deres offentlige serviceopgaver (som ledelsen af ABX LOGISTICS)«

| (b) | »ministerrådet har i pressemeddelelsen af 22. februar 2002 blot udtrykt støtte til visse retningslinjer for omstruktureringen af ABX LOGISTICS (med undtagelse af de retningslinjer, SNCB’s bestyrelse selv havde vedtaget inden den 22. februar 2002, tilsluttede den sig i øvrigt ikke disse retningslinjer)« |
| --- | --- |

(b)

»ministerrådet har i pressemeddelelsen af 22. februar 2002 blot udtrykt støtte til visse retningslinjer for omstruktureringen af ABX LOGISTICS (med undtagelse af de retningslinjer, SNCB’s bestyrelse selv havde vedtaget inden den 22. februar 2002, tilsluttede den sig i øvrigt ikke disse retningslinjer)«

| (c) | »at de offentlige myndigheder på tværministerielle møder eller ved andre lejligheder har gjort sig bekendt med rapporter eller analyser vedrørende SNCB og ABX LOGISTICS, er fuldstændig normalt for en aktionær, der er interesseret i at følge med i, hvordan det generelt går med dennes investering«. |
| --- | --- |

(c)

»at de offentlige myndigheder på tværministerielle møder eller ved andre lejligheder har gjort sig bekendt med rapporter eller analyser vedrørende SNCB og ABX LOGISTICS, er fuldstændig normalt for en aktionær, der er interesseret i at følge med i, hvordan det generelt går med dennes investering«.

5.2.   De belgiske myndigheders svar på bemærkninger fra tredjeparter

| (160) | Som svar på de interesserede parters bemærkninger om, at bestyrelsesmedlemmerne vælges ud fra efter deres politiske tilhørsforhold, har de belgiske myndigheder anført, at ABX Logistics’ aktiviteter ikke er omfattet af SNCB’s offentlige serviceopgaver. SNCB er derfor fuldstændig frit stillet, når det gælder disse aktiviteter og deres forvaltning. Det betyder bare, at proceduren for udnævnelse af ABX Logistics’ bestyrelsesmedlemmer svarer til den, der i belgisk lovgivning er fastsat for ethvert aktieselskab, som er omfattet af denne lovgivning. Medlemmerne af ABX Logistics’ og dets datterselskabers bestyrelser udnævnes derfor efter gennemskuelige procedurer som foreskrevet i loven og ikke vilkårligt efter deres politiske tilhørsforhold. |
| --- | --- |

(160)

Som svar på de interesserede parters bemærkninger om, at bestyrelsesmedlemmerne vælges ud fra efter deres politiske tilhørsforhold, har de belgiske myndigheder anført, at ABX Logistics’ aktiviteter ikke er omfattet af SNCB’s offentlige serviceopgaver. SNCB er derfor fuldstændig frit stillet, når det gælder disse aktiviteter og deres forvaltning. Det betyder bare, at proceduren for udnævnelse af ABX Logistics’ bestyrelsesmedlemmer svarer til den, der i belgisk lovgivning er fastsat for ethvert aktieselskab, som er omfattet af denne lovgivning. Medlemmerne af ABX Logistics’ og dets datterselskabers bestyrelser udnævnes derfor efter gennemskuelige procedurer som foreskrevet i loven og ikke vilkårligt efter deres politiske tilhørsforhold.

| (161) | Finansiering af ABX Logistics-netværket: De belgiske myndigheder bekræfter, at SNCB’s balancestruktur indtil 2001 var sund, og at det konsoliderede resultat var positivt i årene 1998 og 1999. |
| --- | --- |

(161)

Finansiering af ABX Logistics-netværket: De belgiske myndigheder bekræfter, at SNCB’s balancestruktur indtil 2001 var sund, og at det konsoliderede resultat var positivt i årene 1998 og 1999.

| (162) | Belgiens argumenter vedrørende (re)investeringer: De belgiske myndigheder har ud over at angive de oplysninger om (re)investeringer, der er beskrevet i sagsfremstillingen, også gjort opmærksom på, at SNCB’s isolerede tiltag for de pågældende datterselskaber (i Tyskland, Frankrig, Nederlandene, Irland, Portugal og Belgien) er i fuld overensstemmelse med princippet om den private investor i en markedsøkonomi. Det bemærkes endvidere, at tiltagene vedrørende ABX LOGISTICS Singapore ikke falder ind under anvendelsesområdet for traktatens artikel 87. |
| --- | --- |

(162)

Belgiens argumenter vedrørende (re)investeringer: De belgiske myndigheder har ud over at angive de oplysninger om (re)investeringer, der er beskrevet i sagsfremstillingen, også gjort opmærksom på, at SNCB’s isolerede tiltag for de pågældende datterselskaber (i Tyskland, Frankrig, Nederlandene, Irland, Portugal og Belgien) er i fuld overensstemmelse med princippet om den private investor i en markedsøkonomi. Det bemærkes endvidere, at tiltagene vedrørende ABX LOGISTICS Singapore ikke falder ind under anvendelsesområdet for traktatens artikel 87.

| (163) | Med hensyn til tredjeparternes bemærkninger om procedurens udvidelse har de belgiske myndigheder anført, at de allerede i deres tidligere indlæg har svaret på disse bemærkninger, som blot gengiver Kommissionens betænkeligheder. |
| --- | --- |

(163)

Med hensyn til tredjeparternes bemærkninger om procedurens udvidelse har de belgiske myndigheder anført, at de allerede i deres tidligere indlæg har svaret på disse bemærkninger, som blot gengiver Kommissionens betænkeligheder.

| (164) | Til Robert Zieglers bemærkninger har de belgiske myndigheder svaret, at Kommissionen er blevet underrettet om det foreløbige lån på 140 mio. EUR og om den nye foranstaltning, der sigter mod at kapitalisere dette lån. SNCB eller ABX kan ikke give noget tilsagn, før Kommissionens godkendelse foreligger. Det samme gælder for tilførslen af 157,4 mio. EUR i form af egenkapital til omstruktureringen af ABX-Tyskland og for de øvrige anmeldte foranstaltninger. Hvad angår den fordel, som ABX muligvis vil kunne opnå som følge af privatiseringen, har de belgiske myndigheder henvist til den »fairness opinion« (ekspertvurdering af købstilbuddet), der er udarbejdet af KPMG. Det fremgår af denne vurdering, der blev forelagt for Kommissionen, at »the terms of the proposed« sale to [Yvan] are fair and reasonable and represent fair market value (»Vilkårene for det foreslåede salg til [Yvan] er retfærdige og rimelige og bygger på en rimelig markedsværdi«). Hvad angår det påståede manglende salg af ABX Frankrig, har de belgiske myndigheder henvist til deres oplysninger om, hvilke dele der er blevet solgt. Med hensyn til vilkårene for dette salg henviser de bl.a. til rapporten fra Ernst &Young, ifølge hvilken »the price valuation for Road Domestic Transport Activities amounting to (...) is fair«(»vurderingen af prisen for indenlandsk vejtransport til (...) er rimelig«). Til spørgsmålet om konsekvenserne af ABX-koncernens eventuelle konkurs har de belgiske myndigheder afslutningsvis bemærket, at det vil få alvorlige konsekvenser, hvis Kommissionen vedtager en negativ eller delvis negativ beslutning vedrørende både ABX LOGISTICS Worldwide og SNCB Holding. |
| --- | --- |

(164)

Til Robert Zieglers bemærkninger har de belgiske myndigheder svaret, at Kommissionen er blevet underrettet om det foreløbige lån på 140 mio. EUR og om den nye foranstaltning, der sigter mod at kapitalisere dette lån. SNCB eller ABX kan ikke give noget tilsagn, før Kommissionens godkendelse foreligger. Det samme gælder for tilførslen af 157,4 mio. EUR i form af egenkapital til omstruktureringen af ABX-Tyskland og for de øvrige anmeldte foranstaltninger. Hvad angår den fordel, som ABX muligvis vil kunne opnå som følge af privatiseringen, har de belgiske myndigheder henvist til den »fairness opinion« (ekspertvurdering af købstilbuddet), der er udarbejdet af KPMG. Det fremgår af denne vurdering, der blev forelagt for Kommissionen, at »the terms of the proposed« sale to [Yvan] are fair and reasonable and represent fair market value (»Vilkårene for det foreslåede salg til [Yvan] er retfærdige og rimelige og bygger på en rimelig markedsværdi«). Hvad angår det påståede manglende salg af ABX Frankrig, har de belgiske myndigheder henvist til deres oplysninger om, hvilke dele der er blevet solgt. Med hensyn til vilkårene for dette salg henviser de bl.a. til rapporten fra Ernst &Young, ifølge hvilken »the price valuation for Road Domestic Transport Activities amounting to (...) is fair«(»vurderingen af prisen for indenlandsk vejtransport til (...) er rimelig«). Til spørgsmålet om konsekvenserne af ABX-koncernens eventuelle konkurs har de belgiske myndigheder afslutningsvis bemærket, at det vil få alvorlige konsekvenser, hvis Kommissionen vedtager en negativ eller delvis negativ beslutning vedrørende både ABX LOGISTICS Worldwide og SNCB Holding.

| (165) | Salget af ABX-WW: Ifølge de belgiske myndigheder var SNCB Holding slet ikke forpligtet til at iværksætte en udbudsprocedure i forbindelse med privatiseringen af ABX Logistics Worldwide. |
| --- | --- |

(165)

Salget af ABX-WW: Ifølge de belgiske myndigheder var SNCB Holding slet ikke forpligtet til at iværksætte en udbudsprocedure i forbindelse med privatiseringen af ABX Logistics Worldwide.

| (166) | De belgiske myndigheder har undersøgt Kommissionens praksis for statsstøtte i forbindelse med privatiseringer og fastslået, at Kommissionen i tilfælde af, at der ikke er iværksat et udbud, nøjes med at kontrollere, at aktiverne er solgt til markedsprisen, på grundlag af en vurdering foretaget af en uafhængig ekspert. Til det formål har de belgiske myndigheder — i overensstemmelse med disse principper — forelagt Kommissionen en uafhængig vurdering af vilkårene for salget af ABX Logistics Worldwide foretaget af konsulentfirmaet KPMG Corporate Finance. |
| --- | --- |

(166)

De belgiske myndigheder har undersøgt Kommissionens praksis for statsstøtte i forbindelse med privatiseringer og fastslået, at Kommissionen i tilfælde af, at der ikke er iværksat et udbud, nøjes med at kontrollere, at aktiverne er solgt til markedsprisen, på grundlag af en vurdering foretaget af en uafhængig ekspert. Til det formål har de belgiske myndigheder — i overensstemmelse med disse principper — forelagt Kommissionen en uafhængig vurdering af vilkårene for salget af ABX Logistics Worldwide foretaget af konsulentfirmaet KPMG Corporate Finance.

6.   KOMMISSIONENS VURDERING

6.1.   Spørgsmålet om, hvorvidt der foreligger statsstøtte

| (167) | Det fremgår af artikel 87, stk. 1, EF, at »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, [er] uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.« |
| --- | --- |

(167)

Det fremgår af artikel 87, stk. 1, EF, at »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, [er] uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«

| (168) | Kommissionen har indledningsvis fastslået, at de ovenfor beskrevne foranstaltninger omhandlede en række selskaber, som indgik i ABX-netværket, da det blev etableret, og som efter holdingselskabet ABX-WW’s stiftelse blev integreret i ABX-koncernen. Den mener, at disse selskaber, også inden dette holdingselskab formelt blev stiftet, inden for rammerne af SNCB-koncernen udgjorde en klart adskilt økonomisk enhed (herefter »ABX-koncernen«), som er den enhed, der analyseres i det følgende. |
| --- | --- |

(168)

Kommissionen har indledningsvis fastslået, at de ovenfor beskrevne foranstaltninger omhandlede en række selskaber, som indgik i ABX-netværket, da det blev etableret, og som efter holdingselskabet ABX-WW’s stiftelse blev integreret i ABX-koncernen. Den mener, at disse selskaber, også inden dette holdingselskab formelt blev stiftet, inden for rammerne af SNCB-koncernen udgjorde en klart adskilt økonomisk enhed (herefter »ABX-koncernen«), som er den enhed, der analyseres i det følgende.

| (169) | Kommissionen har med det samme bemærket, at tre af de fire kriterier i traktatens artikel 87, stk. 1, (»begunstige visse virksomheder eller visse produktioner«, »truer med at fordreje konkurrencevilkårene« og »påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«) er opfyldt.
  De midler, som SNCB tildelte ABX-koncernen, begunstiger nemlig dette selskab i forhold til de øvrige virksomheder, der er aktive på de pågældende markeder.
  Da foranstaltningerne udelukkende var rettet mod ABX-koncernen og dens datterselskaber, fordrejer eller truer de med at fordreje konkurrencevilkårene for disse aktiviteter, der er underlagt fri konkurrence.
  Foranstaltningerne påvirker desuden samhandelen mellem medlemsstaterne, eftersom den undersøgte konkurrenceprægede aktivitet også udøves i mange andre medlemsstater. Denne konklusion gælder også for foranstaltningerne til fordel for de selskaber i koncernen, der driver virksomhed uden for Fællesskabet. For det første fremgår det nemlig af »Tubemeuse«-dommen (78), at det i betragtning af den indbyrdes afhængig mellem EF-virksomhedernes markeder ikke er udelukket, at en støtte kan fordreje konkurrencen inden for Fællesskabet, selv om den støttemodtagende virksomhed eksporterer næsten hele sin produktion til lande uden for Fællesskabet. Da der for det andet er tale om en international transportkoncern, som driver virksomhed over hele verden i konkurrence med andre erhvervsdrivende fra Fællesskabet, vil den støtte, der gives til et selskab i koncernen, som er aktiv i tredjelande, styrke hele koncernen og dermed påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne og fordreje eller true med at fordreje konkurrencen inden for Fællesskabet. |
| --- | --- |

(169)

Kommissionen har med det samme bemærket, at tre af de fire kriterier i traktatens artikel 87, stk. 1, (»begunstige visse virksomheder eller visse produktioner«, »truer med at fordreje konkurrencevilkårene« og »påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«) er opfyldt.

De midler, som SNCB tildelte ABX-koncernen, begunstiger nemlig dette selskab i forhold til de øvrige virksomheder, der er aktive på de pågældende markeder.

Da foranstaltningerne udelukkende var rettet mod ABX-koncernen og dens datterselskaber, fordrejer eller truer de med at fordreje konkurrencevilkårene for disse aktiviteter, der er underlagt fri konkurrence.

Foranstaltningerne påvirker desuden samhandelen mellem medlemsstaterne, eftersom den undersøgte konkurrenceprægede aktivitet også udøves i mange andre medlemsstater. Denne konklusion gælder også for foranstaltningerne til fordel for de selskaber i koncernen, der driver virksomhed uden for Fællesskabet. For det første fremgår det nemlig af »Tubemeuse«-dommen (78), at det i betragtning af den indbyrdes afhængig mellem EF-virksomhedernes markeder ikke er udelukket, at en støtte kan fordreje konkurrencen inden for Fællesskabet, selv om den støttemodtagende virksomhed eksporterer næsten hele sin produktion til lande uden for Fællesskabet. Da der for det andet er tale om en international transportkoncern, som driver virksomhed over hele verden i konkurrence med andre erhvervsdrivende fra Fællesskabet, vil den støtte, der gives til et selskab i koncernen, som er aktiv i tredjelande, styrke hele koncernen og dermed påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne og fordreje eller true med at fordreje konkurrencen inden for Fællesskabet.

| (170) | Da de omhandlede foranstaltninger mobiliserer midler fra SNCB, skal de desuden anses for at være finansieret med statsmidler (offentlige midler). |
| --- | --- |

(170)

Da de omhandlede foranstaltninger mobiliserer midler fra SNCB, skal de desuden anses for at være finansieret med statsmidler (offentlige midler).

| (171) | SNCB ejes nemlig af staten, og dens særlige status som offentlig virksomhed giver anledning til at konkludere, at SNCB’s midler til stadighed er undergivet offentlig kontrol. Denne konklusion understøttes af, at SNCB er underlagt bestemmelserne i loven af 21. marts 1991, som sikrer selskabet en særlig beskyttelse mod risikoen for konkurs svarende til en statslig garanti. |
| --- | --- |

(171)

SNCB ejes nemlig af staten, og dens særlige status som offentlig virksomhed giver anledning til at konkludere, at SNCB’s midler til stadighed er undergivet offentlig kontrol. Denne konklusion understøttes af, at SNCB er underlagt bestemmelserne i loven af 21. marts 1991, som sikrer selskabet en særlig beskyttelse mod risikoen for konkurs svarende til en statslig garanti.

| (172) | Domstolen har imidlertid udtalt i sin dom i Stardust Marine-sagen (79), at: »det bemærkes, at det fremgår af Domstolens praksis, at artikel 87, stk. 1, EF omfatter alle økonomiske midler, som den offentlige sektor faktisk kan anvende til at støtte virksomheder, uden at det har nogen betydning, om disse midler til stadighed udgør en del af statens formue. Det er ikke nødvendigt, at de beløb, som er anvendt til den pågældende foranstaltning, tilhører statskassen, men det er tilstrækkeligt til at anse dem for statsmidler, at de til stadighed er under de offentlige myndigheders kontrol og dermed står til rådighed for de kompetente nationale myndigheder«. |
| --- | --- |

(172)

Domstolen har imidlertid udtalt i sin dom i Stardust Marine-sagen (79), at: »det bemærkes, at det fremgår af Domstolens praksis, at artikel 87, stk. 1, EF omfatter alle økonomiske midler, som den offentlige sektor faktisk kan anvende til at støtte virksomheder, uden at det har nogen betydning, om disse midler til stadighed udgør en del af statens formue. Det er ikke nødvendigt, at de beløb, som er anvendt til den pågældende foranstaltning, tilhører statskassen, men det er tilstrækkeligt til at anse dem for statsmidler, at de til stadighed er under de offentlige myndigheders kontrol og dermed står til rådighed for de kompetente nationale myndigheder«.

| (173) | I Stardust Marine-dommen, præmis 52, bemærkede Domstolen desuden, at: »... den omstændighed, at en offentlig virksomhed er undergivet statslig kontrol, er ikke i sig selv tilstrækkeligt til at tilregne staten de af den trufne foranstaltninger, såsom finansiel støtte. Det er også nødvendigt at undersøge, om de offentlige myndigheder på den ene eller den anden måde må anses for at være impliceret i vedtagelsen af disse foranstaltninger«. |
| --- | --- |

(173)

I Stardust Marine-dommen, præmis 52, bemærkede Domstolen desuden, at: »... den omstændighed, at en offentlig virksomhed er undergivet statslig kontrol, er ikke i sig selv tilstrækkeligt til at tilregne staten de af den trufne foranstaltninger, såsom finansiel støtte. Det er også nødvendigt at undersøge, om de offentlige myndigheder på den ene eller den anden måde må anses for at være impliceret i vedtagelsen af disse foranstaltninger«.

| (174) | En anden betingelse skal også være opfyldt, for at de foranstaltninger, der træffes af en offentlig virksomhed, kan betragtes som statsstøtte, nemlig at disse foranstaltninger ikke afspejler den handlemåde, som en privat investor ville have fulgt i en lignende situation. |
| --- | --- |

(174)

En anden betingelse skal også være opfyldt, for at de foranstaltninger, der træffes af en offentlig virksomhed, kan betragtes som statsstøtte, nemlig at disse foranstaltninger ikke afspejler den handlemåde, som en privat investor ville have fulgt i en lignende situation.

| (175) | I det følgende gennemgår Kommissionen derfor alle de foranstaltninger, SNCB iværksatte til fordel for ABX-koncernen, for at se, om de både kan tilregnes staten og afviger fra den handlemåde, som en sådan privat investor sandsynligvis ville have fulgt. Hvis begge betingelser er opfyldt, har foranstaltningerne karakter af statsstøtte. Kommissionen gør rede for, hvad formålet med støtten er, og hvor stort et beløb der er tale om. |
| --- | --- |

(175)

I det følgende gennemgår Kommissionen derfor alle de foranstaltninger, SNCB iværksatte til fordel for ABX-koncernen, for at se, om de både kan tilregnes staten og afviger fra den handlemåde, som en sådan privat investor sandsynligvis ville have fulgt. Hvis begge betingelser er opfyldt, har foranstaltningerne karakter af statsstøtte. Kommissionen gør rede for, hvad formålet med støtten er, og hvor stort et beløb der er tale om.

6.1.1.   Investeringerne i 2001 og de parallelle bidrag

| (176) | De belgiske myndigheder har oplyst, at de reinvesteringer, som SNCB foretog i ABX-koncernens tyske, nederlandske og franske aktiviteter i 2001, var baseret på positive økonomiske prognoser og råd fra eksperter i virksomhedsudvikling. |
| --- | --- |

(176)

De belgiske myndigheder har oplyst, at de reinvesteringer, som SNCB foretog i ABX-koncernens tyske, nederlandske og franske aktiviteter i 2001, var baseret på positive økonomiske prognoser og råd fra eksperter i virksomhedsudvikling.

| (177) | De tidligere anførte beregninger af rentabiliteten bygger på de forventninger til udviklingen, som SNCB med rimelighed kunne have i 2001. |
| --- | --- |

(177)

De tidligere anførte beregninger af rentabiliteten bygger på de forventninger til udviklingen, som SNCB med rimelighed kunne have i 2001.

| (178) | Investeringerne i Tyskland var baseret dels på en sagkyndig undersøgelse, som pegede på, at en vellykket omstrukturering af ABX-D ville gøre det muligt at videreføre ABX’s strategi og realisere et potentiale for værdiskabelse på 300 mio. EUR mod et indskud på 50 mio. EUR, dels på en tilfredsstillende intern forrentning. |
| --- | --- |

(178)

Investeringerne i Tyskland var baseret dels på en sagkyndig undersøgelse, som pegede på, at en vellykket omstrukturering af ABX-D ville gøre det muligt at videreføre ABX’s strategi og realisere et potentiale for værdiskabelse på 300 mio. EUR mod et indskud på 50 mio. EUR, dels på en tilfredsstillende intern forrentning.

| (179) | Ser man på investeringen på 30 mio. EUR i Frankrig, fremgår det af rentabilitetsberegningen, at SNCB kunne regne med en intern forrentning på mellem 8 og 14 %. Investeringen gjorde det desuden muligt at lancere et program for securitisation af fordringer, som betød, at selskabet kunne opnå en kreditlinje på 70 mio. EUR. |
| --- | --- |

(179)

Ser man på investeringen på 30 mio. EUR i Frankrig, fremgår det af rentabilitetsberegningen, at SNCB kunne regne med en intern forrentning på mellem 8 og 14 %. Investeringen gjorde det desuden muligt at lancere et program for securitisation af fordringer, som betød, at selskabet kunne opnå en kreditlinje på 70 mio. EUR.

| (180) | Hvad angår den investering, der blev foretaget i ABX-NL i 2001, mener Kommissionen ikke, at der er tilstrækkeligt grundlag for, at IRR som foreslået af de belgiske myndigheder beregnes ud fra det beløb, kapital blev forhøjet med, efter fratrækning af omkostningerne til købet af Wegtransport. Da SNCB’s samlede investering imidlertid indbefatter omkostningerne til dette køb, og derfor beløber sig til 19,2 mio. EUR i stedet for 12,2 mio. EUR, kommer IRR for denne investering til at ligge på mellem 8,9 og 10,2 %, hvilket er et acceptabelt niveau, navnlig i betragtning af, at man på investeringstidspunktet forventede, at hele ABX-NL ville blive rentabel igen i løbet af bare to år. |
| --- | --- |

(180)

Hvad angår den investering, der blev foretaget i ABX-NL i 2001, mener Kommissionen ikke, at der er tilstrækkeligt grundlag for, at IRR som foreslået af de belgiske myndigheder beregnes ud fra det beløb, kapital blev forhøjet med, efter fratrækning af omkostningerne til købet af Wegtransport. Da SNCB’s samlede investering imidlertid indbefatter omkostningerne til dette køb, og derfor beløber sig til 19,2 mio. EUR i stedet for 12,2 mio. EUR, kommer IRR for denne investering til at ligge på mellem 8,9 og 10,2 %, hvilket er et acceptabelt niveau, navnlig i betragtning af, at man på investeringstidspunktet forventede, at hele ABX-NL ville blive rentabel igen i løbet af bare to år.

| (181) | Rentabiliteten af de »parallelle bidrag« til kapitalen i ABX-koncernens selskaber i Irland, Belgien, Portugal og Singapore (der ikke var i finansielle vanskeligheder) er beregnet til en IRR på mellem 9,6 og 12,7 %, hvilket er acceptabelt. |
| --- | --- |

(181)

Rentabiliteten af de »parallelle bidrag« til kapitalen i ABX-koncernens selskaber i Irland, Belgien, Portugal og Singapore (der ikke var i finansielle vanskeligheder) er beregnet til en IRR på mellem 9,6 og 12,7 %, hvilket er acceptabelt.

| (182) | Kommissionen gør desuden opmærksom på, at SNCB’s finansielle struktur indtil udgangen af 2001 gjorde det muligt for selskabet at finansiere sin kommercielle udvikling uden at belaste den finansielle struktur mere end nødvendigt (forholdet mellem gæld og egenkapital gik fra 0,6 til 0,9 i perioden fra 1997 til 2001). Fra 2002 var det ikke længere tilfældet. |
| --- | --- |

(182)

Kommissionen gør desuden opmærksom på, at SNCB’s finansielle struktur indtil udgangen af 2001 gjorde det muligt for selskabet at finansiere sin kommercielle udvikling uden at belaste den finansielle struktur mere end nødvendigt (forholdet mellem gæld og egenkapital gik fra 0,6 til 0,9 i perioden fra 1997 til 2001). Fra 2002 var det ikke længere tilfældet.

| (183) | Det skal endelig understreges, at alle disse investeringsbeslutninger indgår i en koncernstrategi. Det var under disse omstændigheder berettiget, at SNCB ikke bare tog hensyn til den interne rente af hver af de enkelte dispositioner, men også til de positive virkninger, der kunne forventes for koncernen. |
| --- | --- |

(183)

Det skal endelig understreges, at alle disse investeringsbeslutninger indgår i en koncernstrategi. Det var under disse omstændigheder berettiget, at SNCB ikke bare tog hensyn til den interne rente af hver af de enkelte dispositioner, men også til de positive virkninger, der kunne forventes for koncernen.

| (184) | Kommissionen fastslår derfor, at SNCB, da den ud fra de daværende forventninger valgte at foretage reinvesteringerne i 2001 og at yde de »parallelle bidrag«, handlede på samme måde som en privat investor, og at disse foranstaltninger ikke udgør statsstøtte. |
| --- | --- |

(184)

Kommissionen fastslår derfor, at SNCB, da den ud fra de daværende forventninger valgte at foretage reinvesteringerne i 2001 og at yde de »parallelle bidrag«, handlede på samme måde som en privat investor, og at disse foranstaltninger ikke udgør statsstøtte.

| (185) | Til gengæld har Kommissionen konstateret, at SNCB har stillet garanti for ABX Singapore uden at kræve vederlag for det, og det ville en privat investor ikke have gjort. I betragtning af at denne garanti blev udstedt i juni 2000, hvor offentligheden begyndte at vise interesse for ABX, og hvor de offentlige myndigheder iværksatte en række tiltag til fordel for SNCB, og for at tage hensyn til alle potentielle støtteelementer i sin vurdering mener Kommissionen, at denne garantistillelse uden vederlag kan udgøre statsstøtte. Da garantien blev udstedt til et selskab i ABX-koncernen på et tidspunkt, hvor omlægningen og omstruktureringen af netværket allerede var blevet besluttet og ved at blive realiseret, vil Kommissionen undersøge denne støtte sammen med de øvrige foranstaltninger i forbindelse med omstruktureringen af ABX-koncernen, som ABX Singapore var en del af. |
| --- | --- |

(185)

Til gengæld har Kommissionen konstateret, at SNCB har stillet garanti for ABX Singapore uden at kræve vederlag for det, og det ville en privat investor ikke have gjort. I betragtning af at denne garanti blev udstedt i juni 2000, hvor offentligheden begyndte at vise interesse for ABX, og hvor de offentlige myndigheder iværksatte en række tiltag til fordel for SNCB, og for at tage hensyn til alle potentielle støtteelementer i sin vurdering mener Kommissionen, at denne garantistillelse uden vederlag kan udgøre statsstøtte. Da garantien blev udstedt til et selskab i ABX-koncernen på et tidspunkt, hvor omlægningen og omstruktureringen af netværket allerede var blevet besluttet og ved at blive realiseret, vil Kommissionen undersøge denne støtte sammen med de øvrige foranstaltninger i forbindelse med omstruktureringen af ABX-koncernen, som ABX Singapore var en del af.

6.1.2.   Rekapitaliseringen

| (186) | Mødet i det belgiske ministerråd i februar 2002 er et uigendriveligt bevis for, at den belgiske regering fra dette tidspunkt var impliceret i SNCB’s behandling af ABX-sagen. Rekapitaliseringen af ABX Tyskland (for et beløb på 157,4 mio. EUR) og ABX-Nederlandene (for et beløb på 10,6 mio. EUR) blev anmeldt af Belgien efter dette tidspunkt og er endnu ikke gennemført. Belgien præsenterede ikke disse foranstaltninger som påtænkte investeringer, men som omstruktureringsstøtte. Der er derfor ingen tvivl om, at disse foranstaltninger skal betragtes som statsstøtte og undersøges nærmere, for så vidt som der er tale om omstruktureringsstøtte. |
| --- | --- |

(186)

Mødet i det belgiske ministerråd i februar 2002 er et uigendriveligt bevis for, at den belgiske regering fra dette tidspunkt var impliceret i SNCB’s behandling af ABX-sagen. Rekapitaliseringen af ABX Tyskland (for et beløb på 157,4 mio. EUR) og ABX-Nederlandene (for et beløb på 10,6 mio. EUR) blev anmeldt af Belgien efter dette tidspunkt og er endnu ikke gennemført. Belgien præsenterede ikke disse foranstaltninger som påtænkte investeringer, men som omstruktureringsstøtte. Der er derfor ingen tvivl om, at disse foranstaltninger skal betragtes som statsstøtte og undersøges nærmere, for så vidt som der er tale om omstruktureringsstøtte.

| (187) | SNCB var nødt til at sende en administrativ skrivelse til sit tyske datterselskab, da det allerede få måneder efter erhvervelsen udviste en negativ egenkapital. Hvert år indtil 2005 sendte SNCB en ny skrivelse, også i det tidsrum, hvor det var klart, at SNCB’s beslutninger vedrørende ABX kunne tilregnes staten. Da skrivelsen indeholder tilsagn svarende til dem, der gives i en garanti, og ikke har udløst et vederlag til SNCB, mener Kommissionen, at der foreligger statsstøtteelementer. Da SNCB’s rekapitalisering af ABX Tyskland, der er omfattet af denne beslutning, giver dette selskabs kreditorer den effektive og endegyldige sikkerhed, som krævedes i den administrative skrivelse, der ikke længere er relevant, er det imidlertid ikke nødvendigt at foretage en separat undersøgelse heraf, som vil overlappe undersøgelsen af foranstaltningerne i forbindelse med selve rekapitaliseringen. |
| --- | --- |

(187)

SNCB var nødt til at sende en administrativ skrivelse til sit tyske datterselskab, da det allerede få måneder efter erhvervelsen udviste en negativ egenkapital. Hvert år indtil 2005 sendte SNCB en ny skrivelse, også i det tidsrum, hvor det var klart, at SNCB’s beslutninger vedrørende ABX kunne tilregnes staten. Da skrivelsen indeholder tilsagn svarende til dem, der gives i en garanti, og ikke har udløst et vederlag til SNCB, mener Kommissionen, at der foreligger statsstøtteelementer. Da SNCB’s rekapitalisering af ABX Tyskland, der er omfattet af denne beslutning, giver dette selskabs kreditorer den effektive og endegyldige sikkerhed, som krævedes i den administrative skrivelse, der ikke længere er relevant, er det imidlertid ikke nødvendigt at foretage en separat undersøgelse heraf, som vil overlappe undersøgelsen af foranstaltningerne i forbindelse med selve rekapitaliseringen.

6.1.3.   Långivning i 2002

| (188) | I april og maj 2002 bevilgede SNCB en række lån til ABX Logistics NV samt til ABX-D, -NL og -F, dvs. på et tidspunkt, hvor det var klart, at SNCB’s beslutninger vedrørende ABX kunne tilregnes staten. |
| --- | --- |

(188)

I april og maj 2002 bevilgede SNCB en række lån til ABX Logistics NV samt til ABX-D, -NL og -F, dvs. på et tidspunkt, hvor det var klart, at SNCB’s beslutninger vedrørende ABX kunne tilregnes staten.

| (189) | Som det fremgår af den beskrivende del, udgjorde renten på disse lån mellem [...] og [...] %. Kommissionen mener ikke, at dette renteniveau er passende set i forhold til de pågældende virksomheders situation. Kommissionen har som et eksempel på en passende rentesats henvist til sin egen referencerente på 5,06 %, som i øvrigt blev anvendt ved fastsættelsen af den redningsstøtte, der i januar 2003 blev ydet til ABX Tyskland. |
| --- | --- |

(189)

Som det fremgår af den beskrivende del, udgjorde renten på disse lån mellem [...] og [...] %. Kommissionen mener ikke, at dette renteniveau er passende set i forhold til de pågældende virksomheders situation. Kommissionen har som et eksempel på en passende rentesats henvist til sin egen referencerente på 5,06 %, som i øvrigt blev anvendt ved fastsættelsen af den redningsstøtte, der i januar 2003 blev ydet til ABX Tyskland.

| (190) | Kommissionen har derfor konkluderet, at disse lån rummer et element af statsstøtte. Set i forhold til den nævnte referencerente, forhøjet med 400 basispoint for en kriseramt virksomhed, der er under omstrukturering, anslår Kommissionen, at støtteelementet for dette lån svarer til ca. 8 mio. EUR. |
| --- | --- |

(190)

Kommissionen har derfor konkluderet, at disse lån rummer et element af statsstøtte. Set i forhold til den nævnte referencerente, forhøjet med 400 basispoint for en kriseramt virksomhed, der er under omstrukturering, anslår Kommissionen, at støtteelementet for dette lån svarer til ca. 8 mio. EUR.

| (191) | Da lånene blev bevilget til selskaber i ABX-koncernen på et tidspunkt, hvor omlægningen og omstruktureringen af netværket allerede var blevet besluttet og ved at blive realiseret, vil Kommissionen undersøge denne støtte sammen med de øvrige foranstaltninger i forbindelse med omstruktureringen af ABX-koncernen, som de tilbageværende aktiviteter i de selskaber, der modtog lånene, indgår i. |
| --- | --- |

(191)

Da lånene blev bevilget til selskaber i ABX-koncernen på et tidspunkt, hvor omlægningen og omstruktureringen af netværket allerede var blevet besluttet og ved at blive realiseret, vil Kommissionen undersøge denne støtte sammen med de øvrige foranstaltninger i forbindelse med omstruktureringen af ABX-koncernen, som de tilbageværende aktiviteter i de selskaber, der modtog lånene, indgår i.

6.1.4.   Garantistillelse i forbindelse med oprettelse af en cash pool (samling af likvide midler)

| (192) | Som anført i beskrivelsen af omstruktureringsforanstaltningerne har de belgiske myndigheder oplyst, at den likviditetsfacilitet på [...] mio. EUR, som ABX-koncernen har oprettet hos et finansieringsinstitut, udløser et kommercielt vederlag, og at den garanti, som SNCB i januar 2001 stillede for denne kreditlinje, resulterer i et vederlag på [...] basispoint. |
| --- | --- |

(192)

Som anført i beskrivelsen af omstruktureringsforanstaltningerne har de belgiske myndigheder oplyst, at den likviditetsfacilitet på [...] mio. EUR, som ABX-koncernen har oprettet hos et finansieringsinstitut, udløser et kommercielt vederlag, og at den garanti, som SNCB i januar 2001 stillede for denne kreditlinje, resulterer i et vederlag på [...] basispoint.

| (193) | Denne sats forekommer rimelig sammenlignet med de bankrenter, der normalt benyttes i lignende situationer (80). Kommissionen konkluderer heraf, at denne garanti ikke har sikret ABX-koncernen en fordel, der udgør statsstøtte. Selv om det antages, at den rente, som en privat investor forlanger, ville have været nogle basispoint højere eller ligefrem dobbelt så høj, ville det kun have medført en beskeden fordel i forhold til de øvrige støtteforanstaltninger (0,07 mio. EUR om året), og det ville ikke have ændret nedenstående vurdering af den samlede omstruktureringsstøtte. |
| --- | --- |

(193)

Denne sats forekommer rimelig sammenlignet med de bankrenter, der normalt benyttes i lignende situationer (80). Kommissionen konkluderer heraf, at denne garanti ikke har sikret ABX-koncernen en fordel, der udgør statsstøtte. Selv om det antages, at den rente, som en privat investor forlanger, ville have været nogle basispoint højere eller ligefrem dobbelt så høj, ville det kun have medført en beskeden fordel i forhold til de øvrige støtteforanstaltninger (0,07 mio. EUR om året), og det ville ikke have ændret nedenstående vurdering af den samlede omstruktureringsstøtte.

6.1.5.   SNCB’s andre ikke-balanceførte forpligtelser

| (194) | De belgiske myndigheder har bekræftet, at ud over de garantier, som SNCB overtog, da det i sin tid erhvervede visse selskaber i netværket, har de eneste nye garantier, som SNCB har udstedt til fordel for ABX-koncernen, været de to ovennævnte garantier til henholdsvis ABX Singapore (indfriet i 2005) og det finansieringsinstitut, der bevilgede likviditetsfaciliteten til den pågældende cash pool. SNCB har imidlertid sendt en række administrative skrivelser. |
| --- | --- |

(194)

De belgiske myndigheder har bekræftet, at ud over de garantier, som SNCB overtog, da det i sin tid erhvervede visse selskaber i netværket, har de eneste nye garantier, som SNCB har udstedt til fordel for ABX-koncernen, været de to ovennævnte garantier til henholdsvis ABX Singapore (indfriet i 2005) og det finansieringsinstitut, der bevilgede likviditetsfaciliteten til den pågældende cash pool. SNCB har imidlertid sendt en række administrative skrivelser.

| (195) | De belgiske myndigheder mener, at det er normal praksis i erhvervslivet, at et moderselskab sender disse administrative skrivelser, der ikke resulterer i et vederlag, til sine datterselskaber. Bortset fra den tidligere beskrevne skrivelse til ABX Tyskland og en administrativ skrivelse til ABX Spanien vedrørende 12,3 mio. EUR, har Kommissionen konstateret, at ingen af de nye administrative skrivelser, som den har kendskab til, og som er udfærdiget siden 2000 (hvor offentligheden begyndte at interessere sig for ABX), indeholder juridisk bindende forpligtelser for SNCB. Kommissionen mener, at den administrative skrivelse til ABX Spanien kan sidestilles med en bankgaranti, eftersom SNCB forpligter sig til at forsyne ABX Spanien med de midler, der er nødvendige for, at det kan indfri sin bankgæld. Kommissionen gør opmærksom på, at det omhandlede støtteelement svarer til de garantiomkostninger, som virksomheden skulle have betalt for at opnå dette lån, og som skal lægges oveni de egentlige låneomkostninger. Dette element er under alle omstændigheder ubetydeligt og udgør kun nogle få basispoint. Hvis der tages udgangspunkt i en passende margin på [...] basispoint, som i øvrigt er den, ABX-koncernen betaler til SNCB, vil det tilsvarende støtteelement kun udgøre 0,02 mio. EUR om året. Selv om disse garantiomkostninger var væsentligt højere, f.eks. dobbelt så høje, svarende til [...] basispoint, hvilket synes højt, vil selve støtteelementet alligevel være beskedent (0,04 mio. EUR om året) og ikke få betydning for konklusionerne om omstruktureringsstøtten. |
| --- | --- |

(195)

De belgiske myndigheder mener, at det er normal praksis i erhvervslivet, at et moderselskab sender disse administrative skrivelser, der ikke resulterer i et vederlag, til sine datterselskaber. Bortset fra den tidligere beskrevne skrivelse til ABX Tyskland og en administrativ skrivelse til ABX Spanien vedrørende 12,3 mio. EUR, har Kommissionen konstateret, at ingen af de nye administrative skrivelser, som den har kendskab til, og som er udfærdiget siden 2000 (hvor offentligheden begyndte at interessere sig for ABX), indeholder juridisk bindende forpligtelser for SNCB. Kommissionen mener, at den administrative skrivelse til ABX Spanien kan sidestilles med en bankgaranti, eftersom SNCB forpligter sig til at forsyne ABX Spanien med de midler, der er nødvendige for, at det kan indfri sin bankgæld. Kommissionen gør opmærksom på, at det omhandlede støtteelement svarer til de garantiomkostninger, som virksomheden skulle have betalt for at opnå dette lån, og som skal lægges oveni de egentlige låneomkostninger. Dette element er under alle omstændigheder ubetydeligt og udgør kun nogle få basispoint. Hvis der tages udgangspunkt i en passende margin på [...] basispoint, som i øvrigt er den, ABX-koncernen betaler til SNCB, vil det tilsvarende støtteelement kun udgøre 0,02 mio. EUR om året. Selv om disse garantiomkostninger var væsentligt højere, f.eks. dobbelt så høje, svarende til [...] basispoint, hvilket synes højt, vil selve støtteelementet alligevel være beskedent (0,04 mio. EUR om året) og ikke få betydning for konklusionerne om omstruktureringsstøtten.

6.1.6.   Afhændelsen af den franske road domestic-aktivitet

| (196) | Da ABX Frankrigs beslutning om at afhænde de franske road domestic-aktiviteter og vilkårene herfor tydeligvis kan tilregnes den belgiske stat, er Kommissionen nødt til at gennemgå de belgiske myndigheders argumenter for, at medarbejderovertagelsen var den løsning, som en privat investor under samme omstændigheder ville have valgt. |
| --- | --- |

(196)

Da ABX Frankrigs beslutning om at afhænde de franske road domestic-aktiviteter og vilkårene herfor tydeligvis kan tilregnes den belgiske stat, er Kommissionen nødt til at gennemgå de belgiske myndigheders argumenter for, at medarbejderovertagelsen var den løsning, som en privat investor under samme omstændigheder ville have valgt.

| (197) | Omkostningerne ved det scenario, SNCB valgte: De samlede omkostninger i forbindelse med det afviklingsscenario, som SNCB valgte, beløber sig til 137,5 mio. EUR, hvoraf [...] mio. EUR svarer til den pågældende aktivitets negative nettoformue på afviklingstidspunktet, og [...] mio. EUR svarer til den negative salgspris. |
| --- | --- |

(197)

Omkostningerne ved det scenario, SNCB valgte: De samlede omkostninger i forbindelse med det afviklingsscenario, som SNCB valgte, beløber sig til 137,5 mio. EUR, hvoraf [...] mio. EUR svarer til den pågældende aktivitets negative nettoformue på afviklingstidspunktet, og [...] mio. EUR svarer til den negative salgspris.

| (198) | Kommissionen bemærker, at to uafhængige eksperter har bekræftet, at beløbet på [...] mio. EUR svarer til den negative værdi af den road domestic-aktivitet, der blev overdraget til de ansatte.
  »Deloitte Corporate Finance« har således gennemgået forretningsplanen (business plan) for den omhandlede aktivitet og beregnet værdien ved hjælp af »discounted cash flow«-metoden (diskonteret cash flow). Forretningsplanen dækker tidsrummet fra 2005 til 2008. Beregningen af ABX-F domestics’ værdi stemte overens med den ovennævnte negative pris. Dette resultat blev bekræftet af Ernst & Young Transaction Advisory Services, der gennemgik Deloittes beregninger.
  Da de to uafhængige eksperter har anvendt konventionelle og hensigtsmæssige beregningsmetoder, anerkender Kommissionen, at denne pris svarede til markedsprisen, og at køberen af den franske Road domestic-aktivitet ikke modtog statsstøtte i forbindelse med overtagelsen. |
| --- | --- |

(198)

Kommissionen bemærker, at to uafhængige eksperter har bekræftet, at beløbet på [...] mio. EUR svarer til den negative værdi af den road domestic-aktivitet, der blev overdraget til de ansatte.

»Deloitte Corporate Finance« har således gennemgået forretningsplanen (business plan) for den omhandlede aktivitet og beregnet værdien ved hjælp af »discounted cash flow«-metoden (diskonteret cash flow). Forretningsplanen dækker tidsrummet fra 2005 til 2008. Beregningen af ABX-F domestics’ værdi stemte overens med den ovennævnte negative pris. Dette resultat blev bekræftet af Ernst & Young Transaction Advisory Services, der gennemgik Deloittes beregninger.

Da de to uafhængige eksperter har anvendt konventionelle og hensigtsmæssige beregningsmetoder, anerkender Kommissionen, at denne pris svarede til markedsprisen, og at køberen af den franske Road domestic-aktivitet ikke modtog statsstøtte i forbindelse med overtagelsen.

| (199) | Omkostningerne ved scenariet med en frivillig likvidation: Ifølge de belgiske myndigheder ville omkostningerne ved scenariet med en frivillig likvidation have udgjort 183 mio. EUR, hvoraf [...] mio. EUR svarer til den negative nettoformue på det tidspunkt, hvor salget blev besluttet, og [...] mio. EUR svarer til andre omkostninger. |
| --- | --- |

(199)

Omkostningerne ved scenariet med en frivillig likvidation: Ifølge de belgiske myndigheder ville omkostningerne ved scenariet med en frivillig likvidation have udgjort 183 mio. EUR, hvoraf [...] mio. EUR svarer til den negative nettoformue på det tidspunkt, hvor salget blev besluttet, og [...] mio. EUR svarer til andre omkostninger.

| (200) | Ifølge planen for den frivillige likvidation ville SNCB være nødt til at indfri alle fordringer over for det selskab, der var trådt i likvidation, uden at få dækket sine omkostninger gennem de realiserede aktiver. Det er derfor fuldt berettiget, at der tages hensyn til omkostningerne på [...] mio. EUR. |
| --- | --- |

(200)

Ifølge planen for den frivillige likvidation ville SNCB være nødt til at indfri alle fordringer over for det selskab, der var trådt i likvidation, uden at få dækket sine omkostninger gennem de realiserede aktiver. Det er derfor fuldt berettiget, at der tages hensyn til omkostningerne på [...] mio. EUR.

| (201) | De andre omkostninger, som de belgiske myndigheder har taget i betragtning, består navnlig af [...] mio. EUR til den socialplan, som SNCB skulle have iværksat i forbindelse med likvidationen, og [...] mio. EUR til dækning af det tab, som ABX-koncernen måtte lide under udarbejdelsen af denne plan. |
| --- | --- |

(201)

De andre omkostninger, som de belgiske myndigheder har taget i betragtning, består navnlig af [...] mio. EUR til den socialplan, som SNCB skulle have iværksat i forbindelse med likvidationen, og [...] mio. EUR til dækning af det tab, som ABX-koncernen måtte lide under udarbejdelsen af denne plan.

| (202) | Disse to beregninger virker realistiske. Hvad angår socialplanen, svarer dette beløb til omkostninger til socialplanen på [...] EUR pr. medarbejder, hvilket er acceptabelt. Hvad angår det tab, der måtte opstå under planens udarbejdelse, ligger det anslåede beløb på niveau med det tab for 2005, der på tidspunktet for overtagelsen blev kalkuleret med i selskabets forretningsplan (mellem [...] og [...] mio. EUR). De belgiske myndigheder har i øvrigt også medregnet et yderligere beløb på 15 mio. EUR til dækning af tab i løbet af de første fire måneder af 2006. |
| --- | --- |

(202)

Disse to beregninger virker realistiske. Hvad angår socialplanen, svarer dette beløb til omkostninger til socialplanen på [...] EUR pr. medarbejder, hvilket er acceptabelt. Hvad angår det tab, der måtte opstå under planens udarbejdelse, ligger det anslåede beløb på niveau med det tab for 2005, der på tidspunktet for overtagelsen blev kalkuleret med i selskabets forretningsplan (mellem [...] og [...] mio. EUR). De belgiske myndigheder har i øvrigt også medregnet et yderligere beløb på 15 mio. EUR til dækning af tab i løbet af de første fire måneder af 2006.

| (203) | Da ABX Frankrig desuden ville blive afkrævet erstatning for kontraktbrud (svarende til et beløb på 14 mio. EUR ifølge de belgiske myndigheders beregninger), og den manglende adgang til det franske marked ville få konsekvenser for koncernens øvrige aktiviteter, er det meget sandsynligt, at en frivillig likvidation ville have pålagt SNCB højere omkostninger end medarbejdernes overtagelse af den franske road domestic-aktivitet. |
| --- | --- |

(203)

Da ABX Frankrig desuden ville blive afkrævet erstatning for kontraktbrud (svarende til et beløb på 14 mio. EUR ifølge de belgiske myndigheders beregninger), og den manglende adgang til det franske marked ville få konsekvenser for koncernens øvrige aktiviteter, er det meget sandsynligt, at en frivillig likvidation ville have pålagt SNCB højere omkostninger end medarbejdernes overtagelse af den franske road domestic-aktivitet.

| (204) | Omkostningerne ved et konkursscenario: Ifølge de belgiske myndigheder ville omkostningerne ved konkursscenariet have udgjort 346 mio. EUR, hvoraf [...] mio. EUR svarer til det overtagne selskabs negative nettoformue på det tidspunkt, hvor salget blev besluttet, og [...] mio. EUR svarer til andre omkostninger. |
| --- | --- |

(204)

Omkostningerne ved et konkursscenario: Ifølge de belgiske myndigheder ville omkostningerne ved konkursscenariet have udgjort 346 mio. EUR, hvoraf [...] mio. EUR svarer til det overtagne selskabs negative nettoformue på det tidspunkt, hvor salget blev besluttet, og [...] mio. EUR svarer til andre omkostninger.

| (205) | Der er efter Kommissionens opfattelse ingen grund til at tro, at konkursscenariet til forskel fra scenariet med overtagelsen eller den frivillige likvidation ville have betydet, at SNCB skulle dække samtlige [...] mio. EUR, som den negative nettoformue var på, da beslutningen om salget blev truffet, eftersom SNCB ikke uden videre ville have tilstræbt at fyldestgøre sit datterselskabs kreditorer. |
| --- | --- |

(205)

Der er efter Kommissionens opfattelse ingen grund til at tro, at konkursscenariet til forskel fra scenariet med overtagelsen eller den frivillige likvidation ville have betydet, at SNCB skulle dække samtlige [...] mio. EUR, som den negative nettoformue var på, da beslutningen om salget blev truffet, eftersom SNCB ikke uden videre ville have tilstræbt at fyldestgøre sit datterselskabs kreditorer.

| (206) | Ser man på de andre omkostninger, mener de belgiske myndigheder, at SNCB ifølge dette scenario kunne blive udsat for en risiko [...] svarende til 58 mio. EUR. |
| --- | --- |

(206)

Ser man på de andre omkostninger, mener de belgiske myndigheder, at SNCB ifølge dette scenario kunne blive udsat for en risiko [...] svarende til 58 mio. EUR.

| (207) | De belgiske myndigheder har til støtte herfor fremlagt en lang række oplysninger for Kommissionen, bl.a. en udtalelse fra eksperterne Linklaters og Grand Auzas et Associés, som mener, at konkursscenariet ville udsætte SNCB for en reel og ikke ubetydelig risiko [...], der ville betyde, at selskabet kunne drages til ansvar. |
| --- | --- |

(207)

De belgiske myndigheder har til støtte herfor fremlagt en lang række oplysninger for Kommissionen, bl.a. en udtalelse fra eksperterne Linklaters og Grand Auzas et Associés, som mener, at konkursscenariet ville udsætte SNCB for en reel og ikke ubetydelig risiko [...], der ville betyde, at selskabet kunne drages til ansvar.

| (208) | Kommissionen kan ikke afvise, at lovgivningen i visse medlemsstater undtagelsesvis gør det muligt for tredjeparter at søge sig fyldestgjort hos aktionærerne i et selskab, der er gået konkurs, navnlig hvis disse aktionærer betragtes som [...] og/eller har udvist mangelfuld ledelse. |
| --- | --- |

(208)

Kommissionen kan ikke afvise, at lovgivningen i visse medlemsstater undtagelsesvis gør det muligt for tredjeparter at søge sig fyldestgjort hos aktionærerne i et selskab, der er gået konkurs, navnlig hvis disse aktionærer betragtes som [...] og/eller har udvist mangelfuld ledelse.

| (209) | Selv om der foreligger en sådan mulighed ifølge fransk ret, og de belgiske myndigheder har givet en række anvisninger om denne risiko, har de ikke formået helt at fjerne den tvivl, der i den foreliggende sag kom til udtryk ved procedurens udvidelse i april 2005. Kommissionen konkluderer som følge heraf, at det i denne sag ikke er berettiget at medregne de 58 mio. EUR, der ifølge de belgiske myndigheder er forbundet med risikoen for [...], i omkostningerne ved dette scenario. |
| --- | --- |

(209)

Selv om der foreligger en sådan mulighed ifølge fransk ret, og de belgiske myndigheder har givet en række anvisninger om denne risiko, har de ikke formået helt at fjerne den tvivl, der i den foreliggende sag kom til udtryk ved procedurens udvidelse i april 2005. Kommissionen konkluderer som følge heraf, at det i denne sag ikke er berettiget at medregne de 58 mio. EUR, der ifølge de belgiske myndigheder er forbundet med risikoen for [...], i omkostningerne ved dette scenario.

| (210) | Tilsvarende mener Kommissionen til forskel fra de belgiske myndigheder, at det navnlig i betragtning af SNCB’s særlige status er usandsynligt, at det ville få større betydning for SNCB’s finansieringsomkostninger, hvis den franske road domestic-aktivitet blev erklæret konkurs. Det er derimod tænkeligt, at denne konkurs ville have fordyret finansieringen af ABX-koncernens bankgæld med et beløb, som de belgiske myndigheder har anslået til maksimalt 7 mio. EUR. |
| --- | --- |

(210)

Tilsvarende mener Kommissionen til forskel fra de belgiske myndigheder, at det navnlig i betragtning af SNCB’s særlige status er usandsynligt, at det ville få større betydning for SNCB’s finansieringsomkostninger, hvis den franske road domestic-aktivitet blev erklæret konkurs. Det er derimod tænkeligt, at denne konkurs ville have fordyret finansieringen af ABX-koncernens bankgæld med et beløb, som de belgiske myndigheder har anslået til maksimalt 7 mio. EUR.

| (211) | De belgiske myndigheder har i deres simulering også taget hensyn til følgerne for koncernens behov for driftskapital, eftersom koncernens øvrige kreditorer kunne have stillet krav om langt kortere betalingsfrister, efter at den franske road domestic-aktivitet var gået konkurs. Antagelsen om, at dette fænomen, hvis leverandørerne i gennemsnit nedsatte deres betalingsfrist med en uge, dvs. med ca. 15 %, ville skabe et behov for 45 mio. EUR, forekommer overbevisende. Selv om følgerne måske ville være mindre væsentlige for kunderne i de datterselskaber i koncernen, der var økonomisk sunde, kunne de resultere i, at fristerne blev forkortet med langt mere end en uge, for kunderne i andre datterselskaber, der på det tidspunkt, hvor den franske aktivitet gik konkurs, var i økonomiske vanskeligheder. |
| --- | --- |

(211)

De belgiske myndigheder har i deres simulering også taget hensyn til følgerne for koncernens behov for driftskapital, eftersom koncernens øvrige kreditorer kunne have stillet krav om langt kortere betalingsfrister, efter at den franske road domestic-aktivitet var gået konkurs. Antagelsen om, at dette fænomen, hvis leverandørerne i gennemsnit nedsatte deres betalingsfrist med en uge, dvs. med ca. 15 %, ville skabe et behov for 45 mio. EUR, forekommer overbevisende. Selv om følgerne måske ville være mindre væsentlige for kunderne i de datterselskaber i koncernen, der var økonomisk sunde, kunne de resultere i, at fristerne blev forkortet med langt mere end en uge, for kunderne i andre datterselskaber, der på det tidspunkt, hvor den franske aktivitet gik konkurs, var i økonomiske vanskeligheder.

| (212) | De belgiske myndigheder mener endelig, at de øvrige dele af koncernen også ville have mistet mellem 5 og 30 % af deres kunder det år, hvor den franske road domestic-aktivitet gik konkurs. Da der er tale om en koncern, som leverer integrerede tjenesteydelser inden for Europa, og hvis forskellige forretningsområder er tæt forbundet med hinanden, er det sandsynligt, at en konkurs kunne give sig udslag i en forringelse af selskabets image og en lavere omsætning for koncernens andre forretningsområder, ikke mindst fordi det pågældende forretningsområde og/eller land befinder sig tæt på det forretningsområde og det land, hvor det konkursramte selskab hørte hjemme, hvilket er tilfældet for de belgiske myndigheders beregninger. Denne argumentation gælder ikke for det valgte scenario med en medarbejderovertagelse. For det første skader denne løsning ikke koncernens image, og for det andet indeholder kontrakten om overtagelse af road domestic-aktiviteten en aftale om samarbejde mellem det selskab, som varetager de aktiviteter, der er overtaget af medarbejderne, og de internationale aktiviteter i ABX-F, som stadig hører under ABX-koncernen, mod at koncernen bevarer adgangen til en tjeneste i Frankrig. Kommissionen bemærker, at det er vanskeligt at påvise, at der kunne mistes op til 30 % af kunderne. Ser man på den omstændighed, at koncernens forskellige datterselskaber har mange store fælles kunder, og på Frankrigs betydning for koncernens internationale aktiviteter i Frankrig, Tyskland og Nederlandene (som udgør mellem 14 og 36 %), og ikke på de meromkostninger på 112 mio. EUR, som de belgiske myndigheder regner med, mener Kommissionen derfor, at det vil være fornuftigt at foretage en beregning af de omkostninger, der vil være forbundet med et kundetab på højst 20 % i løbet af det første år for de værst ramte aktiviteter, svarende til ca. 75 mio. EUR, når dette fænomen skal vurderes. |
| --- | --- |

(212)

De belgiske myndigheder mener endelig, at de øvrige dele af koncernen også ville have mistet mellem 5 og 30 % af deres kunder det år, hvor den franske road domestic-aktivitet gik konkurs. Da der er tale om en koncern, som leverer integrerede tjenesteydelser inden for Europa, og hvis forskellige forretningsområder er tæt forbundet med hinanden, er det sandsynligt, at en konkurs kunne give sig udslag i en forringelse af selskabets image og en lavere omsætning for koncernens andre forretningsområder, ikke mindst fordi det pågældende forretningsområde og/eller land befinder sig tæt på det forretningsområde og det land, hvor det konkursramte selskab hørte hjemme, hvilket er tilfældet for de belgiske myndigheders beregninger. Denne argumentation gælder ikke for det valgte scenario med en medarbejderovertagelse. For det første skader denne løsning ikke koncernens image, og for det andet indeholder kontrakten om overtagelse af road domestic-aktiviteten en aftale om samarbejde mellem det selskab, som varetager de aktiviteter, der er overtaget af medarbejderne, og de internationale aktiviteter i ABX-F, som stadig hører under ABX-koncernen, mod at koncernen bevarer adgangen til en tjeneste i Frankrig. Kommissionen bemærker, at det er vanskeligt at påvise, at der kunne mistes op til 30 % af kunderne. Ser man på den omstændighed, at koncernens forskellige datterselskaber har mange store fælles kunder, og på Frankrigs betydning for koncernens internationale aktiviteter i Frankrig, Tyskland og Nederlandene (som udgør mellem 14 og 36 %), og ikke på de meromkostninger på 112 mio. EUR, som de belgiske myndigheder regner med, mener Kommissionen derfor, at det vil være fornuftigt at foretage en beregning af de omkostninger, der vil være forbundet med et kundetab på højst 20 % i løbet af det første år for de værst ramte aktiviteter, svarende til ca. 75 mio. EUR, når dette fænomen skal vurderes.

| (213) | Antagelsen om, at denne begrænsning af aktiviteterne ville have resulteret i, at koncernen indskrænkede sit personale, eftersom virksomheden for at modvirke et voldsomt fald i bruttofortjenesten kunne blive nødt til at afskedige yderligere personale, må også støttes. De belgiske myndigheder har anslået disse meromkostninger til 35 mio. EUR. Da omfanget og dermed også omkostningerne til disse afskedigelser vil afhænge af, hvor meget omsætningen falder, bør der ud fra den samme fornuftige antagelse vælges en anslået værdi på to tredjedele af disse meromkostninger, hvilket svarer til 24 mio. EUR. |
| --- | --- |

(213)

Antagelsen om, at denne begrænsning af aktiviteterne ville have resulteret i, at koncernen indskrænkede sit personale, eftersom virksomheden for at modvirke et voldsomt fald i bruttofortjenesten kunne blive nødt til at afskedige yderligere personale, må også støttes. De belgiske myndigheder har anslået disse meromkostninger til 35 mio. EUR. Da omfanget og dermed også omkostningerne til disse afskedigelser vil afhænge af, hvor meget omsætningen falder, bør der ud fra den samme fornuftige antagelse vælges en anslået værdi på to tredjedele af disse meromkostninger, hvilket svarer til 24 mio. EUR.

| (214) | Samlet set anslår Kommissionen, at det i stedet for de 346 mio. EUR, som de belgiske myndigheder har fastsat, kan antages, at konkursscenariet for den franske road domestic-aktivitet kunne påføre SNCB omkostninger på mindst 7 + 45 + 75 + 24, dvs. 151 mio. EUR (uden hensyntagen til risikoen for [...]), hvilket overstiger de omkostninger, SNCB har beregnet for dette scenario. |
| --- | --- |

(214)

Samlet set anslår Kommissionen, at det i stedet for de 346 mio. EUR, som de belgiske myndigheder har fastsat, kan antages, at konkursscenariet for den franske road domestic-aktivitet kunne påføre SNCB omkostninger på mindst 7 + 45 + 75 + 24, dvs. 151 mio. EUR (uden hensyntagen til risikoen for [...]), hvilket overstiger de omkostninger, SNCB har beregnet for dette scenario.

| (215) | Konklusion: På grundlag af denne analyse mener Kommissionen, at den løsning, SNCB valgte, da den solgte den franske road domestic-aktivitet til medarbejderne, og de nærmere bestemmelser herfor kan sidestilles med den løsning, som en privat investor, der udelukkende handlede ud fra økonomiske hensyn, ville have valgt, og at denne disposition derfor ikke indeholder noget støtteelement. |
| --- | --- |

(215)

Konklusion: På grundlag af denne analyse mener Kommissionen, at den løsning, SNCB valgte, da den solgte den franske road domestic-aktivitet til medarbejderne, og de nærmere bestemmelser herfor kan sidestilles med den løsning, som en privat investor, der udelukkende handlede ud fra økonomiske hensyn, ville have valgt, og at denne disposition derfor ikke indeholder noget støtteelement.

| (216) | Kommissionen har baseret den foregående analyse på de antagelser, der efter dens opfattelse var rimelige og tilstrækkeligt begrundede. Disse beregninger peger på, at forskellen mellem det scenario, SNCB valgte, og de andre muligheder udgjorde mindst 13 mio. EUR, hvilket fuldt ud må kunne dække en eventuel fejlmargin i forbindelse med de beregninger, der blev foretaget på grundlag af analysen. |
| --- | --- |

(216)

Kommissionen har baseret den foregående analyse på de antagelser, der efter dens opfattelse var rimelige og tilstrækkeligt begrundede. Disse beregninger peger på, at forskellen mellem det scenario, SNCB valgte, og de andre muligheder udgjorde mindst 13 mio. EUR, hvilket fuldt ud må kunne dække en eventuel fejlmargin i forbindelse med de beregninger, der blev foretaget på grundlag af analysen.

6.1.7.   Salget af ABX-WW:

| (217) | Kommissionen bemærker, at SNCB har gjort en ihærdig indsats for at finde en køber til ABX-WW, navnlig gennem et selskab, der har specialiseret sig heri. |
| --- | --- |

(217)

Kommissionen bemærker, at SNCB har gjort en ihærdig indsats for at finde en køber til ABX-WW, navnlig gennem et selskab, der har specialiseret sig heri.

| (218) | Med hensyn til prisen og salgsbetingelserne for ABX-Worldwide har Kommissionen henvist til rapporten fra KPMG, der blev bedt om at undersøge det købstilbud vedrørende de resterende aktiver i ABX-WW, der er beskrevet i det følgende, ud fra et økonomisk synspunkt (»fairness«). |
| --- | --- |

(218)

Med hensyn til prisen og salgsbetingelserne for ABX-Worldwide har Kommissionen henvist til rapporten fra KPMG, der blev bedt om at undersøge det købstilbud vedrørende de resterende aktiver i ABX-WW, der er beskrevet i det følgende, ud fra et økonomisk synspunkt (»fairness«).

| (219) | KPMG tog i sin rapport (81) udgangspunkt i en sammenligning af to beregningsmetoder: »discounted cash flow«-metoden (DCF, diskonteret cash flow-metoden), der går ud på at beregne den aktuelle nettoværdi af forventede fremtidige indtægter, og »capitalised earnings«-metoden (CEA, kapitaliseret udbytte-metoden), som går ud på at sammenligne forskellige forventede indtægter (omsætning, EBITDA, EBIT mv.) for en virksomhed sammenlignet med andre virksomheder i samme sektor under anvendelse af multiplikationskoefficienterne for det relevante marked. |
| --- | --- |

(219)

KPMG tog i sin rapport (81) udgangspunkt i en sammenligning af to beregningsmetoder: »discounted cash flow«-metoden (DCF, diskonteret cash flow-metoden), der går ud på at beregne den aktuelle nettoværdi af forventede fremtidige indtægter, og »capitalised earnings«-metoden (CEA, kapitaliseret udbytte-metoden), som går ud på at sammenligne forskellige forventede indtægter (omsætning, EBITDA, EBIT mv.) for en virksomhed sammenlignet med andre virksomheder i samme sektor under anvendelse af multiplikationskoefficienterne for det relevante marked.

| (220) | Da eksperten har foretaget en grundig vurdering af medarbejderovertagelsen og anvendt de beregningsmetoder, der normalt benyttes til denne type »fairness opinion«, mener Kommissionen, at KPMG’s endelige konklusion, hvorefter »the term of the proposed sale to Yvan is fair and reasonable and represents fair market value« (»Vilkårene for det foreslåede salg til Yvan er retfærdige og rimelige og bygger på en rimelig markedsværdi«), er korrekt. Den konkluderer, at salget af ABX-WW, forudsat at det sker til den aftalte pris, og der kun foretages de sædvanlige og økonomisk berettigede justeringer i tilfælde af salg, ikke vil indeholde elementer af statsstøtte til fordel for køberen. |
| --- | --- |

(220)

Da eksperten har foretaget en grundig vurdering af medarbejderovertagelsen og anvendt de beregningsmetoder, der normalt benyttes til denne type »fairness opinion«, mener Kommissionen, at KPMG’s endelige konklusion, hvorefter »the term of the proposed sale to Yvan is fair and reasonable and represents fair market value« (»Vilkårene for det foreslåede salg til Yvan er retfærdige og rimelige og bygger på en rimelig markedsværdi«), er korrekt. Den konkluderer, at salget af ABX-WW, forudsat at det sker til den aftalte pris, og der kun foretages de sædvanlige og økonomisk berettigede justeringer i tilfælde af salg, ikke vil indeholde elementer af statsstøtte til fordel for køberen.

| (221) | Salgsbetingelserne sikrer Belgien en salgspris og et tilsagn om et betydeligt bidrag fra Yvan, som vil reducere de offentlige udgifter, som Belgien har haft i forbindelse med sagen. De vil reelt også sikre, at SNCB afhænder samtlige aktiviteter i ABX-koncernen. |
| --- | --- |

(221)

Salgsbetingelserne sikrer Belgien en salgspris og et tilsagn om et betydeligt bidrag fra Yvan, som vil reducere de offentlige udgifter, som Belgien har haft i forbindelse med sagen. De vil reelt også sikre, at SNCB afhænder samtlige aktiviteter i ABX-koncernen.

6.2.   Omstruktureringsstøttens forenelighed

| (222) | I det følgende vil Kommissionen undersøge foreneligheden af den statsstøtte, som den har identificeret i henhold til sine rammebestemmelser om statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder. De belgiske myndigheder foretog den første anmeldelse i 2003, hvorefter proceduren blev indledt i 2003 på grundlag af Fællesskabets rammebestemmelser fra 1999 for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (82) (herefter »rammebestemmelserne fra 1999«). Den ajourførte omstruktureringsplan, der blev udarbejdet, efter at de nye rammebestemmelser var trådt i kraft, indebærer et væsentligt højere støttebeløb end oprindeligt planlagt. Det fremgår desuden af den foregående analyse, at SNCB har tildelt ABX-koncernen ulovlig støtte. I lyset af disse omstændigheder og punkt 103 og 104 i Fællesskabets rammebestemmelser fra 2004 om statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (83) (herefter »rammebestemmelserne fra 2004«) sammenholder Kommissionen alle disse støtteforanstaltninger med den sidstnævnte retsakt, samtidig med at den tager hensyn til, at den oprindelige anmeldelse af planen fandt sted, mens rammebestemmelserne fra 1999 var gældende. Under alle omstændigheder viser den følgende analyse reelt, at de pågældende støtteforanstaltninger på samme betingelser kan erklæres forenelige ifølge både rammebetingelserne fra 1999 og rammebestemmelserne fra 2004. |
| --- | --- |

(222)

I det følgende vil Kommissionen undersøge foreneligheden af den statsstøtte, som den har identificeret i henhold til sine rammebestemmelser om statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder. De belgiske myndigheder foretog den første anmeldelse i 2003, hvorefter proceduren blev indledt i 2003 på grundlag af Fællesskabets rammebestemmelser fra 1999 for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (82) (herefter »rammebestemmelserne fra 1999«). Den ajourførte omstruktureringsplan, der blev udarbejdet, efter at de nye rammebestemmelser var trådt i kraft, indebærer et væsentligt højere støttebeløb end oprindeligt planlagt. Det fremgår desuden af den foregående analyse, at SNCB har tildelt ABX-koncernen ulovlig støtte. I lyset af disse omstændigheder og punkt 103 og 104 i Fællesskabets rammebestemmelser fra 2004 om statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (83) (herefter »rammebestemmelserne fra 2004«) sammenholder Kommissionen alle disse støtteforanstaltninger med den sidstnævnte retsakt, samtidig med at den tager hensyn til, at den oprindelige anmeldelse af planen fandt sted, mens rammebestemmelserne fra 1999 var gældende. Under alle omstændigheder viser den følgende analyse reelt, at de pågældende støtteforanstaltninger på samme betingelser kan erklæres forenelige ifølge både rammebetingelserne fra 1999 og rammebestemmelserne fra 2004.

6.2.1.   Støtteberettigelse

| (223) | Kommissionen fastslår på grundlag af en række relevante tegn, at ABX-koncernen som helhed må anses for kriseramt som omhandlet i punkt 11 i rammebestemmelserne fra 2004. For det første blev koncernens driftsmæssige tab endnu større i 2001 og 2002 og nåede op på 50 mio. EUR i 2002, underskuddet voksede også fra et nettoresultatet på –73 mio. EUR i 2000 til –186 mio. EUR i 2002, finansieringsudgifterne steg i samme periode fra 15 til 41 mio. EUR, mens gælden voksede fra 442 til 512 mio. EUR. For det andet — og ikke mindst — var ABX-koncernens aktiviteter i Tyskland, Frankrig og Nederlandene ramt af alvorlige økonomiske vanskeligheder, hvilket er beskrevet i beslutningen om godkendelse af redningsstøtte til ABX, og der er derfor ingen tvivl om, at de, som Kommissionen konstaterede i den nævnte beslutning (84), udgør kriseramte virksomheder. Disse enheder spillede på daværende tidspunkt en central rolle for ABX-koncernens strategi og dens evne til at levere integrerede transportlogistikydelser i Europa. De ydede desuden et væsentligt bidrag (ca. 60 % i 2002) til koncernens omsætning, hvilket betød, at de alvorlige problemer, disse enheder var ramt af, gjorde det vanskeligt for koncernen at overleve i den form, den havde dengang. |
| --- | --- |

(223)

Kommissionen fastslår på grundlag af en række relevante tegn, at ABX-koncernen som helhed må anses for kriseramt som omhandlet i punkt 11 i rammebestemmelserne fra 2004. For det første blev koncernens driftsmæssige tab endnu større i 2001 og 2002 og nåede op på 50 mio. EUR i 2002, underskuddet voksede også fra et nettoresultatet på –73 mio. EUR i 2000 til –186 mio. EUR i 2002, finansieringsudgifterne steg i samme periode fra 15 til 41 mio. EUR, mens gælden voksede fra 442 til 512 mio. EUR. For det andet — og ikke mindst — var ABX-koncernens aktiviteter i Tyskland, Frankrig og Nederlandene ramt af alvorlige økonomiske vanskeligheder, hvilket er beskrevet i beslutningen om godkendelse af redningsstøtte til ABX, og der er derfor ingen tvivl om, at de, som Kommissionen konstaterede i den nævnte beslutning (84), udgør kriseramte virksomheder. Disse enheder spillede på daværende tidspunkt en central rolle for ABX-koncernens strategi og dens evne til at levere integrerede transportlogistikydelser i Europa. De ydede desuden et væsentligt bidrag (ca. 60 % i 2002) til koncernens omsætning, hvilket betød, at de alvorlige problemer, disse enheder var ramt af, gjorde det vanskeligt for koncernen at overleve i den form, den havde dengang.

| (224) | Kommissionen mener i øvrigt, at den resterende del af ABX-koncernen ikke kunne bidrage yderligere til finansieringen af dens omstrukturering. |
| --- | --- |

(224)

Kommissionen mener i øvrigt, at den resterende del af ABX-koncernen ikke kunne bidrage yderligere til finansieringen af dens omstrukturering.

| (225) | De belgiske myndigheder har nemlig oplyst, at ABX-WW bidrog med 24,3 mio. EUR i form af afhændelser, ekstern finansiering og produktivitetsforbedringer (navnlig i Italien, Tyskland, Portugal, Nederlandene og Spanien), hvilket gjorde det muligt at finansiere en del af koncernens omstrukturering. |
| --- | --- |

(225)

De belgiske myndigheder har nemlig oplyst, at ABX-WW bidrog med 24,3 mio. EUR i form af afhændelser, ekstern finansiering og produktivitetsforbedringer (navnlig i Italien, Tyskland, Portugal, Nederlandene og Spanien), hvilket gjorde det muligt at finansiere en del af koncernens omstrukturering.

| (226) | Salget af disse aktiver resulterede sammen med interne rationaliseringstiltag i, at ABX-koncernen blev betydeligt mindre: antallet af forretningssteder blev reduceret med 31 %, omsætningen med 21 %, personalet (fuldtidsækvivalenter) med 40 % og arealet (lagre) med 54 %. I Tyskland, hvor disse tal var endnu højere, nåede nedskæringerne helt op til 69 % uden hensyntagen til de tilsagn, Belgien afgav i november 2005. Det må antages, at yderligere afhændelser af aktiver vil gøre det muligt for koncernen at overleve som multimodalt netværk af integrerede logistikydelser i Europa. |
| --- | --- |

(226)

Salget af disse aktiver resulterede sammen med interne rationaliseringstiltag i, at ABX-koncernen blev betydeligt mindre: antallet af forretningssteder blev reduceret med 31 %, omsætningen med 21 %, personalet (fuldtidsækvivalenter) med 40 % og arealet (lagre) med 54 %. I Tyskland, hvor disse tal var endnu højere, nåede nedskæringerne helt op til 69 % uden hensyntagen til de tilsagn, Belgien afgav i november 2005. Det må antages, at yderligere afhændelser af aktiver vil gøre det muligt for koncernen at overleve som multimodalt netværk af integrerede logistikydelser i Europa.

| (227) | De velfungerende enheder i koncernen har desuden støttet de øvrige kriseramte enheder og på den måde medvirket til at få dem på fode igen. ABX LOGISTICS (Belgium) NV/SA har eksempelvis eftergivet et lån på 10,6 mio. EUR til ABX Nederlandene. |
| --- | --- |

(227)

De velfungerende enheder i koncernen har desuden støttet de øvrige kriseramte enheder og på den måde medvirket til at få dem på fode igen. ABX LOGISTICS (Belgium) NV/SA har eksempelvis eftergivet et lån på 10,6 mio. EUR til ABX Nederlandene.

| (228) | Det bemærkes endelig, at hele koncernen, der siden 2001 har samlet sine likvide midler i en pulje, har en negativ likviditet [...], som skyldes, at de pengestrømme, der stammer fra overskudsgivende aktiviteter, opsuges af underskudsgivende aktiviteter. |
| --- | --- |

(228)

Det bemærkes endelig, at hele koncernen, der siden 2001 har samlet sine likvide midler i en pulje, har en negativ likviditet [...], som skyldes, at de pengestrømme, der stammer fra overskudsgivende aktiviteter, opsuges af underskudsgivende aktiviteter.

| (229) | Likviditetsfaciliteten i forbindelse med denne cash pool er reelt altid negativ og ligger ofte tæt på det tilladte loft på [...] mio. EUR (f.eks.: -[...] mio. EUR i juni 2005), og koncernen har [...] en kortfristet gæld:
  ABX LOGISTICS Worldwide S.A.'s samlede likviditet








  I mio. EUR |
| --- | --- |
| | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 30.06.2005 |
| Bankindestående | [...] | [...] | [...] |
| Finansiel gæld med en løbetid på over 1 år og forfald i år | [...] | [...] | [...] |
| Kortfristet kassekredit | [...] | [...] | [...] |
| Nettolikviditet | -36,8 | -62,2 | - 114,4 |

(229)

Likviditetsfaciliteten i forbindelse med denne cash pool er reelt altid negativ og ligger ofte tæt på det tilladte loft på [...] mio. EUR (f.eks.: -[...] mio. EUR i juni 2005), og koncernen har [...] en kortfristet gæld:

ABX LOGISTICS Worldwide S.A.'s samlede likviditet

I mio. EUR

31.12.2003

31.12.2004

30.06.2005

Bankindestående

[...]

[...]

[...]

Finansiel gæld med en løbetid på over 1 år og forfald i år

[...]

[...]

[...]

Kortfristet kassekredit

[...]

[...]

[...]

Nettolikviditet

-36,8

-62,2

- 114,4

| (230) | Kommissionen konstaterer endelig, at selv om holdingselskabet ABX-WW først blev stiftet i 2003, er koncernen som økonomisk enhed ikke en nyoprettet virksomhed i henhold til rammebestemmelserne fra 2004, eftersom den består af en række enheder, som eksisterede i forvejen og var aktive i samme sektor, og formålet med koncernens nye struktur netop var at bidrage til omstruktureringen. |
| --- | --- |

(230)

Kommissionen konstaterer endelig, at selv om holdingselskabet ABX-WW først blev stiftet i 2003, er koncernen som økonomisk enhed ikke en nyoprettet virksomhed i henhold til rammebestemmelserne fra 2004, eftersom den består af en række enheder, som eksisterede i forvejen og var aktive i samme sektor, og formålet med koncernens nye struktur netop var at bidrage til omstruktureringen.

6.2.2.   Genoprettelse af rentabiliteten

| (231) | De beregnede resultatprognoser for ABX-WW, ABX-D og -NL, som er anført i ovenstående beskrivende del og baseret på realistiske hypoteser, peger på, at rentabiliteten vil kunne genoprettes mellem 2006 og 2007. |
| --- | --- |

(231)

De beregnede resultatprognoser for ABX-WW, ABX-D og -NL, som er anført i ovenstående beskrivende del og baseret på realistiske hypoteser, peger på, at rentabiliteten vil kunne genoprettes mellem 2006 og 2007.

| (232) | Der er desuden sket en markant forbedring af de finansielle resultater siden 2002, hvor omstruktureringsplanen blev udarbejdet. For ABX LOGISTICS Worldwide S.A. er der tale om en forbedring af driftsresultatet (EBIT) fra –28,7 mio. EUR (2002) til +11,6 mio. EUR (2004). Driftsresultatet for ABX LOGISTICS (Deutschland) GmbH (eksklusive Air&Sea) er i samme tidsrum gået fra –32,0 mio. EUR til –[...] mio. EUR, og for ABX LOGISTICS Holding (Nederland) BV er der næsten balance på driftsresultatet, som er gået fra –6,7 mio. EUR til –[...] mio. EUR. |
| --- | --- |

(232)

Der er desuden sket en markant forbedring af de finansielle resultater siden 2002, hvor omstruktureringsplanen blev udarbejdet. For ABX LOGISTICS Worldwide S.A. er der tale om en forbedring af driftsresultatet (EBIT) fra –28,7 mio. EUR (2002) til +11,6 mio. EUR (2004). Driftsresultatet for ABX LOGISTICS (Deutschland) GmbH (eksklusive Air&Sea) er i samme tidsrum gået fra –32,0 mio. EUR til –[...] mio. EUR, og for ABX LOGISTICS Holding (Nederland) BV er der næsten balance på driftsresultatet, som er gået fra –6,7 mio. EUR til –[...] mio. EUR.

| (233) | Bortset fra at der uomtvisteligt er sket en finansiel sanering i løbet af de seneste år, fremgår det også af den beskrivende del, at ABX-koncernen tydeligvis har været genstand for en gennemgribende omstrukturering, der skal genoprette dens langsigtede rentabilitet. |
| --- | --- |

(233)

Bortset fra at der uomtvisteligt er sket en finansiel sanering i løbet af de seneste år, fremgår det også af den beskrivende del, at ABX-koncernen tydeligvis har været genstand for en gennemgribende omstrukturering, der skal genoprette dens langsigtede rentabilitet.

| (234) | Endelig mener Kommissionen, at den omstændighed, at der er indgået en foreløbig salgsaftale for hele ABX LOGISTICS WW-koncernen, som med forbehold af Kommissionens godkendelse og de almindelige salgsbetingelser er af bindende karakter, og som er ledsaget af betydelige investeringstilsagn fra den private købers side, også er et klart vidnesbyrd om kvaliteten af omstruktureringsplanen for ABX-koncernen og genoprettelsen af den langsigtede rentabilitet. |
| --- | --- |

(234)

Endelig mener Kommissionen, at den omstændighed, at der er indgået en foreløbig salgsaftale for hele ABX LOGISTICS WW-koncernen, som med forbehold af Kommissionens godkendelse og de almindelige salgsbetingelser er af bindende karakter, og som er ledsaget af betydelige investeringstilsagn fra den private købers side, også er et klart vidnesbyrd om kvaliteten af omstruktureringsplanen for ABX-koncernen og genoprettelsen af den langsigtede rentabilitet.

6.2.3.   Forhindring af urimelige konkurrencefordrejninger

| (235) | Ifølge rammebestemmelserne fra 2004 skal der træffes bestemmelse om kompenserende modydelser for at sikre, at støttens skadelige virkninger for konkurrenterne begrænses mest muligt. I modsat fald vil støtten blive anset for at stride mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

(235)

Ifølge rammebestemmelserne fra 2004 skal der træffes bestemmelse om kompenserende modydelser for at sikre, at støttens skadelige virkninger for konkurrenterne begrænses mest muligt. I modsat fald vil støtten blive anset for at stride mod den fælles interesse.

| (236) | ABX-koncernen har allerede indledt en meget betydelig nedskæring af sin kapacitet. Som allerede nævnt vil koncernen, indtil omstruktureringen er gennemført, foretage en væsentlig reduktion af antallet af forretningssteder, driftsarealet, omsætningen og personalet. Nedskæringerne bliver på op til 54 % for ABX-WW, op til 69 % i ABX-D, op til 44 % i ABX-NL og op til 76 % i ABX-F (navnlig i form af afhændelse og lukning af filialer). På det tyske marked understøttes disse nedskæringer også af de yderligere tilsagn, som de belgiske myndigheder gav i [...] 2005. Nedskæringerne, som er langt mere omfattende end beskrevet i den oprindelige plan, vil betyde, at de tilsvarende markedsandele overgår til konkurrenterne. |
| --- | --- |

(236)

ABX-koncernen har allerede indledt en meget betydelig nedskæring af sin kapacitet. Som allerede nævnt vil koncernen, indtil omstruktureringen er gennemført, foretage en væsentlig reduktion af antallet af forretningssteder, driftsarealet, omsætningen og personalet. Nedskæringerne bliver på op til 54 % for ABX-WW, op til 69 % i ABX-D, op til 44 % i ABX-NL og op til 76 % i ABX-F (navnlig i form af afhændelse og lukning af filialer). På det tyske marked understøttes disse nedskæringer også af de yderligere tilsagn, som de belgiske myndigheder gav i [...] 2005. Nedskæringerne, som er langt mere omfattende end beskrevet i den oprindelige plan, vil betyde, at de tilsvarende markedsandele overgår til konkurrenterne.

| (237) | Kommissionen mener, at disse lukninger og afhændelser må anses for forholdsmæssige i betragtning af deres kvantitative omfang, den beskedne markedsandel, som ABX-koncernen bevarer inden for speditørvirksomhed, (under 2 % i Tyskland og 1 % i Nederlandene i 2002), behovet for at bevare en levedygtig intermodal udbyder af logistikydelser i Europa og for at sikre et minimalt netværk i flere europæiske lande og endelig den omstændighed, at transportlogistikmarkedet ikke lider under overkapacitet, men tværtimod ekspanderer som beskrevet i afsnit 2.2. ABX-koncernen ejer næsten ingen transportmidler og er derfor meget lidt aktiv som vejtransportvirksomhed. |
| --- | --- |

(237)

Kommissionen mener, at disse lukninger og afhændelser må anses for forholdsmæssige i betragtning af deres kvantitative omfang, den beskedne markedsandel, som ABX-koncernen bevarer inden for speditørvirksomhed, (under 2 % i Tyskland og 1 % i Nederlandene i 2002), behovet for at bevare en levedygtig intermodal udbyder af logistikydelser i Europa og for at sikre et minimalt netværk i flere europæiske lande og endelig den omstændighed, at transportlogistikmarkedet ikke lider under overkapacitet, men tværtimod ekspanderer som beskrevet i afsnit 2.2. ABX-koncernen ejer næsten ingen transportmidler og er derfor meget lidt aktiv som vejtransportvirksomhed.

| (238) | Kommissionen har desuden kontrolleret ud fra de oplysninger, de belgiske myndigheder har fremsendt, at en meget betydelig del af kapacitetsnedskæringerne omfatter kortsigtede aktiviteter. Disse yderligere nedskæringer berører forretningsstederne (ca. 19 % ud af i alt 31 %), omsætningen (12 % ud af i alt 21 %), personalet (15 % ud af i alt 40 %) og lagerarealet (40 % ud af i alt 54 %). |
| --- | --- |

(238)

Kommissionen har desuden kontrolleret ud fra de oplysninger, de belgiske myndigheder har fremsendt, at en meget betydelig del af kapacitetsnedskæringerne omfatter kortsigtede aktiviteter. Disse yderligere nedskæringer berører forretningsstederne (ca. 19 % ud af i alt 31 %), omsætningen (12 % ud af i alt 21 %), personalet (15 % ud af i alt 40 %) og lagerarealet (40 % ud af i alt 54 %).

6.2.4.   Begrænsning af støtten til et minimum

| (239) | Det fremgår af rammebestemmerne fra 2004, at støttebeløbet og støtteintensiteten skal begrænses til et minimum. |
| --- | --- |

(239)

Det fremgår af rammebestemmerne fra 2004, at støttebeløbet og støtteintensiteten skal begrænses til et minimum.

| (240) | I den forbindelse bemærker Kommissionen for det første, at rekapitaliseringen vil betyde, at koncernen opnår et forhold mellem gæld og egenkapital på 80 %, når de anmeldte foranstaltninger er iværksat. Denne sats stiger til 155 %, hvis den goodwill på 146 mio. EUR, der er opført i koncernens regnskaber, ikke medregnes.
  ABX LOGISTICS Worldwide S.A., konsolideret balance | 31.12.03 | 31.12.04 | 30.6.05 | 31.12.05 før konvertering | 31.12.05 efter konvertering | 31.12.05 efter konvertering og fjernelse af goodwill | 31.12.06 | 31.12.07 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konsolideret egenkapital | 185,8 | 173,9 | 158 | 131,9 | 300 | 154 | [...] | [...] |
| Finansiel gæld | 369 | 414,3 | 407 | 407 | 239 | 239 | [...] | [...] |
| Gældskvote | 199 % | 238 % | 258 % | 309 % | 80 % | 155 % | [...] | [...] |

(240)

I den forbindelse bemærker Kommissionen for det første, at rekapitaliseringen vil betyde, at koncernen opnår et forhold mellem gæld og egenkapital på 80 %, når de anmeldte foranstaltninger er iværksat. Denne sats stiger til 155 %, hvis den goodwill på 146 mio. EUR, der er opført i koncernens regnskaber, ikke medregnes.

ABX LOGISTICS Worldwide S.A., konsolideret balance

31.12.03

31.12.04

30.6.05

31.12.05 før konvertering

31.12.05 efter konvertering

31.12.05 efter konvertering og fjernelse af goodwill

31.12.06

31.12.07

Konsolideret egenkapital

185,8

173,9

158

131,9

300

154

[...]

[...]

Finansiel gæld

369

414,3

407

407

239

239

[...]

[...]

Gældskvote

199 %

238 %

258 %

309 %

80 %

155 %

[...]

[...]

| (241) | Kommissionen mener, at det også er berettiget at tage hensyn til den anden værdi på 155 %, eftersom denne goodwill i vid udstrækning stammer fra den oprindelige erhvervelse af ABX-D ([...] mio. EUR) og -NL ([...] mio. EUR), hvis kapacitet vil blive væsentligt beskåret i forbindelse med omstruktureringen (hvilket forstærkes af de tilsagn [...] om begrænsning af ABX’s etablering i Tyskland, som de belgiske myndigheder gav i december 2005). De belgiske myndigheder mener desuden, at iværksættelsen af omstruktureringsforanstaltningerne vil medføre, at den goodwill vedrørende de tyske og nederlandske datterselskaber, der er opført i SNCB’s regnskaber [...], forsvinder helt. |
| --- | --- |

(241)

Kommissionen mener, at det også er berettiget at tage hensyn til den anden værdi på 155 %, eftersom denne goodwill i vid udstrækning stammer fra den oprindelige erhvervelse af ABX-D ([...] mio. EUR) og -NL ([...] mio. EUR), hvis kapacitet vil blive væsentligt beskåret i forbindelse med omstruktureringen (hvilket forstærkes af de tilsagn [...] om begrænsning af ABX’s etablering i Tyskland, som de belgiske myndigheder gav i december 2005). De belgiske myndigheder mener desuden, at iværksættelsen af omstruktureringsforanstaltningerne vil medføre, at den goodwill vedrørende de tyske og nederlandske datterselskaber, der er opført i SNCB’s regnskaber [...], forsvinder helt.

| (242) | De to satser på 80 og 155 % vil dog stadig ligge væsentligt højere end de tilsvarende satser hos ABX-koncernens nærmeste konkurrenter. For disse kunder ligger den gennemsnitlige sats (vægtet med omsætningen) eksempelvis på ca. 43 % (for selskabet DPWN kun 16 %, men dette selskab skiller sig for meget ud til at indgå i beregningen). |
| --- | --- |

(242)

De to satser på 80 og 155 % vil dog stadig ligge væsentligt højere end de tilsvarende satser hos ABX-koncernens nærmeste konkurrenter. For disse kunder ligger den gennemsnitlige sats (vægtet med omsætningen) eksempelvis på ca. 43 % (for selskabet DPWN kun 16 %, men dette selskab skiller sig for meget ud til at indgå i beregningen).

| (243) | Det betyder, at ABX-koncernen vil blive rekapitaliseret på et niveau, der er lavere end sektorgennemsnittet, og at den som følge af sin finansielle struktur ikke vil råde over overskydende midler. |
| --- | --- |

(243)

Det betyder, at ABX-koncernen vil blive rekapitaliseret på et niveau, der er lavere end sektorgennemsnittet, og at den som følge af sin finansielle struktur ikke vil råde over overskydende midler.

| (244) | For det andet bemærker Kommissionen, at ABX-WW’s nettolikviditet har været negativ siden 2003, og at ABS-koncernen derfor ikke råder over noget likviditetsoverskud. |
| --- | --- |

(244)

For det andet bemærker Kommissionen, at ABX-WW’s nettolikviditet har været negativ siden 2003, og at ABS-koncernen derfor ikke råder over noget likviditetsoverskud.

| (245) | For det tredje skal der tages hensyn til, at den pris, som SNCB skal modtage i forbindelse med salget af aktierne i ABX WW, bevirker, at det faktiske støttebeløb bliver mindre. Det ville nemlig have været lige så godt for koncernen og dens konkurrenter samt for SNCB og Yvan, at den støtte, SNCB har ydet, blev reduceret tilsvarende, at salget skete til en symbolsk pris, og at finansieringen blev tilvejebragt direkte af køberen. |
| --- | --- |

(245)

For det tredje skal der tages hensyn til, at den pris, som SNCB skal modtage i forbindelse med salget af aktierne i ABX WW, bevirker, at det faktiske støttebeløb bliver mindre. Det ville nemlig have været lige så godt for koncernen og dens konkurrenter samt for SNCB og Yvan, at den støtte, SNCB har ydet, blev reduceret tilsvarende, at salget skete til en symbolsk pris, og at finansieringen blev tilvejebragt direkte af køberen.

| (246) | Kommissionen skal desuden også sikre sig, at støttemodtageren selv yder et betydeligt bidrag til omstruktureringsplanen med egne midler eller ved ekstern finansiering på markedsvilkår. |
| --- | --- |

(246)

Kommissionen skal desuden også sikre sig, at støttemodtageren selv yder et betydeligt bidrag til omstruktureringsplanen med egne midler eller ved ekstern finansiering på markedsvilkår.

| (247) | I den forbindelse vil Kommissionen først beregne de samlede omkostninger til omstruktureringen uden produktivitetsforbedringer og reduktion af behovet for driftskapital.
  Nettoomkostninger ved omstruktureringen






  Afskedigelser, lukninger | -49,0 |
| --- | --- | --- |
| Likviditetsdræn under omstruktureringen (uden produktivitetsforbedringer) | - 121,0 |
| Gæld til SNCB (før 2002) | -60,0 |
| Renter af gæld til SNCB (gæld fra før 2002 + redningsstøtte) | -8,0 |
| Tilbagebetaling af ydede og optagne lån som følge af bankernes krav om indfrielse | [...] |
| Yvans indfrielse af andre garantier og fordringer til ABX's kreditorer | [...] |
| Reduktion af behovet for driftskapital | 29,1 |
| I alt | - 296,6 |

(247)

I den forbindelse vil Kommissionen først beregne de samlede omkostninger til omstruktureringen uden produktivitetsforbedringer og reduktion af behovet for driftskapital.

Nettoomkostninger ved omstruktureringen

Afskedigelser, lukninger

-49,0

Likviditetsdræn under omstruktureringen (uden produktivitetsforbedringer)

- 121,0

Gæld til SNCB (før 2002)

-60,0

Renter af gæld til SNCB (gæld fra før 2002 + redningsstøtte)

-8,0

Tilbagebetaling af ydede og optagne lån som følge af bankernes krav om indfrielse

[...]

Yvans indfrielse af andre garantier og fordringer til ABX's kreditorer

[...]

Reduktion af behovet for driftskapital

29,1

I alt

- 296,6

| (248) | Kommissionen mener i den forbindelse, at det er berettiget at tage udgangspunkt i omkostningerne i tabellen ovenfor. Det er der følgende grunde til:






  (a) | Beløbet på 49 mio. EUR svarer til de omkostninger, der er direkte forbundet med omstruktureringen, herunder fratrædelsesgodtgørelser og udgifter til lukning af datterselskaber |
| --- | --- | --- |

(248)

Kommissionen mener i den forbindelse, at det er berettiget at tage udgangspunkt i omkostningerne i tabellen ovenfor. Det er der følgende grunde til:

(a)

Beløbet på 49 mio. EUR svarer til de omkostninger, der er direkte forbundet med omstruktureringen, herunder fratrædelsesgodtgørelser og udgifter til lukning af datterselskaber

| (b) | Beløbet på 121 mio. EUR svarer til de pågældende enheders finansieringsbehov (eller likviditetsdræn) i årene 2003-2005. Det svarer stort set til EBITDA, korrigeret for de investeringer, der kræves til omstruktureringen, finansieringsomkostningerne og visse særlige elementer. Kommissionen har på grundlag af de oplysninger, som de belgiske myndigheder har fremsendt, sikret sig, at de investeringer, der medregnes, først og fremmest består i edb-investeringer og under alle omstændigheder er lavere end afskrivningerne. Edb-investeringerne er et af de vigtigste elementer i koncernens omstrukturering og i forbedringen af dens produktivitet. De belgiske myndigheder har i øvrigt bekræftet, at disse investeringer ikke medfører en udvidelse af kapaciteten. Kommissionen har også forvisset sig om, at de særlige elementer primært omfatter omkostninger, der er forbundet med virksomhedens omstrukturering. De vedrører den omstrukturering og de tiltag til forbedring af produktiviteten (afskedigelser i vigtige funktioner, juridisk forenkling, andre tiltag til forbedring af produktiviteten mv.), som er nødvendige for at gøre koncernen levedygtig igen.
  Det skal understreges, at de omkostninger på 150,0 mio. EUR, der skyldes likviditetsdrænet under selve omstruktureringen, her er reduceret i forhold til de positive indvirkninger, som omstruktureringen ventes at få, og som i den pågældende periode vil medføre et positivt cash flow på 29,9 mio. EUR, hvilket resulterer i de anførte nettoomkostninger på 121 mio. EUR |
| --- | --- |

(b)

Beløbet på 121 mio. EUR svarer til de pågældende enheders finansieringsbehov (eller likviditetsdræn) i årene 2003-2005. Det svarer stort set til EBITDA, korrigeret for de investeringer, der kræves til omstruktureringen, finansieringsomkostningerne og visse særlige elementer. Kommissionen har på grundlag af de oplysninger, som de belgiske myndigheder har fremsendt, sikret sig, at de investeringer, der medregnes, først og fremmest består i edb-investeringer og under alle omstændigheder er lavere end afskrivningerne. Edb-investeringerne er et af de vigtigste elementer i koncernens omstrukturering og i forbedringen af dens produktivitet. De belgiske myndigheder har i øvrigt bekræftet, at disse investeringer ikke medfører en udvidelse af kapaciteten. Kommissionen har også forvisset sig om, at de særlige elementer primært omfatter omkostninger, der er forbundet med virksomhedens omstrukturering. De vedrører den omstrukturering og de tiltag til forbedring af produktiviteten (afskedigelser i vigtige funktioner, juridisk forenkling, andre tiltag til forbedring af produktiviteten mv.), som er nødvendige for at gøre koncernen levedygtig igen.

Det skal understreges, at de omkostninger på 150,0 mio. EUR, der skyldes likviditetsdrænet under selve omstruktureringen, her er reduceret i forhold til de positive indvirkninger, som omstruktureringen ventes at få, og som i den pågældende periode vil medføre et positivt cash flow på 29,9 mio. EUR, hvilket resulterer i de anførte nettoomkostninger på 121 mio. EUR

| (c) | De øvrige finansieringsbehov, der forelå ved udgangen af 2005, skal dækkes, inden ABX-WW sælges, for at genskabe koncernens finansielle struktur. Det drejer sig om gæld til SNCB, som konverteres til kapital, (60 mio. EUR) og renter i forbindelse hermed (8 mio. EUR), indfrielse af kreditlinjer hos bankerne i perioden fra 2003 til 2005 ([...] mio. EUR) samt Yvans forventede indfrielse af eksisterende garantier og fordringer ([...] mio. EUR) |
| --- | --- |

(c)

De øvrige finansieringsbehov, der forelå ved udgangen af 2005, skal dækkes, inden ABX-WW sælges, for at genskabe koncernens finansielle struktur. Det drejer sig om gæld til SNCB, som konverteres til kapital, (60 mio. EUR) og renter i forbindelse hermed (8 mio. EUR), indfrielse af kreditlinjer hos bankerne i perioden fra 2003 til 2005 ([...] mio. EUR) samt Yvans forventede indfrielse af eksisterende garantier og fordringer ([...] mio. EUR)

| (d) | Det reducerede behov for driftskapital skyldes en bedre forvaltning af koncernens handelsmæssige forbindelser med kunder og leverandører og resulterer i lavere omstruktureringsomkostninger. |
| --- | --- |

(d)

Det reducerede behov for driftskapital skyldes en bedre forvaltning af koncernens handelsmæssige forbindelser med kunder og leverandører og resulterer i lavere omstruktureringsomkostninger.

| (249) | ABX-koncernen har finansieret disse foranstaltninger med egne midler eller eksterne midler opnået på markedsvilkår. De er hovedsageligt tilvejebragt ved, at aktiver er blevet solgt til tredjeparter (24,2 mio. EUR), sunde selskaber i ABX eller holdingselskabet ABX-WW som nævnt har købt aktiviteter fra enheder under omstrukturering (22,6 mio. EUR), en række lån er blevet eftergivet, og sunde selskaber i koncernen har ydet finansiering (10,6 + 6 mio. EUR). Denne indsats, som de sunde selskaber i koncernen har ydet, udgør et reelt bidrag fra støttemodtageren, som er koncernen som helhed. Hertil kommer den finansiering, Yvan har bidraget med ([...] mio. EUR). Støttemodtagerens eget bidrag udgør i alt [...] mio. EUR. |
| --- | --- |

(249)

ABX-koncernen har finansieret disse foranstaltninger med egne midler eller eksterne midler opnået på markedsvilkår. De er hovedsageligt tilvejebragt ved, at aktiver er blevet solgt til tredjeparter (24,2 mio. EUR), sunde selskaber i ABX eller holdingselskabet ABX-WW som nævnt har købt aktiviteter fra enheder under omstrukturering (22,6 mio. EUR), en række lån er blevet eftergivet, og sunde selskaber i koncernen har ydet finansiering (10,6 + 6 mio. EUR). Denne indsats, som de sunde selskaber i koncernen har ydet, udgør et reelt bidrag fra støttemodtageren, som er koncernen som helhed. Hertil kommer den finansiering, Yvan har bidraget med ([...] mio. EUR). Støttemodtagerens eget bidrag udgør i alt [...] mio. EUR.

| (250) | Det fremgår af ovenstående analyse, at støttemodtagerens bidrag dækker mindst 43 % af omkostningerne til omstruktureringen. I den foreliggende sag finder Kommissionen det hensigtsmæssigt at acceptere, at modtagerens eget bidrag udgør under 50 %, navnlig som følge af: de særlige vanskeligheder i forbindelse med omstruktureringen (der har direkte betydning for 13 000 arbejdspladser i Europa), omfanget af kapacitetsnedskæringerne (reduktion på op til 50 %, især inden for kortfristede aktiviteter), den risiko, som en yderligere reduktion vil kunne medføre for levedygtigheden af ABX-WW’s internationale transportlogistiknetværk, den omstændighed, at den oprindelige anmeldelse skete i henhold til rammebestemmelserne fra 1999, som ikke fastsatte minimumssatser, og privatiseringen af ABX-WW, som også har afgørende betydning for koncernens levedygtighed og for, at der ikke ydes fremtidig støtte til koncernen. |
| --- | --- |

(250)

Det fremgår af ovenstående analyse, at støttemodtagerens bidrag dækker mindst 43 % af omkostningerne til omstruktureringen. I den foreliggende sag finder Kommissionen det hensigtsmæssigt at acceptere, at modtagerens eget bidrag udgør under 50 %, navnlig som følge af: de særlige vanskeligheder i forbindelse med omstruktureringen (der har direkte betydning for 13 000 arbejdspladser i Europa), omfanget af kapacitetsnedskæringerne (reduktion på op til 50 %, især inden for kortfristede aktiviteter), den risiko, som en yderligere reduktion vil kunne medføre for levedygtigheden af ABX-WW’s internationale transportlogistiknetværk, den omstændighed, at den oprindelige anmeldelse skete i henhold til rammebestemmelserne fra 1999, som ikke fastsatte minimumssatser, og privatiseringen af ABX-WW, som også har afgørende betydning for koncernens levedygtighed og for, at der ikke ydes fremtidig støtte til koncernen.

| (251) | En række andre elementer tyder på, at der er tillid på markederne til, at rentabiliteten i overensstemmelse med rammebestemmelserne fra 2004 vil kunne genoprettes. Kommissionen bemærker f.eks., at et finansieringsinstitut har givet ABX-koncernen en likviditetsfacilitet på [...] mio. EUR, som SNCB har stillet garanti for. Denne facilitet indgår af forsigtighedshensyn ikke i ovenstående beregning af støttemodtagerens bidrag, da Kommissionen ikke med sikkerhed har kunnet udelukke, at der som følge af de præmier, der er betalt til banken og til SNCB, foreligger et eventuelt støtteelement. En række private banker yder desuden fortsat betydelige kortfristede lån til ABX-koncern uden offentlig sikkerheds- eller garantistillelse. |
| --- | --- |

(251)

En række andre elementer tyder på, at der er tillid på markederne til, at rentabiliteten i overensstemmelse med rammebestemmelserne fra 2004 vil kunne genoprettes. Kommissionen bemærker f.eks., at et finansieringsinstitut har givet ABX-koncernen en likviditetsfacilitet på [...] mio. EUR, som SNCB har stillet garanti for. Denne facilitet indgår af forsigtighedshensyn ikke i ovenstående beregning af støttemodtagerens bidrag, da Kommissionen ikke med sikkerhed har kunnet udelukke, at der som følge af de præmier, der er betalt til banken og til SNCB, foreligger et eventuelt støtteelement. En række private banker yder desuden fortsat betydelige kortfristede lån til ABX-koncern uden offentlig sikkerheds- eller garantistillelse.

| (252) | Kommissionen mener derfor, at betingelsen om, at støtten skal begrænses til et minimum, og om, at virksomheden selv skal yde et betydeligt bidrag til omstruktureringsomkostningerne med egne midler, er opfyldt. |
| --- | --- |

(252)

Kommissionen mener derfor, at betingelsen om, at støtten skal begrænses til et minimum, og om, at virksomheden selv skal yde et betydeligt bidrag til omstruktureringsomkostningerne med egne midler, er opfyldt.

6.2.5.   Princippet om engangsstøtte

| (253) | Kommissionen gør opmærksom på, at ABX-netværket blev etableret i 1998, og at Kommissionen ikke forud for denne beslutning har godkendt støtte til omstrukturering af dette netværk. |
| --- | --- |

(253)

Kommissionen gør opmærksom på, at ABX-netværket blev etableret i 1998, og at Kommissionen ikke forud for denne beslutning har godkendt støtte til omstrukturering af dette netværk.

| (254) | Kommissionen mener i øvrigt, at den påtænkte privatisering af ABX-koncernen ikke bare vil sikre, at koncernen bliver levedygtig igen, men også vil tilgodese princippet om »engangsstøtte« ved at gøre det meget mindre sandsynligt, at der igen tilføres offentlige midler til den privatiserede virksomhed. |
| --- | --- |

(254)

Kommissionen mener i øvrigt, at den påtænkte privatisering af ABX-koncernen ikke bare vil sikre, at koncernen bliver levedygtig igen, men også vil tilgodese princippet om »engangsstøtte« ved at gøre det meget mindre sandsynligt, at der igen tilføres offentlige midler til den privatiserede virksomhed.

6.2.6.   Konklusion

| (255) | På baggrund af det ovenfor anførte konkluderer Kommissionen at den støtte, SNCB har ydet i forbindelse med omstruktureringen af ABX-koncernen, er forenelig med kriterierne i rammebestemmelserne fra både 1999 og 2004, og at den derfor også er forenelig med traktatens artikel 87, stk. 3. Det lægges navnlig til grund, at de rentable dele af ABX-koncernen har ydet et betydeligt bidrag til finansieringen af de kriseramte enheder, og at koncernen ud over dette bidrag foretog en væsentlig nedskæring af sin kapacitet som modydelse for støtten. Privatiseringen af ABX-koncernen vil desuden gøre det muligt ikke bare at sikre koncernens fremtidige levedygtighed, men også at forhindre, at koncernen tildeles statsstøtte igen. |
| --- | --- |

(255)

På baggrund af det ovenfor anførte konkluderer Kommissionen at den støtte, SNCB har ydet i forbindelse med omstruktureringen af ABX-koncernen, er forenelig med kriterierne i rammebestemmelserne fra både 1999 og 2004, og at den derfor også er forenelig med traktatens artikel 87, stk. 3. Det lægges navnlig til grund, at de rentable dele af ABX-koncernen har ydet et betydeligt bidrag til finansieringen af de kriseramte enheder, og at koncernen ud over dette bidrag foretog en væsentlig nedskæring af sin kapacitet som modydelse for støtten. Privatiseringen af ABX-koncernen vil desuden gøre det muligt ikke bare at sikre koncernens fremtidige levedygtighed, men også at forhindre, at koncernen tildeles statsstøtte igen.

| (256) | Kommissionen understreger endelig, at de politiske retningslinjer for statsstøtte til jernbanesektoren, som den henviste til i sin beslutning af 2. marts 2005 i sag nr. N 386/2004, vil indeholde en horisontal redegørelse for spørgsmålet om den ubegrænsede garanti, der ydes til jernbanevirksomheder i flere medlemsstater. |
| --- | --- |

(256)

Kommissionen understreger endelig, at de politiske retningslinjer for statsstøtte til jernbanesektoren, som den henviste til i sin beslutning af 2. marts 2005 i sag nr. N 386/2004, vil indeholde en horisontal redegørelse for spørgsmålet om den ubegrænsede garanti, der ydes til jernbanevirksomheder i flere medlemsstater.

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

1.   Den støtte, som er omhandlet i denne beslutning, og som Société nationale des chemins de fer belges (SNCB) har ydet i forbindelse med omstruktureringen af ABX Logistics-koncernen, er forenelig med fællesmarkedet på de betingelser, der er anført i artikel 2.

2.   De midler, som SNCB har bevilget til finansiering af afviklingen af en del af ABX Logistics (France), og de andre midler, der er omhandlet i denne beslutning, navnlig de kapitalinvesteringer, der blev foretaget i 2001, og de »parallelle bidrag« udgør ikke statsstøtte.

Artikel 2

Kommissionens godkendelse af den omstruktureringsstøtte, der er nævnt i artikel 1, stk. 1, er betinget af, at ABX Logistics-koncernen inden for [...] efter meddelelsen af denne beslutning sælges til markedsprisen til en investor, som ikke har juridisk tilknytning til SNCB, og som overholder forpligtelserne i forbindelse med de købs- og finansieringsbetingelser, der er foreslået af den potentielle køber og beskrevet i denne beslutning.

Artikel 3

Belgien underretter senest to måneder efter meddelelsen af denne beslutning Kommissionen om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at efterkomme beslutningen.

Artikel 4

Denne beslutning er rettet til Kongeriget Belgien.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. december 2005.

På Kommissionens vegne

Jacques BARROT

Næstformand

---

(1)  EUT C 9 af 14.1.2004, s. 12.

1

(2)  Se fodnote 1.

2

(3)  EUT C 142 af 11.6.2005, s. 2.

3

(4)  Formålet var at skabe en samlet og selvstændig koncern (i), at bidrage til en større synergi mellem selskaberne i koncernen (ii) og at give en industriel investor eller et eksternt finansieringsselskab mulighed for at indskyde kapital (iii).

4

(5)  Det drejede sig om salg af 3 datterselskaber (Rheinkraft, Safety First og Worldpack), der havde en samlet omsætning på 98,5 mio. EUR, lukning af 7 filialer og 3 lagre i Tyskland, 4 filialer i Frankrig og 2 filialer i Nederlandene samt salg og tilbageleasing af bygninger og andre anlægsaktiver.

5

(6)  Disse foranstaltninger skulle primært iværksættes ved forbedring af produktiviteten (nedskæring af personalet svarende til ~690 fuldtidsækvivalenter i de pågældende tre lande, bl.a. som følge af lukningen af filialer) (1), reduktion af omkostninger (2) og genforhandling af lejekontrakter (3).

6

(7)  Se kapitlet »l’enjeu financier en chiffres« (finansieringen i tal).

7

(8)  Se kapitlet »l’enjeu financier en chiffres« (finansieringen i tal).

8

(9)  Se kapitlet »l’enjeu financier en chiffres«(finansieringen i tal).

9

(10)  »Jacobs Consultancy«: Capacity of ABX Logistics and Sernam markets, endelig rapport, maj 2004.

10

Capacity of ABX Logistics and Sernam markets

(11)  De belgiske myndigheders brev af 24.2.2005, s. 13.

11

(12)  Den seneste udvidelse af EU ser dog ud til at have stabiliseret situationen indtil videre. Mange transportvirksomheder benytter imidlertid underkontrahenter til vejtransport af gods i form af billigere vognmænd fra de nye medlemsstater, hvilket vil betyde, at det konkurrencemæssige pres på priserne på vejtransportmarkedet øges.

12

(13)  Fortrolige data.

13

(14)  Det nøjagtige tal er fjernet og erstattet af dette tegn.

14

(15)  Navnlig de belgiske myndigheders brev af 23.12.2003, der blev registreret den 29.12.2003 under nr. A/38604, og det brev, der blev registreret den 20.6.2003 under nr. A/23465.

15

(16)  Revisionsrettens beretning af 18. maj 2001, s. 221.

16

(17)  De belgiske myndigheders brev, registreret den 20.6.2003 under nr. A/23465.

17

(18)  De belgiske myndigheders brev af 29.8.2003, der blev registreret den 29.8.2003 under nr. GAB. Loyola de Palacio Entrada nr. 2805, s. 12.

18

(19)  Inkluderer den omsætning, der skyldes købet af Wegtransport.

19

(20)  Inkluderer den omsætning, der skyldes købet af Wegtransport.

20

(21)  Historiske data foreligger ikke. Efterfølgende reestimering på grundlag af 1) opnåelse af en bruttoavance på [...] % i 2003 og 2) en årlig vækstrate på [...] % af omsætningen og resultatet regnet fra 2004.

21

(22)  Historiske data foreligger ikke. Efterfølgende reestimering på grundlag af 1) opnåelse af en bruttoavance på [...] % i 2004 og [...] % i 2005 og 2) en årlig vækstrate på [...] % af omsætningen og resultatet regnet fra 2004.

22

(23)  [...] % i forhold til driftsresultatet før skat (EBT).

23

(24)  Budget udarbejdet af ledelsen i september 2002

24

(25)  Konvertering af 91,6 mio. EUR til kapital + bevilling af yderligere midler på 140 mio. EUR, heraf en sikkerhedsmargin på 21 mio. EUR til datterselskabet.

25

(26)  Navnlig § 2, 3, 8, 12 og 41 i denne lov.

26

(27)  Ifølge de oplysninger, Belgien har givet, er hvervet som bestyrelsesmedlem (uanset hvilket) uforeneligt med hvervet som medlem af Europa-Parlamentet, medlem af de lovgivende forsamlinger, minister eller statssekretær, medlem af et råd eller en regering for et fællesskab eller en region, guvernør for en provins, medlem af et provinsråds faste repræsentantskab og medlem af SNCB’s personale.

27

(28)  Revisionsrettens betænkning (s. 46): Medlemmerne af bestyrelsen kan på nuværende tidspunkt kun afsættes efter samstemmende udtalelse fra bestyrelsen vedtaget med to tredjedels flertal.

28

(29)  »Cour des Comptes: Le bon emploi des deniers publics par la S.N.C.B. ; Audit effectué en exécution de la résolution de la Chambre des représentants du 11 mai 2000«, Bruxelles, maj 2001.

29

(30)  Revisionsrettens beretning af 18. maj 2001, s. 142.

30

(31)  Revisionsrettens beretning af 18. maj 2001, s. 151.

31

(32)  Revisionsrettens beretning af 18. maj 2001, s. 142.

32

(33)  Revisionsrettens beretning af 18. maj 2001, s. 141.

33

(34)  Revisionsrettens beretning af 18. maj 2001, s. 154.

34

(35)  Revisionsrettens beretning af 18. maj 2001, s. 154.

35

(36)  Revisionsrettens beretning af 18. maj 2001, s. 152.

36

(37)  Revisionsrettens beretning af 18. maj 2001, s. 150.

37

(38)  Revisionsrettens beretning af 18. maj 2001, s. 153.

38

(39)  Revisionsrettens beretning af 18. maj 2001, s. 153.

39

(40)  Kan ses på internetadressen: http://www.belgium.be/

40

(41)  De belgiske myndigheders brev af 29.8.2003, der blev registreret den 29.8.2003 under nr. GAB. Loyola de Palacio Entrada nr. 2805, s. 4.

41

(42)  NERA-rapporten, s. 58.

42

(43)  Ifølge NERA (bilag D.1., s. 7) steg selskabets gældskvote fra 0,6 i 1997, 1998 og 1999 til 0,8 i 2000 og 1,0 i 2001.

43

(44)  For årene 1998-2001 indgik den langfristede finansielle gæld, der forfaldt i det pågældende år, i SNCB’s beregning af den nævnte kvote, hvilket forklarer differencen mellem 90 % og 80 % for året 2001 og differencen i de efterfølgende år.

44

(45)  Sammenlægningen skete den 29.12.2003. Det gjaldt dog ikke for ABX LOGISTICS (France) S.A.’s internationale aktiviteter, der blev overført sidst i december 2004. Efter de belgiske myndigheders oplysninger er disse aktiviteter rentable eller tæt på at være det. Sammenlægningen omfatter ABX LOGISTICS Air&Sea (France) SAS, »Road International«, Mitjaville S.A.S. og Lacombe Transports Internationaux Sarl.

45

(46)  Air&Sea-aktiviteterne i Belgien, Asien og Amerika er allerede nu blevet samlet i ABX-Air&Sea. Air&Sea-aktiviteterne i Nederlandene blev overført i begyndelsen af januar 2005. Air&Sea-aktiviteterne i Tyskland er af følgende to årsager endnu ikke blevet overført: i.) det har vist sig, at denne overførsel vil resultere i en fortjeneste på [...] mio. EUR i ABX LOGISTICS (Deutschland) GmbH’s regnskab det år, hvor overførslen finder sted, men at der efterfølgende må regnes med et tilbagevendende likviditetsdræn på over [...] mio. EUR om året, og ii.) denne disposition vil medføre, at ABX LOGSTICS (Deutschland) GmbH mister de finansielle midler, der stammer fra programmet for securitisation af fordringer i forbindelse med disse aktiviteter, dvs. [...] mio. EUR. Disse ressourcer skal hentes fra andre finansieringskilder, hvilket ikke er praktisk muligt, så længe det ikke er lykkedes at styrke selskabets finansielle struktur.

46

(47)  De belgiske myndigheders brev af 9.6.2005. Der er tale om ajourførte tal, som derfor kan afvige fra de prognoser, der stammer fra januar 2005.

47

(48)  Kilde: D. Collis, D. Young og M. Goold, »The Size, Structure and Performance of Corporate Headquarters«, Harvard Business School Strategy Working Papers Series, 2003; ABX LOGISTICS.

48

(49)  De belgiske myndigheders brev af 14.1.2005, s. 23.

49

(50)  De belgiske myndigheders brev af 24.2.2005, s. 12.

50

(51)  De belgiske myndigheders brev af 24.2.2005, s. 12.

51

(52)  De belgiske myndigheders brev af 9.6.2005, s. 18.

52

(53)  De belgiske myndigheders brev af 9.6.2005, som blev registreret den 16.6.2005 under nr. 15050, s. 18.

53

(54)  De belgiske myndigheders brev af 2. september 2005.

54

(55)  De belgiske myndigheders brev af 9.6.2005, som blev registreret den 16.6.2005 under nr. 15050, s. 22.

55

(56)  [...].

56

(57)  [...].

57

(58)  [...]

58

(59)  De belgiske myndigheders brev af 9.6.2005, som blev registreret den 16.6.2005 under nr. 15050, s. 22.

59

(60)  De belgiske myndigheders brev af 9.6.2005, bilag C.4.

60

(61)  De belgiske myndigheders brev af 9.6.2005, som blev registreret den 16.6.2005 under nr. 15050, s. 22.

61

(62)  [...]

62

(63)  De belgiske myndigheders brev af 9.6.2005, bilag C.2.

63

(64)  Sag C-303/88, Den Italienske Republik mod Kommissionen (Eni-Lanerossi), Sml. [1991] I, s. 433, præmis 21.

64

(65)  De belgiske myndigheders brev af 9.6.2005, som blev registreret den 16.6.2005 under nr. 15050, s. 21.

65

(66)  De belgiske myndigheders brev af 2. september 2005, s. 6.

66

(67)  Kommissionens meddelelse — Omstruktureringer og beskæftigelsen: »Foregribende og ledsagende foranstaltninger til fremme af omstruktureringer på arbejdsmarkedet: Den Europæiske Unions rolle«, KOM(2005) 120 endelig, s. 2 — 3.

67

(68)  Ifølge de oplysninger, Kommissionen råder over, er der primært tale om lagerarealer.

68

(69)  Tabellen er sendt af de belgiske myndigheder.

69

Kilde: Websteder, skøn ABX LOGISTICS

Kilde:

(70)  De belgiske myndigheders brev af 9.6.2005, s. 26.

70

(71)  De belgiske myndigheders brev af 9.6.2005.

71

(72)  Selv om de ovennævnte parter ikke hver især har fremført alle disse argumenter, opsummerer de alligevel de vigtigste punkter i denne gruppe af bemærkninger.

72

(73)  Selv om de ovennævnte parter ikke hver især har fremført alle disse argumenter, opsummerer de alligevel de vigtigste punkter i denne gruppe af bemærkninger.

73

(74)  I henhold til en skrivelse af 18.8.2005 fra formanden for Ziegler-koncernens bestyrelse, har Robert Ziegler ikke beføjelse til at henvende sig af egen drift til Kommissionen på vegne af Ziegler-koncernen eller Ziegler S.A.

74

(75)  Selv om de ovennævnte parter ikke hver især har fremført alle disse argumenter, opsummerer de alligevel de vigtigste punkter i denne gruppe af bemærkninger.

75

(76)  Selv om de ovennævnte parter ikke hver især har fremført alle disse argumenter, opsummerer de alligevel de vigtigste punkter i denne gruppe af bemærkninger.

76

(77)  De belgiske myndigheders brev af 29.8.2003, s. 16.

77

(78)  Dom af 21. marts 1990, sag C-142/87, Belgien mod Kommissionen, »Tubemeuse«-dommen, Sml. I, s. 959, præmis 35.

78

(79)  Domstolens dom af 16. maj 2002, sag C-482/99, Frankrig mod Kommissionen, »Stardust Marine-sagen«, Sml. I, s. 4397, præmis 37.

79

(80)  Det kan til eksempel nævnes, at et af ABX’s datterselskaber betaler en rente på [...] basispoint til sine banker for en bankgaranti.

80

(81)  KPMG: Projekt Yvan — Vurderingsresumé forelagt NMBS/SNCB Holding NV/SA, den 26. maj.

81

(82)  EFT C 288 af 9.10.1999, s. 2.

82

(83)  EUT C 244 af 1.10.2004, s. 2.

83

(84)  Beslutning af 21.1.2003, nr. C(2003) 245, endelig: Statsstøttesag N 769/2002 — Redningsstøtte til ABX Logistics (de franske, tyske og nederlandske datterselskaber samt koncernen). Offentliggjort på Kommissionens websted på følgende adresse: http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/transports-2002/n769-02-fr.pdf.

84

---

| 28.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 383/53 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 383/53

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 4. juli 2006

om italiens planlagte Statsstøtte til Cantieri Navali Termoli S.p.A (C 48/2004 (ex N 595/2003))

(meddelt under nummer C(2006) 2972)

(Kun den italienske tekst er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2006/948/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1540/98 om nye regler for støtte til skibsbygningsindustrien (1) (i det følgende benævnt »skibsbygningsforordningen«), særlig artikel 3, stk. 2,

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger (2), under hensyntagen til disse bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved brev af 22. december 2003, der blev registreret samme dag, indgav de italienske myndigheder en anmeldelse til Kommissionen med anmodning om forlængelse af den treårige leveringsfrist for et skib, betegnet C.180, hvortil der ydes driftsstøtte, jf. skibsbygningsforordningens artikel 3, stk. 2 (1), Skibet er ved at blive bygget på værftet, Cantieri Navali Termoli S.p.A. (i det følgende benævnt »værftet«). |
| --- | --- |

(1)

Ved brev af 22. december 2003, der blev registreret samme dag, indgav de italienske myndigheder en anmeldelse til Kommissionen med anmodning om forlængelse af den treårige leveringsfrist for et skib, betegnet C.180, hvortil der ydes driftsstøtte, jf. skibsbygningsforordningens artikel 3, stk. 2 (1), Skibet er ved at blive bygget på værftet, Cantieri Navali Termoli S.p.A. (i det følgende benævnt »værftet«).

| (2) | Ved brev af 30. december 2004 underrettede Kommissionen Italien om, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, med hensyn til den anmeldte foranstaltning. |
| --- | --- |

(2)

Ved brev af 30. december 2004 underrettede Kommissionen Italien om, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, med hensyn til den anmeldte foranstaltning.

| (3) | Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til de omhandlede foranstaltninger. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til de omhandlede foranstaltninger.

| (4) | Ved brev af 28. januar 2005, 1. april 2005, 1. juni 2005 og 6. juli 2005, der blev registreret henholdsvis 2. februar 2005, 6. april 2005, 6. juni 2005 og 7. juli 2005, anmodede Italien om forlængelse af fristen til at fremsætte bemærkninger vedrørende Kommissionens beslutning om at indlede proceduren, og Kommissionen svarede ved brev af henholdsvis 4. februar 2005, 8. april 2005, 29. juni 2005 og 17. juli 2005. |
| --- | --- |

(4)

Ved brev af 28. januar 2005, 1. april 2005, 1. juni 2005 og 6. juli 2005, der blev registreret henholdsvis 2. februar 2005, 6. april 2005, 6. juni 2005 og 7. juli 2005, anmodede Italien om forlængelse af fristen til at fremsætte bemærkninger vedrørende Kommissionens beslutning om at indlede proceduren, og Kommissionen svarede ved brev af henholdsvis 4. februar 2005, 8. april 2005, 29. juni 2005 og 17. juli 2005.

| (5) | Italien fremsatte sine bemærkninger ved brev af 26. juli 2005, der blev registreret den 29. juli 2005. Kommissionen anmodede om yderligere oplysninger ved brev af 6. januar 2006, som de italienske myndigheder besvarede ved brev af 23. januar 2006 og 2. februar 2006, hvorved de anmodede om forlængelse af svarfristerne. Kommissionen forlængede fristerne ved brev af 27. januar 2006 og 9. februar 2006. Ved brev af 6. marts 2006, der blev registreret samme dag, fremsendte de italienske myndigheder de ønskede oplysninger, som de supplerede ved brev af 6. april 2006. |
| --- | --- |

(5)

Italien fremsatte sine bemærkninger ved brev af 26. juli 2005, der blev registreret den 29. juli 2005. Kommissionen anmodede om yderligere oplysninger ved brev af 6. januar 2006, som de italienske myndigheder besvarede ved brev af 23. januar 2006 og 2. februar 2006, hvorved de anmodede om forlængelse af svarfristerne. Kommissionen forlængede fristerne ved brev af 27. januar 2006 og 9. februar 2006. Ved brev af 6. marts 2006, der blev registreret samme dag, fremsendte de italienske myndigheder de ønskede oplysninger, som de supplerede ved brev af 6. april 2006.

| (6) | Kommissionen modtog ikke bemærkninger fra interesserede parter. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen modtog ikke bemærkninger fra interesserede parter.

| (7) | Italien anmodede Kommissionen om at forlænge den endelige leveringsfrist, der var fastsat til den 31.12.2003 i henhold til skibsbygningsforordningen, som regulerer kontraktbetinget driftsstøtte i forbindelse med skibsbygning. Anmodningen om forlængelse vedrørte et skib, betegnet C.180, der bygges af værftet Cantieri Navali Termoli S.p.A. i Molise. Der blev i første omgang anmodet om en forlængelse indtil den 31.10.2004 (10 måneder). |
| --- | --- |

(7)

Italien anmodede Kommissionen om at forlænge den endelige leveringsfrist, der var fastsat til den 31.12.2003 i henhold til skibsbygningsforordningen, som regulerer kontraktbetinget driftsstøtte i forbindelse med skibsbygning. Anmodningen om forlængelse vedrørte et skib, betegnet C.180, der bygges af værftet Cantieri Navali Termoli S.p.A. i Molise. Der blev i første omgang anmodet om en forlængelse indtil den 31.10.2004 (10 måneder).

| (8) | I skibsbygningskontrakten, der blev undertegnet den 30.12.2000, var leveringsfristen oprindelig fastsat til den 30.6.2003. Skibet var blevet bestilt af det italienske rederi Marnavi S.p.A. til transport af kemikalier og olieprodukter. I forbindelse med kontrakten havde rederiet fået løfte om driftsstøtte på 9 %, svarende til ca. 3,9 mio. EUR for dette skib, i henhold til skibsbygningsforordningens artikel 3, stk. 1. |
| --- | --- |

(8)

I skibsbygningskontrakten, der blev undertegnet den 30.12.2000, var leveringsfristen oprindelig fastsat til den 30.6.2003. Skibet var blevet bestilt af det italienske rederi Marnavi S.p.A. til transport af kemikalier og olieprodukter. I forbindelse med kontrakten havde rederiet fået løfte om driftsstøtte på 9 %, svarende til ca. 3,9 mio. EUR for dette skib, i henhold til skibsbygningsforordningens artikel 3, stk. 1.

| (9) | Ifølge de italienske myndigheder har bygningsarbejdet dog varet længere end planlagt på grund af et sammentræf af omstændigheder, nemlig: virkningen af terrorangrebene den 11. september 2001, det deraf følgende behov for at tilpasse skibet efter de ændrede tekniske og kommercielle krav og det forhold, at der indtraf to naturkatastrofer — et jordskælv og en oversvømmelse. Værftet har derfor været nødt til at anmode om at få den endelige leveringsfrist for skib C.180, der i henhold til skibsbygningsforordningen er fastsat til den 31.12.2003, forlænget med 10 måneder. |
| --- | --- |

(9)

Ifølge de italienske myndigheder har bygningsarbejdet dog varet længere end planlagt på grund af et sammentræf af omstændigheder, nemlig: virkningen af terrorangrebene den 11. september 2001, det deraf følgende behov for at tilpasse skibet efter de ændrede tekniske og kommercielle krav og det forhold, at der indtraf to naturkatastrofer — et jordskælv og en oversvømmelse. Værftet har derfor været nødt til at anmode om at få den endelige leveringsfrist for skib C.180, der i henhold til skibsbygningsforordningen er fastsat til den 31.12.2003, forlænget med 10 måneder.

| (10) | De italienske myndigheder har i deres anmeldelse henvist til Kommissionens beslutning af 5. juni 2002, hvorved den godkendte en tilsvarende forlængelse af leveringsfristen ud over den 31. december 2003 for krydstogtskibe, der blev bygget på det tyske værft Meyer Werft i Papenburg (i det følgende benævnt »Meyer Werft-beslutningen«). De italienske myndigheder understreger specielt de mange lighedspunkter mellem de to sager på følgende områder: (i) begrundelsen for forlængelsen (terrorangrebene den 11. september 2001), (ii) det berørte marked (søtransport af olieprodukter og kemikalier) og (iii) de nære forretningsforbindelser mellem værftet og rederiet (3). Kort sagt fremfører de italienske myndigheder, at Meyer Werft-beslutningen klart danner præcedens for en ekstraordinær godkendelse i det foreliggende tilfælde. De nævner desuden, at Kommissionen den 13. november 2002 vedtog en anden beslutning, hvorved den af tilsvarende årsager godkendte forlængelsen af leveringsfristen for et krydstogtskib, der blev bygget på det finske Kvaerner Masa-værft (i det følgende benævnt »Kvaerner Masa-beslutningen«). |
| --- | --- |

(10)

De italienske myndigheder har i deres anmeldelse henvist til Kommissionens beslutning af 5. juni 2002, hvorved den godkendte en tilsvarende forlængelse af leveringsfristen ud over den 31. december 2003 for krydstogtskibe, der blev bygget på det tyske værft Meyer Werft i Papenburg (i det følgende benævnt »Meyer Werft-beslutningen«). De italienske myndigheder understreger specielt de mange lighedspunkter mellem de to sager på følgende områder: (i) begrundelsen for forlængelsen (terrorangrebene den 11. september 2001), (ii) det berørte marked (søtransport af olieprodukter og kemikalier) og (iii) de nære forretningsforbindelser mellem værftet og rederiet (3). Kort sagt fremfører de italienske myndigheder, at Meyer Werft-beslutningen klart danner præcedens for en ekstraordinær godkendelse i det foreliggende tilfælde. De nævner desuden, at Kommissionen den 13. november 2002 vedtog en anden beslutning, hvorved den af tilsvarende årsager godkendte forlængelsen af leveringsfristen for et krydstogtskib, der blev bygget på det finske Kvaerner Masa-værft (i det følgende benævnt »Kvaerner Masa-beslutningen«).

| (11) | Som begrundelse for anmodningen har de italienske myndigheder gjort gældende, at der efter deres mening var tale om ekstraordinære omstændigheder, som værftet ikke kunne forudse eller kontrollere, og som medførte uventede, betydelige og undskyldelige forstyrrelser i værftets arbejdsprogram. Forsinkelserne i denne forbindelse skyldtes især følgende faktorer (jf. den sammenfattende tabel 1 nedenfor):






  (i) | Terrorangrebene den 11. september 2001

  Den 1. oktober 2001, inden bygningen af skibet blev påbegyndt, anmodede rederiet Cantieri Navali Termoli om at stille opfyldelsen af kontrakten i bero indtil den 30.9.2003 i stedet for at annullere den. Den 29.9.2003 tilbagekaldte rederiet denne anmodning. |
| --- | --- | --- |

(11)

Som begrundelse for anmodningen har de italienske myndigheder gjort gældende, at der efter deres mening var tale om ekstraordinære omstændigheder, som værftet ikke kunne forudse eller kontrollere, og som medførte uventede, betydelige og undskyldelige forstyrrelser i værftets arbejdsprogram. Forsinkelserne i denne forbindelse skyldtes især følgende faktorer (jf. den sammenfattende tabel 1 nedenfor):

(i)

Terrorangrebene den 11. september 2001

Den 1. oktober 2001, inden bygningen af skibet blev påbegyndt, anmodede rederiet Cantieri Navali Termoli om at stille opfyldelsen af kontrakten i bero indtil den 30.9.2003 i stedet for at annullere den. Den 29.9.2003 tilbagekaldte rederiet denne anmodning.

| (ii) | Behov for ændring af skibet af hensyn til de ændrede tekniske og kommercielle krav

  I forbindelse med tilbagekaldelsen af anmodningen om at stille opfyldelsen af kontrakten i bero bad rederiet om ændringer i skibsprojektet af hensyn til de ændrede tekniske og kommercielle krav — og afveg derved fra de specifikationer, der oprindelig var fastsat i kontrakten. Ændringerne vedrørte antallet af tanke og deres størrelse samt skibets samlede længde og bredde, og det ændrede projekt blev forelagt det italienske certificeringsorgan R.I.NA til godkendelse. Ændringerne blev formelt vedtaget den 10.12.2003 i et tillæg til den oprindelige kontrakt. |
| --- | --- |

(ii)

Behov for ændring af skibet af hensyn til de ændrede tekniske og kommercielle krav

I forbindelse med tilbagekaldelsen af anmodningen om at stille opfyldelsen af kontrakten i bero bad rederiet om ændringer i skibsprojektet af hensyn til de ændrede tekniske og kommercielle krav — og afveg derved fra de specifikationer, der oprindelig var fastsat i kontrakten. Ændringerne vedrørte antallet af tanke og deres størrelse samt skibets samlede længde og bredde, og det ændrede projekt blev forelagt det italienske certificeringsorgan R.I.NA til godkendelse. Ændringerne blev formelt vedtaget den 10.12.2003 i et tillæg til den oprindelige kontrakt.

| (iii) | Naturkatastroferne

  Den 31.10.2002 blev regionen Molise ramt af et jordskælv, der fik konsekvenser for værftet, arbejdsstyrken og leverandørerne. Senere, nemlig fra den 23.1.2003 til den 25.1.2003, blev regionen ramt af en oversvømmelse med yderligere ødelæggende virkninger for værftet, arbejdsstyrken og leverandørerne. Disse to naturkatastrofer skadede værftet direkte, fordi arbejdsstyrken blev ude af stand til udføre sine opgaver, og indirekte fordi lokale virksomheder, som havde fået tildelt arbejdet på skib C.180 i underentreprise, ensidigt opsagde kontrakterne med den begrundelse, at naturkatastroferne havde skadet deres leverandørers produktionsanlæg. De italienske myndigheder har især fremført, at ovennævnte begivenheder ødelagde det forberedende ingeniørarbejde i forbindelse med bygningen af skibet.
  Selv om de italienske myndigheder erkender, at begge katastrofer indtraf i den periode, hvor opfyldelsen af kontrakten var stillet i bero, hævder de, at disse begivenheder under alle omstændigheder forstyrrede værftets produktionsprogram, og understreger, at der for begge katastrofers vedkommende var blevet erklæret undtagelsestilstand indtil den 1. februar 2004 ved et dekret udstedt af ministerpræsidenten.
  De italienske myndigheder fremhæver, at støtten er hastende i betragtning af værftets begrænsede finansielle og industrielle ressourcer (4), da skibets kontraktpris blev fastsat ud fra en forventning om, at der ville blive ydet støtte ved lov. Hvis ikke skibets leveringsfrist forlænges (skibet var færdiggjort for 25,65 % vedkommende pr. 16.12.2003), og der dermed ikke ydes støtte, kan skibet ifølge de italienske myndigheder ikke færdiggøres uden store økonomiske omkostninger for værftet, hvilket vil betyde tab af arbejdspladser både på værftet og i de virksomheder, der arbejder for værftet. De italienske myndigheder har nemlig præciseret, at rederiet Marnavi og værftet aftalte at annullere kontrakten om bygning af et andet skib, betegnet C.173, hvis bygning var blevet forstyrret af ovennævnte begivenheder, og i stedet anvende de leverancer, der allerede var til rådighed, til skib C.180.
  Tabel 1
  Oversigt over forsinkelserne i leveringen af skib C.180










  Skib | Årsag til forsinkelsen | Ansvar | Problemer | Forsinkelse
  (måneder) | Ekstra måneder |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C.180 | (i) | Angrebene den 11..9. 2001 :






  — | Midlertidig indstilling og sen igangsætning af ordren |

(iii)

Naturkatastroferne

Den 31.10.2002 blev regionen Molise ramt af et jordskælv, der fik konsekvenser for værftet, arbejdsstyrken og leverandørerne. Senere, nemlig fra den 23.1.2003 til den 25.1.2003, blev regionen ramt af en oversvømmelse med yderligere ødelæggende virkninger for værftet, arbejdsstyrken og leverandørerne. Disse to naturkatastrofer skadede værftet direkte, fordi arbejdsstyrken blev ude af stand til udføre sine opgaver, og indirekte fordi lokale virksomheder, som havde fået tildelt arbejdet på skib C.180 i underentreprise, ensidigt opsagde kontrakterne med den begrundelse, at naturkatastroferne havde skadet deres leverandørers produktionsanlæg. De italienske myndigheder har især fremført, at ovennævnte begivenheder ødelagde det forberedende ingeniørarbejde i forbindelse med bygningen af skibet.

Selv om de italienske myndigheder erkender, at begge katastrofer indtraf i den periode, hvor opfyldelsen af kontrakten var stillet i bero, hævder de, at disse begivenheder under alle omstændigheder forstyrrede værftets produktionsprogram, og understreger, at der for begge katastrofers vedkommende var blevet erklæret undtagelsestilstand indtil den 1. februar 2004 ved et dekret udstedt af ministerpræsidenten.

De italienske myndigheder fremhæver, at støtten er hastende i betragtning af værftets begrænsede finansielle og industrielle ressourcer (4), da skibets kontraktpris blev fastsat ud fra en forventning om, at der ville blive ydet støtte ved lov. Hvis ikke skibets leveringsfrist forlænges (skibet var færdiggjort for 25,65 % vedkommende pr. 16.12.2003), og der dermed ikke ydes støtte, kan skibet ifølge de italienske myndigheder ikke færdiggøres uden store økonomiske omkostninger for værftet, hvilket vil betyde tab af arbejdspladser både på værftet og i de virksomheder, der arbejder for værftet. De italienske myndigheder har nemlig præciseret, at rederiet Marnavi og værftet aftalte at annullere kontrakten om bygning af et andet skib, betegnet C.173, hvis bygning var blevet forstyrret af ovennævnte begivenheder, og i stedet anvende de leverancer, der allerede var til rådighed, til skib C.180.

Tabel 1

Oversigt over forsinkelserne i leveringen af skib C.180

Skib

Årsag til forsinkelsen

Ansvar

Problemer

Forsinkelse

(måneder)

Ekstra måneder

C.180

(i)

Angrebene den 11..9. 2001 :

—

Midlertidig indstilling og sen igangsætning af ordren

Marnavi. S.p.A.

(rederi)

Kontrakten stillet i bero fra 1.10.2001 til 30.9.2003

Genoptagelse af kontrakten den 29.9.2003

24

Ikke angivet

| (ii) | Tekniske ændringer |
| --- | --- |

(ii)

Tekniske ændringer

Marnavi. S.p.A.

(rederi)

Ændring af antallet af tanke og deres størrelse samt af skibets længde og bredde

Ikke angivet

Ikke angivet

| (iii) | Forsinkelser på grund af katastrofer, der har ramt regionen Molise:






  — | jordskælv den 31.10.2002 |
| --- | --- | --- |

(iii)

Forsinkelser på grund af katastrofer, der har ramt regionen Molise:

—

jordskælv den 31.10.2002

| — | oversvømmelse den 23.-25.1.2003 |
| --- | --- |

—

oversvømmelse den 23.-25.1.2003

Force majeure

Katastrofernes indvirkning på værftet, arbejdskraften og underleverandørerne

> 2

> 2

I alt

Mere end 26 måneder

Mere end 2 måneder

Ønsket forlængelse

10 måneder

| (12) | Kommissionen fandt det i sin beslutning om indledning af proceduren tvivlsomt, om de forhold, der var anført som begrundelse for forsinkelsen i den foreliggende sag, var i overensstemmelse med skibsbygningsforordningens artikel 3, stk. 2, andet afsnit, og tvivlede derfor på, at den pågældende foranstaltning var forenelig med fællesmarkedet som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra e). |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen fandt det i sin beslutning om indledning af proceduren tvivlsomt, om de forhold, der var anført som begrundelse for forsinkelsen i den foreliggende sag, var i overensstemmelse med skibsbygningsforordningens artikel 3, stk. 2, andet afsnit, og tvivlede derfor på, at den pågældende foranstaltning var forenelig med fællesmarkedet som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra e).

| (13) | På grund af de betænkeligheder, som Kommissionen gav udtryk for i sin beslutning om indledning af proceduren, har de italienske myndigheder fremsat yderligere oplysninger og forklaringer for at underbygge deres argumenter for, at begrundelsen for forlængelsen af leveringsfristen er berettiget, og at den pågældende foranstaltning er forenelig med fællesmarkedet.






  (i) | Terrorangrebene den 11. september 2001

  I modsætning til Kommissionen mener de italienske myndigheder, at der er tale om ekstraordinære omstændigheder, som værftet ikke har kunnet forudse eller kontrollere, og som har skabt uventede, betydelige og undskyldelige forstyrrelser i skibsværftets arbejdsprogram.
  De italienske myndigheder forsvarer især deres opfattelse med, at Kommissionens vurdering bygger på en rapport fra efteråret 2003 (5), dvs. to år efter begivenhederne, og fastholder, at disse begivenheder påvirker de kommercielle strategier, der fastlægges af de økonomiske aktører, som er tvunget til at træffe beslutning på det tidspunkt, hvor begivenhederne indtræder — september 2001 — eller i de følgende måneder.
  Ifølge de italienske myndigheder er det almindelig kendt og yderligere bekræftet af Clarkson-rapporterne (6), at disse begivenheder påvirkede hele markedet for godstransport til søs, og ikke blot en enkelt skibstype som krydstogtskibe. Til støtte for påstanden har de italienske myndigheder fremlagt nye oplysninger for at bevise, at ovennævnte begivenheder påvirkede bygningen af skibet, idet de har fremsendt kopi dels af de lejekontrakter, som rederiet Marnavi og lejeren Novamar med hjemsted i Houston (USA) havde indgået om to kemikalietankskibe, som rederiet havde bestilt hos Cantieri Navali Termoli (7), dels af Novamars opsigelse af disse kontrakter som følge af angrebene den 11. september 2001. De italienske myndigheder hævder således, at disse tragiske begivenheder har haft en tilsvarende indvirkning på det skib, den foreliggende sag vedrører, og at deres indvirkning ikke er begrænset til krydstogtskibe, som Kommissionen mener. De italienske myndigheder bekræfter derfor deres synspunkt, nemlig at virkningen af ovennævnte begivenheder opfylder bestemmelsen i skibsbygningsforordningens artikel 3, stk. 2, andet afsnit, tredje punktum. |
| --- | --- | --- |

(13)

På grund af de betænkeligheder, som Kommissionen gav udtryk for i sin beslutning om indledning af proceduren, har de italienske myndigheder fremsat yderligere oplysninger og forklaringer for at underbygge deres argumenter for, at begrundelsen for forlængelsen af leveringsfristen er berettiget, og at den pågældende foranstaltning er forenelig med fællesmarkedet.

(i)

Terrorangrebene den 11. september 2001

I modsætning til Kommissionen mener de italienske myndigheder, at der er tale om ekstraordinære omstændigheder, som værftet ikke har kunnet forudse eller kontrollere, og som har skabt uventede, betydelige og undskyldelige forstyrrelser i skibsværftets arbejdsprogram.

De italienske myndigheder forsvarer især deres opfattelse med, at Kommissionens vurdering bygger på en rapport fra efteråret 2003 (5), dvs. to år efter begivenhederne, og fastholder, at disse begivenheder påvirker de kommercielle strategier, der fastlægges af de økonomiske aktører, som er tvunget til at træffe beslutning på det tidspunkt, hvor begivenhederne indtræder — september 2001 — eller i de følgende måneder.

Ifølge de italienske myndigheder er det almindelig kendt og yderligere bekræftet af Clarkson-rapporterne (6), at disse begivenheder påvirkede hele markedet for godstransport til søs, og ikke blot en enkelt skibstype som krydstogtskibe. Til støtte for påstanden har de italienske myndigheder fremlagt nye oplysninger for at bevise, at ovennævnte begivenheder påvirkede bygningen af skibet, idet de har fremsendt kopi dels af de lejekontrakter, som rederiet Marnavi og lejeren Novamar med hjemsted i Houston (USA) havde indgået om to kemikalietankskibe, som rederiet havde bestilt hos Cantieri Navali Termoli (7), dels af Novamars opsigelse af disse kontrakter som følge af angrebene den 11. september 2001. De italienske myndigheder hævder således, at disse tragiske begivenheder har haft en tilsvarende indvirkning på det skib, den foreliggende sag vedrører, og at deres indvirkning ikke er begrænset til krydstogtskibe, som Kommissionen mener. De italienske myndigheder bekræfter derfor deres synspunkt, nemlig at virkningen af ovennævnte begivenheder opfylder bestemmelsen i skibsbygningsforordningens artikel 3, stk. 2, andet afsnit, tredje punktum.

| (ii) | Behov for ændring af skibet af hensyn til de ændrede tekniske og kommercielle krav

  De italienske myndigheder har givet oplysninger om ændringerne i skib C.180.
  De har især forklaret, at rederiet og værftet i 2000 indgik kontrakter om bygning af to kemikalietankskibe, betegnet C.173 og C.180. I disse kontrakter var leveringstidspunkterne oprindeligt fastsat til henholdsvis 31.3.2002 og 30.6.2003, men disse blev senere udsat til 31.3.2003 og 31.12.2003. De har endvidere forklaret, at begivenhederne den 11. september 2001 og de to naturkatastrofer, der er beskrevet i det følgende, havde en sådan indvirkning på værftets arbejdsprogram, at der kun kunne leveres et af ovennævnte skibe inden den 31.12.2003.
  I november 2002 besluttede rederiet derfor at give afkald på et af de skibe, der var under bygning på værftet, for at dette kunne koncentrere sig om at levere et skib til tiden. I praksis skete dette for det første ved at omdøbe skib C.173 til C.180 — som var det største af de skibe, rederiet havde bestilt — og for det andet ved at foretage betydelige ændringer i de grundlæggende strukturelle karakteristika ved skib C.180 (8)
  ,
   (9)
  ,
   (10) og endelig ved ophævelse af kontrakten om skib C.173. Som følge heraf er C.180 (ex C.173) blevet et større og hurtigere skib med større kapacitet og en højere kontraktpris end det oprindelige C.173, men af mindre kompliceret karakter end det oprindelige C.180.
  De italienske myndigheder har dog erklæret, at ovennævnte ændringer kun indirekte bidrog til at forsinke bygningen af skibet, og at forsinkelserne faktisk skyldtes naturkatastroferne, som betød, at det konsulentfirma, der skulle planlægge ændringerne af skib C.180 (ex C.173), ophævede kontrakten. |
| --- | --- |

(ii)

Behov for ændring af skibet af hensyn til de ændrede tekniske og kommercielle krav

De italienske myndigheder har givet oplysninger om ændringerne i skib C.180.

De har især forklaret, at rederiet og værftet i 2000 indgik kontrakter om bygning af to kemikalietankskibe, betegnet C.173 og C.180. I disse kontrakter var leveringstidspunkterne oprindeligt fastsat til henholdsvis 31.3.2002 og 30.6.2003, men disse blev senere udsat til 31.3.2003 og 31.12.2003. De har endvidere forklaret, at begivenhederne den 11. september 2001 og de to naturkatastrofer, der er beskrevet i det følgende, havde en sådan indvirkning på værftets arbejdsprogram, at der kun kunne leveres et af ovennævnte skibe inden den 31.12.2003.

I november 2002 besluttede rederiet derfor at give afkald på et af de skibe, der var under bygning på værftet, for at dette kunne koncentrere sig om at levere et skib til tiden. I praksis skete dette for det første ved at omdøbe skib C.173 til C.180 — som var det største af de skibe, rederiet havde bestilt — og for det andet ved at foretage betydelige ændringer i de grundlæggende strukturelle karakteristika ved skib C.180 (8)
  ,
   (9)
  ,
   (10) og endelig ved ophævelse af kontrakten om skib C.173. Som følge heraf er C.180 (ex C.173) blevet et større og hurtigere skib med større kapacitet og en højere kontraktpris end det oprindelige C.173, men af mindre kompliceret karakter end det oprindelige C.180.

De italienske myndigheder har dog erklæret, at ovennævnte ændringer kun indirekte bidrog til at forsinke bygningen af skibet, og at forsinkelserne faktisk skyldtes naturkatastroferne, som betød, at det konsulentfirma, der skulle planlægge ændringerne af skib C.180 (ex C.173), ophævede kontrakten.

| (iii) | Naturkatastroferne (jordskælv den 31.10.2002 og oversvømmelse fra den 23.1.2003—25.1.2003)

  De italienske myndigheder har understreget omfanget og konsekvenserne af ovennævnte naturkatastrofer, som ramte den region, hvor værftet ligger.
  De minder generelt om, at der på grund af det store område, der blev ramt af naturkatastroferne, og den store risiko for den offentlige og private sikkerhed blev erklæret undtagelsestilstand for regionen ved dekret udstedt af ministerpræsidenten den 31.10.2002. Ved dekretet blev der erklæret undtagelsestilstand indtil den 30.6.2003, men perioden blev senere forlænget indtil 1. februar 2004 ved dekret af 31.1.2003. De italienske myndigheder henleder endvidere Kommissionens opmærksomhed på, at den efter disse katastrofer og som led i revisionen af regionalstøttekortene (11) godkendte forlængelsen på grund af de naturkatastrofer, som havde ramt Molise og Termoli, dvs. det område, hvor værftet ligger.
  Hvad værftet angår, har de italienske myndigheder fremsendt oplysninger om, at dets arbejdsprogram som følge af ovennævnte naturkatastrofer blev forsinket i perioden november 2002 til februar 2003 som følge af den oprindelige forsinkelse og flere underleverandørers ophævelse af en række kontrakter om levering af vigtige materialer og tjenester (12) til værftet i forbindelse med bygningen af skib C.180 (13) (ex C.173). |
| --- | --- |

(iii)

Naturkatastroferne (jordskælv den 31.10.2002 og oversvømmelse fra den 23.1.2003—25.1.2003)

De italienske myndigheder har understreget omfanget og konsekvenserne af ovennævnte naturkatastrofer, som ramte den region, hvor værftet ligger.

De minder generelt om, at der på grund af det store område, der blev ramt af naturkatastroferne, og den store risiko for den offentlige og private sikkerhed blev erklæret undtagelsestilstand for regionen ved dekret udstedt af ministerpræsidenten den 31.10.2002. Ved dekretet blev der erklæret undtagelsestilstand indtil den 30.6.2003, men perioden blev senere forlænget indtil 1. februar 2004 ved dekret af 31.1.2003. De italienske myndigheder henleder endvidere Kommissionens opmærksomhed på, at den efter disse katastrofer og som led i revisionen af regionalstøttekortene (11) godkendte forlængelsen på grund af de naturkatastrofer, som havde ramt Molise og Termoli, dvs. det område, hvor værftet ligger.

Hvad værftet angår, har de italienske myndigheder fremsendt oplysninger om, at dets arbejdsprogram som følge af ovennævnte naturkatastrofer blev forsinket i perioden november 2002 til februar 2003 som følge af den oprindelige forsinkelse og flere underleverandørers ophævelse af en række kontrakter om levering af vigtige materialer og tjenester (12) til værftet i forbindelse med bygningen af skib C.180 (13) (ex C.173).

| (iv) | Midlertidig indstilling af arbejdet på skib C.180 (ex C.173) i 2004

  I juli 2005 gav de italienske myndigheder som led i proceduren Kommissionen meddelelse om, at ca. 66 % af skibet var færdiggjort, men at værftet havde indstillet bygningen, og at skibet var blevet søsat i august 2004, indtil Kommissionen godkendte forlængelsen af leveringsfristen. I overensstemmelse med rederiets og værftets anmodning fremførte de dog, at forlængelsen på 10 måneder skulle løbe fra det tidspunkt, hvor Kommissionen traf beslutning om godkendelse af den ønskede forlængelse. |
| --- | --- |

(iv)

Midlertidig indstilling af arbejdet på skib C.180 (ex C.173) i 2004

I juli 2005 gav de italienske myndigheder som led i proceduren Kommissionen meddelelse om, at ca. 66 % af skibet var færdiggjort, men at værftet havde indstillet bygningen, og at skibet var blevet søsat i august 2004, indtil Kommissionen godkendte forlængelsen af leveringsfristen. I overensstemmelse med rederiets og værftets anmodning fremførte de dog, at forlængelsen på 10 måneder skulle løbe fra det tidspunkt, hvor Kommissionen traf beslutning om godkendelse af den ønskede forlængelse.

| (14) | De italienske myndigheder konkluderer, at de forhold, der er fremført som begrundelse for forsinkelserne i den foreliggende sag, opfylder skibsbygningsforordningens artikel 3, stk. 2, andet afsnit, og at den forlængelse på 10 måneder af den treårige leveringsfrist, der skulle løbe fra det tidspunkt, hvor Kommissionen vedtog sin endelige beslutning, er forenelig med fællesmarkedet som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra e). |
| --- | --- |

(14)

De italienske myndigheder konkluderer, at de forhold, der er fremført som begrundelse for forsinkelserne i den foreliggende sag, opfylder skibsbygningsforordningens artikel 3, stk. 2, andet afsnit, og at den forlængelse på 10 måneder af den treårige leveringsfrist, der skulle løbe fra det tidspunkt, hvor Kommissionen vedtog sin endelige beslutning, er forenelig med fællesmarkedet som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra e).

| (15) | Efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. Det er EF-Domstolens faste retspraksis, at der er tale om fordrejning af samhandelen, hvis den støttemodtagende virksomhed udøver erhvervsaktiviteter, som er omfattet af samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(15)

Efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. Det er EF-Domstolens faste retspraksis, at der er tale om fordrejning af samhandelen, hvis den støttemodtagende virksomhed udøver erhvervsaktiviteter, som er omfattet af samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (16) | I henhold til traktatens artikel 87, stk. 3, litra e), kan andre former for støtte, hvorom Rådet på forslag af Kommissionen træffer beslutning med kvalificeret flertal, betragtes som forenelige med fællesmarkedet. Kommissionen bemærker, at Rådet vedtog skibsbygningsforordningen den 29. juni 1998 på dette retsgrundlag. Selv om forordningen udløb den 31. december 2003, finder dens bestemmelser stadig anvendelse i forbindelse med vurdering af anmodninger om forlængelse af leveringsfristen, da støtten er baseret på denne forordning, og rammebestemmelserne for statsstøtte til skibsbygning (14) ikke regulerer dette område. |
| --- | --- |

(16)

I henhold til traktatens artikel 87, stk. 3, litra e), kan andre former for støtte, hvorom Rådet på forslag af Kommissionen træffer beslutning med kvalificeret flertal, betragtes som forenelige med fællesmarkedet. Kommissionen bemærker, at Rådet vedtog skibsbygningsforordningen den 29. juni 1998 på dette retsgrundlag. Selv om forordningen udløb den 31. december 2003, finder dens bestemmelser stadig anvendelse i forbindelse med vurdering af anmodninger om forlængelse af leveringsfristen, da støtten er baseret på denne forordning, og rammebestemmelserne for statsstøtte til skibsbygning (14) ikke regulerer dette område.

| (17) | Kommissionen bemærker, at spørgsmålet om forlængelse af leveringsfristen er afgørende for, om der kan ydes kontraktbetinget driftsstøtte i henhold til skibsbygningsforordningens artikel 3. Den pågældende driftsstøtte består i, at en del af de omkostninger, som det pågældende værft normalt selv skal afholde ved bygning af et skib, finansieres over statsmidler. Hertil kommer, at skibsbygning er en erhvervsaktivitet, der er omfattet af samhandelen mellem medlemsstaterne. Den pågældende støtte falder derfor ind under traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen bemærker, at spørgsmålet om forlængelse af leveringsfristen er afgørende for, om der kan ydes kontraktbetinget driftsstøtte i henhold til skibsbygningsforordningens artikel 3. Den pågældende driftsstøtte består i, at en del af de omkostninger, som det pågældende værft normalt selv skal afholde ved bygning af et skib, finansieres over statsmidler. Hertil kommer, at skibsbygning er en erhvervsaktivitet, der er omfattet af samhandelen mellem medlemsstaterne. Den pågældende støtte falder derfor ind under traktatens artikel 87, stk. 1.

| (18) | Kommissionen påpeger, at der ved skibsbygning i skibsbygningsforordningen forstås bygning af selvdrevne, søgående handelsskibe. Det skib, der bygges af Cantieri Navali Termoli — nemlig et kemikalietankskib — er et selvdrevet, søgående handelsskib beregnet til specialtransport, nemlig transport af kemikalier og olieprodukter, og er dermed omfattet af forordningens artikel 1, stk. 1, litra a). |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen påpeger, at der ved skibsbygning i skibsbygningsforordningen forstås bygning af selvdrevne, søgående handelsskibe. Det skib, der bygges af Cantieri Navali Termoli — nemlig et kemikalietankskib — er et selvdrevet, søgående handelsskib beregnet til specialtransport, nemlig transport af kemikalier og olieprodukter, og er dermed omfattet af forordningens artikel 1, stk. 1, litra a).

| (19) | Efter skibsbygningsforordningens artikel 3, stk. 1, kan der indtil den 31. december 2000 ydes kontraktbetinget driftsstøtte op til en maksimumsgrænse på 9 %. I henhold til forordningens artikel 3, stk. 2, er den maksimale støtte i forbindelse med en kontrakt den, der er gældende på datoen for undertegnelsen af den endelige kontrakt. Dette gælder dog ikke for skibe, der leveres senere end tre år efter datoen for undertegnelsen af den endelige kontrakt. I sådanne tilfælde er maksimumsgrænsen for den pågældende kontrakt den, der var gældende tre år før datoen for skibets levering. Sidste frist for levering af et skib, hvortil der kunne ydes driftsstøtte, var derfor principielt den 31. december 2003. |
| --- | --- |

(19)

Efter skibsbygningsforordningens artikel 3, stk. 1, kan der indtil den 31. december 2000 ydes kontraktbetinget driftsstøtte op til en maksimumsgrænse på 9 %. I henhold til forordningens artikel 3, stk. 2, er den maksimale støtte i forbindelse med en kontrakt den, der er gældende på datoen for undertegnelsen af den endelige kontrakt. Dette gælder dog ikke for skibe, der leveres senere end tre år efter datoen for undertegnelsen af den endelige kontrakt. I sådanne tilfælde er maksimumsgrænsen for den pågældende kontrakt den, der var gældende tre år før datoen for skibets levering. Sidste frist for levering af et skib, hvortil der kunne ydes driftsstøtte, var derfor principielt den 31. december 2003.

| (20) | I den foreliggende sag skulle støtten til skibet ydes i henhold til artikel 3 i lov nr. 88 af 16.3.2001, som Kommissionen har godkendt som statsstøttesag N 502/00. Støtten i denne forbindelse ville udgøre ca. 3,9 mio. EUR til skib C.180, altså ikke mere end 9 % af kontraktværdien. |
| --- | --- |

(20)

I den foreliggende sag skulle støtten til skibet ydes i henhold til artikel 3 i lov nr. 88 af 16.3.2001, som Kommissionen har godkendt som statsstøttesag N 502/00. Støtten i denne forbindelse ville udgøre ca. 3,9 mio. EUR til skib C.180, altså ikke mere end 9 % af kontraktværdien.

| (21)(22) | I artikel 3, stk. 2, andet afsnit, tredje punktum, i skibsbygningsforordningen er der fastsat følgende: »Kommissionen kan imidlertid udvide treårsleveringsfristen, når dette er berettiget på grund af det pågældende skibsbygningsprojekts komplicerede tekniske karakter eller på grund af forsinkelser som følge af uventede, betydelige og undskyldelige forstyrrelser i et skibsværfts arbejdsprogram, der skyldes ekstraordinære omstændigheder, som værftet ikke har kunnet forudse eller kontrollere«. Kommissionen bemærker, at anmodningen om forlængelse er begrundet med, at Cantieri Navali Termoli ikke kunne færdiggøre det nævnte skib på grund af forsinkelser, som værftet ikke kunne forudse eller kontrollere.Skibsbygningsforordningen kræver, at forlængelsen af leveringsfristen begrundes i (a) ekstraordinære omstændigheder, som værftet ikke har kunnet (b) forudse eller (c) kontrollere. Desuden er det nødvendigt at påvise (d) årsagsforbindelsen mellem disse begivenheder og de uventede forstyrrelser, som ligger til grund for forsinkelsen, og (e) disse forstyrrelsers varighed og (f) deres betydelige og undskyldelige karakter. I det følgende foretages en vurdering af de italienske myndigheders argumenter.






  (i) | Terrorangrebene den 11. september 2001

  Med hensyn til dette argument tager Kommissionen til efterretning, at der er tale om begivenheder, som værftet ikke har kunnet forudse eller kontrollere. I overensstemmelse med Kommissionens tidligere beslutninger kan denne begrundelse dog ikke accepteres i den foreliggende sag. Ifølge Kommissionens faste beslutningspraksis (15)»kan begrænset økonomisk vækst eller en forværring af markedssituationen for en skibstype ikke anses for at være ekstraordinære omstændigheder i betydningen af artikel 3, stk. 2, i skibsbygningsforordningen«. Det skal erindres, at denne begrundelse kun er blevet accepteret i forbindelse med krydstogtskibe, da ovennævnte begivenheder har direkte indvirkning på denne skibstype, mens de kun har indirekte og mere generel indvirkning på andre skibstyper.
  I beslutningen om at indlede proceduren henviste Kommissionen nemlig til den rapport, som instituttet Clarkson Research havde udarbejdet i november 2003 (16), og hvori det er fastsat, at begivenhederne den 11. september 2001 utvivlsomt forværrede problemerne inden for verdensøkonomien, som allerede var inde i en opbremsningsfase. Med hensyn til investeringer i kemikalietankskibe på under 20 000 tons dødvægt, som skib C.180, er det fastsat i Clarkson Researchs ovennævnte rapport, at der i perioden fra 1998 til 2000 ikke har været meget aktivitet, og at aktivitetsniveauet på trods af det opsving, der blev registreret i begyndelsen af 2001, på ny er faldet i sidste kvartal i 2001, så der er registreret en udvikling svarende til udviklingen i resten af sektoren. Ordretilgangen var betydelig i begyndelsen af 2002 og har siden været ret stabil.
  Med hensyn til de italienske myndigheders argumentation, hvor de sætter spørgsmålstegn ved, om Kommissionens bedømmelse af de pågældende begivenheders indvirkning er relevant i betragtning af, at den bygger på en efterfølgende rapport, bemærker Kommissionen for det første, at den har anvendt en rapport, der er udarbejdet af de italienske myndigheder. For det andet understreger den, at de italienske myndigheder i forbindelse med denne procedure selv anvender rapporterne for udgangen af 2003. Endelig påpeger Kommissionen, at dens vurdering på dette punkt ikke er i strid med nogen af de senere rapporter, som de italienske myndigheder henviser til.
  Kommissionen skal gøre opmærksom på, at denne vurdering af ovennævnte begrundelse er i overensstemmelse med andre beslutninger i tilsvarende sager, som Italien har anmeldt, og som vedrører forlængelse af den treårige leveringsfrist for kemikalietankskibe og for skibe til transport af flydende gas. |
| --- | --- | --- |

(21)(22)

I artikel 3, stk. 2, andet afsnit, tredje punktum, i skibsbygningsforordningen er der fastsat følgende: »Kommissionen kan imidlertid udvide treårsleveringsfristen, når dette er berettiget på grund af det pågældende skibsbygningsprojekts komplicerede tekniske karakter eller på grund af forsinkelser som følge af uventede, betydelige og undskyldelige forstyrrelser i et skibsværfts arbejdsprogram, der skyldes ekstraordinære omstændigheder, som værftet ikke har kunnet forudse eller kontrollere«. Kommissionen bemærker, at anmodningen om forlængelse er begrundet med, at Cantieri Navali Termoli ikke kunne færdiggøre det nævnte skib på grund af forsinkelser, som værftet ikke kunne forudse eller kontrollere.Skibsbygningsforordningen kræver, at forlængelsen af leveringsfristen begrundes i (a) ekstraordinære omstændigheder, som værftet ikke har kunnet (b) forudse eller (c) kontrollere. Desuden er det nødvendigt at påvise (d) årsagsforbindelsen mellem disse begivenheder og de uventede forstyrrelser, som ligger til grund for forsinkelsen, og (e) disse forstyrrelsers varighed og (f) deres betydelige og undskyldelige karakter. I det følgende foretages en vurdering af de italienske myndigheders argumenter.

(i)

Terrorangrebene den 11. september 2001

Med hensyn til dette argument tager Kommissionen til efterretning, at der er tale om begivenheder, som værftet ikke har kunnet forudse eller kontrollere. I overensstemmelse med Kommissionens tidligere beslutninger kan denne begrundelse dog ikke accepteres i den foreliggende sag. Ifølge Kommissionens faste beslutningspraksis (15)»kan begrænset økonomisk vækst eller en forværring af markedssituationen for en skibstype ikke anses for at være ekstraordinære omstændigheder i betydningen af artikel 3, stk. 2, i skibsbygningsforordningen«. Det skal erindres, at denne begrundelse kun er blevet accepteret i forbindelse med krydstogtskibe, da ovennævnte begivenheder har direkte indvirkning på denne skibstype, mens de kun har indirekte og mere generel indvirkning på andre skibstyper.

I beslutningen om at indlede proceduren henviste Kommissionen nemlig til den rapport, som instituttet Clarkson Research havde udarbejdet i november 2003 (16), og hvori det er fastsat, at begivenhederne den 11. september 2001 utvivlsomt forværrede problemerne inden for verdensøkonomien, som allerede var inde i en opbremsningsfase. Med hensyn til investeringer i kemikalietankskibe på under 20 000 tons dødvægt, som skib C.180, er det fastsat i Clarkson Researchs ovennævnte rapport, at der i perioden fra 1998 til 2000 ikke har været meget aktivitet, og at aktivitetsniveauet på trods af det opsving, der blev registreret i begyndelsen af 2001, på ny er faldet i sidste kvartal i 2001, så der er registreret en udvikling svarende til udviklingen i resten af sektoren. Ordretilgangen var betydelig i begyndelsen af 2002 og har siden været ret stabil.

Med hensyn til de italienske myndigheders argumentation, hvor de sætter spørgsmålstegn ved, om Kommissionens bedømmelse af de pågældende begivenheders indvirkning er relevant i betragtning af, at den bygger på en efterfølgende rapport, bemærker Kommissionen for det første, at den har anvendt en rapport, der er udarbejdet af de italienske myndigheder. For det andet understreger den, at de italienske myndigheder i forbindelse med denne procedure selv anvender rapporterne for udgangen af 2003. Endelig påpeger Kommissionen, at dens vurdering på dette punkt ikke er i strid med nogen af de senere rapporter, som de italienske myndigheder henviser til.

Kommissionen skal gøre opmærksom på, at denne vurdering af ovennævnte begrundelse er i overensstemmelse med andre beslutninger i tilsvarende sager, som Italien har anmeldt, og som vedrører forlængelse af den treårige leveringsfrist for kemikalietankskibe og for skibe til transport af flydende gas.

| (ii) | Behov for ændring af skibet af hensyn til de ændrede tekniske og kommercielle krav

  Med hensyn til andet argument skal det først og fremmest understreges, at de tekniske ændringer er foretaget på rederiets anmodning for at opfylde ændrede tekniske og kommercielle krav. Ifølge tillægget af 10.12.2003 til den oprindelige bygningskontrakt agtede værftet at anmode rederiet om en forlængelse af leveringsfristen for skib C.180 og påtog sig i denne forbindelse alle omkostninger og risici i forbindelse med en eventuel udbetaling af statsstøtte til dette projekt.
  Kommissionen gør opmærksom på, at rederiet jo altid kan kræve bygningskontrakten ændret, og at sådanne ændringer derfor ikke er usædvanlige inden for skibsbygningsindustrien, men et normalt led i værftets kommercielle virksomhed. Denne begrundelse kan derfor ikke accepteres i den foreliggende sag.
  For fuldstændighedens skyld skal Kommissionen desuden bemærke, at de italienske myndigheder i forbindelse med den igangværende procedure har forklaret, at de pågældende ændringer — i både skib C.173 og C.180 — i forvejen var blevet anført af lejeren Novamar i USA i dets brev til rederiet af februar 2001, og var blevet aftalt mellem værftet og rederiet, inden opfyldelsen af kontrakten blev stillet i bero i 2001. Som de italienske myndigheder også har fremført, skal det endvidere påpeges, at skib C.173 i sin oprindelige udformning skulle være bygget langt tidligere af et andet værft, der blev ramt af en krise i 1990’erne, og at det pågældende skib derfor var af en type, der var blevet overhalet af en ny generation med større dimensioner og kapacitet.
  På baggrund af ovenstående er det indlysende, at de pågældende ændringer hverken var ekstraordinære eller uforudselige. Kommissionen mener derfor ikke, at Italiens begrundelse kan accepteres. |
| --- | --- |

(ii)

Behov for ændring af skibet af hensyn til de ændrede tekniske og kommercielle krav

Med hensyn til andet argument skal det først og fremmest understreges, at de tekniske ændringer er foretaget på rederiets anmodning for at opfylde ændrede tekniske og kommercielle krav. Ifølge tillægget af 10.12.2003 til den oprindelige bygningskontrakt agtede værftet at anmode rederiet om en forlængelse af leveringsfristen for skib C.180 og påtog sig i denne forbindelse alle omkostninger og risici i forbindelse med en eventuel udbetaling af statsstøtte til dette projekt.

Kommissionen gør opmærksom på, at rederiet jo altid kan kræve bygningskontrakten ændret, og at sådanne ændringer derfor ikke er usædvanlige inden for skibsbygningsindustrien, men et normalt led i værftets kommercielle virksomhed. Denne begrundelse kan derfor ikke accepteres i den foreliggende sag.

For fuldstændighedens skyld skal Kommissionen desuden bemærke, at de italienske myndigheder i forbindelse med den igangværende procedure har forklaret, at de pågældende ændringer — i både skib C.173 og C.180 — i forvejen var blevet anført af lejeren Novamar i USA i dets brev til rederiet af februar 2001, og var blevet aftalt mellem værftet og rederiet, inden opfyldelsen af kontrakten blev stillet i bero i 2001. Som de italienske myndigheder også har fremført, skal det endvidere påpeges, at skib C.173 i sin oprindelige udformning skulle være bygget langt tidligere af et andet værft, der blev ramt af en krise i 1990’erne, og at det pågældende skib derfor var af en type, der var blevet overhalet af en ny generation med større dimensioner og kapacitet.

På baggrund af ovenstående er det indlysende, at de pågældende ændringer hverken var ekstraordinære eller uforudselige. Kommissionen mener derfor ikke, at Italiens begrundelse kan accepteres.

| (iii) | De naturkatastrofer, som ramte Molise-regionen, hvor værftet ligger

  Det må erkendes, at jordskælv, oversvømmelser og andre »tilfælde af force majeure« generelt betragtes som en acceptabel begrundelse. Det må ligeledes erkendes, at disse begivenheder har påvirket aktiviteterne i Molise-regionen — hvad der også fremgår af, at ministerpræsidenten erklærede undtagelsestilstand — og muligvis hele værftets virksomhed.
  I henhold til skibsbygningsforordningen er forlængelsen af den treårige leveringsfrist en undtagelse fra de normale regler for godkendelse af kontraktbetinget driftsstøtte, der igen er en undtagelse fra Fællesskabets statsstøtteregler. Det princip, at undtagelsesbestemmelserne skal fortolkes strengt, betyder derfor, at der skal påvises en direkte årsagsforbindelse mellem de omstændigheder, som hævdes at ligge til grund for forsinkelsen, og selve den forsinkelse, som har ramt bygningen af skibet. De oplysninger, Kommissionen har modtaget, herunder de oplysninger, som de italienske myndigheder fremsendte efter indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure, er derimod ret vage og omhandler katastrofernes virkninger generelt uden at påvise disse begivenheders nøjagtige indvirkning på værftets arbejdsprogram og på bygningen af det pågældende skib.
  Kommissionen påpeger, at den på trods af sine udtrykkelige anmodninger om oplysninger og sin betydelige forlængelse af svarfristerne, ikke har modtaget udførlige oplysninger om disse katastrofers virkninger for værftets arbejdsprogram i almindelighed eller om den præcise årsagsforbindelse med hensyn til det specifikke arbejdsprogram vedrørende skib C.180 (ex C.173). De italienske myndigheder har nemlig fremsendt kopi af de breve, hvorved de virksomheder, der leverer materialer og tjenester til værftet, ophævede deres respektive kontrakter. De har dog ikke beskrevet årsagsforbindelsen i detaljer eller præciseret den deraf følgende forsinkelse i værftets arbejdsprogram og i bygningen af skib C.180 (ex C.173) for at begrunde anmodningen om en 10-måneders forlængelse af leveringsfristen. |
| --- | --- |

(iii)

De naturkatastrofer, som ramte Molise-regionen, hvor værftet ligger

Det må erkendes, at jordskælv, oversvømmelser og andre »tilfælde af force majeure« generelt betragtes som en acceptabel begrundelse. Det må ligeledes erkendes, at disse begivenheder har påvirket aktiviteterne i Molise-regionen — hvad der også fremgår af, at ministerpræsidenten erklærede undtagelsestilstand — og muligvis hele værftets virksomhed.

I henhold til skibsbygningsforordningen er forlængelsen af den treårige leveringsfrist en undtagelse fra de normale regler for godkendelse af kontraktbetinget driftsstøtte, der igen er en undtagelse fra Fællesskabets statsstøtteregler. Det princip, at undtagelsesbestemmelserne skal fortolkes strengt, betyder derfor, at der skal påvises en direkte årsagsforbindelse mellem de omstændigheder, som hævdes at ligge til grund for forsinkelsen, og selve den forsinkelse, som har ramt bygningen af skibet. De oplysninger, Kommissionen har modtaget, herunder de oplysninger, som de italienske myndigheder fremsendte efter indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure, er derimod ret vage og omhandler katastrofernes virkninger generelt uden at påvise disse begivenheders nøjagtige indvirkning på værftets arbejdsprogram og på bygningen af det pågældende skib.

Kommissionen påpeger, at den på trods af sine udtrykkelige anmodninger om oplysninger og sin betydelige forlængelse af svarfristerne, ikke har modtaget udførlige oplysninger om disse katastrofers virkninger for værftets arbejdsprogram i almindelighed eller om den præcise årsagsforbindelse med hensyn til det specifikke arbejdsprogram vedrørende skib C.180 (ex C.173). De italienske myndigheder har nemlig fremsendt kopi af de breve, hvorved de virksomheder, der leverer materialer og tjenester til værftet, ophævede deres respektive kontrakter. De har dog ikke beskrevet årsagsforbindelsen i detaljer eller præciseret den deraf følgende forsinkelse i værftets arbejdsprogram og i bygningen af skib C.180 (ex C.173) for at begrunde anmodningen om en 10-måneders forlængelse af leveringsfristen.

| (23) | På denne baggrund mener Kommissionen ikke, at de ekstraordinære omstændigheder, der er beskrevet ovenfor, har påvirket arbejdsprogrammet for det pågældende skib i en sådan grad, at det berettiger til en forlængelse af leveringsfristen på 10 måneder. De grunde, der er anført i punkt (i), (ii) og (iii), kan derfor ikke accepteres. |
| --- | --- |

(23)

På denne baggrund mener Kommissionen ikke, at de ekstraordinære omstændigheder, der er beskrevet ovenfor, har påvirket arbejdsprogrammet for det pågældende skib i en sådan grad, at det berettiger til en forlængelse af leveringsfristen på 10 måneder. De grunde, der er anført i punkt (i), (ii) og (iii), kan derfor ikke accepteres.

| (24) | I betragtning af at der ikke er fremlagt væsentlige beviser, kan forlængelsen ikke tillades på grundlag af de anførte forhold.






  (iv) | Midlertidig indstilling af arbejdet på skib C.180 (ex C.173) i 2004

  Kommissionen bemærker desuden, at de italienske myndigheder har meddelt, at skib C.180 (ex C.173) var færdigbygget for 66 % vedkommende, men at arbejdet var blevet indstillet og skibet søsat i august 2004. De mente derfor, at forlængelsen på 10 måneder skulle løbe fra det tidspunkt, hvor Kommissionen ved beslutning godkendte den ønskede forlængelse.
  For det første kan de italienske myndigheders anmodning om, at forlængelsen på 10 måneder løber fra det tidspunkt, hvor Kommissionen træffer beslutning, ikke betragtes som forenelig med skibsbygningsforordningen, fordi dette ville medføre yderligere uberettigede forsinkelser. Det skal bemærkes, at beslutningen om at indstille bygningen af skibet, er taget af værftet under eget ansvar, og at dette har medført en yderligere forsinkelse, som ikke kan begrundes i henhold til skibsbygningsforordningen.
  For det andet påpeger Kommissionen, at skib C.180 (ex C.173) ifølge anmeldelsen skulle leveres inden den 31.10.2004. Med hensyn til de italienske myndigheders anmodning om, at forlængelsen på 10 måneder løber fra det tidspunkt, hvor Kommissionen træffer beslutning, er det dog klart, at værftet ikke en gang ville have kunnet levere skibet inden for den 10-måneders forlængelse, det oprindeligt havde anmodet om, i betragtning af at det søsatte det ikke færdigbyggede skib C.180 (ex C.173) i august 2004.
  De italienske myndigheders anmodning må derfor afvises på grund af den uberettigede indstilling af arbejdet, der skete i 2004. |
| --- | --- | --- |

(24)

I betragtning af at der ikke er fremlagt væsentlige beviser, kan forlængelsen ikke tillades på grundlag af de anførte forhold.

(iv)

Midlertidig indstilling af arbejdet på skib C.180 (ex C.173) i 2004

Kommissionen bemærker desuden, at de italienske myndigheder har meddelt, at skib C.180 (ex C.173) var færdigbygget for 66 % vedkommende, men at arbejdet var blevet indstillet og skibet søsat i august 2004. De mente derfor, at forlængelsen på 10 måneder skulle løbe fra det tidspunkt, hvor Kommissionen ved beslutning godkendte den ønskede forlængelse.

For det første kan de italienske myndigheders anmodning om, at forlængelsen på 10 måneder løber fra det tidspunkt, hvor Kommissionen træffer beslutning, ikke betragtes som forenelig med skibsbygningsforordningen, fordi dette ville medføre yderligere uberettigede forsinkelser. Det skal bemærkes, at beslutningen om at indstille bygningen af skibet, er taget af værftet under eget ansvar, og at dette har medført en yderligere forsinkelse, som ikke kan begrundes i henhold til skibsbygningsforordningen.

For det andet påpeger Kommissionen, at skib C.180 (ex C.173) ifølge anmeldelsen skulle leveres inden den 31.10.2004. Med hensyn til de italienske myndigheders anmodning om, at forlængelsen på 10 måneder løber fra det tidspunkt, hvor Kommissionen træffer beslutning, er det dog klart, at værftet ikke en gang ville have kunnet levere skibet inden for den 10-måneders forlængelse, det oprindeligt havde anmodet om, i betragtning af at det søsatte det ikke færdigbyggede skib C.180 (ex C.173) i august 2004.

De italienske myndigheders anmodning må derfor afvises på grund af den uberettigede indstilling af arbejdet, der skete i 2004.

| (25) | På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at den pågældende foranstaltning skal betragtes som statsstøtte efter traktatens artikel 87, stk. 1. De oplysninger, som de italienske myndigheder har givet, også som led i den formelle undersøgelsesprocedure, har bekræftet Kommissionens tvivl om, at de årsager, der er angivet til forsinkelserne i den foreliggende sag, ikke opfylder kravene i skibsbygningsforordningens artikel 3, stk. 2, andet afsnit, og at den pågældende foranstaltning derfor ikke er forenelig med fællesmarkedet efter traktatens artikel 87, stk. 3, litra e) - |
| --- | --- |

(25)

På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at den pågældende foranstaltning skal betragtes som statsstøtte efter traktatens artikel 87, stk. 1. De oplysninger, som de italienske myndigheder har givet, også som led i den formelle undersøgelsesprocedure, har bekræftet Kommissionens tvivl om, at de årsager, der er angivet til forsinkelserne i den foreliggende sag, ikke opfylder kravene i skibsbygningsforordningens artikel 3, stk. 2, andet afsnit, og at den pågældende foranstaltning derfor ikke er forenelig med fællesmarkedet efter traktatens artikel 87, stk. 3, litra e) -

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Den leveringsfrist på tre år, der er fastsat i artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1540/98, kan ikke forlænges for skib C.180 (ex C.173), der bygges af Cantieri Navali Termoli S.p.A.

Der må derfor ikke ydes kontraktbetinget driftsstøtte i forbindelse med dette skib.

Artikel 2

Italien underretter senest to måneder efter meddelelsen af denne beslutning Kommissionen om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at efterkomme beslutningen.

Artikel 3

Denne beslutning er rettet til Den Italienske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 4. juli 2006.

På Kommissionens vegne

Neelie KROES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  Se fodnote 1.

1

(2)  Se fodnote 2.

2

(3)  Fra 2000 til 2004 tegnede Marnavis ordrer sig for ca. 43 % af Cantieri Navali Termolis omsætning; i den foregående periode 1995-1999 var den tilsvarende andel af omsætningen næsten lig nul.

3

(4)  Værftet er en meget lille virksomhed med 51 ansatte.

4

(5)  De italienske myndigheder præciserer, at Kommissionens henvisning til Clarkson-rapporten i fodnote 11 i beslutningen om indledning af proceduren er unøjagtig, fordi den angiver november 2003 i stedet for oktober 2003.

5

(6)  Clarkson »Shipping Review & Outlook« fra efteråret 2003, s. 7-44 og s. 127; Clarkson »Review of Tanker/Chemical/Small LPG Markets and Newbuilding Investment over 2001 and onwards«, oktober 2003, s. 17-20.

6

(7)  Der er tale om skibene C.173 og C.180.

7

(8)  Især med hensyn til antallet af tanke og deres størrelse samt skibets længde og bredde.

8

(9)  De italienske myndigheder har meddelt, at disse ændringer vedrørte både det oprindelige C.173 og C.180 (ex C.173), og at de var aftalt mellem rederiet og værftet, inden kontrakten blev stillet i bero i 2001, efter Novamars brev af februar 2001, hvor det blev meddelt, at begge skibe kunne ændres. De italienske myndigheder erklærede desuden, at arbejdet på det ændrede skib C.180 (ex C.173) allerede var i gang, inden tillægget til kontrakten blev formelt vedtaget i december 2003.

9

(10)  Ifølge de italienske myndigheders fortolkning af Kommissionens beslutning nr. 691/2003 af 9.7.2003 og nr. 727/1993 af 21.12.1993 gør skibstypen og de pågældende ændringer det berettiget at forlænge leveringsfristen på grund af skibets »komplicerede tekniske karakter«, som Kommissionen har accepteret i disse beslutninger.

10

(11)  Kommissionens beslutning C(2004) 3344 def. cor. af 8. september 2004 vedrørende sag N 147/2004.

11

(12)  Der er tale om delsystemer til skroget, trækonstruktioner og aptering af skibet, levering af rustfri stålplader, levering og installation af elektriske anlæg samt konsulenttjenester i forbindelse med ændring af skib C.173 — senere omdøbt til C.180 — med henblik på at øge dets kapacitet og kraft.

12

(13)  Som følge af ophævelsen af disse kontrakter var værftet nødsaget til at påberåbe sig force majeure-klausulen over for rederiet, hvilket fik sidstnævnte til at beslutte at opgive bygningen af et af de to skibe, det havde bestilt hos værftet.

13

(14)  EUT C 317 af 30.12.2003, s. 11.

14

(15)  Jf. sag N 99/02 (EFT C 262 af 29.10.2002), Odense Skibsværft — Udvidelse af leveringsfrist for to skibe (Danmark).

15

(16)  »Review of Tanker/Chemical/Small LPG Markets & Newbuilding Investment over 2001 and onwards«, Clarkson Research, november 2003, s. 19-20.

16

---

| 28.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 383/61 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 383/61

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 19. juli 2006

om den foranstaltning som Nederlandene har iværksat til fordel for VAOP

(meddelt under nummer C(2006) 3224)

(Kun den nederlandske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2006/949/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (1) og under hensyntagen til disse bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

| (1) | Ved brev af 12. juni 2002, der blev registreret den 17. juni 2002, modtog Kommissionen en klage over fire angiveligt ulovlige støtteforanstaltninger til fordel for Vereniging van Aanbieders van Oud Papier (forening for udbydere af gammelt papir), i det følgende benævnt VAOP; det drejer sig om en delvis fritagelse for selskabsbeskatning og merværdiafgift, et lån ydet af Bank Nederlandse Gemeenten (de nederlandske kommuners bank), i det følgende benævnt BNG, samt et efterstillet lån fra enkelte kommuner. Ved brev af hhv. 30. juli 2002 og 6. december 2002 anmodede Kommissionen de nederlandske myndigheder om yderligere oplysninger, som den modtog ved brev af hhv. 10. oktober 2002 og 10. februar 2003. Den 29. april 2003 fandt der et møde sted mellem klageren og Kommissionens tjenestegrene. Ved brev af 5. maj 2003 meddelte klageren Kommissionen, at han havde til hensigt at søge at få flere oplysninger fra de nederlandske myndigheder, og at han på grundlag heraf efterfølgende ville fokusere sin klage på nogle nærmere bestemte foranstaltninger. |
| --- | --- |

(1)

Ved brev af 12. juni 2002, der blev registreret den 17. juni 2002, modtog Kommissionen en klage over fire angiveligt ulovlige støtteforanstaltninger til fordel for Vereniging van Aanbieders van Oud Papier (forening for udbydere af gammelt papir), i det følgende benævnt VAOP; det drejer sig om en delvis fritagelse for selskabsbeskatning og merværdiafgift, et lån ydet af Bank Nederlandse Gemeenten (de nederlandske kommuners bank), i det følgende benævnt BNG, samt et efterstillet lån fra enkelte kommuner. Ved brev af hhv. 30. juli 2002 og 6. december 2002 anmodede Kommissionen de nederlandske myndigheder om yderligere oplysninger, som den modtog ved brev af hhv. 10. oktober 2002 og 10. februar 2003. Den 29. april 2003 fandt der et møde sted mellem klageren og Kommissionens tjenestegrene. Ved brev af 5. maj 2003 meddelte klageren Kommissionen, at han havde til hensigt at søge at få flere oplysninger fra de nederlandske myndigheder, og at han på grundlag heraf efterfølgende ville fokusere sin klage på nogle nærmere bestemte foranstaltninger.

| (2) | Ved brev af 13. september 2004 fik klageren yderligere oplysninger og meddelte, at han ville begrænse klagen til BNG's lån til VAOP. På grundlag af disse nye oplysninger anmodede Kommissionen ved brev af 21. oktober 2004 Nederlandene om yderligere oplysninger, som den modtog den 17. december 2004. Den 3. maj 2005 meddelte Kommissionen Nederlandene, at den havde besluttet at indlede proceduren i traktatens artikel 88, stk. 2, over for det lån, som BNG havde ydet, og det lån, som de deltagende kommuner havde bevilget. |
| --- | --- |

(2)

Ved brev af 13. september 2004 fik klageren yderligere oplysninger og meddelte, at han ville begrænse klagen til BNG's lån til VAOP. På grundlag af disse nye oplysninger anmodede Kommissionen ved brev af 21. oktober 2004 Nederlandene om yderligere oplysninger, som den modtog den 17. december 2004. Den 3. maj 2005 meddelte Kommissionen Nederlandene, at den havde besluttet at indlede proceduren i traktatens artikel 88, stk. 2, over for det lån, som BNG havde ydet, og det lån, som de deltagende kommuner havde bevilget.

| (3) | Efter at de nederlandske myndigheder to gange have anmodet om at få forlænget fristen til at reagere på indledningen af proceduren, meddelte de endelig deres reaktion ved brev af 29. august 2005. Den 9. november anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger, som den modtog ved brev af 8. december 2005. Ved e-mail af 4. maj 2006 anmodede Kommissionen på ny om oplysninger. Denne mail blev besvaret ved brev af hhv. 2. juni 2006 og 19. juni 2006. |
| --- | --- |

(3)

Efter at de nederlandske myndigheder to gange have anmodet om at få forlænget fristen til at reagere på indledningen af proceduren, meddelte de endelig deres reaktion ved brev af 29. august 2005. Den 9. november anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger, som den modtog ved brev af 8. december 2005. Ved e-mail af 4. maj 2006 anmodede Kommissionen på ny om oplysninger. Denne mail blev besvaret ved brev af hhv. 2. juni 2006 og 19. juni 2006.

| (4) | Kommissionens beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure blev offentliggjort den 30. september i EUT (2). Den 28. oktober 2005 meddelte klageren sine bemærkninger om denne beslutning og anmodede Kommissionen om at tilføje ovennævnte breve af 12. juni 2002 og 13. september 2004 samt referatet af mødet den 29. april 2003 til disse bemærkninger og betragte brevene som en integrerende del heraf. Den ikke-fortrolige version af disse to breve blev sendt til Nederlandene den 24. november 2005; Nederlandene svarede ved brev af 16. december 2005. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure blev offentliggjort den 30. september i EUT (2). Den 28. oktober 2005 meddelte klageren sine bemærkninger om denne beslutning og anmodede Kommissionen om at tilføje ovennævnte breve af 12. juni 2002 og 13. september 2004 samt referatet af mødet den 29. april 2003 til disse bemærkninger og betragte brevene som en integrerende del heraf. Den ikke-fortrolige version af disse to breve blev sendt til Nederlandene den 24. november 2005; Nederlandene svarede ved brev af 16. december 2005.

| (5) | Ved brev af 28. oktober 2005 modtog Kommissionen bemærkninger til beslutningen om at indlede proceduren fra den påståede støttemodtager, VAOP, som i den forbindelse samtidig anmodede om et møde. Dette møde blev holdt den 31. januar 2006. Ved brev af 27. marts 2006 gav VAOP yderligere oplysninger i forlængelse af de bemærkninger, som var blevet fremsat på mødet. |
| --- | --- |

(5)

Ved brev af 28. oktober 2005 modtog Kommissionen bemærkninger til beslutningen om at indlede proceduren fra den påståede støttemodtager, VAOP, som i den forbindelse samtidig anmodede om et møde. Dette møde blev holdt den 31. januar 2006. Ved brev af 27. marts 2006 gav VAOP yderligere oplysninger i forlængelse af de bemærkninger, som var blevet fremsat på mødet.

2.   BESKRIVELSE

2.1.   Støttemodtageren

| (6) | VAOP blev oprettet af en række nederlandske kommuner i begyndelsen af halvfemserne. Det er en kooperativ forening uden gevinst for øje og med begrænset ansvar, som tilbyder bestemte tjenester til sine medlemmer på så gunstige vilkår som muligt. VAOP's målsætning er mere konkret at sikre en optimal indsamling, første bearbejdning (sortering/presning) og salg af papiraffald, der stammer fra de deltagende kommuner, som er medlemmer af foreningen. Disse aktiviteter blev senere udvidet til indsamling af glasaffald og andet affald til genbrug. |
| --- | --- |

(6)

VAOP blev oprettet af en række nederlandske kommuner i begyndelsen af halvfemserne. Det er en kooperativ forening uden gevinst for øje og med begrænset ansvar, som tilbyder bestemte tjenester til sine medlemmer på så gunstige vilkår som muligt. VAOP's målsætning er mere konkret at sikre en optimal indsamling, første bearbejdning (sortering/presning) og salg af papiraffald, der stammer fra de deltagende kommuner, som er medlemmer af foreningen. Disse aktiviteter blev senere udvidet til indsamling af glasaffald og andet affald til genbrug.

| (7) | VAOP er ikke nogen fuldt ud vertikalt integreret virksomhed. Den organiserer udelukkende de nævnte aktiviteter for sine medlemmer og udliciterer for det meste de operationelle aktiviteter, såsom transport af affald, til andre virksomheder. Derfor havde foreningen i 2002 kun 20 ansatte og en omsætning på 27,5 mio. EUR. VAOP sender regningen for indsamlingen og den første bearbejdning af affaldet til genbrug, som stammer fra foreningens område, videre til de lokale myndigheder og overdrager dem til gengæld indtægterne fra salget af genbrugsaffaldet til producenterne af genbrugsprodukter (f.eks. genbrugspapir). |
| --- | --- |

(7)

VAOP er ikke nogen fuldt ud vertikalt integreret virksomhed. Den organiserer udelukkende de nævnte aktiviteter for sine medlemmer og udliciterer for det meste de operationelle aktiviteter, såsom transport af affald, til andre virksomheder. Derfor havde foreningen i 2002 kun 20 ansatte og en omsætning på 27,5 mio. EUR. VAOP sender regningen for indsamlingen og den første bearbejdning af affaldet til genbrug, som stammer fra foreningens område, videre til de lokale myndigheder og overdrager dem til gengæld indtægterne fra salget af genbrugsaffaldet til producenterne af genbrugsprodukter (f.eks. genbrugspapir).

| (8) | VAOP betragtes af de nederlandske skattemyndigheder ikke som en offentlig myndighed. |
| --- | --- |

(8)

VAOP betragtes af de nederlandske skattemyndigheder ikke som en offentlig myndighed.

| (9) | Den første enhed, der blev oprettet, var den kooperative forening med begrænset ansvar, Coöperative Vereniging VAOP B.V. I årenes løb har dette moderselskab oprettet forskellige datterselskaber, hvor det har lagt den operationelle del af sine aktiviteter. Disse datterselskaber er alle anpartsselskaber. Kommissionen skal undersøge alle disse virksomheder som en koncern, der udgør en enkelt økonomisk enhed (»VAOP«), fordi moderselskabet har flertalsinteresser i alle datterselskaberne. Datterselskaberne er medtaget i moderselskabets konsoliderede årsregnskab. Desuden har BNG, som er VAOP's største kreditor, kun indgået en låneoverenskomst med hele koncernen og ikke med de enkelte selskaber, selv om der i denne overenskomst er fastlagt kreditlinjer for nogle af datterselskaberne. Endelig er der i overenskomsten tale om gensidige garantier mellem de forskellige selskaber i koncernen: Hvert selskab hæfter over for BNG for gælden i de andre selskaber i koncernen. |
| --- | --- |

(9)

Den første enhed, der blev oprettet, var den kooperative forening med begrænset ansvar, Coöperative Vereniging VAOP B.V. I årenes løb har dette moderselskab oprettet forskellige datterselskaber, hvor det har lagt den operationelle del af sine aktiviteter. Disse datterselskaber er alle anpartsselskaber. Kommissionen skal undersøge alle disse virksomheder som en koncern, der udgør en enkelt økonomisk enhed (»VAOP«), fordi moderselskabet har flertalsinteresser i alle datterselskaberne. Datterselskaberne er medtaget i moderselskabets konsoliderede årsregnskab. Desuden har BNG, som er VAOP's største kreditor, kun indgået en låneoverenskomst med hele koncernen og ikke med de enkelte selskaber, selv om der i denne overenskomst er fastlagt kreditlinjer for nogle af datterselskaberne. Endelig er der i overenskomsten tale om gensidige garantier mellem de forskellige selskaber i koncernen: Hvert selskab hæfter over for BNG for gælden i de andre selskaber i koncernen.

2.2.   Markedet

| (10) | VAOP's aktiviteter var i kraftig vækst i halvfemserne. Foreningens markedsandel nåede i de første år af dette årti op på 25-30 % af det nederlandske marked for indsamling af gammelt papir. VAOP er desuden en vigtig aktør på markedet for bearbejdning af papiraffald (sortering/presning). Desuden gik VAOP ind på det nederlandske marked for indsamling af glasaffald, hvor virksomheden er blevet en af de førende på markedet. Nogle virksomheder, der er aktive på dette marked, er datterselskaber af udenlandske virksomheder. |
| --- | --- |

(10)

VAOP's aktiviteter var i kraftig vækst i halvfemserne. Foreningens markedsandel nåede i de første år af dette årti op på 25-30 % af det nederlandske marked for indsamling af gammelt papir. VAOP er desuden en vigtig aktør på markedet for bearbejdning af papiraffald (sortering/presning). Desuden gik VAOP ind på det nederlandske marked for indsamling af glasaffald, hvor virksomheden er blevet en af de førende på markedet. Nogle virksomheder, der er aktive på dette marked, er datterselskaber af udenlandske virksomheder.

| (11) | Skønt de lokale myndigheder i Nederlandene ved lov er forpligtede til at foretage selektiv indsamling af papiraffald og tilbyde det til genbrug på markedet, er der ingen regler for, hvordan disse aktiviteter skal tilrettelægges. Derfor afholder de fleste nederlandske kommuner licitationsprocedurer, hvor disse aktiviteter udbydes i licitation. I forbindelse med disse licitationer indgik VAOP i direkte konkurrence med virksomheder i den private sektor, som også tilbød disse tjenester (3). VAOP forsøger tillige at hverve nye medlemmer ved at henvende sig til kommuner og foreslå dem at slutte sig til foreningen. I disse tilfælde kan det siges, at VAOP konkurrerer med virksomheder i den private sektor, som prøver at hverve de samme kunder (4). |
| --- | --- |

(11)

Skønt de lokale myndigheder i Nederlandene ved lov er forpligtede til at foretage selektiv indsamling af papiraffald og tilbyde det til genbrug på markedet, er der ingen regler for, hvordan disse aktiviteter skal tilrettelægges. Derfor afholder de fleste nederlandske kommuner licitationsprocedurer, hvor disse aktiviteter udbydes i licitation. I forbindelse med disse licitationer indgik VAOP i direkte konkurrence med virksomheder i den private sektor, som også tilbød disse tjenester (3). VAOP forsøger tillige at hverve nye medlemmer ved at henvende sig til kommuner og foreslå dem at slutte sig til foreningen. I disse tilfælde kan det siges, at VAOP konkurrerer med virksomheder i den private sektor, som prøver at hverve de samme kunder (4).

2.3.   De to foranstaltninger

| (12) | For det første bevilgede BNG i marts 1998 en kreditfacilitet til VAOP på 16,3 mio. NLG (7,4 mio. EUR) (»den første foranstaltning«). Den 31. december 1997 fremgik det af VAOP's konsoliderede balance, at egenkapitalen androg 0,8 mio. NLG (0,4 mio. EUR), og at den samlede balance beløb sig til 17,3 mio. NLG (7,9 mio. EUR). Et år senere, efter at lånet var ydet, androg egenkapitalen og den samlede balance henholdsvis 0,09 mio. NLG (0,04 mio. EUR) og 29,1 mio. NLG (13,2 mio. EUR). |
| --- | --- |

(12)

For det første bevilgede BNG i marts 1998 en kreditfacilitet til VAOP på 16,3 mio. NLG (7,4 mio. EUR) (»den første foranstaltning«). Den 31. december 1997 fremgik det af VAOP's konsoliderede balance, at egenkapitalen androg 0,8 mio. NLG (0,4 mio. EUR), og at den samlede balance beløb sig til 17,3 mio. NLG (7,9 mio. EUR). Et år senere, efter at lånet var ydet, androg egenkapitalen og den samlede balance henholdsvis 0,09 mio. NLG (0,04 mio. EUR) og 29,1 mio. NLG (13,2 mio. EUR).

| (13) | For det andet gik de lokale myndigheder i løbet af 2001 med til, at en del af VAOP's gæld til dem som leverandører af papiraffald blev konverteret til et lån på 3 mio. NLG (1,3 mio. EUR) (»den anden foranstaltning«). VAOP havde ved udgangen af år 2000 lidt store tab, efter at et af dets datterselskaber var gået konkurs. Den 31. december 2000 udviste VAOP's konsoliderede årsregnskab en negativ egenkapital på 3,4 mio. NLG (1,5 mio. EUR). Den samme dato udgjorde den samlede balance 32,1 mio. NLG (14,5 mio. EUR). I betragtning af, at VAOP's største kreditor, BNG, havde krævet sikkerhedsstillelse (panterettigheder) i næsten alle aktiver, kunne dette lån uden sikkerhedsstillelse betragtes som efterstillet (eller underordnet) i forhold til BNG's fordringer. Derfor betegnes det som et »efterstillet lån«. |
| --- | --- |

(13)

For det andet gik de lokale myndigheder i løbet af 2001 med til, at en del af VAOP's gæld til dem som leverandører af papiraffald blev konverteret til et lån på 3 mio. NLG (1,3 mio. EUR) (»den anden foranstaltning«). VAOP havde ved udgangen af år 2000 lidt store tab, efter at et af dets datterselskaber var gået konkurs. Den 31. december 2000 udviste VAOP's konsoliderede årsregnskab en negativ egenkapital på 3,4 mio. NLG (1,5 mio. EUR). Den samme dato udgjorde den samlede balance 32,1 mio. NLG (14,5 mio. EUR). I betragtning af, at VAOP's største kreditor, BNG, havde krævet sikkerhedsstillelse (panterettigheder) i næsten alle aktiver, kunne dette lån uden sikkerhedsstillelse betragtes som efterstillet (eller underordnet) i forhold til BNG's fordringer. Derfor betegnes det som et »efterstillet lån«.

3.   ÅRSAGERNE TIL AT INDLEDE DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE

| (14) | Kommissionen indledte den formelle undersøgelsesprocedure, fordi den tvivlede på, om en normal investor i en markedsøkonomi ville have gennemført den første foranstaltning. Kommissionen bemærkede, at VAOP på det tidspunkt næppe havde nogen egenkapital. Desuden forekom beløbet på det nye lån særlig stort i sammenligning med låntagerens samlede balance. Kort sagt ville risikoen ved dette lån have været for stor for en normal investor i en markedsøkonomi. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen indledte den formelle undersøgelsesprocedure, fordi den tvivlede på, om en normal investor i en markedsøkonomi ville have gennemført den første foranstaltning. Kommissionen bemærkede, at VAOP på det tidspunkt næppe havde nogen egenkapital. Desuden forekom beløbet på det nye lån særlig stort i sammenligning med låntagerens samlede balance. Kort sagt ville risikoen ved dette lån have været for stor for en normal investor i en markedsøkonomi.

| (15) | Hvad angår den anden foranstaltning, tvivlede Kommissionen på, at en kreditor, der opererer på normale markedsvilkår, ville være gået med til at konvertere sin fordring til et efterstillet lån af den type. Dette lån syntes nemlig at udgøre for stor en risiko, da virksomheden finansielt set havde det sløjt, og BNG havde fået panterettigheder i alle aktiver. Endelig stillede Kommissionen sig selv det spørgsmål, om ikke en kreditor i en markedsøkonomi ville have forlangt en højere rente. |
| --- | --- |

(15)

Hvad angår den anden foranstaltning, tvivlede Kommissionen på, at en kreditor, der opererer på normale markedsvilkår, ville være gået med til at konvertere sin fordring til et efterstillet lån af den type. Dette lån syntes nemlig at udgøre for stor en risiko, da virksomheden finansielt set havde det sløjt, og BNG havde fået panterettigheder i alle aktiver. Endelig stillede Kommissionen sig selv det spørgsmål, om ikke en kreditor i en markedsøkonomi ville have forlangt en højere rente.

| (16) | Derfor formodede Kommissionen, at de to foranstaltninger muligvis kunne betragtes som statsstøtte til VAOP og derfor var forbudt i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(16)

Derfor formodede Kommissionen, at de to foranstaltninger muligvis kunne betragtes som statsstøtte til VAOP og derfor var forbudt i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1.

4.   BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

| (17) | Kommissionen har modtaget følgende bemærkninger fra klageren. Hvad angår den første foranstaltning, forklarede han, at BNG's generelle politik og faste praksis er at tilbyde finansielle produkter til offentlige myndigheder og dertil knyttede institutioner på ikke-markedsøkonomiske vilkår. Dernæst analyserede han størrelsen af VAOP's egenkapital og konkluderede, at balancestrukturen langt fra var sund. Der var en betydelig mangel på egenkapital. Han henviste desuden til den store gæld. Under disse omstændigheder satte BNG's lån VAOP i stand til at udvide sine aktiviteter trods den manglende egenkapital, til og med til lavere omkostninger. Klageren mente, at en privat bank ikke burde have ydet et så risikofyldt lån, og at der derfor er tale om statsstøtte i den i traktatens artikel 87, stk. 1, anførte betydning. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen har modtaget følgende bemærkninger fra klageren. Hvad angår den første foranstaltning, forklarede han, at BNG's generelle politik og faste praksis er at tilbyde finansielle produkter til offentlige myndigheder og dertil knyttede institutioner på ikke-markedsøkonomiske vilkår. Dernæst analyserede han størrelsen af VAOP's egenkapital og konkluderede, at balancestrukturen langt fra var sund. Der var en betydelig mangel på egenkapital. Han henviste desuden til den store gæld. Under disse omstændigheder satte BNG's lån VAOP i stand til at udvide sine aktiviteter trods den manglende egenkapital, til og med til lavere omkostninger. Klageren mente, at en privat bank ikke burde have ydet et så risikofyldt lån, og at der derfor er tale om statsstøtte i den i traktatens artikel 87, stk. 1, anførte betydning.

| (18) | Klageren argumenterede desuden for, at BNG, i betragtning af, at VAOP's finansielle situation ikke var blevet forbedret i årenes løb, ikke burde have fortsat med at finansiere VAOP. |
| --- | --- |

(18)

Klageren argumenterede desuden for, at BNG, i betragtning af, at VAOP's finansielle situation ikke var blevet forbedret i årenes løb, ikke burde have fortsat med at finansiere VAOP.

| (19) | Hvad angår den anden foranstaltning, henviste klageren til, at dette efterstillede lån var yderst risikofyldt på baggrund af VAOP's store gæld, som i tilfælde af konkurs først skulle indfries. Afkastet på lånet var ikke tilstrækkeligt til at kompensere for den risiko. Lånet måtte derfor ligeledes siges at indeholde et element af statsstøtte. |
| --- | --- |

(19)

Hvad angår den anden foranstaltning, henviste klageren til, at dette efterstillede lån var yderst risikofyldt på baggrund af VAOP's store gæld, som i tilfælde af konkurs først skulle indfries. Afkastet på lånet var ikke tilstrækkeligt til at kompensere for den risiko. Lånet måtte derfor ligeledes siges at indeholde et element af statsstøtte.

| (20) | Kommissionen har modtaget følgende bemærkninger fra VAOP, den påståede støttemodtager. Med hensyn til den første foranstaltning anførte VAOP, at der var tale om en rent kommerciel transaktion, som var i overensstemmelse med princippet om investorer på det private marked. VAOP bemærkede, at man også havde haft kontakt med et antal private banker, som havde foreslået finansiering på vilkår, som ikke afveg meget fra dem, som BNG kunne tilbyde. VAOP fremsendte en kopi af et underskrevet finansieringstilbud fra [en privat bank] (5) fra den 7. januar 1998. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen har modtaget følgende bemærkninger fra VAOP, den påståede støttemodtager. Med hensyn til den første foranstaltning anførte VAOP, at der var tale om en rent kommerciel transaktion, som var i overensstemmelse med princippet om investorer på det private marked. VAOP bemærkede, at man også havde haft kontakt med et antal private banker, som havde foreslået finansiering på vilkår, som ikke afveg meget fra dem, som BNG kunne tilbyde. VAOP fremsendte en kopi af et underskrevet finansieringstilbud fra [en privat bank] (5) fra den 7. januar 1998.

| (21) | Med hensyn til den anden foranstaltning forklarede VAOP, at man ikke var forpligtet til at tage det såkaldte efterstillede lån fra kommunerne. På grundlag af sine vedtægter og sine leveringskontrakter med kommunerne kunne VAOP ikke forpligtes til at betale mere til leverandørerne af papiraffald, end virksomhedens likviditetsstilling tillod. Desuden havde VAOP ret til at pålægge sine medlemmer forpligtelser i form af et »årligt bidrag«, hvormed driftsomkostningerne kunne dækkes, eller som kunne betragtes som risikokapital. Ledelsen i VAOP havde besluttet at give de deltagende kommuner en fordring på VAOP, en mulighed, som også var medtaget i overenskomsten med kommunerne. |
| --- | --- |

(21)

Med hensyn til den anden foranstaltning forklarede VAOP, at man ikke var forpligtet til at tage det såkaldte efterstillede lån fra kommunerne. På grundlag af sine vedtægter og sine leveringskontrakter med kommunerne kunne VAOP ikke forpligtes til at betale mere til leverandørerne af papiraffald, end virksomhedens likviditetsstilling tillod. Desuden havde VAOP ret til at pålægge sine medlemmer forpligtelser i form af et »årligt bidrag«, hvormed driftsomkostningerne kunne dækkes, eller som kunne betragtes som risikokapital. Ledelsen i VAOP havde besluttet at give de deltagende kommuner en fordring på VAOP, en mulighed, som også var medtaget i overenskomsten med kommunerne.

5.   NEDERLANDENES BEMÆRKNINGER

| (22) | Med hensyn til den første foranstaltning forklarede Nederlandene, at BNG's bevilling af en kreditfacilitet ikke kunne tilskrives staten. De nederlandske myndigheder understregede, at BNG er et aktieselskab. De erkendte ganske vist, at aktierne i BNG ejes 100 % af staten, provinserne og de lokale myndigheder, og at nogle af medlemmerne af bestyrelsen udnævnes af disse myndigheder, men de gjorde samtidig opmærksom på, at denne bestyrelse ikke varetager bankens daglige kommercielle virksomhed, som ligger inden for ledelsens ansvarsområde. Vedtægterne indeholder ingen bestemmelser, hvorefter ledelsen i forbindelse med salg af finansielle produkter skal holde sig til instrukser fra bestyrelsen. Især skal det fremhæves, at der ikke var nogen bestemmelse om, at bestyrelsen skulle rådspørges eller give sin accept af lånebevillingen; dette var udelukkende ledelsens ansvar. Endelig understregede de nederlandske myndigheder, at der ikke var nogen andre elementer, der pegede i retning af, at denne specifikke transaktion kunne tilskrives myndighederne. |
| --- | --- |

(22)

Med hensyn til den første foranstaltning forklarede Nederlandene, at BNG's bevilling af en kreditfacilitet ikke kunne tilskrives staten. De nederlandske myndigheder understregede, at BNG er et aktieselskab. De erkendte ganske vist, at aktierne i BNG ejes 100 % af staten, provinserne og de lokale myndigheder, og at nogle af medlemmerne af bestyrelsen udnævnes af disse myndigheder, men de gjorde samtidig opmærksom på, at denne bestyrelse ikke varetager bankens daglige kommercielle virksomhed, som ligger inden for ledelsens ansvarsområde. Vedtægterne indeholder ingen bestemmelser, hvorefter ledelsen i forbindelse med salg af finansielle produkter skal holde sig til instrukser fra bestyrelsen. Især skal det fremhæves, at der ikke var nogen bestemmelse om, at bestyrelsen skulle rådspørges eller give sin accept af lånebevillingen; dette var udelukkende ledelsens ansvar. Endelig understregede de nederlandske myndigheder, at der ikke var nogen andre elementer, der pegede i retning af, at denne specifikke transaktion kunne tilskrives myndighederne.

| (23) | Nederlandene anførte tillige, at selv hvis lånet kunne tilskrives myndighederne, ville lånevilkårene kunne accepteres af en investor i en markedsøkonomi. De erkendte, at det ville være ønskeligt med en større egenkapital, men tabsrisikoen for BNG var begrænset på grund af de forskellige former for sikkerhedsstillelse, især den første sikkerhedsstillelse i form af panteret i VAOP's handelsfordringer, som skulle andrage 100 % af lånebeløbet. Desuden henviste de til, at lånet var bevilget på et tidspunkt, hvor virksomheden ikke befandt sig i vanskeligheder og havde lovende udsigter. Den meget alvorlige forringelse af den finansielle situation havde ikke kunnet forudses på daværende tidspunkt. |
| --- | --- |

(23)

Nederlandene anførte tillige, at selv hvis lånet kunne tilskrives myndighederne, ville lånevilkårene kunne accepteres af en investor i en markedsøkonomi. De erkendte, at det ville være ønskeligt med en større egenkapital, men tabsrisikoen for BNG var begrænset på grund af de forskellige former for sikkerhedsstillelse, især den første sikkerhedsstillelse i form af panteret i VAOP's handelsfordringer, som skulle andrage 100 % af lånebeløbet. Desuden henviste de til, at lånet var bevilget på et tidspunkt, hvor virksomheden ikke befandt sig i vanskeligheder og havde lovende udsigter. Den meget alvorlige forringelse af den finansielle situation havde ikke kunnet forudses på daværende tidspunkt.

| (24) | Hvad angår den anden foranstaltning, mindede Nederlandene om, at VAOP er en »organisation uden gevinst for øje«, som overdrager nettoprovenuet fra salg af affald til genbrug, som indsamles inden for medlemmernes område, til sine medlemmer. I begyndelsen af 2001 befandt VAOP sig i en prekær finansiel situation som følge af, at et af dets datterselskaber, som var virksom inden for genbrug af glas, gik konkurs, og VAOP besluttede derfor at undlade at udlodde en lille del af indtægterne fra salget af affald i 2001 til de deltagende kommuner (6), men i stedet at konvertere beløbet til et efterstillet lån med en løbetid på fem år. På daværende tidspunkt truede BNG med, at banken ikke uden supplerende kapital som dette efterstillede lån ville fortsætte med at finansiere VAOP, hvilket ville have ført til VAOP's konkurs. For det første forklarede Nederlandene, at VAOP på grundlag af sine vedtægter og aftalerne med de deltagende kommuner ikke var forpligtet til at udbetale dette beløb på 3 mio. NLG (1,3 mio. EUR) til de deltagende kommuner, fordi det oversteg de midler, som virksomheden havde til rådighed. Hvad dette beløb angår, besluttede VAOP alligevel at give kommunerne en fordring på virksomheden i form af et rentebærende lån. For det andet bemærkede Nederlandene, at konvertering af en del af virksomhedens fordringer til et lån ud fra de lokale myndigheders synspunkt var en gunstigere løsning end virksomhedens konkurs. Faktisk havde de lokale myndigheder på det tidspunkt fordringer på VAOP på 5,7 mio. NLG (2,59 mio. EUR), som ikke var dækket af sikkerhedsstillelse. De nederlandske myndigheder har beregnet, at kommunerne i forbindelse med en konkurs ville have fået dækning for ca. 1,2 mio. NLG (0,5 mio. EUR), således at de ville have lidt et nettotab på 4,5, mio. NLG (2,05 mio. EUR). De opførte sig derfor som kreditorer i en markedsøkonomi ved at gå med til en konvertering af et beløb på 3 mio. NLG (1,3 mio. EUR) i form af fordringer på VAOP til et lån, hvorved VAOP kunne fortsætte sine aktiviteter og være sikker på, at BNG fortsat ville yde finansiering. |
| --- | --- |

(24)

Hvad angår den anden foranstaltning, mindede Nederlandene om, at VAOP er en »organisation uden gevinst for øje«, som overdrager nettoprovenuet fra salg af affald til genbrug, som indsamles inden for medlemmernes område, til sine medlemmer. I begyndelsen af 2001 befandt VAOP sig i en prekær finansiel situation som følge af, at et af dets datterselskaber, som var virksom inden for genbrug af glas, gik konkurs, og VAOP besluttede derfor at undlade at udlodde en lille del af indtægterne fra salget af affald i 2001 til de deltagende kommuner (6), men i stedet at konvertere beløbet til et efterstillet lån med en løbetid på fem år. På daværende tidspunkt truede BNG med, at banken ikke uden supplerende kapital som dette efterstillede lån ville fortsætte med at finansiere VAOP, hvilket ville have ført til VAOP's konkurs. For det første forklarede Nederlandene, at VAOP på grundlag af sine vedtægter og aftalerne med de deltagende kommuner ikke var forpligtet til at udbetale dette beløb på 3 mio. NLG (1,3 mio. EUR) til de deltagende kommuner, fordi det oversteg de midler, som virksomheden havde til rådighed. Hvad dette beløb angår, besluttede VAOP alligevel at give kommunerne en fordring på virksomheden i form af et rentebærende lån. For det andet bemærkede Nederlandene, at konvertering af en del af virksomhedens fordringer til et lån ud fra de lokale myndigheders synspunkt var en gunstigere løsning end virksomhedens konkurs. Faktisk havde de lokale myndigheder på det tidspunkt fordringer på VAOP på 5,7 mio. NLG (2,59 mio. EUR), som ikke var dækket af sikkerhedsstillelse. De nederlandske myndigheder har beregnet, at kommunerne i forbindelse med en konkurs ville have fået dækning for ca. 1,2 mio. NLG (0,5 mio. EUR), således at de ville have lidt et nettotab på 4,5, mio. NLG (2,05 mio. EUR). De opførte sig derfor som kreditorer i en markedsøkonomi ved at gå med til en konvertering af et beløb på 3 mio. NLG (1,3 mio. EUR) i form af fordringer på VAOP til et lån, hvorved VAOP kunne fortsætte sine aktiviteter og være sikker på, at BNG fortsat ville yde finansiering.

6.   VURDERING

6.1.   Vurdering af, om der foreligger støtte?

| (25) | I henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«. |
| --- | --- |

(25)

I henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«.

| (26) | I henhold til Domstolen for De Europæiske Fællesskabers retspraksis (7)»(...) fremgår det af princippet om ligebehandling af offentlige og private virksomheder, at den kapital, som staten direkte eller indirekte indskyder i en virksomhed på vilkår, der svarer til normale markedsvilkår, ikke kan anses for statsstøtte (...). Der skal derfor, som det ligeledes fremgår af Domstolens faste praksis, foretages en vurdering af, om en privat investor af en størrelse, der kan sammenlignes med organer, som forestår forvaltningen af den offentlige sektor, under tilsvarende omstændigheder kunne tænkes at ville have indskudt en kapital af den omhandlede størrelse (...), navnlig under hensyn til de oplysninger, som var tilgængelige, og den forventede udvikling på datoen for kapitalindskuddet.« |
| --- | --- |

(26)

I henhold til Domstolen for De Europæiske Fællesskabers retspraksis (7)»(...) fremgår det af princippet om ligebehandling af offentlige og private virksomheder, at den kapital, som staten direkte eller indirekte indskyder i en virksomhed på vilkår, der svarer til normale markedsvilkår, ikke kan anses for statsstøtte (...). Der skal derfor, som det ligeledes fremgår af Domstolens faste praksis, foretages en vurdering af, om en privat investor af en størrelse, der kan sammenlignes med organer, som forestår forvaltningen af den offentlige sektor, under tilsvarende omstændigheder kunne tænkes at ville have indskudt en kapital af den omhandlede størrelse (...), navnlig under hensyn til de oplysninger, som var tilgængelige, og den forventede udvikling på datoen for kapitalindskuddet.«

| (27) | For at få fastlagt, om den af BNG indrømmede kreditfacilitet udgør støtte, skal Kommissionen derfor se på, om denne transaktion er i overensstemmelse med princippet om privat investor i en markedsøkonomi, som det forklares i Domstolens dom som nævnt ovenfor. |
| --- | --- |

(27)

For at få fastlagt, om den af BNG indrømmede kreditfacilitet udgør støtte, skal Kommissionen derfor se på, om denne transaktion er i overensstemmelse med princippet om privat investor i en markedsøkonomi, som det forklares i Domstolens dom som nævnt ovenfor.

| (28) | På Kommissionens opfordring har de nederlandske myndigheder ud over en kopi af aftalen om finansielle tjenesteydelser fra marts 1998 også sendt en kopi af BNG's interne dokumenter, der indeholder en beskrivelse af hvert enkelt trin i beslutningsprocessen, der førte til ydelse af dette lån til VAOP: forslaget fra regnskabsafdelingen den 21. januar 1998, udtalelsen fra den for kreditrisikovurderingen ansvarlige fra den 22. januar 1998 og kreditudvalgets positive beslutning af 26. januar 1998. Det fremgik heraf, at BNG havde indkredset og analyseret de risici, der var forbundet med det pågældende lån, herunder den meget begrænsede egenkapital. På grundlag af resultaterne af denne analyse gav BNG VAOP en lav kreditvurdering (»C-«). Som modvægt til de fastslåede risici besluttede BNG at opstille strenge betingelser og kræve omfattende sikkerhedsstillelse. BNG forlangte blandt andet af alle partnerne (VAOP og dennes datterselskaber), at de skulle hæfte solidarisk for koncernens andre medlemmers gæld (»solidarisk hæftelse for alle partnerne i aftalen om finansielle tjenesteydelser«). Det er værd at bemærke, at BNG samtidig fik tinglyst førsteprioritets panteret på VAOP's forskellige handelsfordringer. VAOP skulle forelægge en liste for BNG hver måned med en oversigt over panterettigheder på fordringer, hvis værdi skulle andrage mindst 100 % af det beløb, som banken havde ydet som lån. Kreditudvalget besluttede, at lånet kunne ydes, hvis disse forskellige betingelser og sikkerhedsstillelser til fordel for BNG blev medtaget i låneaftalen. Den nye låneoverenskomst omfattede samtidig et bestående lån på 5 mio. NLG (2,2 mio. EUR). Denne nye aftale øgede BNG's potentielle fordring på VAOP fra det bestående maksimum på 5 mio. NLG (2,2 mio. EUR) til 16,3 mio. NLG) (7,4 mio. EUR). Nettotilvæksten androg således 11,3 mio. NLG (5,1 mio. EUR). |
| --- | --- |

(28)

På Kommissionens opfordring har de nederlandske myndigheder ud over en kopi af aftalen om finansielle tjenesteydelser fra marts 1998 også sendt en kopi af BNG's interne dokumenter, der indeholder en beskrivelse af hvert enkelt trin i beslutningsprocessen, der førte til ydelse af dette lån til VAOP: forslaget fra regnskabsafdelingen den 21. januar 1998, udtalelsen fra den for kreditrisikovurderingen ansvarlige fra den 22. januar 1998 og kreditudvalgets positive beslutning af 26. januar 1998. Det fremgik heraf, at BNG havde indkredset og analyseret de risici, der var forbundet med det pågældende lån, herunder den meget begrænsede egenkapital. På grundlag af resultaterne af denne analyse gav BNG VAOP en lav kreditvurdering (»C-«). Som modvægt til de fastslåede risici besluttede BNG at opstille strenge betingelser og kræve omfattende sikkerhedsstillelse. BNG forlangte blandt andet af alle partnerne (VAOP og dennes datterselskaber), at de skulle hæfte solidarisk for koncernens andre medlemmers gæld (»solidarisk hæftelse for alle partnerne i aftalen om finansielle tjenesteydelser«). Det er værd at bemærke, at BNG samtidig fik tinglyst førsteprioritets panteret på VAOP's forskellige handelsfordringer. VAOP skulle forelægge en liste for BNG hver måned med en oversigt over panterettigheder på fordringer, hvis værdi skulle andrage mindst 100 % af det beløb, som banken havde ydet som lån. Kreditudvalget besluttede, at lånet kunne ydes, hvis disse forskellige betingelser og sikkerhedsstillelser til fordel for BNG blev medtaget i låneaftalen. Den nye låneoverenskomst omfattede samtidig et bestående lån på 5 mio. NLG (2,2 mio. EUR). Denne nye aftale øgede BNG's potentielle fordring på VAOP fra det bestående maksimum på 5 mio. NLG (2,2 mio. EUR) til 16,3 mio. NLG) (7,4 mio. EUR). Nettotilvæksten androg således 11,3 mio. NLG (5,1 mio. EUR).

| (29) | Disse dokumenter viser, at BNG på normal vis og i overensstemmelse med sine normale procedurer ydede lånet og krævede omfattende sikkerhedsstillelse i forbindelse hermed. |
| --- | --- |

(29)

Disse dokumenter viser, at BNG på normal vis og i overensstemmelse med sine normale procedurer ydede lånet og krævede omfattende sikkerhedsstillelse i forbindelse hermed.

| (30) | Samtidig fastslog Kommissionen, at [...] (8) i januar 1998 havde foreslået at yde VAOP et lån. Dette lån skulle ydes oveni den bestående facilitet fra BNG på 5 mio. NLG. Det finansieringsbeløb, som [...] havde tilbudt — 7,3 mio. NLG (3,3 mio. EUR) — er ganske vist lavere end den supplerende finansiering, som BNG i sidste ende kunne tilbyde (11,3 mio. NLG (5,1 mio. EUR)), men udgør dog en betydelig del heraf. Rentesatserne (125 og 150 basispoint), som [...] tilbød i sit lånetilbud, var lavere end de rentesatser, der gjaldt for virksomheder i vanskeligheder eller til tilvejebringelse af egenkapital. Det fremgår heraf, at der ikke var noget til hinder for, at en privat bank, i modsætning til den tvivl, som Kommissionen gav udtryk for i sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure, kunne gå med til at yde et betydeligt lån til VAOP til trods for denne virksomheds meget ringe egenkapital (9). |
| --- | --- |

(30)

Samtidig fastslog Kommissionen, at [...] (8) i januar 1998 havde foreslået at yde VAOP et lån. Dette lån skulle ydes oveni den bestående facilitet fra BNG på 5 mio. NLG. Det finansieringsbeløb, som [...] havde tilbudt — 7,3 mio. NLG (3,3 mio. EUR) — er ganske vist lavere end den supplerende finansiering, som BNG i sidste ende kunne tilbyde (11,3 mio. NLG (5,1 mio. EUR)), men udgør dog en betydelig del heraf. Rentesatserne (125 og 150 basispoint), som [...] tilbød i sit lånetilbud, var lavere end de rentesatser, der gjaldt for virksomheder i vanskeligheder eller til tilvejebringelse af egenkapital. Det fremgår heraf, at der ikke var noget til hinder for, at en privat bank, i modsætning til den tvivl, som Kommissionen gav udtryk for i sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure, kunne gå med til at yde et betydeligt lån til VAOP til trods for denne virksomheds meget ringe egenkapital (9).

| (31) | Kommissionen har sammenlignet rentesatsen for BNG-lånet med den rentesats, som [...] kunne tilbyde (10). Den af BNG beregnede rentesats ligger en smule lavere end [...]'s. For det første konstaterer Kommissionen imidlertid, at BNG havde (og stadig har) meget lave driftsomkostninger, meget lavere end [...] (11). For det andet indgik der i låneaftalen mellem BNG og VAOP forskellige stiftelsesomkostninger, som forfaldt til betaling, hvis VAOP i realiteten skulle gøre brug af bestemte lånefaciliteter. I [...]'s tilbud var der udtrykkeligt ikke forudset sådanne stiftelsesomkostninger. Endelig er det sandsynligt, at BNG på grund af [...]'s tilbud følte sig foranlediget til (inden for rammerne af sine retningslinjer for långivning og på betingelse af, at der blev givet omfattende garantier) selv at give det bedste tilbud for ikke at miste forretninger med en eksisterende kunde, som havde muligheder for at udvide sine aktiviteter, hvilket forekom at være en rimelig antagelse på daværende tidspunkt. På grundlag af det foregående konkluderer Kommissionen, at selv om BNG kunne tilbyde finansiering til en lavere rente end den, som en privat bank kunne tilbyde, handlede banken som en investor i en markedsøkonomi, da den ydede dette lån i 1998. Dette lån udgør derfor ikke statsstøtte i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen har sammenlignet rentesatsen for BNG-lånet med den rentesats, som [...] kunne tilbyde (10). Den af BNG beregnede rentesats ligger en smule lavere end [...]'s. For det første konstaterer Kommissionen imidlertid, at BNG havde (og stadig har) meget lave driftsomkostninger, meget lavere end [...] (11). For det andet indgik der i låneaftalen mellem BNG og VAOP forskellige stiftelsesomkostninger, som forfaldt til betaling, hvis VAOP i realiteten skulle gøre brug af bestemte lånefaciliteter. I [...]'s tilbud var der udtrykkeligt ikke forudset sådanne stiftelsesomkostninger. Endelig er det sandsynligt, at BNG på grund af [...]'s tilbud følte sig foranlediget til (inden for rammerne af sine retningslinjer for långivning og på betingelse af, at der blev givet omfattende garantier) selv at give det bedste tilbud for ikke at miste forretninger med en eksisterende kunde, som havde muligheder for at udvide sine aktiviteter, hvilket forekom at være en rimelig antagelse på daværende tidspunkt. På grundlag af det foregående konkluderer Kommissionen, at selv om BNG kunne tilbyde finansiering til en lavere rente end den, som en privat bank kunne tilbyde, handlede banken som en investor i en markedsøkonomi, da den ydede dette lån i 1998. Dette lån udgør derfor ikke statsstøtte i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1.

| (32) | Klageren hævdede også, at en kreditor i en markedsøkonomi ikke ville have fortsat med at tilbyde VAOP finansiering i de følgende år i betragtning af virksomhedens dårlige finansielle situation i de år. Derfor har Kommissionen undersøgt, hvordan BNG stillede sig til forringelsen af VAOP's finansielle situation. |
| --- | --- |

(32)

Klageren hævdede også, at en kreditor i en markedsøkonomi ikke ville have fortsat med at tilbyde VAOP finansiering i de følgende år i betragtning af virksomhedens dårlige finansielle situation i de år. Derfor har Kommissionen undersøgt, hvordan BNG stillede sig til forringelsen af VAOP's finansielle situation.

| (33) | I 1999, hvor VAOP Glas B.V.'s og REVA's finansielle situation blev forværret, udarbejdede BNG en ny aftale, som blev underskrevet i 1999. For det første blev garantierne udvidet med en panteret på inventar, anlæg og de øvrige driftsmidler. For det andet blev det aftalt, at den månedlige liste over krav, hvorpå der bestod en panteret, skulle underkastes en grundig undersøgelse. For det tredje kunne der ikke længere bevilges lån til investeringer i faste aktiver. Al finansiering skulle ske ved hjælp af korte lån, såkaldte »kasgeldtrekkingen«. For det fjerde blev prisen på kreditfaciliteten forhøjet. |
| --- | --- |

(33)

I 1999, hvor VAOP Glas B.V.'s og REVA's finansielle situation blev forværret, udarbejdede BNG en ny aftale, som blev underskrevet i 1999. For det første blev garantierne udvidet med en panteret på inventar, anlæg og de øvrige driftsmidler. For det andet blev det aftalt, at den månedlige liste over krav, hvorpå der bestod en panteret, skulle underkastes en grundig undersøgelse. For det tredje kunne der ikke længere bevilges lån til investeringer i faste aktiver. Al finansiering skulle ske ved hjælp af korte lån, såkaldte »kasgeldtrekkingen«. For det fjerde blev prisen på kreditfaciliteten forhøjet.

| (34) | Efterfølgende blev der efter REVA's konkurs i oktober 2000 udarbejdet en ny aftale, som blev undertegnet den 19. januar 2001. Kreditfaciliteten blev sat ned til 13,2 mio. NLG (6 mio. EUR) (det faktiske lånebeløb til VAOP androg på det tidspunkt 15,2 mio. NLG (6,9 mio. EUR)) og skulle sættes yderligere ned efter en bestemt tidsplan. Der ville blive beregnet en strafrente på 3 % på beløb, hvormed kreditlinjen eventuelt blev overskredet. Samtidig blev garantierne yderligere udvidet. BNG beregnede på basis af likvidationsværdien af VAOP's aktiver, at bankens tab næsten ville kunne nå op på 5,8 mio. NLG (2,6 mio. EUR) ud af dens samlede fordring på 15,2 mio. NLG (6,9 mio. EUR). I september 2002 blev der indgået en ny aftale, hvorved den tidligere tidsplan for begrænsningen af kreditfacilitetens omfang blev ændret. |
| --- | --- |

(34)

Efterfølgende blev der efter REVA's konkurs i oktober 2000 udarbejdet en ny aftale, som blev undertegnet den 19. januar 2001. Kreditfaciliteten blev sat ned til 13,2 mio. NLG (6 mio. EUR) (det faktiske lånebeløb til VAOP androg på det tidspunkt 15,2 mio. NLG (6,9 mio. EUR)) og skulle sættes yderligere ned efter en bestemt tidsplan. Der ville blive beregnet en strafrente på 3 % på beløb, hvormed kreditlinjen eventuelt blev overskredet. Samtidig blev garantierne yderligere udvidet. BNG beregnede på basis af likvidationsværdien af VAOP's aktiver, at bankens tab næsten ville kunne nå op på 5,8 mio. NLG (2,6 mio. EUR) ud af dens samlede fordring på 15,2 mio. NLG (6,9 mio. EUR). I september 2002 blev der indgået en ny aftale, hvorved den tidligere tidsplan for begrænsningen af kreditfacilitetens omfang blev ændret.

| (35) | På baggrund af denne beskrivelse forekommer det, at BNG ikke uden videre kunne indstille finansieringen af VAOP, ligesom banken heller ikke kunne kræve øjeblikkelig tilbagebetaling af lånebeløbet. Dette ville nemlig have forårsaget, at VAOP gik konkurs, og have ført til et betydeligt tab for BNG. På det tidspunkt foretog BNG en afvejning af det potentielle tab i forhold til muligheden for at få VAOP bragt på fode igen. I betragtning af stabiliteten i VAOP's kerneaktiviteter (papiraffald) og virksomhedens evne til at generere cash flow besluttede BNG ikke at lade virksomheden gå konkurs og fortsætte finansieringen. Kommissionen har ikke kunnet konstatere nogen klare fejl i denne bedømmelse og den heraf følgende beslutning. Klageren har ikke kunnet forelægge overbevisende oplysninger, hvoraf det fremgår, at denne beslutning ikke skulle have været acceptabel for en privat bank. |
| --- | --- |

(35)

På baggrund af denne beskrivelse forekommer det, at BNG ikke uden videre kunne indstille finansieringen af VAOP, ligesom banken heller ikke kunne kræve øjeblikkelig tilbagebetaling af lånebeløbet. Dette ville nemlig have forårsaget, at VAOP gik konkurs, og have ført til et betydeligt tab for BNG. På det tidspunkt foretog BNG en afvejning af det potentielle tab i forhold til muligheden for at få VAOP bragt på fode igen. I betragtning af stabiliteten i VAOP's kerneaktiviteter (papiraffald) og virksomhedens evne til at generere cash flow besluttede BNG ikke at lade virksomheden gå konkurs og fortsætte finansieringen. Kommissionen har ikke kunnet konstatere nogen klare fejl i denne bedømmelse og den heraf følgende beslutning. Klageren har ikke kunnet forelægge overbevisende oplysninger, hvoraf det fremgår, at denne beslutning ikke skulle have været acceptabel for en privat bank.

| (36) | Som konklusion er det Kommissionens opfattelse, at BNG ved sin handlemåde i denne sag har overholdt princippet om kreditor i en markedsøkonomi, og at der derfor ikke er tale om statsstøtte til VAOP. |
| --- | --- |

(36)

Som konklusion er det Kommissionens opfattelse, at BNG ved sin handlemåde i denne sag har overholdt princippet om kreditor i en markedsøkonomi, og at der derfor ikke er tale om statsstøtte til VAOP.

| (37) | Kommissionen vil ikke tage stilling til, om det af BNG ydede lån kan tilregnes staten, idet foranstaltningen, selv om den skulle kunne tilregnes staten, på grundlag af de foregående konklusioner jo ikke udgør statsstøtte. Desuden kan Kommissionen ikke tage stilling til spørgsmålet, om alle BNG's lån i andre sager er i overensstemmelse med princippet om privat investor i en markedsøkonomi, og udtaler sig derfor ikke herom. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionen vil ikke tage stilling til, om det af BNG ydede lån kan tilregnes staten, idet foranstaltningen, selv om den skulle kunne tilregnes staten, på grundlag af de foregående konklusioner jo ikke udgør statsstøtte. Desuden kan Kommissionen ikke tage stilling til spørgsmålet, om alle BNG's lån i andre sager er i overensstemmelse med princippet om privat investor i en markedsøkonomi, og udtaler sig derfor ikke herom.

| (38) | I begyndelsen af 2001 var VAOP ikke i stand til at tilbagebetale 3 mio. NLG (1,3 mio. EUR) til de deltagende kommuner, et beløb som VAOP skyldte disse som leverandører af papiraffald. VAOP rådede ikke over tilstrækkelig likviditet. Desuden krævede BNG en positiv garantiformue, defineret som egenkapital plus provisioner plus langfristede efterstillede lån som betingelse for at fortsætte med finansieringen af VAOP. Tilbagebetalingen af det beløb ville derfor have forårsaget virksomhedens konkurs. Kommissionen fastslår, at den vanskelige finansielle situation især skyldtes en enkelt begivenhed, nemlig REVA's konkurs i 2000. VAOP havde investeret i denne virksomhed, som beskæftigede sig med forarbejdning af glasaffald. |
| --- | --- |

(38)

I begyndelsen af 2001 var VAOP ikke i stand til at tilbagebetale 3 mio. NLG (1,3 mio. EUR) til de deltagende kommuner, et beløb som VAOP skyldte disse som leverandører af papiraffald. VAOP rådede ikke over tilstrækkelig likviditet. Desuden krævede BNG en positiv garantiformue, defineret som egenkapital plus provisioner plus langfristede efterstillede lån som betingelse for at fortsætte med finansieringen af VAOP. Tilbagebetalingen af det beløb ville derfor have forårsaget virksomhedens konkurs. Kommissionen fastslår, at den vanskelige finansielle situation især skyldtes en enkelt begivenhed, nemlig REVA's konkurs i 2000. VAOP havde investeret i denne virksomhed, som beskæftigede sig med forarbejdning af glasaffald.

| (39) | Kommissionen henviser til, at kommunerne havde nettofordringer på VAOP på 5,7 mio. NLG (2,6 mio. EUR) (12). I betragtning af, at disse fordringer ikke var dækket af garantier, fordi en anden vigtig kreditor (BNG) havde førsteprioritets panteret på betydelige aktiver. Derfor ville de lokale myndigheder ikke kunne have krævet fyldestgørelse af en stor del af deres fordringer, hvis VAOP var gået konkurs og havde skullet likvidere sine aktiver. Kommissionen har gennemgået den af de nederlandske myndigheder forelagte beregning. Denne lå for kreditorerne på den optimistiske side (13). Derfor er Kommissionen af den opfattelse, at kommunerne højst kunne have fået 1,2 mio. NLG (0,5 mio. EUR) hjem af ovennævnte samlede beløb på 5,7 mio. NLG (2,6 mio. EUR). Desuden ville dette beløb være blevet inddrevet med den betydelige forsinkelse, som er karakteristisk for en likvidationsprocedure. I stedet for at acceptere dette tab på 4,5 mio. NLG (2 mio. EUR) har medlemmerne foretrukket at konvertere et beløb på 3 mio. NLG (1,3 mio. EUR) i et rentebærende lån og kræve saldoen tilbagebetalt. Den anden option var derfor en gunstigere løsning. I sin beslutning om at indlede proceduren gav Kommissionen også udtryk for tvivl med hensyn til, om en investor i en markedsøkonomi, som går med til en sådan konvertering, ikke ville have forlangt en højere rente. Denne tvivl er fjernet. Kommissionen konstaterer nemlig, at kommunernes forhandlingsposition i forhold til BNG ikke var af en sådan art, at de kunne forlange en højere rente. En højere rente ville nemlig på længere sigt påvirke VAOP's evne til at tilbagebetale sit lån til BNG. Derfor ville BNG have kunnet modsætte sig en sådan anmodning fra kommunernes side ved at true med at lade VAOP gå konkurs, hvilket, som det er nævnt, ville have betydet et mindre gunstigt udfald for kommunerne. Desuden ville det, selv hvis kommunerne havde haft den nødvendige forhandlingsposition, ikke have været i deres interesse at forhøje renten, fordi dette ganske enkelt ville have øget VAOP's finansielle byrder i de fem følgende år. I betragtning af, at medlemmerne betaler VAOP for omkostningerne ved de præsterede tjenesteydelser, ville den højere rente, som de ville have kunnet få, være blevet udjævnet af de større bidrag, som de ville have været nødt til at betale til VAOP i denne periode. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen henviser til, at kommunerne havde nettofordringer på VAOP på 5,7 mio. NLG (2,6 mio. EUR) (12). I betragtning af, at disse fordringer ikke var dækket af garantier, fordi en anden vigtig kreditor (BNG) havde førsteprioritets panteret på betydelige aktiver. Derfor ville de lokale myndigheder ikke kunne have krævet fyldestgørelse af en stor del af deres fordringer, hvis VAOP var gået konkurs og havde skullet likvidere sine aktiver. Kommissionen har gennemgået den af de nederlandske myndigheder forelagte beregning. Denne lå for kreditorerne på den optimistiske side (13). Derfor er Kommissionen af den opfattelse, at kommunerne højst kunne have fået 1,2 mio. NLG (0,5 mio. EUR) hjem af ovennævnte samlede beløb på 5,7 mio. NLG (2,6 mio. EUR). Desuden ville dette beløb være blevet inddrevet med den betydelige forsinkelse, som er karakteristisk for en likvidationsprocedure. I stedet for at acceptere dette tab på 4,5 mio. NLG (2 mio. EUR) har medlemmerne foretrukket at konvertere et beløb på 3 mio. NLG (1,3 mio. EUR) i et rentebærende lån og kræve saldoen tilbagebetalt. Den anden option var derfor en gunstigere løsning. I sin beslutning om at indlede proceduren gav Kommissionen også udtryk for tvivl med hensyn til, om en investor i en markedsøkonomi, som går med til en sådan konvertering, ikke ville have forlangt en højere rente. Denne tvivl er fjernet. Kommissionen konstaterer nemlig, at kommunernes forhandlingsposition i forhold til BNG ikke var af en sådan art, at de kunne forlange en højere rente. En højere rente ville nemlig på længere sigt påvirke VAOP's evne til at tilbagebetale sit lån til BNG. Derfor ville BNG have kunnet modsætte sig en sådan anmodning fra kommunernes side ved at true med at lade VAOP gå konkurs, hvilket, som det er nævnt, ville have betydet et mindre gunstigt udfald for kommunerne. Desuden ville det, selv hvis kommunerne havde haft den nødvendige forhandlingsposition, ikke have været i deres interesse at forhøje renten, fordi dette ganske enkelt ville have øget VAOP's finansielle byrder i de fem følgende år. I betragtning af, at medlemmerne betaler VAOP for omkostningerne ved de præsterede tjenesteydelser, ville den højere rente, som de ville have kunnet få, være blevet udjævnet af de større bidrag, som de ville have været nødt til at betale til VAOP i denne periode.

| (40) | Det kan konkluderes, at konverteringen af de skyldige beløb til et efterstillet lån ikke efter traktatens artikel 87, stk. 1, kan betragtes som støtte, der er ydet af de lokale myndigheder til VAOP. |
| --- | --- |

(40)

Det kan konkluderes, at konverteringen af de skyldige beløb til et efterstillet lån ikke efter traktatens artikel 87, stk. 1, kan betragtes som støtte, der er ydet af de lokale myndigheder til VAOP.

7.   KONKLUSION

| (41) | På baggrund af det foregående konkluderer Kommissionen, at de to foranstaltninger ikke udgør støtte - |
| --- | --- |

(41)

På baggrund af det foregående konkluderer Kommissionen, at de to foranstaltninger ikke udgør støtte -

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

De foranstaltninger, som Nederlandene og Bank Nederlandse Gemeenten har gennemført til fordel for Vereniging van Aanbieders van Oud Papier, og som beløber sig til henholdsvis 3 mio. NLG (1,3 mio. EUR) og 16,3 mio. NLG (7,4 mio. EUR), udgør ikke støtte efter traktatens artikel 87, stk. 1.

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til Kongeriget Nederlandene.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. juli 2006

På Kommissionens vegne

Neelie KROES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT C 240 af 30.9.2005, s. 36.

1

(2)  Jf. fodnote 1.

2

(3)  VAOP har kun en gang deltaget med held i en sådan licitation. I de seneste år har VAOP besluttet ikke at deltage i sådanne licitationsprocedurer.

3

(4)  Sidstnævnte er muligvis mere vertikalt integreret end VAOP, men det betyder ikke, at de ikke konkurrerer med VAOP.

4

(5)  Er omfattet af tavshedspligten.

5

(6)  I 2000 udbetalte VAOP i alt 40,7 mio. NLG (18,5 mio. EUR) til de lokale myndigheder.

6

(7)  Dom af 8. maj 2003, forenede sager C-328/99 og C-399/00, Den Italienske Republik og SIM 2 Multimedia SpA mod Kommissionen, Sml. I-4035, præmis 37 og 38.

7

Den Italienske Republik og SIM 2 Multimedia SpA mod Kommissionen

(8)  Forretningshemmelighed

8

(9)  Som det allerede er nævnt, kan dette blandt andet forklares med de sikkerhedsstillelser, som den potentielle långiver råder over, og det faktum, at virksomheden på daværende tidspunkt blev betragtet som en vækstvirksomhed med stabile, omkostningsdækkende kerneaktiviteter.

9

(10)  Begge kreditfaciliteter omfatter forskellige typer lån. Kommissionen har foretaget en sammenligning af lånene med sådanne løbetider og betingelser.

10

(11)  I banksektoren måles niveauet for driftsomkostningerne ofte på grundlag af nøgletallet for omkostningseffektivitet, dvs. driftsomkostningerne divideret med de samlede indtægter. I 1997 havde den nederlandske afdeling af [...] en omkostningseffektivitet på 64,8 %. I 1998 og 1999 udgjorde dette henholdsvis 65,2 % og 62,9 % (kilde: [...]). BNG's nøgletal for omkostningseffektivitet udgjorde en tredjedel af disse tal, hvilket peger i retning af et meget lavt omkostningsniveau. Dette kan til dels forklares ved, at BNG ikke råder over et stort net af afdelinger.

11

nøgletal for omkostningseffektivitet

(12)  Den finansielle situation ved udgangen af 2000.

12

(13)  De nederlandske myndigheders beregning er optimistisk for kommunerne, bl.a. fordi omkostningerne til behandlingen af konkursboet ikke var fratrukket. Kommissionen bemærker, at BNG, der som finansielt foretagende har mere erfaring med sådanne beregninger, som allerede nævnt udviser større forsigtighed i vurderingen af spørgsmålet om, hvorvidt de likviderede aktiver dækker kreditorernes fordringer.

13

---

| 28.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 383/67 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 383/67

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 26 september 2006

om støtteforanstaltning Nr. C 49/2005 (ex N 233/2005) vedrørende Chemobudowa Kraków S.A.

(meddelt under nummer C(2006) 4214)

(Kun den polske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2006/950/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til sagen (1) i overensstemmelse med ovennævnte bestemmelser

og under hensyntagen til disse parters bemærkninger -

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

I.   PROCEDURE

| (1) | Den planlagte støtte til Chemobudowa Kraków S.A. (i det følgende benævnt »Chemobudowa Kraków« eller »modtageren«), en statsejet byggevirksomhed, blev anmeldt til Kommissionen ved skrivelse af 29. april 2005, registreret den 2. maj 2005. Den 20. juni 2005 anmodede Kommissionen Polen om at forelægge en række manglende dokumenter. Disse dokumenter blev fremsendt ved skrivelse af 9. august 2005, registreret den 11. august 2005. Kommissionen anmodede om yderligere oplysninger ved skrivelse af 15. september 2005, som besvaredes af Polen ved skrivelse af 26. oktober, registreret den 27. oktober 2005. |
| --- | --- |

(1)

Den planlagte støtte til Chemobudowa Kraków S.A. (i det følgende benævnt »Chemobudowa Kraków« eller »modtageren«), en statsejet byggevirksomhed, blev anmeldt til Kommissionen ved skrivelse af 29. april 2005, registreret den 2. maj 2005. Den 20. juni 2005 anmodede Kommissionen Polen om at forelægge en række manglende dokumenter. Disse dokumenter blev fremsendt ved skrivelse af 9. august 2005, registreret den 11. august 2005. Kommissionen anmodede om yderligere oplysninger ved skrivelse af 15. september 2005, som besvaredes af Polen ved skrivelse af 26. oktober, registreret den 27. oktober 2005.

| (2) | Den 21. december 2005 besluttede Kommissionen at indlede procedure efter traktatens artikel 88, stk. 2, vedrørende to anmeldte støtteforanstaltninger og to ikke anmeldte støtteforanstaltninger bevilget efter Polens tiltrædelse af EU, på grund af tvivl om deres forenelighed med fællesmarkedet. Kommissionens beslutning om at indlede procedure blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende den 28. juni 2006 (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger om støtteforanstaltningerne. Der er ikke fremkommet sådanne bemærkninger. |
| --- | --- |

(2)

Den 21. december 2005 besluttede Kommissionen at indlede procedure efter traktatens artikel 88, stk. 2, vedrørende to anmeldte støtteforanstaltninger og to ikke anmeldte støtteforanstaltninger bevilget efter Polens tiltrædelse af EU, på grund af tvivl om deres forenelighed med fællesmarkedet. Kommissionens beslutning om at indlede procedure blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende den 28. juni 2006 (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger om støtteforanstaltningerne. Der er ikke fremkommet sådanne bemærkninger.

| (3) | Ved skrivelse af 25. januar 2006, registreret den følgende dag, meddelte Polen Kommissionen, at den havde trukket sin anmeldelse tilbage. Ved skrivelse af 7. februar 2006 bad Kommissionen Polen fremsende sine bemærkninger vedrørende to statslige støtteforanstaltninger bevilget efter Polens tiltrædelse af EU uden forudgående anmeldelse til Kommissionen. Ved skrivelse af 7. marts 2006, registreret den 9. marts 2006, fremsatte Polen sine bemærkninger vedrørende de to støtteforanstaltninger og anmodede Kommissionen om at berigtige en række ukorrekte oplysninger i beslutningen om iværksættelse af proceduren efter traktatens artikel 88, stk. 2. Ved skrivelse af 12. september 2006, registreret den følgende dag, tilvejebragte Polen yderligere oplysninger vedrørende de to ovennævnte støtteforanstaltninger. |
| --- | --- |

(3)

Ved skrivelse af 25. januar 2006, registreret den følgende dag, meddelte Polen Kommissionen, at den havde trukket sin anmeldelse tilbage. Ved skrivelse af 7. februar 2006 bad Kommissionen Polen fremsende sine bemærkninger vedrørende to statslige støtteforanstaltninger bevilget efter Polens tiltrædelse af EU uden forudgående anmeldelse til Kommissionen. Ved skrivelse af 7. marts 2006, registreret den 9. marts 2006, fremsatte Polen sine bemærkninger vedrørende de to støtteforanstaltninger og anmodede Kommissionen om at berigtige en række ukorrekte oplysninger i beslutningen om iværksættelse af proceduren efter traktatens artikel 88, stk. 2. Ved skrivelse af 12. september 2006, registreret den følgende dag, tilvejebragte Polen yderligere oplysninger vedrørende de to ovennævnte støtteforanstaltninger.

II.   DETALJERET BESKRIVELSE

1.   Støttemodtageren

| (4) | Chemobudowa Kraków er en stor virksomhed, der blev grundlagt i 1949, og som i 2004 havde 919 ansatte, heraf 343 i udenlandske filialer (i Den Tjekkiske Republik og Tyskland). |
| --- | --- |

(4)

Chemobudowa Kraków er en stor virksomhed, der blev grundlagt i 1949, og som i 2004 havde 919 ansatte, heraf 343 i udenlandske filialer (i Den Tjekkiske Republik og Tyskland).

| (5) | Chemobudowa Kraków er moderselskab for Towarzystwo Budownictwa Społecznego Krak-System S.A. (»TBS«), hvor det ejer 78 % af aktierne. Virksomheden er aktiv inden for opførelse og udlejning af lejeboliger. Dens omsætning er ifølge de polske myndigheder ikke særligt høj. |
| --- | --- |

(5)

Chemobudowa Kraków er moderselskab for Towarzystwo Budownictwa Społecznego Krak-System S.A. (»TBS«), hvor det ejer 78 % af aktierne. Virksomheden er aktiv inden for opførelse og udlejning af lejeboliger. Dens omsætning er ifølge de polske myndigheder ikke særligt høj.

| (6) | Støttemodtageren har en markedsandel på 0,13 % af det samlede polske bygningsmarked. Virksomheden har filialer i Tyskland og Den Tjekkiske Republik, og 42 % af dens omsætning hidrører fra disse filialer. |
| --- | --- |

(6)

Støttemodtageren har en markedsandel på 0,13 % af det samlede polske bygningsmarked. Virksomheden har filialer i Tyskland og Den Tjekkiske Republik, og 42 % af dens omsætning hidrører fra disse filialer.

2.   Støtteforanstaltninger

| (7) | Polen har anmeldt, at det har til hensigt at bevilge to støtteforanstaltninger til omstrukturering af Chemobudowa Kraków. Støttemodtageren skulle indledningsvis modtage et lån på 10 mio. PLN (2,57 mio. EUR). Lånet skulle sikres ved hypoteksbelåning af ejendomme vurderet til 17,35 mio. PLN (ca. 4,46 mio. EUR). Desuden skulle Chemobudowa Kraków begunstiges ved udsættelse af betalinger til statens rehabiliteringsfond for handicappede (»Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych« — »PFRON«) og gennemførelse af disse betalinger i rater. De udsatte betalinger skulle andrage 693 000 PLN (ca. 178 000 EUR). |
| --- | --- |

(7)

Polen har anmeldt, at det har til hensigt at bevilge to støtteforanstaltninger til omstrukturering af Chemobudowa Kraków. Støttemodtageren skulle indledningsvis modtage et lån på 10 mio. PLN (2,57 mio. EUR). Lånet skulle sikres ved hypoteksbelåning af ejendomme vurderet til 17,35 mio. PLN (ca. 4,46 mio. EUR). Desuden skulle Chemobudowa Kraków begunstiges ved udsættelse af betalinger til statens rehabiliteringsfond for handicappede (»Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych« — »PFRON«) og gennemførelse af disse betalinger i rater. De udsatte betalinger skulle andrage 693 000 PLN (ca. 178 000 EUR).

| (8) | Ud over ovennævnte anmeldte foranstaltninger har Polen informeret Kommissionen om 18 støtteforanstaltninger til fordel for Chemobudowa Kraków bevilget mellem december 2001 og maj 2004. Ifølge de polske myndigheder andrager den nominelle værdi af disse foranstaltninger 8 511 mio. PLN (2,19 mio. EUR). Polen har anmodet om, at disse foranstaltninger ikke behandles som statsstøtte, idet Polen hævder, at en del af foranstaltningerne udgør støtte under de minimis-tærsklen, og resten opfylder det private investorprincip. Kommissionen konkluderede, at eftersom 2 af disse 18 foranstaltninger var bevilget efter Polens tiltrædelse af EU uden Kommissionens godkendelse, burde de behandles som mulige nye tilfælde af ulovlig støtte. |
| --- | --- |

(8)

Ud over ovennævnte anmeldte foranstaltninger har Polen informeret Kommissionen om 18 støtteforanstaltninger til fordel for Chemobudowa Kraków bevilget mellem december 2001 og maj 2004. Ifølge de polske myndigheder andrager den nominelle værdi af disse foranstaltninger 8 511 mio. PLN (2,19 mio. EUR). Polen har anmodet om, at disse foranstaltninger ikke behandles som statsstøtte, idet Polen hævder, at en del af foranstaltningerne udgør støtte under de minimis-tærsklen, og resten opfylder det private investorprincip. Kommissionen konkluderede, at eftersom 2 af disse 18 foranstaltninger var bevilget efter Polens tiltrædelse af EU uden Kommissionens godkendelse, burde de behandles som mulige nye tilfælde af ulovlig støtte.

| (9) | Den første støtteforanstaltning, der blev bevilget efter Polens tiltrædelse af EU, nærmere bestemt den 12 maj 2004, er en aftale om betaling i rater af gæld på 3,164 mio. PLN (0,81 mio. EUR) til den sociale sikringsfond (»Zakład Ubezpieczeń Społeczny« — i det følgende benævnt »ZUS«). Ifølge de polske myndigheder beløber støtten sig til 147 322 PLN (37 874 EUR). Allerede før Kommissionens beslutning om indledning af proceduren efter artikel 88, stk. 2, havde de polske myndigheder oplyst over for Kommissionen, at denne aftale var annulleret, eftersom Chemobudowa Kraków ikke opfyldte de relevante betingelser. Kommissionen var i tvivl om, hvorvidt modtageren havde overholdt ovennævnte gældsforpligtelser, og om hvorvidt en manglende håndhævelse af gældsforpligtelserne ikke udgjorde yderligere statsstøtte. |
| --- | --- |

(9)

Den første støtteforanstaltning, der blev bevilget efter Polens tiltrædelse af EU, nærmere bestemt den 12 maj 2004, er en aftale om betaling i rater af gæld på 3,164 mio. PLN (0,81 mio. EUR) til den sociale sikringsfond (»Zakład Ubezpieczeń Społeczny« — i det følgende benævnt »ZUS«). Ifølge de polske myndigheder beløber støtten sig til 147 322 PLN (37 874 EUR). Allerede før Kommissionens beslutning om indledning af proceduren efter artikel 88, stk. 2, havde de polske myndigheder oplyst over for Kommissionen, at denne aftale var annulleret, eftersom Chemobudowa Kraków ikke opfyldte de relevante betingelser. Kommissionen var i tvivl om, hvorvidt modtageren havde overholdt ovennævnte gældsforpligtelser, og om hvorvidt en manglende håndhævelse af gældsforpligtelserne ikke udgjorde yderligere statsstøtte.

| (10) | Den anden støtteforanstaltning efter Polens tiltrædelse af EU, der blev bevilget den 20. maj 2004 af ledelsen af skatteforvaltningen i Małopolska, bestod i en aftale om betaling i rater af en gæld på 280 000 PLN (71 979 EUR). |
| --- | --- |

(10)

Den anden støtteforanstaltning efter Polens tiltrædelse af EU, der blev bevilget den 20. maj 2004 af ledelsen af skatteforvaltningen i Małopolska, bestod i en aftale om betaling i rater af en gæld på 280 000 PLN (71 979 EUR).

3.   Begrundelse for indledning af proceduren

| (11) | Kommissionen ønskede at få klarlagt, om de atten ovennævnte foranstaltninger udgjorde statsstøtte, idet den for at kunne bedømme foreneligheden af de efter Polens tiltrædelse bevilgede støtteforanstaltninger med traktaten må tage alle støtteforanstaltninger for omstrukturering i betragtning, især med henblik på at bedømme, om støtten var begrænset til det absolutte minimum. Desuden blev to af de atten foranstaltninger bevilget efter Polens tiltrædelse af EU. Kommissionen har analyseret denne støtte i lyset af retningslinjerne for rednings- og omstruktureringsstøtte til kriseramte virksomheder fra 2004. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen ønskede at få klarlagt, om de atten ovennævnte foranstaltninger udgjorde statsstøtte, idet den for at kunne bedømme foreneligheden af de efter Polens tiltrædelse bevilgede støtteforanstaltninger med traktaten må tage alle støtteforanstaltninger for omstrukturering i betragtning, især med henblik på at bedømme, om støtten var begrænset til det absolutte minimum. Desuden blev to af de atten foranstaltninger bevilget efter Polens tiltrædelse af EU. Kommissionen har analyseret denne støtte i lyset af retningslinjerne for rednings- og omstruktureringsstøtte til kriseramte virksomheder fra 2004.

| (12) | Kommissionen besluttede at indlede procedure efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, fordi den ikke var forvisset om, at alle betingelserne for at godkende omstruktureringsstøtten var opfyldt, og i særdeleshed nærede tvivl om,






  — | at omstruktureringsplanen ville føre til en genoprettelse af støttemodtagerens levedygtighed på lang sigt, da der hovedsagelig var tale om en finansiel omstrukturering, |
| --- | --- | --- |

(12)

Kommissionen besluttede at indlede procedure efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, fordi den ikke var forvisset om, at alle betingelserne for at godkende omstruktureringsstøtten var opfyldt, og i særdeleshed nærede tvivl om,

—

at omstruktureringsplanen ville føre til en genoprettelse af støttemodtagerens levedygtighed på lang sigt, da der hovedsagelig var tale om en finansiel omstrukturering,

| — | at støttemodtageren selv ydede et betydeligt bidrag til dækning af omstruktureringsomkostningerne, eftersom Kommissionen manglede oplysninger herom, |
| --- | --- |

—

at støttemodtageren selv ydede et betydeligt bidrag til dækning af omstruktureringsomkostningerne, eftersom Kommissionen manglede oplysninger herom,

| — | at den støttemodtagende virksomhed var berettiget til omstruktureringsstøtte, da den i 2004 havde et driftsoverskud på 5,4 mio. PLN (1 388 mio. EUR). |
| --- | --- |

—

at den støttemodtagende virksomhed var berettiget til omstruktureringsstøtte, da den i 2004 havde et driftsoverskud på 5,4 mio. PLN (1 388 mio. EUR).

III.   BEMÆRKNINGER FRA DE POLSKE MYNDIGHEDER

| (13) | Ved skrivelse af 25. januar 2006 informerede Polen Kommissionen om sin tilbagetrækning af anmeldelsen af støtteforanstaltningerne omhandlet af punkt 7 ovenfor. |
| --- | --- |

(13)

Ved skrivelse af 25. januar 2006 informerede Polen Kommissionen om sin tilbagetrækning af anmeldelsen af støtteforanstaltningerne omhandlet af punkt 7 ovenfor.

| (14) | Med hensyn til de to støtteforanstaltninger bevilget efter Polens tiltrædelse af EU uden godkendelse fra Kommissionen har Polen fremført følgende. |
| --- | --- |

(14)

Med hensyn til de to støtteforanstaltninger bevilget efter Polens tiltrædelse af EU uden godkendelse fra Kommissionen har Polen fremført følgende.

| (15) | Med hensyn til den første støtteforanstaltning bevilget efter Polens tiltrædelse af EU, nærmere bestemt den 12. maj 2004, som er omhandlet af punkt 9 ovenfor, har Polen oplyst, at denne aftale blev annulleret, fordi Chemobudowa Kraków ikke opfyldte aftalens betingelser. Desuden havde virksomheden betalt al sin gæld med renter. |
| --- | --- |

(15)

Med hensyn til den første støtteforanstaltning bevilget efter Polens tiltrædelse af EU, nærmere bestemt den 12. maj 2004, som er omhandlet af punkt 9 ovenfor, har Polen oplyst, at denne aftale blev annulleret, fordi Chemobudowa Kraków ikke opfyldte aftalens betingelser. Desuden havde virksomheden betalt al sin gæld med renter.

| (16) | Med hensyn til den anden støtteforanstaltning bevilget efter Polens tiltrædelse af EU, nærmere bestemt den 20. maj 2004, som er omhandlet af punkt 10 ovenfor, har Polen fremført, at foranstaltningen opfyldte det private investorprincip og tilføjet, at støtten, såfremt Kommissionen ikke er enig i denne vurdering, udgjorde de minimis-støtte. Polen har tilkendegivet, at størstedelen af den støtte, modtageren blev tildelt i løbet af den pågældende treårsperiode, herunder de punkt 10 omfattede støtteforanstaltninger, lå under tærsklen på 100 000 EUR og dermed udgjorde de minimis-støtte. |
| --- | --- |

(16)

Med hensyn til den anden støtteforanstaltning bevilget efter Polens tiltrædelse af EU, nærmere bestemt den 20. maj 2004, som er omhandlet af punkt 10 ovenfor, har Polen fremført, at foranstaltningen opfyldte det private investorprincip og tilføjet, at støtten, såfremt Kommissionen ikke er enig i denne vurdering, udgjorde de minimis-støtte. Polen har tilkendegivet, at størstedelen af den støtte, modtageren blev tildelt i løbet af den pågældende treårsperiode, herunder de punkt 10 omfattede støtteforanstaltninger, lå under tærsklen på 100 000 EUR og dermed udgjorde de minimis-støtte.

IV.   VURDERING AF STØTTEN

| (17) | Polen trak anmeldelsen af de to statsstøtteforansaltninger omfattet af punkt 7 ovenfor tilbage. Med henblik på afslutning af proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, skal Kommissionen vurdere de to ikke anmeldte støtteforanstaltninger omfattet af punkt 9 og 10 ovenfor. |
| --- | --- |

(17)

Polen trak anmeldelsen af de to statsstøtteforansaltninger omfattet af punkt 7 ovenfor tilbage. Med henblik på afslutning af proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, skal Kommissionen vurdere de to ikke anmeldte støtteforanstaltninger omfattet af punkt 9 og 10 ovenfor.

| (18) | Med hensyn til den i punkt 9 beskrevne støtte har Polen bekræftet, at der ikke efter tiltrædelsen er bevilget nogen statsstøtte af ZUS. Kommissionen finder ikke, at denne foranstaltning udgør et tilfælde af statsstøtte, eftersom den blev annulleret og aldrig iværksat, og eftersom al gæld til ZUS blev tilbagebetalt med renter. |
| --- | --- |

(18)

Med hensyn til den i punkt 9 beskrevne støtte har Polen bekræftet, at der ikke efter tiltrædelsen er bevilget nogen statsstøtte af ZUS. Kommissionen finder ikke, at denne foranstaltning udgør et tilfælde af statsstøtte, eftersom den blev annulleret og aldrig iværksat, og eftersom al gæld til ZUS blev tilbagebetalt med renter.

| (19) | Med hensyn til den foranstaltning, der er beskrevet i punkt 10 ovenfor konkluderer Kommissionen på baggrund af de foreliggende oplysninger, at der ikke er tale om statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, idet Polen har bekræftet, at de minimis-tæsklen ikke er overskredet. |
| --- | --- |

(19)

Med hensyn til den foranstaltning, der er beskrevet i punkt 10 ovenfor konkluderer Kommissionen på baggrund af de foreliggende oplysninger, at der ikke er tale om statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, idet Polen har bekræftet, at de minimis-tæsklen ikke er overskredet.

V.   KONKLUSION

| (20) | Kommissionen konstaterer, at den pågældende medlemsstat i henhold til artikel 8 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 (3) kan trække sin anmeldelse tilbage i god tid, inden Kommissionen har vedtaget en beslutning vedrørende støtten. I tilfælde, hvor Kommissionen har indledt den officielle undersøgelsesprocedure, afslutter Kommissionen denne. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen konstaterer, at den pågældende medlemsstat i henhold til artikel 8 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 (3) kan trække sin anmeldelse tilbage i god tid, inden Kommissionen har vedtaget en beslutning vedrørende støtten. I tilfælde, hvor Kommissionen har indledt den officielle undersøgelsesprocedure, afslutter Kommissionen denne.

| (21) | I overensstemmelse hermed har Kommissionen besluttet at afslutte den formelle undersøgelsesprocedure i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 2, med hensyn til de anmeldte støtteforanstaltninger, da Polen har trukket sin anmeldelse tilbage. |
| --- | --- |

(21)

I overensstemmelse hermed har Kommissionen besluttet at afslutte den formelle undersøgelsesprocedure i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 2, med hensyn til de anmeldte støtteforanstaltninger, da Polen har trukket sin anmeldelse tilbage.

| (22) | Med hensyn til de to ikke anmeldte foranstaltninger finder Kommissionen ikke, at disse udgør statsstøtte. |
| --- | --- |

(22)

Med hensyn til de to ikke anmeldte foranstaltninger finder Kommissionen ikke, at disse udgør statsstøtte.

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

De støtteforanstaltninger, Polen havde til hensigt at iværksætte for Chemobudowa Kraków, og som andrager 10 693 000 PLN, er trukket tilbage, efter at Kommissionen har indledt en officiel undersøgelsesprocedure. Der er derfor ikke længere grundlag for en formel undersøgelse af disse foranstaltninger.

Artikel 2

Den foranstaltning, der blev bevilget den 12. maj, blev senere annulleret af den bevilgende myndighed. Der er derfor ikke længere grundlag for en formel undersøgelse af denne foranstaltning. Den foranstaltning, der blev bevilget den 20. maj 2004, er efter Kommissionens opfattelse ikke et tilfælde af statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

Artikel 3

Denne beslutning er rettet til Polen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26 september 2006.

På Kommissionens vegne

Neelie KROES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT C 150 af 28.6.2006, s. 51.

1

(2)  Jf. fodnote 1.

2

(3)  EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1. Senest ændret ved tiltrædelsesakten af 2003.

3

---

| 28.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 383/70 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 383/70

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 12. oktober 2006

Om det Forenede Kongeriges opkrævning af ejendomsskat af udenlandsk fast ejendom i forbindelse med teleinfrastruktur i Det Forenede Kongerige (C 4/2005 (ex NN 57/2004, ex CP 26/2004))

(meddelt under nummer C(2006) 4378)

(Kun den engelske tekst er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2006/951/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at udtale sig i sagen i overensstemmelse med ovennævnte bestemmelser (1) og under hensyntagen til deres bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

I.   SAGSFORLØB

| (1) | Den 17. februar 2004 registrerede Kommissionen en klage fra den britiske teleoperatør Vtesse Networks Ltd (»Vtesse«) angående en påstået skattemæssig begunstigelse af BT plc (»BT«), den etablerede teleoperatør i Det Forenede Kongerige. |
| --- | --- |

(1)

Den 17. februar 2004 registrerede Kommissionen en klage fra den britiske teleoperatør Vtesse Networks Ltd (»Vtesse«) angående en påstået skattemæssig begunstigelse af BT plc (»BT«), den etablerede teleoperatør i Det Forenede Kongerige.

| (2) | Ved brev af 19. januar 2005 underrettede Kommissionen de britiske myndigheder om sin beslutning om at indlede en officiel undersøgelsesprocedure efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, angående den pågældende foranstaltning (»beslutning om at indlede proceduren«). Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende af 12. marts 2005 (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til foranstaltningen. |
| --- | --- |

(2)

Ved brev af 19. januar 2005 underrettede Kommissionen de britiske myndigheder om sin beslutning om at indlede en officiel undersøgelsesprocedure efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, angående den pågældende foranstaltning (»beslutning om at indlede proceduren«). Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende af 12. marts 2005 (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til foranstaltningen.

| (3) | Efter forlængelse af fristen fremsatte de britiske myndigheder ved brev af 4. april 2005 bemærkninger til beslutningen om at indlede proceduren. |
| --- | --- |

(3)

Efter forlængelse af fristen fremsatte de britiske myndigheder ved brev af 4. april 2005 bemærkninger til beslutningen om at indlede proceduren.

| (4) | Kommissionen modtog bemærkninger fra følgende interesserede parter:






  — | AboveNet Communications UK Ltd. (»AboveNet«) ved brev af 29. april 2005 |
| --- | --- | --- |

(4)

Kommissionen modtog bemærkninger fra følgende interesserede parter:

—

AboveNet Communications UK Ltd. (»AboveNet«) ved brev af 29. april 2005

| — | Altnet Task Force (»Altnet«) ved brev af 2. maj 2005 |
| --- | --- |

—

Altnet Task Force (»Altnet«) ved brev af 2. maj 2005

| — | Broadband Stakeholders Group ved brev af 13. maj 2005 |
| --- | --- |

—

Broadband Stakeholders Group ved brev af 13. maj 2005

| — | BT ved brev af 18. maj 2005 |
| --- | --- |

—

BT ved brev af 18. maj 2005

| — | Cable and Wireless Group plc. (»Cable and Wireless«) ved brev af 29. juni 2005 |
| --- | --- |

—

Cable and Wireless Group plc. (»Cable and Wireless«) ved brev af 29. juni 2005

| — | Communications Management Association ved brev af 30. marts 2005 |
| --- | --- |

—

Communications Management Association ved brev af 30. marts 2005

| — | Easynet Group Plc. (»Easynet«) ved brev af 3. maj 2005 |
| --- | --- |

—

Easynet Group Plc. (»Easynet«) ved brev af 3. maj 2005

| — | Gamma Telecom Ltd. ved brev af 1. december 2005 |
| --- | --- |

—

Gamma Telecom Ltd. ved brev af 1. december 2005

| — | Hutchinson Network Services UK Ltd. (»Geo«) ved brev af 6. maj 2005 |
| --- | --- |

—

Hutchinson Network Services UK Ltd. (»Geo«) ved brev af 6. maj 2005

| — | Global Crossing Ltd. ved brev af 6. maj 2005 |
| --- | --- |

—

Global Crossing Ltd. ved brev af 6. maj 2005

| — | GVA Grimley ved brev af 27. april 2005 |
| --- | --- |

—

GVA Grimley ved brev af 27. april 2005

| — | Kingston Communications Plc ved brev af 29. april 2005 |
| --- | --- |

—

Kingston Communications Plc ved brev af 29. april 2005

| — | NTL Group Ltd. ved brev af 29. april 2005 |
| --- | --- |

—

NTL Group Ltd. ved brev af 29. april 2005

| — | Telewest Broadband Ltd. ved brev af 28. april 2005 |
| --- | --- |

—

Telewest Broadband Ltd. ved brev af 28. april 2005

| — | Thus Plc. ved brev af 4. maj 2005 |
| --- | --- |

—

Thus Plc. ved brev af 4. maj 2005

| — | UK Competitive Telecommunications Association (»UKCTA«) ved brev af 25. april 2005 |
| --- | --- |

—

UK Competitive Telecommunications Association (»UKCTA«) ved brev af 25. april 2005

| — | Vanco Ltd. ved brev af 19. april 2005 |
| --- | --- |

—

Vanco Ltd. ved brev af 19. april 2005

| — | Viatel (UK) Ltd. ved brev af 6. juli 2005 |
| --- | --- |

—

Viatel (UK) Ltd. ved brev af 6. juli 2005

| — | Vtesse, som fremsendte bemærkninger og yderligere oplysninger ved brev eller e-mail af 28. januar 2005, 4. februar 2005, 16. februar 2005, 22. februar 2005, 15. marts 2005, 29. marts 2005, 28. april 2005, 28. juli 2005, 17. august 2005, 2. september 2005, 4. november 2005, 23. november 2005, 30. november 2005, 1. december 2005, 11. januar 2006, 19. januar 2006, 16. marts, 20. marts 2006 og 8. juli 2006 |
| --- | --- |

—

Vtesse, som fremsendte bemærkninger og yderligere oplysninger ved brev eller e-mail af 28. januar 2005, 4. februar 2005, 16. februar 2005, 22. februar 2005, 15. marts 2005, 29. marts 2005, 28. april 2005, 28. juli 2005, 17. august 2005, 2. september 2005, 4. november 2005, 23. november 2005, 30. november 2005, 1. december 2005, 11. januar 2006, 19. januar 2006, 16. marts, 20. marts 2006 og 8. juli 2006

| — | anonym ved brev af 1. februar 2005. |
| --- | --- |

—

anonym ved brev af 1. februar 2005.

| (5) | Kommissionen fremsendte de pågældende bemærkninger til de britiske myndigheder ved brev af 20. juni 2005, 4. august 2005 og 9. august 2005 for at give dem mulighed for at kommentere dem. De fremsendte deres bemærkninger ved brev af 10. oktober 2005 og 22. november 2005. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen fremsendte de pågældende bemærkninger til de britiske myndigheder ved brev af 20. juni 2005, 4. august 2005 og 9. august 2005 for at give dem mulighed for at kommentere dem. De fremsendte deres bemærkninger ved brev af 10. oktober 2005 og 22. november 2005.

| (6) | Ved brev af 26. juli 2005 anmodede Kommissionen OFCOM, den uafhængige britiske tilsynsmyndighed for telesektoren, om at fremsætte bemærkninger til beslutningen om at indlede proceduren. OFCOM svarede ved brev af 21. september 2005. Den 7. december 2005, 6. januar 2006 og 21. marts 2006 fremlagde OFCOM yderligere oplysninger. |
| --- | --- |

(6)

Ved brev af 26. juli 2005 anmodede Kommissionen OFCOM, den uafhængige britiske tilsynsmyndighed for telesektoren, om at fremsætte bemærkninger til beslutningen om at indlede proceduren. OFCOM svarede ved brev af 21. september 2005. Den 7. december 2005, 6. januar 2006 og 21. marts 2006 fremlagde OFCOM yderligere oplysninger.

| (7) | Den 14. juli 2005 og 4. oktober 2005 blev der holdt to møder med repræsentanter for BT, som fremlagde yderligere oplysninger den 23. november 2005 og 23. marts 2006. |
| --- | --- |

(7)

Den 14. juli 2005 og 4. oktober 2005 blev der holdt to møder med repræsentanter for BT, som fremlagde yderligere oplysninger den 23. november 2005 og 23. marts 2006.

| (8) | Den 16. marts 2005, 9. september 2005 og 4. juli 2006 blev der holdt tre møder med de britiske myndigheder. |
| --- | --- |

(8)

Den 16. marts 2005, 9. september 2005 og 4. juli 2006 blev der holdt tre møder med de britiske myndigheder.

| (9) | Ved brev af 26. september 2005 anmodede Kommissionen de britiske myndigheder om yderligere oplysninger, som de fremsendte ved brev af 18. november 2005. De fremlagde yderligere oplysninger den 23. november 2005, 23. januar 2006, 21. februar 2006, 13. marts 2006, 21. marts 2006, 27. marts 2006, 20. april 2006, 2. maj 2006, 4. juli 2006 og 20. juli 2006. |
| --- | --- |

(9)

Ved brev af 26. september 2005 anmodede Kommissionen de britiske myndigheder om yderligere oplysninger, som de fremsendte ved brev af 18. november 2005. De fremlagde yderligere oplysninger den 23. november 2005, 23. januar 2006, 21. februar 2006, 13. marts 2006, 21. marts 2006, 27. marts 2006, 20. april 2006, 2. maj 2006, 4. juli 2006 og 20. juli 2006.

| (10) | Den 23. november 2005 blev der holdt et møde med Vtesse, klageren. |
| --- | --- |

(10)

Den 23. november 2005 blev der holdt et møde med Vtesse, klageren.

II.   DETALJERET BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

A.   Beskrivelse af foranstaltningen

| (11) | »Business rates« er en britisk ejendomsskat, der opkræves af udenlandsk fast ejendom. Den skal bidrage til at dække omkostningerne ved de lokale myndigheders ydelser. Local Government Finance Act fra 1988 (»LGFA 1988«) er den vigtigste lov om udenlandsk fast ejendom i England og Wales. Anvendelsen heraf er reguleret nærmere ved Statutory Instruments (S.I.) og retspraksis. |
| --- | --- |

(11)

»Business rates« er en britisk ejendomsskat, der opkræves af udenlandsk fast ejendom. Den skal bidrage til at dække omkostningerne ved de lokale myndigheders ydelser. Local Government Finance Act fra 1988 (»LGFA 1988«) er den vigtigste lov om udenlandsk fast ejendom i England og Wales. Anvendelsen heraf er reguleret nærmere ved Statutory Instruments (S.I.) og retspraksis.

| (12) | Den faste ejendom, hvis værdi danner grundlag for beskatningen, benævnes skattepligtig ejendom og omfatter jord, bygninger og skattepligtige anlæg og maskiner. Skattepligten påhviler den person, der har råderetten, dvs. den, der har en betydelig grad af kontrol over aktiverne, hvilket i retspraksis defineres som den faktiske, eksklusive og ikke-forbigående brug af den faste ejendom, som brugeren drager kommerciel nytte af. |
| --- | --- |

(12)

Den faste ejendom, hvis værdi danner grundlag for beskatningen, benævnes skattepligtig ejendom og omfatter jord, bygninger og skattepligtige anlæg og maskiner. Skattepligten påhviler den person, der har råderetten, dvs. den, der har en betydelig grad af kontrol over aktiverne, hvilket i retspraksis defineres som den faktiske, eksklusive og ikke-forbigående brug af den faste ejendom, som brugeren drager kommerciel nytte af.

| (13) | Skattesatsen, som finder tilsvarende anvendelse på alle erhvervsejendomme, fastsættes årligt af den ansvarlige minister og gælder tilsvarende for alle erhvervsdrivende. Satsen blev for skatteåret 2004/5 fastsat til 45,6 % i England og 45,2 % i Wales. Grundlaget for denne skat er den såkaldte skattepligtige værdi, dvs. den hypotetiske årlige lejeværdi, som det fra år til år er rimeligt at forvente for ejendommen under normale markedsvilkår på et givent værdiansættelsestidspunkt. Den fulde definition kan ses i tillæg 6 til LGFA 1988 (3). |
| --- | --- |

(13)

Skattesatsen, som finder tilsvarende anvendelse på alle erhvervsejendomme, fastsættes årligt af den ansvarlige minister og gælder tilsvarende for alle erhvervsdrivende. Satsen blev for skatteåret 2004/5 fastsat til 45,6 % i England og 45,2 % i Wales. Grundlaget for denne skat er den såkaldte skattepligtige værdi, dvs. den hypotetiske årlige lejeværdi, som det fra år til år er rimeligt at forvente for ejendommen under normale markedsvilkår på et givent værdiansættelsestidspunkt. Den fulde definition kan ses i tillæg 6 til LGFA 1988 (3).

| (14) | Den hypotetiske årlige lejeværdi fastsættes af Valuation Office Agency (»VOA«), der er et udøvende organ under Inland Revenue (den britiske skatteforvaltning), som er en del af statsforvaltningen. Den reguleres hvert femte år. For perioden 1995-2000 er den skattepligtige værdi den hypotetiske årlige lejeværdi for ejendommen, hvis denne havde været på markedet den 1. april 1993, værdiansættelsestidspunktet. For perioden 2000-2005 var værdiansættelsestidspunktet den 1. april 1998, og for den indeværende periode (2005-2010) var det den 1. april 2003. Tidsrummet mellem tidspunktet for værdiansættelsen og det tidspunkt, hvor værdiansættelsen træder i kraft, skal gøre det muligt for VOA at foretage værdiansættelsen på grundlag af konkrete oplysninger på værdiansættelsestidspunktet. |
| --- | --- |

(14)

Den hypotetiske årlige lejeværdi fastsættes af Valuation Office Agency (»VOA«), der er et udøvende organ under Inland Revenue (den britiske skatteforvaltning), som er en del af statsforvaltningen. Den reguleres hvert femte år. For perioden 1995-2000 er den skattepligtige værdi den hypotetiske årlige lejeværdi for ejendommen, hvis denne havde været på markedet den 1. april 1993, værdiansættelsestidspunktet. For perioden 2000-2005 var værdiansættelsestidspunktet den 1. april 1998, og for den indeværende periode (2005-2010) var det den 1. april 2003. Tidsrummet mellem tidspunktet for værdiansættelsen og det tidspunkt, hvor værdiansættelsen træder i kraft, skal gøre det muligt for VOA at foretage værdiansættelsen på grundlag af konkrete oplysninger på værdiansættelsestidspunktet.

| (15) | VOA har fire metoder til at beregne den skattepligtige værdi — dvs. den hypotetiske årlige lejeværdi — af den faste ejendom, og de forskellige metoder kan opstilles i følgende rangorden, jf. beslutningen om at indlede proceduren:






  a) | Foreligger der umiddelbare og konkrete oplysninger om lejeafgiften for ejendommen, anvendes lejemetoden (rental method). |
| --- | --- | --- |

(15)

VOA har fire metoder til at beregne den skattepligtige værdi — dvs. den hypotetiske årlige lejeværdi — af den faste ejendom, og de forskellige metoder kan opstilles i følgende rangorden, jf. beslutningen om at indlede proceduren:

a)

Foreligger der umiddelbare og konkrete oplysninger om lejeafgiften for ejendommen, anvendes lejemetoden (rental method).

| b) | Foreligger der ingen umiddelbare lejeoplysninger, kan der foretages en sammenligning med lejeoplysningerne for andre sammenlignelige ejendomme. Denne metode benævnes markedslejemetoden (tone of the list method). For nemhedens skyld betegnes både lejemetoden og markedslejemetoden, som begge bygger på oplysninger om markedslejeværdien, som »lejemetode« i denne beslutning. |
| --- | --- |

b)

Foreligger der ingen umiddelbare lejeoplysninger, kan der foretages en sammenligning med lejeoplysningerne for andre sammenlignelige ejendomme. Denne metode benævnes markedslejemetoden (tone of the list method). For nemhedens skyld betegnes både lejemetoden og markedslejemetoden, som begge bygger på oplysninger om markedslejeværdien, som »lejemetode« i denne beslutning.

| c) | Indtægts- og udgiftsmetoden (receipt and expenditure method) anvendes ved ejendomme, der sjældent udlejes, eller som det er svært at genskabe, typisk forsyningsværker. Ved denne metode forsøger man at sætte sig ind i den tankegang, en hypotetisk lejer antages at gå igennem, når han vurderer, hvor rentabelt det er at leje en ejendom. Han ville beregne sine fremtidige indtægter og fratrække sine fremtidige udgifter. Herfra ville han fratrække det udbytte, han ønsker, og restbeløbet ville være den maksimale lejeafgift, han ville være rede til at betale. |
| --- | --- |

c)

Indtægts- og udgiftsmetoden (receipt and expenditure method) anvendes ved ejendomme, der sjældent udlejes, eller som det er svært at genskabe, typisk forsyningsværker. Ved denne metode forsøger man at sætte sig ind i den tankegang, en hypotetisk lejer antages at gå igennem, når han vurderer, hvor rentabelt det er at leje en ejendom. Han ville beregne sine fremtidige indtægter og fratrække sine fremtidige udgifter. Herfra ville han fratrække det udbytte, han ønsker, og restbeløbet ville være den maksimale lejeafgift, han ville være rede til at betale.

| d) | Den erhvervsmæssige basismetode (contractor's basis method) er baseret på de omkostninger, der er forbundet med at genanskaffe en erhvervsejendom: En hypotetisk lejer ville ikke være rede til at betale en årlig lejeafgift, der er højere end den årlige rente af, hvad det ville koste ham at bygge en tilsvarende ejendom. Denne metode anvendes normalt ved fast ejendom, der ikke udlejes, eller som ikke giver udbytte (f.eks. sygehuse). |
| --- | --- |

d)

Den erhvervsmæssige basismetode (contractor's basis method) er baseret på de omkostninger, der er forbundet med at genanskaffe en erhvervsejendom: En hypotetisk lejer ville ikke være rede til at betale en årlig lejeafgift, der er højere end den årlige rente af, hvad det ville koste ham at bygge en tilsvarende ejendom. Denne metode anvendes normalt ved fast ejendom, der ikke udlejes, eller som ikke giver udbytte (f.eks. sygehuse).

| (16) | Ejendomsskatten opkræves af teleinfrastruktur og anden udenlandsk fast ejendom. Som det fremgår af Valuation for Rating (Plant and Machinery) (England) Regulations 2000 (4), er følgende anlæg og maskiner skattepligtige, for så vidt angår teleinfrastruktur: kabelledninger, fiber- og trådkabler, ledere eller systemer heraf, som anvendes eller er bestemt til anvendelse i forbindelse med transmission af kommunikationssignaler. |
| --- | --- |

(16)

Ejendomsskatten opkræves af teleinfrastruktur og anden udenlandsk fast ejendom. Som det fremgår af Valuation for Rating (Plant and Machinery) (England) Regulations 2000 (4), er følgende anlæg og maskiner skattepligtige, for så vidt angår teleinfrastruktur: kabelledninger, fiber- og trådkabler, ledere eller systemer heraf, som anvendes eller er bestemt til anvendelse i forbindelse med transmission af kommunikationssignaler.

| (17) | Telekommunikationsejendomme er blevet pålagt en sådan ejendomsskat siden 1855. Efter at BT blev privatiseret i 1984, blev skatten også opkrævet af BT's infrastruktur samt af Mercury Communications, BT's eneste konkurrent under duopolet i 1980'erne. For perioden 1990-1995 blev skattebeløbet indledningsvist fastsat ved hjælp af en foreskreven standardformel. Da telesektoren gradvist blev åbnet for konkurrence fra og med 1992, blev skatten opkrævet af enhver teleinfrastruktur. |
| --- | --- |

(17)

Telekommunikationsejendomme er blevet pålagt en sådan ejendomsskat siden 1855. Efter at BT blev privatiseret i 1984, blev skatten også opkrævet af BT's infrastruktur samt af Mercury Communications, BT's eneste konkurrent under duopolet i 1980'erne. For perioden 1990-1995 blev skattebeløbet indledningsvist fastsat ved hjælp af en foreskreven standardformel. Da telesektoren gradvist blev åbnet for konkurrence fra og med 1992, blev skatten opkrævet af enhver teleinfrastruktur.

| (18) | For perioden 1995-2000 anvendte VOA indtægts- og udgiftsmetoden til at værdiansætte BT. Den beregnede værdiansættelse blev justeret efter aftale med BT, som havde foretaget sin egen værdiansættelse ved hjælp af den erhvervsmæssige basismetode, og som påklagede den oprindelige værdiansættelse til Central London Valuation Tribunal og efterfølgende til Lands Tribunal. BT og VOA indgik en aftale i 2000. Resultatet var, at den skattepligtige værdi af BT's netaktiver blev fastsat til 445 mio. GBP i England og 25 mio. GBP i Wales for skatteåret 1995/1996. Ved en sats på 43,2 % beløb BT's skattebyrde sig til 203 mio. GBP det pågældende skatteår svarende til 2 % af BT's berørte årsindkomst. |
| --- | --- |

(18)

For perioden 1995-2000 anvendte VOA indtægts- og udgiftsmetoden til at værdiansætte BT. Den beregnede værdiansættelse blev justeret efter aftale med BT, som havde foretaget sin egen værdiansættelse ved hjælp af den erhvervsmæssige basismetode, og som påklagede den oprindelige værdiansættelse til Central London Valuation Tribunal og efterfølgende til Lands Tribunal. BT og VOA indgik en aftale i 2000. Resultatet var, at den skattepligtige værdi af BT's netaktiver blev fastsat til 445 mio. GBP i England og 25 mio. GBP i Wales for skatteåret 1995/1996. Ved en sats på 43,2 % beløb BT's skattebyrde sig til 203 mio. GBP det pågældende skatteår svarende til 2 % af BT's berørte årsindkomst.

| (19) | For perioden 2000-2005 værdiansatte VOA BT's aktiver til 467 mio. GBP i England og 26 mio. GBP i Wales. Det skete med indtægts- og udgiftsmetoden og ud fra de principper og værdier, der blev aftalt for listen for 1995. For perioden 2005-2010 anvendte VOA på ny indtægts- og udgiftsmetoden til at værdiansætte BT's net. |
| --- | --- |

(19)

For perioden 2000-2005 værdiansatte VOA BT's aktiver til 467 mio. GBP i England og 26 mio. GBP i Wales. Det skete med indtægts- og udgiftsmetoden og ud fra de principper og værdier, der blev aftalt for listen for 1995. For perioden 2005-2010 anvendte VOA på ny indtægts- og udgiftsmetoden til at værdiansætte BT's net.

| (20) | Værdiansættelsen reguleres i reglen hvert femte år. Kommissionen noterede sig dog i sin beslutning om at indlede proceduren, at værdien efterfølgende var blevet nedjusteret for at tage hensyn til, at selskabet havde tabt markedsandele på det britiske fastnetmarked, efter at de konkurrerende telenet var blevet udbygget. Som det blev konstateret i beslutningen om at indlede proceduren, blev der efter alt at dømme ikke foretaget nogen tilsvarende opjustering for at tage hensyn til eventuelle udbygninger eller opgraderinger af nettet. |
| --- | --- |

(20)

Værdiansættelsen reguleres i reglen hvert femte år. Kommissionen noterede sig dog i sin beslutning om at indlede proceduren, at værdien efterfølgende var blevet nedjusteret for at tage hensyn til, at selskabet havde tabt markedsandele på det britiske fastnetmarked, efter at de konkurrerende telenet var blevet udbygget. Som det blev konstateret i beslutningen om at indlede proceduren, blev der efter alt at dømme ikke foretaget nogen tilsvarende opjustering for at tage hensyn til eventuelle udbygninger eller opgraderinger af nettet.

| (21) | Kingston Communications plc (»Kingston«) er den etablerede teleoperatør og ejer af det eneste lokale accessnet i Hull-området. Da de fleste offentligt ejede telenet i Det Forenede Kongerige blev privatiseret sidst i 1980'erne, forblev selskabet i kommunalt eje, indtil aktiekapitalen blev tilgængelig for offentligheden i 1999. Hull City Council er stadig den eneste storaktionær. Kingston var den eneste anden teleoperatør, der blev værdiansat ved hjælp af indtægts- og udgiftsmetoden. |
| --- | --- |

(21)

Kingston Communications plc (»Kingston«) er den etablerede teleoperatør og ejer af det eneste lokale accessnet i Hull-området. Da de fleste offentligt ejede telenet i Det Forenede Kongerige blev privatiseret sidst i 1980'erne, forblev selskabet i kommunalt eje, indtil aktiekapitalen blev tilgængelig for offentligheden i 1999. Hull City Council er stadig den eneste storaktionær. Kingston var den eneste anden teleoperatør, der blev værdiansat ved hjælp af indtægts- og udgiftsmetoden.

| (22) | Kingston ejer dog også et datterselskab, Torch Communications Ltd, der har etableret et fiberoptisk backbonenet uden for Kingstons lokale accessnet (dvs. Hull og omegn) og driver dette backbonenet som et særskilt datterselskab. Torch-backbonenettet kan derfor værdiansættes separat ved hjælp af lejemetoden. |
| --- | --- |

(22)

Kingston ejer dog også et datterselskab, Torch Communications Ltd, der har etableret et fiberoptisk backbonenet uden for Kingstons lokale accessnet (dvs. Hull og omegn) og driver dette backbonenet som et særskilt datterselskab. Torch-backbonenettet kan derfor værdiansættes separat ved hjælp af lejemetoden.

| (23) | Vtesse er klager i sagen. Selskabet tilbyder erhvervskunder fiberforbindelser i form af lejede højkapacitetskredsløb på detailbasis og har primært store erhvervskunder. Det konkurrerer direkte med de lejede kredsløb, som BT tilbyder. For at kunne tilslutte kunderne lejer Vtesse såkaldte mørke fibre af andre backboneoperatører og forbinder disse til sin egen netinfrastruktur. Den ejendom, der lejes af andre, indregnes i Vtesses skattepligtige faste ejendom. VOA har besluttet at værdiansætte Vtesse ved hjælp af markedslejemetoden, som anvendes hver gang, der lejes og anvendes et nyt fiberkabel. |
| --- | --- |

(23)

Vtesse er klager i sagen. Selskabet tilbyder erhvervskunder fiberforbindelser i form af lejede højkapacitetskredsløb på detailbasis og har primært store erhvervskunder. Det konkurrerer direkte med de lejede kredsløb, som BT tilbyder. For at kunne tilslutte kunderne lejer Vtesse såkaldte mørke fibre af andre backboneoperatører og forbinder disse til sin egen netinfrastruktur. Den ejendom, der lejes af andre, indregnes i Vtesses skattepligtige faste ejendom. VOA har besluttet at værdiansætte Vtesse ved hjælp af markedslejemetoden, som anvendes hver gang, der lejes og anvendes et nyt fiberkabel.

| (24) | Ved hjælp af referenceværdier for faktisk betalte lejeafgifter har VOA med lejemetoden fastsat den årlige skat til 1 200 GBP pr. km optisk fiberpar i hovedstadsområdet, London, og til 1 000 GBP pr. km i andre dele af Det Forenede Kongerige for perioden 2000-2005. I 2001 gav VOA desuden en række fiberleverandører, der blev vurderet efter lejemetoden, et særligt fradrag for at tage hensyn til overudbuddet, hvilket indebar, at den skattepligtige værdi blev nedsat med 15 % pr. 1. april 2001 og med 25 % pr. 1. april 2002. Dette fradrag skulle tage højde for de massive investeringer i fibre under højkonjunkturen i telesektoren sidst i 1990'erne og det efterfølgende betydelige værditab på de pågældende aktiver som følge af et fysisk overudbud. Derudover ydes der et fradrag på 10 % til net på over 3 000 km. Efter disse fradrag faldt lejeværdien for et fiberpar til 900 GBP pr. km i London-området og 750 GBP pr. km i de øvrige dele af landet i perioden 2002-2004. For perioden 2005-2010 blev lejeværdien af et fiberpar fastsat til 600 GBP pr. km i London-området og 500 GBP pr. km i resten af Det Forenede Kongerige (5). Ifølge Vtesse udgjorde selskabets skattebyrde ca. 7 % af dets løbende indtægter i 2003/04. |
| --- | --- |

(24)

Ved hjælp af referenceværdier for faktisk betalte lejeafgifter har VOA med lejemetoden fastsat den årlige skat til 1 200 GBP pr. km optisk fiberpar i hovedstadsområdet, London, og til 1 000 GBP pr. km i andre dele af Det Forenede Kongerige for perioden 2000-2005. I 2001 gav VOA desuden en række fiberleverandører, der blev vurderet efter lejemetoden, et særligt fradrag for at tage hensyn til overudbuddet, hvilket indebar, at den skattepligtige værdi blev nedsat med 15 % pr. 1. april 2001 og med 25 % pr. 1. april 2002. Dette fradrag skulle tage højde for de massive investeringer i fibre under højkonjunkturen i telesektoren sidst i 1990'erne og det efterfølgende betydelige værditab på de pågældende aktiver som følge af et fysisk overudbud. Derudover ydes der et fradrag på 10 % til net på over 3 000 km. Efter disse fradrag faldt lejeværdien for et fiberpar til 900 GBP pr. km i London-området og 750 GBP pr. km i de øvrige dele af landet i perioden 2002-2004. For perioden 2005-2010 blev lejeværdien af et fiberpar fastsat til 600 GBP pr. km i London-området og 500 GBP pr. km i resten af Det Forenede Kongerige (5). Ifølge Vtesse udgjorde selskabets skattebyrde ca. 7 % af dets løbende indtægter i 2003/04.

| (25) | Ved reguleringer anvendes markedslejesatsen på hvert fiber, der lejes og tages i brug. Vtesse er forpligtet til jævnligt at underrette VOA om eventuelle udbygninger af dets net, så værdiansættelsen af selskabets faste ejendom kan blive reguleret. Vtesse har derfor gjort gældende, at det hver gang, det køber fiber til at levere ydelser til sine kunder, skal betale skatter på helt op til 20-30 % af indtægterne fra en ny aftale. |
| --- | --- |

(25)

Ved reguleringer anvendes markedslejesatsen på hvert fiber, der lejes og tages i brug. Vtesse er forpligtet til jævnligt at underrette VOA om eventuelle udbygninger af dets net, så værdiansættelsen af selskabets faste ejendom kan blive reguleret. Vtesse har derfor gjort gældende, at det hver gang, det køber fiber til at levere ydelser til sine kunder, skal betale skatter på helt op til 20-30 % af indtægterne fra en ny aftale.

| (26) | De øvrige teleoperatører på markedet værdiansættes ved hjælp af lejemetoden, bortset fra kabel-tv-operatører, der værdiansættes med en metode, der er afledt af den erhvervsmæssige basismetode (6). |
| --- | --- |

(26)

De øvrige teleoperatører på markedet værdiansættes ved hjælp af lejemetoden, bortset fra kabel-tv-operatører, der værdiansættes med en metode, der er afledt af den erhvervsmæssige basismetode (6).

B.   Begrundelse for indledningen af den officielle undersøgelsesprocedure

| (27) | Kommissionen fastslog i beslutningen om at indlede proceduren, at den ejendomsskat, BT og Kingston blev pålagt, kunne begunstige de to selskaber. Modsat andre konkurrenter får de efter alt at dømme reduceret deres skattegrundlag. BT betalte således ca. 2 % af de pågældende indtægter i skat, mens Vtesse og andre konkurrenter muligvis skulle betale ca. 7 % og indtil 20-30 % efter en progressivt stigende skala. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen fastslog i beslutningen om at indlede proceduren, at den ejendomsskat, BT og Kingston blev pålagt, kunne begunstige de to selskaber. Modsat andre konkurrenter får de efter alt at dømme reduceret deres skattegrundlag. BT betalte således ca. 2 % af de pågældende indtægter i skat, mens Vtesse og andre konkurrenter muligvis skulle betale ca. 7 % og indtil 20-30 % efter en progressivt stigende skala.

| (28) | I beslutningen om at indlede proceduren blev der indtaget det standpunkt, at den pågældende tilsyneladende diskriminerende beskatning kunne skyldes, at man havde anvendt en særlig metode til at værdiansætte BT og Kingston, mens de øvrige teleoperatører værdiansættes ved hjælp af lejemetoden, igen bortset fra kabel-tv-operatører, der værdiansættes med en metode, der er afledt af den erhvervsmæssige basismetode. Systemets manglende ensartethed og de skønsbeføjelser, som VOA råder over ved anvendelsen af de almindelige bestemmelser på specifikke operatører, og som blev anvendt ved den aftale, der blev indgået med BT, kan have ført til, at BT og Kingston har opnået en særlig begunstigelse. |
| --- | --- |

(28)

I beslutningen om at indlede proceduren blev der indtaget det standpunkt, at den pågældende tilsyneladende diskriminerende beskatning kunne skyldes, at man havde anvendt en særlig metode til at værdiansætte BT og Kingston, mens de øvrige teleoperatører værdiansættes ved hjælp af lejemetoden, igen bortset fra kabel-tv-operatører, der værdiansættes med en metode, der er afledt af den erhvervsmæssige basismetode. Systemets manglende ensartethed og de skønsbeføjelser, som VOA råder over ved anvendelsen af de almindelige bestemmelser på specifikke operatører, og som blev anvendt ved den aftale, der blev indgået med BT, kan have ført til, at BT og Kingston har opnået en særlig begunstigelse.

| (29) | I beslutningen om at indlede proceduren blev det betvivlet, at lejemetoden ikke kunne anvendes på BT's og Kingstons faste ejendom. Det blev anført, at den lejeafgift, BT modtog for sin egen infrastruktur, kunne benyttes som rettesnor for nettets værdi. BT's detailafdelinger lejer desuden infrastruktur og køber netværksydelser hos BT's engrosafdeling (BT Wholesale Ltd), den afdeling, der forvalter BT's infrastruktur: De interne afregningspriser mellem BT's detail- og engrosvirksomhed kunne lægges til grund ved vurderingen af lejeværdien. Dertil kommer, at liberaliseringen og netværksadgangen på ubundtet basis har resulteret i en lang række engrosprodukter, der kunne anvendes som referencegrundlag til at værdiansætte lejeværdien af de enkelte infrastrukturelementer af BT's og Kingstons net. Med hensyn til argumentet, at intet andet net er tilnærmelsesvist så stort eller forskelligartet som BT's, så dets lejeværdi kunne bruges som referencegrundlag, blev det i beslutningen om at indlede proceduren gjort gældende, at beskatningen af kabel-tv-selskaber, der også er aktive på telemarkedet, kunne anvendes som referencegrundlag. |
| --- | --- |

(29)

I beslutningen om at indlede proceduren blev det betvivlet, at lejemetoden ikke kunne anvendes på BT's og Kingstons faste ejendom. Det blev anført, at den lejeafgift, BT modtog for sin egen infrastruktur, kunne benyttes som rettesnor for nettets værdi. BT's detailafdelinger lejer desuden infrastruktur og køber netværksydelser hos BT's engrosafdeling (BT Wholesale Ltd), den afdeling, der forvalter BT's infrastruktur: De interne afregningspriser mellem BT's detail- og engrosvirksomhed kunne lægges til grund ved vurderingen af lejeværdien. Dertil kommer, at liberaliseringen og netværksadgangen på ubundtet basis har resulteret i en lang række engrosprodukter, der kunne anvendes som referencegrundlag til at værdiansætte lejeværdien af de enkelte infrastrukturelementer af BT's og Kingstons net. Med hensyn til argumentet, at intet andet net er tilnærmelsesvist så stort eller forskelligartet som BT's, så dets lejeværdi kunne bruges som referencegrundlag, blev det i beslutningen om at indlede proceduren gjort gældende, at beskatningen af kabel-tv-selskaber, der også er aktive på telemarkedet, kunne anvendes som referencegrundlag.

| (30) | Med hensyn til anvendelsen af indtægts- og udgiftsmetoden anførte Kommissionen, at metoden indebar, at lejeværdien af de pågældende aktiver anslås på grundlag af de indtægter, der opnås som følge af brugen af aktiverne. Resultatet ville derfor afhænge af, hvor rentabelt aktiverne anvendes, hvilket kunne forfordele operatører, hvis aktiver værdiansættes efter en anden metode. Kommissionen fandt det tvivlsomt, at der, da indtægts- og udgiftsmetoden blev anvendt på BT og Kingston, var blevet foretaget de fornødne justeringer for at sikre, at deres aktiver anvendes effektivt og rentabelt. Kommissionen ønskede også klarlagt, hvordan der tages hensyn til forsyningspligten ved værdiansættelsen af BT. |
| --- | --- |

(30)

Med hensyn til anvendelsen af indtægts- og udgiftsmetoden anførte Kommissionen, at metoden indebar, at lejeværdien af de pågældende aktiver anslås på grundlag af de indtægter, der opnås som følge af brugen af aktiverne. Resultatet ville derfor afhænge af, hvor rentabelt aktiverne anvendes, hvilket kunne forfordele operatører, hvis aktiver værdiansættes efter en anden metode. Kommissionen fandt det tvivlsomt, at der, da indtægts- og udgiftsmetoden blev anvendt på BT og Kingston, var blevet foretaget de fornødne justeringer for at sikre, at deres aktiver anvendes effektivt og rentabelt. Kommissionen ønskede også klarlagt, hvordan der tages hensyn til forsyningspligten ved værdiansættelsen af BT.

| (31) | I beslutningen om at indlede proceduren blev der desuden sat spørgsmålstegn ved den metode, der var blevet anvendt til at regulere den skattepligtige værdi. Det blev anført, at værdien efter alt at dømme nedjusteres for BT's vedkommende, mens konkurrenterne ikke synes at nyde godt af en tilsvarende systematisk justering ud fra markedsvilkårene. Der tages efter alt at dømme ikke hensyn til værditilvæksten på BT's infrastruktur mellem to femårige værdiansættelsesperioder, mens konkurrenterne beskattes højere i takt med værditilvæksten af deres net, hvilket synes at begunstige BT. |
| --- | --- |

(31)

I beslutningen om at indlede proceduren blev der desuden sat spørgsmålstegn ved den metode, der var blevet anvendt til at regulere den skattepligtige værdi. Det blev anført, at værdien efter alt at dømme nedjusteres for BT's vedkommende, mens konkurrenterne ikke synes at nyde godt af en tilsvarende systematisk justering ud fra markedsvilkårene. Der tages efter alt at dømme ikke hensyn til værditilvæksten på BT's infrastruktur mellem to femårige værdiansættelsesperioder, mens konkurrenterne beskattes højere i takt med værditilvæksten af deres net, hvilket synes at begunstige BT.

| (32) | Endelig blev det påpeget i beslutningen om at indlede proceduren, at VOA efter alt at dømme har vide skønsbeføjelser, så VOA kan indgå aftaler. Det blev anført, at den aftale, der blev indgået med BT, bør overholde princippet om ikke-forskelsbehandling, og at den ikke unødigt bør forskelsbehandle operatører. |
| --- | --- |

(32)

Endelig blev det påpeget i beslutningen om at indlede proceduren, at VOA efter alt at dømme har vide skønsbeføjelser, så VOA kan indgå aftaler. Det blev anført, at den aftale, der blev indgået med BT, bør overholde princippet om ikke-forskelsbehandling, og at den ikke unødigt bør forskelsbehandle operatører.

III.   BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

A.   Bemærkninger fra andre interesserede parter end BT og Kingston

| (33) | I bemærkningerne fra andre interesserede parter end BT og Kingston gives der generelt udtryk for, at BT og Kingston kan være blevet begunstiget af den ejendomsskat, de blev pålagt. |
| --- | --- |

(33)

I bemærkningerne fra andre interesserede parter end BT og Kingston gives der generelt udtryk for, at BT og Kingston kan være blevet begunstiget af den ejendomsskat, de blev pålagt.

| (34) | Vtesse erindrede indledningsvist om, at BT — efter at Valuation Tribunal i sin afgørelse fra marts 1998 havde bekræftet, at indtægts- og udgiftsmetoden skulle anvendes på BT's net, og at selskabets skattepligtige værdi for England og Wales beløb sig til 553 mio. GBP — påklagede den pågældende afgørelse til Lands Tribunal. Før sagen kom til behandling, fastsatte BT og VOA værdiansættelsen til 470 mio. GBP svarende til en 15 % nedsættelse i forhold til den oprindelige værdiansættelse. Vtesse gør gældende, at BT og VOA blev enige om et endeligt beløb, og at VOA justerede tallene under hensyn til det aftalte resultat. |
| --- | --- |

(34)

Vtesse erindrede indledningsvist om, at BT — efter at Valuation Tribunal i sin afgørelse fra marts 1998 havde bekræftet, at indtægts- og udgiftsmetoden skulle anvendes på BT's net, og at selskabets skattepligtige værdi for England og Wales beløb sig til 553 mio. GBP — påklagede den pågældende afgørelse til Lands Tribunal. Før sagen kom til behandling, fastsatte BT og VOA værdiansættelsen til 470 mio. GBP svarende til en 15 % nedsættelse i forhold til den oprindelige værdiansættelse. Vtesse gør gældende, at BT og VOA blev enige om et endeligt beløb, og at VOA justerede tallene under hensyn til det aftalte resultat.

| (35) | Vtesse fremlagde ny dokumentation for, at BT's faste ejendom er værdiansat for lavt efter indtægts- og udgiftsmetoden. Antages det, at den skattepligtige værdi af hele BT's net (7) henføres til selskabets optiske fibernet (7 300 000 km i 2005), andrager den årlige skattepligtige værdi pr. km fiber således 74 GBP. Ifølge Vtesse skal dette beløb sammenholdes med den årlige skattepligtige værdi på hhv. 1 000 GBP og 1 200 GBP pr. km optisk fiberpar for teleoperatører, der værdiansættes ved hjælp af lejemetoden. Fastsættes værdien af BT's optiske fibre til nul, vil den årlige lejeafgift pr. tilslutning være 18,57 GBP, da BT har 29 millioner slutbrugertilslutninger. Dette beløb skal sammenholdes med de 122 GBP, som teleoperatører årligt betaler for at få adgang til BT's ubundtede abonnentledninger (8). |
| --- | --- |

(35)

Vtesse fremlagde ny dokumentation for, at BT's faste ejendom er værdiansat for lavt efter indtægts- og udgiftsmetoden. Antages det, at den skattepligtige værdi af hele BT's net (7) henføres til selskabets optiske fibernet (7 300 000 km i 2005), andrager den årlige skattepligtige værdi pr. km fiber således 74 GBP. Ifølge Vtesse skal dette beløb sammenholdes med den årlige skattepligtige værdi på hhv. 1 000 GBP og 1 200 GBP pr. km optisk fiberpar for teleoperatører, der værdiansættes ved hjælp af lejemetoden. Fastsættes værdien af BT's optiske fibre til nul, vil den årlige lejeafgift pr. tilslutning være 18,57 GBP, da BT har 29 millioner slutbrugertilslutninger. Dette beløb skal sammenholdes med de 122 GBP, som teleoperatører årligt betaler for at få adgang til BT's ubundtede abonnentledninger (8).

| (36) | Vtesse anfører også, at BT for 2,4 mia. GBP i 2001 overdragede ejendomsretten til de fleste af de forpagtede og uforpagtede ejendomme i selskabets ejendomsportefølje til »Telereal«, en joint venture mellem Land Securities og Williams Pears Group. Handelen drejede sig om i alt 5,5 mio. m2. Efterfølgende betalte BT i 2001 190 mio. GBP i årlig lejeafgift for de uforpagtede ejendomme og 90 mio. GBP for de forpagtede ejendomme. På grundlag af denne transaktion konkluderer Vtesse, at BT betaler 35 GBP pr. m2 i lejeafgift for sine bygninger, mens andre teleoperatører ifølge Vtesse i gennemsnit betaler 115 GBP pr. m2 for deres erhvervsejendomme. Vtesse gør gældende, at den årlige lejegift, som BT reelt betalte Telereal for sine bygninger i 2001, dvs. 280 mio. GBP, udgjorde over 50 % af selskabets skattepligtige værdi det pågældende år, selv om størstedelen af den pågældende skattepligtige værdi primært bør henregnes til selskabets net og ikke dets bygninger. Vtesse synes at antyde, at det er bevis på, at BT's net er værdiansat for lavt efter indtægts- og udgiftsmetoden. |
| --- | --- |

(36)

Vtesse anfører også, at BT for 2,4 mia. GBP i 2001 overdragede ejendomsretten til de fleste af de forpagtede og uforpagtede ejendomme i selskabets ejendomsportefølje til »Telereal«, en joint venture mellem Land Securities og Williams Pears Group. Handelen drejede sig om i alt 5,5 mio. m2. Efterfølgende betalte BT i 2001 190 mio. GBP i årlig lejeafgift for de uforpagtede ejendomme og 90 mio. GBP for de forpagtede ejendomme. På grundlag af denne transaktion konkluderer Vtesse, at BT betaler 35 GBP pr. m2 i lejeafgift for sine bygninger, mens andre teleoperatører ifølge Vtesse i gennemsnit betaler 115 GBP pr. m2 for deres erhvervsejendomme. Vtesse gør gældende, at den årlige lejegift, som BT reelt betalte Telereal for sine bygninger i 2001, dvs. 280 mio. GBP, udgjorde over 50 % af selskabets skattepligtige værdi det pågældende år, selv om størstedelen af den pågældende skattepligtige værdi primært bør henregnes til selskabets net og ikke dets bygninger. Vtesse synes at antyde, at det er bevis på, at BT's net er værdiansat for lavt efter indtægts- og udgiftsmetoden.

| (37) | Ifølge Vtesse beviser forskellen mellem den skattepligtige værdi af de forskellige dele af BT's net og den skattepligtige værdi af andre teleoperatørers net, at indtægts- og udgiftsmetoden har ført til, at BT's faste ejendom blev værdiansat lavere end, hvis lejemetoden var blevet anvendt. |
| --- | --- |

(37)

Ifølge Vtesse beviser forskellen mellem den skattepligtige værdi af de forskellige dele af BT's net og den skattepligtige værdi af andre teleoperatørers net, at indtægts- og udgiftsmetoden har ført til, at BT's faste ejendom blev værdiansat lavere end, hvis lejemetoden var blevet anvendt.

| (38) | Vtesse har fremlagt yderligere materiale til at sammenligne de ejendomsskatter, BT og andre teleoperatører pålægges. Vtesse fremhævede forholdet mellem skatter og indtægter, som for dets vedkommende angiveligt var 13,46 % i 2004. Det gør gældende, at dette forhold skal justeres for at kunne foretage en direkte sammenligning med BT. Da de fleste operatører betaler høje transport- og termineringsafgifter, og da de pågældende tilslutningsafgifter ikke står i forhold til operatørernes skattepligtige aktiver, bør afgifterne ifølge Vtesse fratrækkes fra deres indtægter, når man skal beregne forholdet mellem skatter og indtægter. Gamma Telecom tilslutter sig denne opfattelse og gør af samme årsager gældende, at den respektive ejendomsskattebyrde bedst kan sammenlignes på grundlag af forholdet mellem skatter og værditilvækst. |
| --- | --- |

(38)

Vtesse har fremlagt yderligere materiale til at sammenligne de ejendomsskatter, BT og andre teleoperatører pålægges. Vtesse fremhævede forholdet mellem skatter og indtægter, som for dets vedkommende angiveligt var 13,46 % i 2004. Det gør gældende, at dette forhold skal justeres for at kunne foretage en direkte sammenligning med BT. Da de fleste operatører betaler høje transport- og termineringsafgifter, og da de pågældende tilslutningsafgifter ikke står i forhold til operatørernes skattepligtige aktiver, bør afgifterne ifølge Vtesse fratrækkes fra deres indtægter, når man skal beregne forholdet mellem skatter og indtægter. Gamma Telecom tilslutter sig denne opfattelse og gør af samme årsager gældende, at den respektive ejendomsskattebyrde bedst kan sammenlignes på grundlag af forholdet mellem skatter og værditilvækst.

| (39) | Vtesse sammenlignede desuden priserne for BT's udvidede engrosydelser med de skatter, som en operatør, der værdiansættes efter lejemetoden, ville skulle betale, hvis han anvendte optiske fibre til at levere samme ydelse. Alt efter de udvidede engrosydelsers kapacitet og dækningsgraden kan den pågældende operatør ifølge Vtesse skulle betale skatter på indtil 87 % af den pris, BT forlanger. Det er efter Vtesses opfattelse et yderligere bevis på, at BT's optiske net er værdiansat for lavt: Hvis BT's net blev værdiansat på samme måde, burde det forlange mere for sine udvidede engrosydelser for at få dækket de reelle omkostninger i forbindelse med ejendomsskatterne. |
| --- | --- |

(39)

Vtesse sammenlignede desuden priserne for BT's udvidede engrosydelser med de skatter, som en operatør, der værdiansættes efter lejemetoden, ville skulle betale, hvis han anvendte optiske fibre til at levere samme ydelse. Alt efter de udvidede engrosydelsers kapacitet og dækningsgraden kan den pågældende operatør ifølge Vtesse skulle betale skatter på indtil 87 % af den pris, BT forlanger. Det er efter Vtesses opfattelse et yderligere bevis på, at BT's optiske net er værdiansat for lavt: Hvis BT's net blev værdiansat på samme måde, burde det forlange mere for sine udvidede engrosydelser for at få dækket de reelle omkostninger i forbindelse med ejendomsskatterne.

| (40) | Vtesse gør videre gældende, at forholdet mellem skatter og indtægter er særlig højt for nye selskaber som f.eks. Vtesse. Mere etablerede selskaber kan udnytte fibrene til det yderste for at amortisere leje- og skatteomkostningerne via så mange kunder som muligt. BT er ikke underlagt dette krav, da det angiveligt ikke marginalbeskattes. Det betyder, at forholdet mellem skatter og indtægter for etablerede selskaber aftager på lang sigt. |
| --- | --- |

(40)

Vtesse gør videre gældende, at forholdet mellem skatter og indtægter er særlig højt for nye selskaber som f.eks. Vtesse. Mere etablerede selskaber kan udnytte fibrene til det yderste for at amortisere leje- og skatteomkostningerne via så mange kunder som muligt. BT er ikke underlagt dette krav, da det angiveligt ikke marginalbeskattes. Det betyder, at forholdet mellem skatter og indtægter for etablerede selskaber aftager på lang sigt.

| (41) | Med hensyn til spørgsmålet om marginalbeskatning gør Vtesse gældende, at den forfordeling, det udsættes for, skyldes, at BT beskattes som et samlet net, mens Vtesse beskattes pr. meter optisk fiberkabel, som selskabet tilslutter. Det mener, at det bør være den enkelte aftale på det marked, hvor Vtesse og BT konkurrerer, der er afgørende. Vtesse har anført nærmere tal for konsekvenserne af disse forskelle ved marginalbeskatningen af aftaler: Med Kent MAN's bud på levering af backbone- og accessforbindelser som eksempel gør Vtesse gældende, at der ved denne aftale skulle betales 16 % af indtægterne i skat. Ved samme aftale betalte BT ifølge Vtesse ingen marginalskat eller højst i gennemsnit 2 % af indtægterne i skat. Denne forskel var ifølge Vtesse grunden til, at det ikke selv, men et konsortium, der bl.a. består af BT, vandt aftalen. |
| --- | --- |

(41)

Med hensyn til spørgsmålet om marginalbeskatning gør Vtesse gældende, at den forfordeling, det udsættes for, skyldes, at BT beskattes som et samlet net, mens Vtesse beskattes pr. meter optisk fiberkabel, som selskabet tilslutter. Det mener, at det bør være den enkelte aftale på det marked, hvor Vtesse og BT konkurrerer, der er afgørende. Vtesse har anført nærmere tal for konsekvenserne af disse forskelle ved marginalbeskatningen af aftaler: Med Kent MAN's bud på levering af backbone- og accessforbindelser som eksempel gør Vtesse gældende, at der ved denne aftale skulle betales 16 % af indtægterne i skat. Ved samme aftale betalte BT ifølge Vtesse ingen marginalskat eller højst i gennemsnit 2 % af indtægterne i skat. Denne forskel var ifølge Vtesse grunden til, at det ikke selv, men et konsortium, der bl.a. består af BT, vandt aftalen.

| (42) | Vtesse anfører også, at BT for nylig har lejet ca. 2 000 km optiske fibre på det net, der tilhører Geo, en af Vtesses leverandører, formentlig på samme kommercielle vilkår som Vtesse. BT bør efter Vtesses opfattelse betragtes som bruger af de pågældende fibre. Vtesse betvivler, at der blev taget hensyn til denne udbygning af BT's net ved selskabets værdiansættelse, og gør gældende, at BT burde have været vurderet på lige fod med Vtesse, når det lejer fibre hos samme operatør. |
| --- | --- |

(42)

Vtesse anfører også, at BT for nylig har lejet ca. 2 000 km optiske fibre på det net, der tilhører Geo, en af Vtesses leverandører, formentlig på samme kommercielle vilkår som Vtesse. BT bør efter Vtesses opfattelse betragtes som bruger af de pågældende fibre. Vtesse betvivler, at der blev taget hensyn til denne udbygning af BT's net ved selskabets værdiansættelse, og gør gældende, at BT burde have været vurderet på lige fod med Vtesse, når det lejer fibre hos samme operatør.

| (43) | Altnet, som repræsenterer en række alternative fastnetoperatører, gør gældende, at indtægts- og udgiftsmetoden kun bør anvendes på regulerede monopoler, hvor der foreligger få sammenlignelige oplysninger om lejeafgiften. Efter Altnets opfattelse havde VOA nok dokumentation for lejeværdien til at vurdere BT efter lejemetoden, f.eks. BT's engrospriser for leje af kredsløb eller de offentliggjorte priser for ubundtet adgang til abonnentledninger, som kunne anvendes til at vurdere lejeværdien af dets kobberkabler. Altnet mener også, at lejemetoden øger operatørernes skattebyrde. Dette er ikke tilfældet ved indtægts- og udgiftsmetoden, da infrastrukturens værdi fastsættes på forhånd, og BT's beslutning om at anvende mørke fibre er derfor skatteneutral. Ifølge Altnet blev effekten af disse forvridninger forværret af, at aftalen mellem BT og VOA blev videreført i to værdiansættelsesperioder, hvilket gav den etablerede operatør en betydelig fordel i form af større vished, mens Altnet-selskaberne må føre dyre og endnu ikke afsluttede klagesager og forhandlinger. Altnet gør gældende, at BT skal betale 74 % af den samlede skattebyrde for telenet, mens det har en markedsandel på mindst 80 %. |
| --- | --- |

(43)

Altnet, som repræsenterer en række alternative fastnetoperatører, gør gældende, at indtægts- og udgiftsmetoden kun bør anvendes på regulerede monopoler, hvor der foreligger få sammenlignelige oplysninger om lejeafgiften. Efter Altnets opfattelse havde VOA nok dokumentation for lejeværdien til at vurdere BT efter lejemetoden, f.eks. BT's engrospriser for leje af kredsløb eller de offentliggjorte priser for ubundtet adgang til abonnentledninger, som kunne anvendes til at vurdere lejeværdien af dets kobberkabler. Altnet mener også, at lejemetoden øger operatørernes skattebyrde. Dette er ikke tilfældet ved indtægts- og udgiftsmetoden, da infrastrukturens værdi fastsættes på forhånd, og BT's beslutning om at anvende mørke fibre er derfor skatteneutral. Ifølge Altnet blev effekten af disse forvridninger forværret af, at aftalen mellem BT og VOA blev videreført i to værdiansættelsesperioder, hvilket gav den etablerede operatør en betydelig fordel i form af større vished, mens Altnet-selskaberne må føre dyre og endnu ikke afsluttede klagesager og forhandlinger. Altnet gør gældende, at BT skal betale 74 % af den samlede skattebyrde for telenet, mens det har en markedsandel på mindst 80 %.

| (44) | Global Crossing bekræfter, at ekstrabeskatningen (dvs. af nye fibre) begunstiger BT, fordi der, når Global Crossing tager et nyt fiber i brug, pålægges ekstra skatter på hele kredsløbets længde fra kunden til de centrale netknudepunkter. Global Crossing gør gældende, at det har tabt omsætning til BT på grund af den ugunstige beskatning. |
| --- | --- |

(44)

Global Crossing bekræfter, at ekstrabeskatningen (dvs. af nye fibre) begunstiger BT, fordi der, når Global Crossing tager et nyt fiber i brug, pålægges ekstra skatter på hele kredsløbets længde fra kunden til de centrale netknudepunkter. Global Crossing gør gældende, at det har tabt omsætning til BT på grund af den ugunstige beskatning.

| (45) | Thus Plc. og Viatel (UK) Ltd. gør ligeledes gældende, at de skal betale ekstra skatter, når de tilslutter nye kunder til deres net, mens BT, deres største konkurrent, ikke skal betale ekstra skatter. Dette gøres også gældende af AboveNet, der anfører, at det har mistet omsætning til BT, muligvis på grund af BT's påståede lavere beskatning. |
| --- | --- |

(45)

Thus Plc. og Viatel (UK) Ltd. gør ligeledes gældende, at de skal betale ekstra skatter, når de tilslutter nye kunder til deres net, mens BT, deres største konkurrent, ikke skal betale ekstra skatter. Dette gøres også gældende af AboveNet, der anfører, at det har mistet omsætning til BT, muligvis på grund af BT's påståede lavere beskatning.

| (46) | UKCTA, en brancheforening, der repræsenterer fastnetoperatører, der konkurrerer med BT inden for tale- og datatjenester, mener, at ejendomsskattesystemet er meget uigennemsigtigt, da det er præget af fortrolige topartsaftaler mellem netoperatører og skattemyndighederne. Den aftale, BT indgik, har efter UKCTA's opfattelse givet selskabet ti års vished og stabilitet, mens andre operatører ikke har nydt godt af en tilsvarende grad af forudsigelighed. UKCTA bemærker, at ejendomsskattesystemet har styrket BT's dominerende stilling, da beskatningen var mere gunstig for BT og derfor har gjort det sværere for nye operatører at konkurrere på fair vilkår, og da BT modsat andre konkurrenter ikke umiddelbart får forhøjet sine ejendomsskatter, når det tilslutter flere fibre. Efter forespørgsel fra Kommissionen oplyste UKCTA dog, at det ikke var muligt at sige, hvor høje skatter Altnet-operatørerne skulle have betalt, hvis de var blevet værdiansat på samme grundlag som BT. |
| --- | --- |

(46)

UKCTA, en brancheforening, der repræsenterer fastnetoperatører, der konkurrerer med BT inden for tale- og datatjenester, mener, at ejendomsskattesystemet er meget uigennemsigtigt, da det er præget af fortrolige topartsaftaler mellem netoperatører og skattemyndighederne. Den aftale, BT indgik, har efter UKCTA's opfattelse givet selskabet ti års vished og stabilitet, mens andre operatører ikke har nydt godt af en tilsvarende grad af forudsigelighed. UKCTA bemærker, at ejendomsskattesystemet har styrket BT's dominerende stilling, da beskatningen var mere gunstig for BT og derfor har gjort det sværere for nye operatører at konkurrere på fair vilkår, og da BT modsat andre konkurrenter ikke umiddelbart får forhøjet sine ejendomsskatter, når det tilslutter flere fibre. Efter forespørgsel fra Kommissionen oplyste UKCTA dog, at det ikke var muligt at sige, hvor høje skatter Altnet-operatørerne skulle have betalt, hvis de var blevet værdiansat på samme grundlag som BT.

| (47) | GVA Grimley, et konsulentfirma, der rådgiver teleselskaber i ejendomsskat, kritiserer, at BT nød godt af en reguleringsordning, der tager hensyn til selskabets markedsandele, og hvis anvendelse er uigennemsigtig. GVA Grimley gør gældende, at det for al anden fast ejendom, der værdiansættes med indtægts- og udgiftsmetoden, er gængs praksis, at værdiansættelsen reguleres hvert femte år uden hensyn til markedsandelen. Konsulentfirmaet stillede spørgsmålstegn ved den måde, hvorpå denne regulering under hensyn til markedsandelen skete for BT, og havde svært ved at forstå, hvorfor BT's skattepligtige værdi skulle aftage i perioden 1995-1999, når selskabets omsætning og overskud steg. Konsulentfirmaet gjorde videre gældende, at VOA havde fastslået, at et par ubundtede kobberledninger havde en skattepligtig værdi på ca. 50 GBP, mens BT's abonnentledninger værdiansættes til ca. 16 GBP (BT's samlede skattepligtige værdi divideret med antallet af abonnentledninger). Denne forskel tydede på, at BT's net var værdiansat for lavt. |
| --- | --- |

(47)

GVA Grimley, et konsulentfirma, der rådgiver teleselskaber i ejendomsskat, kritiserer, at BT nød godt af en reguleringsordning, der tager hensyn til selskabets markedsandele, og hvis anvendelse er uigennemsigtig. GVA Grimley gør gældende, at det for al anden fast ejendom, der værdiansættes med indtægts- og udgiftsmetoden, er gængs praksis, at værdiansættelsen reguleres hvert femte år uden hensyn til markedsandelen. Konsulentfirmaet stillede spørgsmålstegn ved den måde, hvorpå denne regulering under hensyn til markedsandelen skete for BT, og havde svært ved at forstå, hvorfor BT's skattepligtige værdi skulle aftage i perioden 1995-1999, når selskabets omsætning og overskud steg. Konsulentfirmaet gjorde videre gældende, at VOA havde fastslået, at et par ubundtede kobberledninger havde en skattepligtig værdi på ca. 50 GBP, mens BT's abonnentledninger værdiansættes til ca. 16 GBP (BT's samlede skattepligtige værdi divideret med antallet af abonnentledninger). Denne forskel tydede på, at BT's net var værdiansat for lavt.

| (48) | En række af de interesserede parter, der allerede er nævnt, og andre, f.eks. Telewest Broadband, Cable and Wireless og Easynet, rejser andre spørgsmål vedrørende ejendomsskatterne, men disse spørgsmål synes ikke umiddelbart at hænge sammen med de forhold, der redegøres for i beslutningen om at indlede proceduren. Som eksempel kan nævnes, at en række af de pågældende selskaber er betænkelige ved muligheden for at pålægge ejendomsskatterne i forbindelse med ubundtet adgang til abonnentledninger. De klager også over, at ejendomsskatterne fastsættes for højt (9), så det er svært at foretage investeringer, og at perioden på fem år ikke stemmer overens med strukturen og tempoet i den teknologiske udvikling i telesektoren (10). Et enkelt selskab gør også gældende, at visse konkurrenter slet ikke værdiansættes (11). |
| --- | --- |

(48)

En række af de interesserede parter, der allerede er nævnt, og andre, f.eks. Telewest Broadband, Cable and Wireless og Easynet, rejser andre spørgsmål vedrørende ejendomsskatterne, men disse spørgsmål synes ikke umiddelbart at hænge sammen med de forhold, der redegøres for i beslutningen om at indlede proceduren. Som eksempel kan nævnes, at en række af de pågældende selskaber er betænkelige ved muligheden for at pålægge ejendomsskatterne i forbindelse med ubundtet adgang til abonnentledninger. De klager også over, at ejendomsskatterne fastsættes for højt (9), så det er svært at foretage investeringer, og at perioden på fem år ikke stemmer overens med strukturen og tempoet i den teknologiske udvikling i telesektoren (10). Et enkelt selskab gør også gældende, at visse konkurrenter slet ikke værdiansættes (11).

B.   Bemærkninger fra BT og Kingston

| (49) | BT anførte indledningsvist, at der — modsat hvad der gøres gældende i beslutningen om at indlede proceduren — ikke er nogen anerkendt rangorden mellem værdiansættelsesmetoderne, og at der ikke er noget princip om, at lejemetoden er den mest velegnede metode, hvis der foreligger oplysninger om lejeafgiften. Den metode, VOA bruger, tager udgangspunkt i, hvilken form for ejendom der skal værdiansættes, og desuden i den foreliggende dokumentation. VOA har derfor ingen skønsbeføjelser med hensyn til valg af metode. |
| --- | --- |

(49)

BT anførte indledningsvist, at der — modsat hvad der gøres gældende i beslutningen om at indlede proceduren — ikke er nogen anerkendt rangorden mellem værdiansættelsesmetoderne, og at der ikke er noget princip om, at lejemetoden er den mest velegnede metode, hvis der foreligger oplysninger om lejeafgiften. Den metode, VOA bruger, tager udgangspunkt i, hvilken form for ejendom der skal værdiansættes, og desuden i den foreliggende dokumentation. VOA har derfor ingen skønsbeføjelser med hensyn til valg af metode.

| (50) | Selv om BT værdiansættes efter en anden metode, sker der ingen forskelsbehandling mellem BT og andre skatteydere: De lovmæssige betingelser er de samme, og alle metoder tjener til at vurdere den hypotetiske lejeværdi, som det fra år til år skønnes at være rimeligt at forvente for den pågældende erhvervsejendom. |
| --- | --- |

(50)

Selv om BT værdiansættes efter en anden metode, sker der ingen forskelsbehandling mellem BT og andre skatteydere: De lovmæssige betingelser er de samme, og alle metoder tjener til at vurdere den hypotetiske lejeværdi, som det fra år til år skønnes at være rimeligt at forvente for den pågældende erhvervsejendom.

| (51) | BT gør gældende, at der ikke findes nogen dokumentation for, at den skattepligtige værdi, der er fastsat for BT's faste ejendom, har givet BT en fordel i form af et nedsat skattegrundlag i forhold til konkurrenterne. Den eneste dokumentation, Kommissionen har fremlagt til støtte herfor, er en sammenligning af de skattepligtige værdier og omsætningen. |
| --- | --- |

(51)

BT gør gældende, at der ikke findes nogen dokumentation for, at den skattepligtige værdi, der er fastsat for BT's faste ejendom, har givet BT en fordel i form af et nedsat skattegrundlag i forhold til konkurrenterne. Den eneste dokumentation, Kommissionen har fremlagt til støtte herfor, er en sammenligning af de skattepligtige værdier og omsætningen.

| (52) | BT anfører videre, at VOA med rette har fastslået, at indtægts- og udgiftsmetoden var den eneste rigtige metode til at værdiansætte BT's net, primært fordi der ikke findes lejeoplysninger til at beregne den skattepligtige værdi af BT's faste ejendom som helhed. Der fandtes hverken oplysninger om prisen for abonnentledninger (12) eller engrosprisen for andre operatører (13), da værdiansættelsen skete i 1995 og 2000. |
| --- | --- |

(52)

BT anfører videre, at VOA med rette har fastslået, at indtægts- og udgiftsmetoden var den eneste rigtige metode til at værdiansætte BT's net, primært fordi der ikke findes lejeoplysninger til at beregne den skattepligtige værdi af BT's faste ejendom som helhed. Der fandtes hverken oplysninger om prisen for abonnentledninger (12) eller engrosprisen for andre operatører (13), da værdiansættelsen skete i 1995 og 2000.

| (53) | BT anfægter, at der var nogen problemer med manglende uvildighed i forbindelse med klageordningen eller anvendelsen heraf på BT. Alle har klageadgang og mulighed for at indgå en aftale. Værdiansættelsen af BT's net blev påklaget i 1995. Der er intet usædvanligt ved den aftale, der blev indgået ved Valuation Court, og den indebærer ikke noget skøn fra VOA's side: Muligheden for at indgå aftale fritager ikke VOA for dets lovfæstede pligt til at fastsætte den årlige lejeværdi for den faste ejendom på grundlag af en hypotetisk lejeværdi. Ifølge BT er det heller ikke korrekt at hævde, at værdiansættelsen for 1995 også blev anvendt som grundlag til at fastsætte værdierne for 2000, og at den gav BT ti års vished: Aftalen om værdiansættelsen for 1995 blev først indgået i 2000 på grund af forsinkelser af retlig art. BT befandt sig derfor i uvished i fem år med hensyn til værdiansættelsen for 1995. Samtidig nåede man til enighed om listen for 2000. |
| --- | --- |

(53)

BT anfægter, at der var nogen problemer med manglende uvildighed i forbindelse med klageordningen eller anvendelsen heraf på BT. Alle har klageadgang og mulighed for at indgå en aftale. Værdiansættelsen af BT's net blev påklaget i 1995. Der er intet usædvanligt ved den aftale, der blev indgået ved Valuation Court, og den indebærer ikke noget skøn fra VOA's side: Muligheden for at indgå aftale fritager ikke VOA for dets lovfæstede pligt til at fastsætte den årlige lejeværdi for den faste ejendom på grundlag af en hypotetisk lejeværdi. Ifølge BT er det heller ikke korrekt at hævde, at værdiansættelsen for 1995 også blev anvendt som grundlag til at fastsætte værdierne for 2000, og at den gav BT ti års vished: Aftalen om værdiansættelsen for 1995 blev først indgået i 2000 på grund af forsinkelser af retlig art. BT befandt sig derfor i uvished i fem år med hensyn til værdiansættelsen for 1995. Samtidig nåede man til enighed om listen for 2000.

| (54) | BT anførte, at værdiansættelsen kan reguleres i løbet af femårsperioden, hvis omstændighederne ændrer sig væsentligt. En ordning med regulering under hensyn til markedsandelene blev anset for et effektivt middel til at afspejle de årlige nettovirkninger af sådanne væsentlige ændringer i omstændighederne (14). |
| --- | --- |

(54)

BT anførte, at værdiansættelsen kan reguleres i løbet af femårsperioden, hvis omstændighederne ændrer sig væsentligt. En ordning med regulering under hensyn til markedsandelene blev anset for et effektivt middel til at afspejle de årlige nettovirkninger af sådanne væsentlige ændringer i omstændighederne (14).

| (55) | BT mente derfor ikke, at det er korrekt, når det i Kommissionens beslutning om at indlede proceduren gøres gældende, at der ikke tages hensyn til nogen værditilvækst på BT's infrastruktur: BT's værdi er både blevet op- og nedjusteret, alt efter om de faktorer, der øgede selskabets værdi, vejede tungere end dem, der sænkede den (15). |
| --- | --- |

(55)

BT mente derfor ikke, at det er korrekt, når det i Kommissionens beslutning om at indlede proceduren gøres gældende, at der ikke tages hensyn til nogen værditilvækst på BT's infrastruktur: BT's værdi er både blevet op- og nedjusteret, alt efter om de faktorer, der øgede selskabets værdi, vejede tungere end dem, der sænkede den (15).

| (56) | Ifølge BT er den reguleringsordning, Vtesse er omfattet af, efter alt at dømme baseret på de samme principper, men den anvendes anderledes: Nye fibre henregnes til og værdiansættes som en del af selskabets faste ejendom. I Vtesses tilfælde er markedsandelene ikke egnede til at beregne ændringer i den skattepligtige værdi, fordi Vtesse har så få markedsandele, at eventuelle ændringer formentlig ikke kan mærkes. |
| --- | --- |

(56)

Ifølge BT er den reguleringsordning, Vtesse er omfattet af, efter alt at dømme baseret på de samme principper, men den anvendes anderledes: Nye fibre henregnes til og værdiansættes som en del af selskabets faste ejendom. I Vtesses tilfælde er markedsandelene ikke egnede til at beregne ændringer i den skattepligtige værdi, fordi Vtesse har så få markedsandele, at eventuelle ændringer formentlig ikke kan mærkes.

| (57) | Endelig anfører BT, at Kommissionen, hvis den skulle nå frem til, at BT har modtaget statsstøtte, ikke kan kræve støtten tilbagebetalt, da BT var berettiget til at antage, at støtten var lovlig, eller at der var tale om eksisterende støtte. |
| --- | --- |

(57)

Endelig anfører BT, at Kommissionen, hvis den skulle nå frem til, at BT har modtaget statsstøtte, ikke kan kræve støtten tilbagebetalt, da BT var berettiget til at antage, at støtten var lovlig, eller at der var tale om eksisterende støtte.

| (58) | Kingston gør gældende, at Kommissionen ikke har dokumenteret, at der er tale om en begunstigelse, ved at påvise, at BT's og Kingstons skattebyrde blev reduceret selektivt, eller at andre operatører har fået øget skattebyrden ekstraordinært. Det anfører, at Kommissionen ikke ved, hvordan Kingston blev beskattet. |
| --- | --- |

(58)

Kingston gør gældende, at Kommissionen ikke har dokumenteret, at der er tale om en begunstigelse, ved at påvise, at BT's og Kingstons skattebyrde blev reduceret selektivt, eller at andre operatører har fået øget skattebyrden ekstraordinært. Det anfører, at Kommissionen ikke ved, hvordan Kingston blev beskattet.

| (59) | Kingston mener, at det eneste bevis på, at BT muligvis er blevet begunstiget, er den forskel, der er i forholdet mellem skatter og indtægter for BT og Vtesse. Dette forhold er dog irrelevant i forbindelse med ejendomsskatter, som ikke er skat af indkomst. Forholdet ville kun være relevant, hvis Vtesse og Kingston eller BT var umiddelbart sammenlignelige selskaber, og det er ikke tilfældet i betragtning af forskellene i størrelse, omsætning og erhvervsvirksomhed. Endelig anslår Kingston, at forholdet mellem skatter og indtægter er 0,39 % for Vtesse, mens det for dets eget vedkommende skulle være 4,5 % (16). |
| --- | --- |

(59)

Kingston mener, at det eneste bevis på, at BT muligvis er blevet begunstiget, er den forskel, der er i forholdet mellem skatter og indtægter for BT og Vtesse. Dette forhold er dog irrelevant i forbindelse med ejendomsskatter, som ikke er skat af indkomst. Forholdet ville kun være relevant, hvis Vtesse og Kingston eller BT var umiddelbart sammenlignelige selskaber, og det er ikke tilfældet i betragtning af forskellene i størrelse, omsætning og erhvervsvirksomhed. Endelig anslår Kingston, at forholdet mellem skatter og indtægter er 0,39 % for Vtesse, mens det for dets eget vedkommende skulle være 4,5 % (16).

| (60) | Kingston anfægter, at det har opnået en selektiv begunstigelse, fordi der er anvendt forskellige metoder. VOA har efter Kingstons opfattelse visse, dog ikke ubegrænsede, skønsbeføjelser ved værdiansættelsen: arten af den faste ejendom og arten af den foreliggende dokumentation er afgørende for valget, som indskrænkes yderligere af en omfattende retspraksis. Det er ikke muligt at påvise, at indtægts- og udgiftsmetoden begunstiger Kingston eller BT, da lejemetoden ikke finder anvendelse på dem, mens indtægts- og udgiftsmetoden ikke finder anvendelse på Vtesse, fordi selskabet ikke giver overskud. |
| --- | --- |

(60)

Kingston anfægter, at det har opnået en selektiv begunstigelse, fordi der er anvendt forskellige metoder. VOA har efter Kingstons opfattelse visse, dog ikke ubegrænsede, skønsbeføjelser ved værdiansættelsen: arten af den faste ejendom og arten af den foreliggende dokumentation er afgørende for valget, som indskrænkes yderligere af en omfattende retspraksis. Det er ikke muligt at påvise, at indtægts- og udgiftsmetoden begunstiger Kingston eller BT, da lejemetoden ikke finder anvendelse på dem, mens indtægts- og udgiftsmetoden ikke finder anvendelse på Vtesse, fordi selskabet ikke giver overskud.

| (61) | Kingston anfører videre, at det, da der ikke er forelagt nogen oplysninger om de øvrige operatører, der konkurrerer med Kingston, ikke er påvist, at konkurrencevilkårene er blevet fordrejet. Det gør endvidere gældende, at en eventuel støtte som følge af brugen af det britiske skattesystem ville udgøre eksisterende støtte. |
| --- | --- |

(61)

Kingston anfører videre, at det, da der ikke er forelagt nogen oplysninger om de øvrige operatører, der konkurrerer med Kingston, ikke er påvist, at konkurrencevilkårene er blevet fordrejet. Det gør endvidere gældende, at en eventuel støtte som følge af brugen af det britiske skattesystem ville udgøre eksisterende støtte.

IV.   BEMÆRKNINGER FRA DET FORENEDE KONGERIGE

| (62) | De britiske myndigheder anfører, at det pågældende skattesystem er et ensartet lovfæstet system, der gælder for al udenlandsk fast ejendom i England og Wales, og som skal skabe en fælles målestok til at vurdere ejendomsværdien. Målestokken er den lejeværdi, som det vurderes, at den faste ejendom vil kunne udlejes til fra år til år, når der lægges visse lovbestemte formodninger angående den faste ejendoms tilstand og vilkårene i et hypotetisk lejeforhold til grund. |
| --- | --- |

(62)

De britiske myndigheder anfører, at det pågældende skattesystem er et ensartet lovfæstet system, der gælder for al udenlandsk fast ejendom i England og Wales, og som skal skabe en fælles målestok til at vurdere ejendomsværdien. Målestokken er den lejeværdi, som det vurderes, at den faste ejendom vil kunne udlejes til fra år til år, når der lægges visse lovbestemte formodninger angående den faste ejendoms tilstand og vilkårene i et hypotetisk lejeforhold til grund.

| (63) | Værdien fastsættes af VOA, der beskæftiger fagligt kvalificerede og statsautoriserede bygningsinspektører, og som efter loven er forpligtet til at foretage en uvildig vurdering. VOA's afgørelser er underlagt en uafhængig kontrol af Valuation Tribunal og kan påklages til Lands Tribunal og Court of Appeal. |
| --- | --- |

(63)

Værdien fastsættes af VOA, der beskæftiger fagligt kvalificerede og statsautoriserede bygningsinspektører, og som efter loven er forpligtet til at foretage en uvildig vurdering. VOA's afgørelser er underlagt en uafhængig kontrol af Valuation Tribunal og kan påklages til Lands Tribunal og Court of Appeal.

| (64) | De britiske myndigheder anfører videre, at VOA har flere forskellige metoder til at fastsætte den pågældende hypotetiske lejeværdi. Disse værdiansættelsesmetoder har samme målsætning, nemlig at fastsætte den hypotetiske lejeværdi, og bør alle, hvis de anvendes korrekt, give samme resultat. De forskellige metoder skal tage højde for de mange forskellige situationer, hvor der pålægges skat. Valget af den rette værdiansættelsesmetode er ikke en skønsmæssig afgørelse: Hvilken metode der vælges, afhænger af arten af fast ejendom og arten af den foreliggende dokumentation. Drives en ejendom f.eks. uden gevinst for øje (sygehuse, skoler osv.), anvendes indtægts- og udgiftsmetoden ikke, og VOA vil formentlig fastslå, at den erhvervsmæssige basismetode er den mest velegnede metode. |
| --- | --- |

(64)

De britiske myndigheder anfører videre, at VOA har flere forskellige metoder til at fastsætte den pågældende hypotetiske lejeværdi. Disse værdiansættelsesmetoder har samme målsætning, nemlig at fastsætte den hypotetiske lejeværdi, og bør alle, hvis de anvendes korrekt, give samme resultat. De forskellige metoder skal tage højde for de mange forskellige situationer, hvor der pålægges skat. Valget af den rette værdiansættelsesmetode er ikke en skønsmæssig afgørelse: Hvilken metode der vælges, afhænger af arten af fast ejendom og arten af den foreliggende dokumentation. Drives en ejendom f.eks. uden gevinst for øje (sygehuse, skoler osv.), anvendes indtægts- og udgiftsmetoden ikke, og VOA vil formentlig fastslå, at den erhvervsmæssige basismetode er den mest velegnede metode.

4.1.   Valg af metode til at værdiansætte BT og Kingston

| (65) | De britiske myndigheder anfører, at indtægts- og udgiftsmetoden var den eneste metode, der var egnet til at værdiansætte BT's og Kingstons faste ejendom. De gør gældende, at VOA's uvildige sagkyndige (17), som vurderede selskabernes faste ejendom, for alle værdiansættelsesperioderne, herunder 2005-2010, nåede frem til, at der ikke forelå tilstrækkelig dokumentation til at beregne den skattepligtige værdi af BT's og Kingstons net efter lejemetoden. Dette resultat blev godtaget af Valuation Tribunal i den pågældende sag (18). De sagkyndige gjorde videre gældende, at indtægts- og udgiftsmetoden er den eneste metode, der kan tage hensyn til den enestående fordel, BT opnår ved at være allestedsnærværende. |
| --- | --- |

(65)

De britiske myndigheder anfører, at indtægts- og udgiftsmetoden var den eneste metode, der var egnet til at værdiansætte BT's og Kingstons faste ejendom. De gør gældende, at VOA's uvildige sagkyndige (17), som vurderede selskabernes faste ejendom, for alle værdiansættelsesperioderne, herunder 2005-2010, nåede frem til, at der ikke forelå tilstrækkelig dokumentation til at beregne den skattepligtige værdi af BT's og Kingstons net efter lejemetoden. Dette resultat blev godtaget af Valuation Tribunal i den pågældende sag (18). De sagkyndige gjorde videre gældende, at indtægts- og udgiftsmetoden er den eneste metode, der kan tage hensyn til den enestående fordel, BT opnår ved at være allestedsnærværende.

| (66) | De britiske myndigheder gør gældende, at lejemetoden ikke kunne anvendes på BT og Kingston. De påpeger i denne forbindelse indledningsvist, at spørgsmålet om, hvorvidt der forelå lejeoplysninger, skal vurderes ud fra det tidspunkt, hvor værdiansættelsen skete. Om det var muligt at anvende lejemetoden for perioden 1995-2000, kan således f.eks. kun vurderes ud fra de oplysninger, der forelå på »værdiansættelsestidspunktet«, dvs. 1. april 1993. De britiske myndigheder gør derfor gældende, at tredjemand og Kommissionen tager fejl, når de antager, at de markedsoplysninger, der findes i dag, er relevante for spørgsmålet om, hvorvidt listerne for 1995 og 2000 kunne have været opstillet efter lejemetoden. |
| --- | --- |

(66)

De britiske myndigheder gør gældende, at lejemetoden ikke kunne anvendes på BT og Kingston. De påpeger i denne forbindelse indledningsvist, at spørgsmålet om, hvorvidt der forelå lejeoplysninger, skal vurderes ud fra det tidspunkt, hvor værdiansættelsen skete. Om det var muligt at anvende lejemetoden for perioden 1995-2000, kan således f.eks. kun vurderes ud fra de oplysninger, der forelå på »værdiansættelsestidspunktet«, dvs. 1. april 1993. De britiske myndigheder gør derfor gældende, at tredjemand og Kommissionen tager fejl, når de antager, at de markedsoplysninger, der findes i dag, er relevante for spørgsmålet om, hvorvidt listerne for 1995 og 2000 kunne have været opstillet efter lejemetoden.

| (67) | For så vidt angår listerne for 1995, kunne der derfor alene tages hensyn til de oplysninger, der forelå i 1993. Kommissionen nævnte i sin beslutning om at indlede proceduren to mulige kilder til at opnå lejeoplysninger: den lejeafgift, BT fik for sin egen infrastruktur, eller afregningspriserne mellem BT's detail- og engrosvirksomhed. De britiske myndigheder gør gældende, at VOA ikke havde adgang til nogen af disse muligheder i 1993. I 1993 udlejede BT ikke nogen væsentlig del af sin infrastruktur, og dets detail- og engrosvirksomhed var adskilt fra hinanden. |
| --- | --- |

(67)

For så vidt angår listerne for 1995, kunne der derfor alene tages hensyn til de oplysninger, der forelå i 1993. Kommissionen nævnte i sin beslutning om at indlede proceduren to mulige kilder til at opnå lejeoplysninger: den lejeafgift, BT fik for sin egen infrastruktur, eller afregningspriserne mellem BT's detail- og engrosvirksomhed. De britiske myndigheder gør gældende, at VOA ikke havde adgang til nogen af disse muligheder i 1993. I 1993 udlejede BT ikke nogen væsentlig del af sin infrastruktur, og dets detail- og engrosvirksomhed var adskilt fra hinanden.

| (68) | For så vidt angår listen for 2000, der bygger på oplysninger, som forelå i 1998, anerkender de britiske myndigheder, at der fra dette tidspunkt forelå begrænsede lejeoplysninger for fiberoptiske net, som begyndte at blive udbudt til operatører i form af aftaler om såkaldt uanfægtelig råderet (Indefeasible Right of User). Oplysningerne var dog begrænsede og vedrørte kun fiberoptiske net til store datamængder, og de var derfor kun relevante for en yderst begrænset del af BT's faste ejendom. De britiske myndigheder anerkendte også, at der var separate detail- og engrosafdelinger i 1998, men anførte, at accesstjenesterne, som udgør en væsentlig del af BT's aktiviteter, blev drevet fra afsender til modtager uden overførsler til andre afdelinger. Overførslerne kunne derfor ikke anvendes til at værdiansætte BT's net som helhed. |
| --- | --- |

(68)

For så vidt angår listen for 2000, der bygger på oplysninger, som forelå i 1998, anerkender de britiske myndigheder, at der fra dette tidspunkt forelå begrænsede lejeoplysninger for fiberoptiske net, som begyndte at blive udbudt til operatører i form af aftaler om såkaldt uanfægtelig råderet (Indefeasible Right of User). Oplysningerne var dog begrænsede og vedrørte kun fiberoptiske net til store datamængder, og de var derfor kun relevante for en yderst begrænset del af BT's faste ejendom. De britiske myndigheder anerkendte også, at der var separate detail- og engrosafdelinger i 1998, men anførte, at accesstjenesterne, som udgør en væsentlig del af BT's aktiviteter, blev drevet fra afsender til modtager uden overførsler til andre afdelinger. Overførslerne kunne derfor ikke anvendes til at værdiansætte BT's net som helhed.

| (69) | For listen for 2005 gælder samme bemærkninger. De britiske myndigheder anfægter desuden, at priserne for ubundtet adgang til abonnentledninger — modsat hvad der gøres gældende af Altnet — kan bruges som lejeoplysninger, der kan lægges til grund ved vurderingen af BT's faste ejendom. Engrosprisen for andre operatører (WLR) blev f.eks. opkrævet fra august 2002. Det er et produkt, BT er forpligtet til at tilbyde andre teleoperatører, og som gør disse i stand til at tilbyde kunderne både leje af faste kredsløb og opkald via BT's lokalnet. Den pris, som teleoperatøren betaler til BT, er dog ikke en lejeafgift for lokalnettet. Den er betaling for en ydelse, fordi BT bl.a. skal sørge for vedligeholdelse af kredsløbet, formidling, fakturering og FoU, reparation, pair gain-apparater og strøm. De britiske myndigheder gør derfor gældende, at den modsat Vtesses og Altnets opfattelse ikke kan sidestilles med en lejeafgift pr. tilslutning til abonnentkredsløbet. De drager samme konklusion med hensyn til prisen for opkald og access, der var forløber til WLR-produktet og blev tilbudt fra 1998, og som omfattede samme ydelser som WLR. BT's engrospris for andre teleoperatører og prisen for ubundtet adgang til abonnentledninger er desuden reguleret af OFCOM. Der er ikke tale om frie markedslejer, og priserne kan derfor ikke tillægges nogen videre betydning som dokumentation for lejeværdien (19). VOA gør derfor gældende, at det ikke har nogen lejeoplysninger for de væsentlige dele af BT's og Kingstons net, dvs. deres accessnet. |
| --- | --- |

(69)

For listen for 2005 gælder samme bemærkninger. De britiske myndigheder anfægter desuden, at priserne for ubundtet adgang til abonnentledninger — modsat hvad der gøres gældende af Altnet — kan bruges som lejeoplysninger, der kan lægges til grund ved vurderingen af BT's faste ejendom. Engrosprisen for andre operatører (WLR) blev f.eks. opkrævet fra august 2002. Det er et produkt, BT er forpligtet til at tilbyde andre teleoperatører, og som gør disse i stand til at tilbyde kunderne både leje af faste kredsløb og opkald via BT's lokalnet. Den pris, som teleoperatøren betaler til BT, er dog ikke en lejeafgift for lokalnettet. Den er betaling for en ydelse, fordi BT bl.a. skal sørge for vedligeholdelse af kredsløbet, formidling, fakturering og FoU, reparation, pair gain-apparater og strøm. De britiske myndigheder gør derfor gældende, at den modsat Vtesses og Altnets opfattelse ikke kan sidestilles med en lejeafgift pr. tilslutning til abonnentkredsløbet. De drager samme konklusion med hensyn til prisen for opkald og access, der var forløber til WLR-produktet og blev tilbudt fra 1998, og som omfattede samme ydelser som WLR. BT's engrospris for andre teleoperatører og prisen for ubundtet adgang til abonnentledninger er desuden reguleret af OFCOM. Der er ikke tale om frie markedslejer, og priserne kan derfor ikke tillægges nogen videre betydning som dokumentation for lejeværdien (19). VOA gør derfor gældende, at det ikke har nogen lejeoplysninger for de væsentlige dele af BT's og Kingstons net, dvs. deres accessnet.

| (70) | De britiske myndigheder anførte videre, at lejeoplysninger, der anvendes til at vurdere andre teleoperatører end BT og Kingston efter lejemetoden, ikke kan bruges til at værdiansætte de to selskabers faste ejendom. BT og Kingston på den ene side og andre teleoperatører på den anden side er meget langt fra sammenlignelige. BT og Kingston har primært accessnet, der i BT's tilfælde betjener millioner af privatpersoner, mens de fleste andre teleoperatører primært har basisnet, der betjener et mindre antal særlig værdifulde kunder med stort forbrug. Værdien af fast ejendom påvirkes af flere faktorer, bl.a. funktionen, den fysiske form, størrelsen og rammebetingelserne. De forskelle, der er mellem ejendommene, og det forhold, at de ikke er sammenlignelige, gør derfor, at lejeoplysninger for teleoperatører, f.eks. om deres optiske fibernet, ikke umiddelbart kan overføres på BT/Kingston. De britiske myndigheder gør gældende, at det — modsat hvad Kommissionen anfører i sin beslutning om at indlede proceduren — af samme grunde ikke er muligt at anvende lejeoplysninger fra kabel-tv-selskaber på BT eller Kingston. |
| --- | --- |

(70)

De britiske myndigheder anførte videre, at lejeoplysninger, der anvendes til at vurdere andre teleoperatører end BT og Kingston efter lejemetoden, ikke kan bruges til at værdiansætte de to selskabers faste ejendom. BT og Kingston på den ene side og andre teleoperatører på den anden side er meget langt fra sammenlignelige. BT og Kingston har primært accessnet, der i BT's tilfælde betjener millioner af privatpersoner, mens de fleste andre teleoperatører primært har basisnet, der betjener et mindre antal særlig værdifulde kunder med stort forbrug. Værdien af fast ejendom påvirkes af flere faktorer, bl.a. funktionen, den fysiske form, størrelsen og rammebetingelserne. De forskelle, der er mellem ejendommene, og det forhold, at de ikke er sammenlignelige, gør derfor, at lejeoplysninger for teleoperatører, f.eks. om deres optiske fibernet, ikke umiddelbart kan overføres på BT/Kingston. De britiske myndigheder gør gældende, at det — modsat hvad Kommissionen anfører i sin beslutning om at indlede proceduren — af samme grunde ikke er muligt at anvende lejeoplysninger fra kabel-tv-selskaber på BT eller Kingston.

| (71) | For så vidt angår forslaget om, at dele af BT's faste ejendom kunne have været værdiansat ud fra lejeoplysninger afledt af andre net og for restens vedkommende ved hjælp af indtægts- og udgiftsmetoden, gør de britiske myndigheder gældende, at dette ikke var muligt. Det ville forudsætte, at det var fysisk adskilte dele af BT's net, der bruges til BT's forskellige forretningsområder. De britiske myndigheder anfører dog, at formuegenstande, der støder op til hinanden, og som indgår i samme ejendom, f.eks. BT's og Kingstons net, skal værdiansættes som en enkelt fast ejendom ifølge britisk retspraksis om opkrævning af ejendomsskat (20). Hvis formuegenstande, der indgår i samme ejendom, blev opdelt, ville værdiansættelsen blive fordrejet, fordi summen af værdien af de enkelte dele af en ejendom sjældent svarer til værdien af ejendommen som helhed. |
| --- | --- |

(71)

For så vidt angår forslaget om, at dele af BT's faste ejendom kunne have været værdiansat ud fra lejeoplysninger afledt af andre net og for restens vedkommende ved hjælp af indtægts- og udgiftsmetoden, gør de britiske myndigheder gældende, at dette ikke var muligt. Det ville forudsætte, at det var fysisk adskilte dele af BT's net, der bruges til BT's forskellige forretningsområder. De britiske myndigheder anfører dog, at formuegenstande, der støder op til hinanden, og som indgår i samme ejendom, f.eks. BT's og Kingstons net, skal værdiansættes som en enkelt fast ejendom ifølge britisk retspraksis om opkrævning af ejendomsskat (20). Hvis formuegenstande, der indgår i samme ejendom, blev opdelt, ville værdiansættelsen blive fordrejet, fordi summen af værdien af de enkelte dele af en ejendom sjældent svarer til værdien af ejendommen som helhed.

| (72) | Det indebærer mere specifikt, at det ikke er muligt at adskille hovedstrækningerne i BT's fiberoptiske højkapacitetsnet, som konkurrerer med Vtesse, og at vurdere den skattepligtige værdi ud fra den lejeafgift, som konkurrerende teleoperatører betalte. Samme infrastruktur anvendes nemlig også til de telefonitjenester med lavt volumen, der leveres til BT's 29 millioner indenlandske kunder. Det er ikke fysisk muligt at opdele BT's eller Kingstons net i selvstændige enheder, der kan udlejes eller anvendes hver for sig, da der er tale om fysisk og funktionelt integrerede enheder. |
| --- | --- |

(72)

Det indebærer mere specifikt, at det ikke er muligt at adskille hovedstrækningerne i BT's fiberoptiske højkapacitetsnet, som konkurrerer med Vtesse, og at vurdere den skattepligtige værdi ud fra den lejeafgift, som konkurrerende teleoperatører betalte. Samme infrastruktur anvendes nemlig også til de telefonitjenester med lavt volumen, der leveres til BT's 29 millioner indenlandske kunder. Det er ikke fysisk muligt at opdele BT's eller Kingstons net i selvstændige enheder, der kan udlejes eller anvendes hver for sig, da der er tale om fysisk og funktionelt integrerede enheder.

| (73) | Selv om det var muligt at værdiansætte dele af BT's og Kingstons faste ejendom særskilt og efter en anden metode end indtægts- og udgiftsmetoden, ville det dog stadig være et problem, hvordan resten skulle værdiansættes, fordi indtægts- og udgiftsmetoden kun kan anvendes på de pågældende net som helhed. |
| --- | --- |

(73)

Selv om det var muligt at værdiansætte dele af BT's og Kingstons faste ejendom særskilt og efter en anden metode end indtægts- og udgiftsmetoden, ville det dog stadig være et problem, hvordan resten skulle værdiansættes, fordi indtægts- og udgiftsmetoden kun kan anvendes på de pågældende net som helhed.

4.2.   Anvendelse af indtægts- og udgiftsmetoden på BT og Kingston

| (74) | De britiske myndigheder redegjorde udførligt for, hvordan indtægts- og udgiftsmetoden anvendes på BT og Kingston. |
| --- | --- |

(74)

De britiske myndigheder redegjorde udførligt for, hvordan indtægts- og udgiftsmetoden anvendes på BT og Kingston.

| (75) | Værdiansættelserne foretages af uvildige sagkyndige efter de almindelige regler for anvendelse af indtægts- og udgiftsmetoden (21). Modellerne og beregningerne er ganske vist indviklede, men der gives alligevel i det følgende en kort oversigt over, hvordan værdiansættelsen blev foretaget for perioden 1995-2000. |
| --- | --- |

(75)

Værdiansættelserne foretages af uvildige sagkyndige efter de almindelige regler for anvendelse af indtægts- og udgiftsmetoden (21). Modellerne og beregningerne er ganske vist indviklede, men der gives alligevel i det følgende en kort oversigt over, hvordan værdiansættelsen blev foretaget for perioden 1995-2000.

| (76) | Ved indtægts- og udgiftsmetoden gås der ud fra de forventede indtægter fra den skattepligtige brug af BT's faste ejendom, og herfra fratrækkes de relevante udgifter. Specialiserede konsulenter (National Economic Research Associates, NERA) fik af VOA i opdrag at udarbejde en model til at beregne de fremtidige indtægter og driftsudgifter i en femårsperiode fra brugen af den faste ejendom i BT's centrale liste i England og Wales samt resten af nettet i Skotland og Nordirland. De britiske myndigheder har forelagt en kort redegørelse for NERA-modellen og de tilhørende regneark for værdiansættelserne for 1995, 2000 og 2005. |
| --- | --- |

(76)

Ved indtægts- og udgiftsmetoden gås der ud fra de forventede indtægter fra den skattepligtige brug af BT's faste ejendom, og herfra fratrækkes de relevante udgifter. Specialiserede konsulenter (National Economic Research Associates, NERA) fik af VOA i opdrag at udarbejde en model til at beregne de fremtidige indtægter og driftsudgifter i en femårsperiode fra brugen af den faste ejendom i BT's centrale liste i England og Wales samt resten af nettet i Skotland og Nordirland. De britiske myndigheder har forelagt en kort redegørelse for NERA-modellen og de tilhørende regneark for værdiansættelserne for 1995, 2000 og 2005.

| (77) | Formålet med NERA-modellen var at forudsige, hvilke indtægter og driftsudgifter der formentlig kunne forventes fra BT's net i hele Det Forenede Kongerige ved en hypotetisk beskatning over en periode på fem år. Der gås i denne forbindelse ud fra udlejningen af den skattepligtige del af BT's net pr. 1. april 1993, men der tages samtidig hensyn til dets fysiske tilstand og den fysiske tilstand, som konkurrerende net befandt sig i, samt de øvrige fysiske betingelser pr. 1. april 1995. Ved NERA-modellen gik man ud fra de reelle indtægter og driftsudgifter i året før tidspunktet for værdiansættelsen, da interesserede lejere ville have haft disse oplysninger. Der blev set på en lang række statistikker for at udlede udviklingen på telemarkedet som helhed og BT's andel heraf over en femårsperiode. |
| --- | --- |

(77)

Formålet med NERA-modellen var at forudsige, hvilke indtægter og driftsudgifter der formentlig kunne forventes fra BT's net i hele Det Forenede Kongerige ved en hypotetisk beskatning over en periode på fem år. Der gås i denne forbindelse ud fra udlejningen af den skattepligtige del af BT's net pr. 1. april 1993, men der tages samtidig hensyn til dets fysiske tilstand og den fysiske tilstand, som konkurrerende net befandt sig i, samt de øvrige fysiske betingelser pr. 1. april 1995. Ved NERA-modellen gik man ud fra de reelle indtægter og driftsudgifter i året før tidspunktet for værdiansættelsen, da interesserede lejere ville have haft disse oplysninger. Der blev set på en lang række statistikker for at udlede udviklingen på telemarkedet som helhed og BT's andel heraf over en femårsperiode.

| (78) | I BT's tilfælde besluttede VOA at anvende de forventede udgifter og indtægter over en femårsperiode i stedet for den normale etårsperiode. De britiske myndigheder anførte, at der ved indtægts- og udgiftsmetoden under visse omstændigheder kan ses på rentabiliteten over en kommende årrække, hvis resultatet i et år formentlig ikke er repræsentativt for fremtiden. VOA gik i BT's tilfælde ud fra, at den fremtidige rentabilitet set fra værdiansættelsestidspunktet ville blive påvirket af udsigterne til øget konkurrence, krav om prisregulering, en kraftig udvidelse af konkurrenternes net og ændringer i typen af ydelser, der tilbydes. Det var derfor nødvendigt med en model, der bygger på den forventede rentabilitet over en femårsperiode, til at fastslå, hvilken lejeværdi en hypotetisk lejer på værdiansættelsestidspunktet ville være rede til at betale for BT's net over den pågældende periode (22). |
| --- | --- |

(78)

I BT's tilfælde besluttede VOA at anvende de forventede udgifter og indtægter over en femårsperiode i stedet for den normale etårsperiode. De britiske myndigheder anførte, at der ved indtægts- og udgiftsmetoden under visse omstændigheder kan ses på rentabiliteten over en kommende årrække, hvis resultatet i et år formentlig ikke er repræsentativt for fremtiden. VOA gik i BT's tilfælde ud fra, at den fremtidige rentabilitet set fra værdiansættelsestidspunktet ville blive påvirket af udsigterne til øget konkurrence, krav om prisregulering, en kraftig udvidelse af konkurrenternes net og ændringer i typen af ydelser, der tilbydes. Det var derfor nødvendigt med en model, der bygger på den forventede rentabilitet over en femårsperiode, til at fastslå, hvilken lejeværdi en hypotetisk lejer på værdiansættelsestidspunktet ville være rede til at betale for BT's net over den pågældende periode (22).

| (79) | Når de forventede indtægter og driftsudgifter er blevet fastsat for en periode på fem år, er næste skridt ved vurderingen af indtægter og udgifter at fratrække den hypotetiske lejers forventede kapitalomkostninger over femårsperioden til poster, der ikke indgår i den faste ejendom, men som er nødvendige for at opnå de forventede indtægter. Disse poster kan inddeles i to grupper: a) ikke-skattepligtige anlæg og maskiner, der skal anskaffes i femårsperioden, uanset om der er tale om udskiftning af eksisterende udstyr eller ej, og b) netudbygninger, som ikke eksisterede pr. 1. april 1995, men som forventes at blive foretaget i femårsperioden. |
| --- | --- |

(79)

Når de forventede indtægter og driftsudgifter er blevet fastsat for en periode på fem år, er næste skridt ved vurderingen af indtægter og udgifter at fratrække den hypotetiske lejers forventede kapitalomkostninger over femårsperioden til poster, der ikke indgår i den faste ejendom, men som er nødvendige for at opnå de forventede indtægter. Disse poster kan inddeles i to grupper: a) ikke-skattepligtige anlæg og maskiner, der skal anskaffes i femårsperioden, uanset om der er tale om udskiftning af eksisterende udstyr eller ej, og b) netudbygninger, som ikke eksisterede pr. 1. april 1995, men som forventes at blive foretaget i femårsperioden.

| (80) | Næste skridt er den ventede udvikling i arbejdskapitalen i hvert af prognoseperiodens fem år. Den årlige ændring fratrækkes fra indtægterne minus ovennævnte udgifter og kapitalomkostninger. Det giver et nettooverskud, der svarer til den samlede leje og det cashflow, lejeren skal have. Derefter anslås det cashflow, lejeren skal have. |
| --- | --- |

(80)

Næste skridt er den ventede udvikling i arbejdskapitalen i hvert af prognoseperiodens fem år. Den årlige ændring fratrækkes fra indtægterne minus ovennævnte udgifter og kapitalomkostninger. Det giver et nettooverskud, der svarer til den samlede leje og det cashflow, lejeren skal have. Derefter anslås det cashflow, lejeren skal have.

| (81) | Det drejer sig om den kapitalforrentning, lejeren skal have primo året, korrigeret for ændringer i den pågældende kapital i årets løb. Lejerens kapital ved begyndelsen af det hypotetiske lejeforhold omfatter arbejdskapital og materielle anlægsaktiver, dvs. ikke-skattepligtige anlæg og maskiner. Ændringen i lejerens samlede kapital anslås for hvert år. Der vil hvert år være ændringer i værdien af de materielle anlægsaktiver som følge af ændringer i omkostningerne ved genanskaffelse af aktiverne, afskrivninger af eksisterende aktiver og anskaffelsen af nye aktiver eller erstatningsaktiver, og disse ændringer blev beregnet for en femårsperiode. |
| --- | --- |

(81)

Det drejer sig om den kapitalforrentning, lejeren skal have primo året, korrigeret for ændringer i den pågældende kapital i årets løb. Lejerens kapital ved begyndelsen af det hypotetiske lejeforhold omfatter arbejdskapital og materielle anlægsaktiver, dvs. ikke-skattepligtige anlæg og maskiner. Ændringen i lejerens samlede kapital anslås for hvert år. Der vil hvert år være ændringer i værdien af de materielle anlægsaktiver som følge af ændringer i omkostningerne ved genanskaffelse af aktiverne, afskrivninger af eksisterende aktiver og anskaffelsen af nye aktiver eller erstatningsaktiver, og disse ændringer blev beregnet for en femårsperiode.

| (82) | Den forrentning, lejeren skal have, blev nominelt sat til 16,2 % (23). Det er et skøn over BT's vægtede gennemsnitlige kapitalomkostninger nominelt før skat pr. 1. april 1993, værdiansættelsestidspunktet. På denne måde beregnes det cashflow, lejeren skal have ultimo året. Da der er indtægter, udgifter og kapitalomkostninger i hele årets løb, ligesom der skal betales lejeafgift i årets løb, er det cashflow, der kræves ultimo året, udtrykt i priser medio året ud fra en nutidsværdifaktor på 16,2 % for seks måneder. |
| --- | --- |

(82)

Den forrentning, lejeren skal have, blev nominelt sat til 16,2 % (23). Det er et skøn over BT's vægtede gennemsnitlige kapitalomkostninger nominelt før skat pr. 1. april 1993, værdiansættelsestidspunktet. På denne måde beregnes det cashflow, lejeren skal have ultimo året. Da der er indtægter, udgifter og kapitalomkostninger i hele årets løb, ligesom der skal betales lejeafgift i årets løb, er det cashflow, der kræves ultimo året, udtrykt i priser medio året ud fra en nutidsværdifaktor på 16,2 % for seks måneder.

| (83) | Det cashflow, lejeren skal have, fratrækkes fra nettooverskuddet, hvorved der opnås et resterende cashflow for hvert år, da dette cashflow opstår som følge af transaktionerne i årets løb. Nutidsværdien af hvert års cashflow (16,2 %) lægges derefter sammen og divideres med summen af nutidsværdifaktorerne (svarende til fem års køb til 16,2 %). |
| --- | --- |

(83)

Det cashflow, lejeren skal have, fratrækkes fra nettooverskuddet, hvorved der opnås et resterende cashflow for hvert år, da dette cashflow opstår som følge af transaktionerne i årets løb. Nutidsværdien af hvert års cashflow (16,2 %) lægges derefter sammen og divideres med summen af nutidsværdifaktorerne (svarende til fem års køb til 16,2 %).

| (84) | Resultatet (700 636 855 GBP) er den anslåede lejeafgift, som den hypotetiske lejer ville have råd til at tilbyde, hvis han vil have en forrentning på 16,2 % af den kapital, han ville skulle investere for at opnå de indtægter, som hans tilbud er baseret på. Næstsidste skridt af værdiansættelsen er, at den samlede værdi på over 700 mio. GBP for Det Forenede Kongerige opdeles på England og Wales. Da der ikke foreligger nogen umiddelbare oplysninger om teletrafikken i de forskellige rigsområder inden for Det Forenede Kongerige, blev det antaget, at det formentlig er fordelingen af erhvervsaktivitet mellem de enkelte rigsområder inden for Det Forenede Kongerige, der giver den mest nøjagtige opdeling. På grundlag heraf blev England tilregnet 84,8 % og Wales 4,2 % af den samlede værdi for Det Forenede Kongerige. |
| --- | --- |

(84)

Resultatet (700 636 855 GBP) er den anslåede lejeafgift, som den hypotetiske lejer ville have råd til at tilbyde, hvis han vil have en forrentning på 16,2 % af den kapital, han ville skulle investere for at opnå de indtægter, som hans tilbud er baseret på. Næstsidste skridt af værdiansættelsen er, at den samlede værdi på over 700 mio. GBP for Det Forenede Kongerige opdeles på England og Wales. Da der ikke foreligger nogen umiddelbare oplysninger om teletrafikken i de forskellige rigsområder inden for Det Forenede Kongerige, blev det antaget, at det formentlig er fordelingen af erhvervsaktivitet mellem de enkelte rigsområder inden for Det Forenede Kongerige, der giver den mest nøjagtige opdeling. På grundlag heraf blev England tilregnet 84,8 % og Wales 4,2 % af den samlede værdi for Det Forenede Kongerige.

| (85) | De tal, det giver, omfatter en række ejendomme, der ejes og bruges af BT, men som ikke er opført på den centrale liste over fast ejendom. De pågældende ejendomme kunne umiddelbart vurderes efter lejemetoden og blev værdiansat til hhv. 149 167 870 GBP i England og 3 822 485 GBP i Wales. Sidste skridt af værdiansættelsen består i, at disse særskilt vurderede skattepligtige værdier fratrækkes for at nå frem til den endelige skattepligtige værdi for den centrale liste over fast ejendom, som var på 445 mio. GBP i England og 25 mio. GBP i Wales. |
| --- | --- |

(85)

De tal, det giver, omfatter en række ejendomme, der ejes og bruges af BT, men som ikke er opført på den centrale liste over fast ejendom. De pågældende ejendomme kunne umiddelbart vurderes efter lejemetoden og blev værdiansat til hhv. 149 167 870 GBP i England og 3 822 485 GBP i Wales. Sidste skridt af værdiansættelsen består i, at disse særskilt vurderede skattepligtige værdier fratrækkes for at nå frem til den endelige skattepligtige værdi for den centrale liste over fast ejendom, som var på 445 mio. GBP i England og 25 mio. GBP i Wales.

| (86) | Samme metode blev anvendt for de følgende to værdiansættelsesperioder, idet BT's faktiske regnskaber for året 1997/98 blev lagt til grund for perioden 2000-2005, og dets faktiske regnskaber for året 2002/03 blev lagt til grund for perioden 2005-2010. VOA gik ud fra, at en lejer skulle have en kapitalforrentning på 14,25 % for perioden 2000-2005 og på 12,25 % for perioden 2005-2010, et fald, som afspejler udviklingen i inflationen. |
| --- | --- |

(86)

Samme metode blev anvendt for de følgende to værdiansættelsesperioder, idet BT's faktiske regnskaber for året 1997/98 blev lagt til grund for perioden 2000-2005, og dets faktiske regnskaber for året 2002/03 blev lagt til grund for perioden 2005-2010. VOA gik ud fra, at en lejer skulle have en kapitalforrentning på 14,25 % for perioden 2000-2005 og på 12,25 % for perioden 2005-2010, et fald, som afspejler udviklingen i inflationen.

| (87) | Ved at værdiansætte BT efter indtægts- og udgiftsmetoden er der opnået følgende skattepligtige værdier siden 1995:







  Liste | England | Wales |
| --- | --- | --- | --- |
| 1995-2000 | 445 mio. GBP | 25 mio. GBP |
| 2000-2005 | 467 mio. GBP | 26 mio. GBP |
| 2005-2010 | 530 mio. GBP | 24 mio. GBP |

(87)

Ved at værdiansætte BT efter indtægts- og udgiftsmetoden er der opnået følgende skattepligtige værdier siden 1995:

Liste

England

Wales

1995-2000

445 mio. GBP

25 mio. GBP

2000-2005

467 mio. GBP

26 mio. GBP

2005-2010

530 mio. GBP

24 mio. GBP

| (88) | De britiske myndigheder anerkender, at brugen af indtægts- og udgiftsmetoden på BT for værdiansættelsesperioden 1995-2000 var del af en aftale, der blev indgået efter mere end fem års retstvister og efterfølgende forhandlinger. VOA er bemyndiget til at indgå sådanne aftaler, der er gængs praksis på ejendomsskatteområdet (24). Det kan kun indgå en aftale på et grundlag, der svarer til den korrekte skattepligtige værdi af den pågældende faste ejendom. De britiske myndigheder påpeger, at det blev fastslået i aftalen med BT, at selskabets faste ejendom skulle værdiansættes efter indtægts- og udgiftsmetoden og ikke den erhvervsmæssige basismetode, som BT foretrak, og at det gav en skattepligtig værdi, der var væsentligt højere end den værdi, BT gjorde gældende. |
| --- | --- |

(88)

De britiske myndigheder anerkender, at brugen af indtægts- og udgiftsmetoden på BT for værdiansættelsesperioden 1995-2000 var del af en aftale, der blev indgået efter mere end fem års retstvister og efterfølgende forhandlinger. VOA er bemyndiget til at indgå sådanne aftaler, der er gængs praksis på ejendomsskatteområdet (24). Det kan kun indgå en aftale på et grundlag, der svarer til den korrekte skattepligtige værdi af den pågældende faste ejendom. De britiske myndigheder påpeger, at det blev fastslået i aftalen med BT, at selskabets faste ejendom skulle værdiansættes efter indtægts- og udgiftsmetoden og ikke den erhvervsmæssige basismetode, som BT foretrak, og at det gav en skattepligtig værdi, der var væsentligt højere end den værdi, BT gjorde gældende.

| (89) | Med hensyn til Vtesses argument, at VOA og BT efter afgørelsen fra Valuation Tribunal (25) nåede til enighed om en skattepligtig værdi af BT's net, der var 15 % lavere end VOA's oprindelige værdiansættelse, anførte de britiske myndigheder, at forskellen skyldes, at værdiansættelsen efter afgørelsen fra Valuation Tribunal var baseret på en nærmere gennemgang. Da man foretog den første værdiansættelse, der blev forelagt for Valuation Tribunal, var VOA og dets økonomiske rådgiver (NERA) ikke i stand til at opnå udtømmende oplysninger om BT's historiske indtægter, priser, omsætninger og omkostninger, navnlig da de ikke kunne tvinge BT til at fremlægge de pågældende oplysninger. BT påklagede afgørelsen til Lands Tribunal. Sagen for Lands Tribunal er en nybehandling (26). På dette trin af sagsbehandlingen kunne VOA desuden påbyde udlevering af oplysninger og tvinge BT til at udlevere de relevante oplysninger. For værdiansættelsen for 2000 var VOA og NERA således navnlig i stand til at opnå vigtige oplysninger, som de ikke havde adgang til i 1997, f.eks. en fuldstændig oversigt over BT's indtægter og omkostninger i 1992/3, BT's femårsplan fra før værdiansættelsestidspunktet og historiske oplysninger om antallet af forbindelser og mængden af trafik og antallet af lejede forbindelser samt priserne. Disse nye oplysninger vedrørte alle de vigtigste dele af værdiansættelsen, herunder de forventede indtægter og driftsudgifter, de fremtidige kapitalomkostninger og den forrentning, en hypotetisk lejer skal have. |
| --- | --- |

(89)

Med hensyn til Vtesses argument, at VOA og BT efter afgørelsen fra Valuation Tribunal (25) nåede til enighed om en skattepligtig værdi af BT's net, der var 15 % lavere end VOA's oprindelige værdiansættelse, anførte de britiske myndigheder, at forskellen skyldes, at værdiansættelsen efter afgørelsen fra Valuation Tribunal var baseret på en nærmere gennemgang. Da man foretog den første værdiansættelse, der blev forelagt for Valuation Tribunal, var VOA og dets økonomiske rådgiver (NERA) ikke i stand til at opnå udtømmende oplysninger om BT's historiske indtægter, priser, omsætninger og omkostninger, navnlig da de ikke kunne tvinge BT til at fremlægge de pågældende oplysninger. BT påklagede afgørelsen til Lands Tribunal. Sagen for Lands Tribunal er en nybehandling (26). På dette trin af sagsbehandlingen kunne VOA desuden påbyde udlevering af oplysninger og tvinge BT til at udlevere de relevante oplysninger. For værdiansættelsen for 2000 var VOA og NERA således navnlig i stand til at opnå vigtige oplysninger, som de ikke havde adgang til i 1997, f.eks. en fuldstændig oversigt over BT's indtægter og omkostninger i 1992/3, BT's femårsplan fra før værdiansættelsestidspunktet og historiske oplysninger om antallet af forbindelser og mængden af trafik og antallet af lejede forbindelser samt priserne. Disse nye oplysninger vedrørte alle de vigtigste dele af værdiansættelsen, herunder de forventede indtægter og driftsudgifter, de fremtidige kapitalomkostninger og den forrentning, en hypotetisk lejer skal have.

| (90) | Visse af ændringerne øgede den skattepligtige værdi. Det gjaldt følgende faktorer:






  — | VOA gik i sidste ende ud fra, at en lejer skulle have en forrentning på 12,27 % i faktiske priser i stedet for 12,5 % som oprindelig fastsat af Valuation Tribunal. |
| --- | --- | --- |

(90)

Visse af ændringerne øgede den skattepligtige værdi. Det gjaldt følgende faktorer:

—

VOA gik i sidste ende ud fra, at en lejer skulle have en forrentning på 12,27 % i faktiske priser i stedet for 12,5 % som oprindelig fastsat af Valuation Tribunal.

| — | Kapitalomkostningerne på lejerens ikke-skattepligtige aktiver blev nedjusteret betydeligt, særlig på grundlag af oplysningerne i BT's forretningsplan for 1993, som ikke var disponibel i 1997. |
| --- | --- |

—

Kapitalomkostningerne på lejerens ikke-skattepligtige aktiver blev nedjusteret betydeligt, særlig på grundlag af oplysningerne i BT's forretningsplan for 1993, som ikke var disponibel i 1997.

| — | Omkostningerne ved afskedigelser blev nedsat fra 50 000 GBP til 33 900 GBP i 1992/3. |
| --- | --- |

—

Omkostningerne ved afskedigelser blev nedsat fra 50 000 GBP til 33 900 GBP i 1992/3.

| (91) | Den faktor, der bidrog mest til at nedjustere den skattepligtige værdi, var ændringen i de forventede fremtidige indtægter og udgifter. I den reviderede udgave blev der forventet større overskud det første år, men mindre overskud de efterfølgende år i forhold til de skøn, der blev lagt til grund ved værdiansættelsen fra 1997. Ændringerne kan nærmere bestemt forklares med følgende:






  — | X-faktoren i prisloftet (27) i 1997/8 blev ændret fra -4,5 % til -7,5 %, fordi ændringen til -4,5 % i 1997, som blev anvendt ved værdiansættelsen fra 1997, ikke var til at forudse på værdiansættelsestidspunktet. |
| --- | --- | --- |

(91)

Den faktor, der bidrog mest til at nedjustere den skattepligtige værdi, var ændringen i de forventede fremtidige indtægter og udgifter. I den reviderede udgave blev der forventet større overskud det første år, men mindre overskud de efterfølgende år i forhold til de skøn, der blev lagt til grund ved værdiansættelsen fra 1997. Ændringerne kan nærmere bestemt forklares med følgende:

—

X-faktoren i prisloftet (27) i 1997/8 blev ændret fra -4,5 % til -7,5 %, fordi ændringen til -4,5 % i 1997, som blev anvendt ved værdiansættelsen fra 1997, ikke var til at forudse på værdiansættelsestidspunktet.

| — | Den forventede årlige reduktion af bidraget til udligning af underskud på abonnenttilslutningen pr. minut (28) blev hævet fra - 3 % til - 12 %, eftersom der ved skønnet i 1997 ikke var taget behørigt hensyn til nedbringelsen af underskuddet på abonnenttilslutningen, da prisen for adgang til abonnentkredsløbet steg hurtigere end omkostningerne. |
| --- | --- |

—

Den forventede årlige reduktion af bidraget til udligning af underskud på abonnenttilslutningen pr. minut (28) blev hævet fra - 3 % til - 12 %, eftersom der ved skønnet i 1997 ikke var taget behørigt hensyn til nedbringelsen af underskuddet på abonnenttilslutningen, da prisen for adgang til abonnentkredsløbet steg hurtigere end omkostningerne.

| — | Ved værdiansættelsen fra 1997 gik VOA og NERA ud fra, at priserne for nationale lejede kredsløb ville stige med inflationen. Denne antagelse blev ikke underbygget af oplysningerne om historiske priser for lejede kredsløb, som efterfølgende blev offentliggjort af BT, og disse priser blev anset for at forblive uændrede ved værdiansættelsen fra 2000. |
| --- | --- |

—

Ved værdiansættelsen fra 1997 gik VOA og NERA ud fra, at priserne for nationale lejede kredsløb ville stige med inflationen. Denne antagelse blev ikke underbygget af oplysningerne om historiske priser for lejede kredsløb, som efterfølgende blev offentliggjort af BT, og disse priser blev anset for at forblive uændrede ved værdiansættelsen fra 2000.

| — | I værdiansættelsen fra 2000 blev der taget hensyn til supplerende omkostninger i forbindelse med outsourcing. |
| --- | --- |

—

I værdiansættelsen fra 2000 blev der taget hensyn til supplerende omkostninger i forbindelse med outsourcing.

| (92) | Disse faktorer bevirkede tilsammen, at den endelige værdiansættelse var lavere end den, som VOA oprindelig havde beregnet i 1997. |
| --- | --- |

(92)

Disse faktorer bevirkede tilsammen, at den endelige værdiansættelse var lavere end den, som VOA oprindelig havde beregnet i 1997.

| (93) | Med hensyn til det spørgsmål, som Kommissionen rejste i sin beslutning om at indlede proceduren, dvs. om der ved indtægts- og udgiftsmetoden tages behørigt hensyn til eventuelle ineffektive forhold og lavere rentabilitet, for så vidt angår de selskaber, der blev underkastet indtægts- og udgiftsmetoden, anfører de britiske myndigheder endelig, at værdiansættelsen er baseret på en formodet gennemsnitlig effektivitet. Når der foreligger dokumentation for en effektivitet, der ligger under gennemsnittet, skal vurderingssagkyndige, der benytter indtægts- og udgiftsmetoden, justere de anslåede rimelige indtægter og udgifter. De britiske myndigheder gør gældende, at det er dokumenteret, at BT's effektivitet svarer til gennemsnittet (29), hvorfor det ikke blev anset for nødvendigt med en justering for at korrigere værdiansættelsen af selskabets faste ejendom. For så vidt angår forsyningspligten og den måde, hvorpå der tages hensyn hertil ved værdiansættelsen af BT, anførte de britiske myndigheder, at der ikke tages særskilt hensyn til forsyningspligten. Omkostningerne ved forsyningspligten indgår i de samlede forventede kapitalomkostninger, der er forbundet med at udbygge nettet, og i de samlede driftsudgifter. De større indtægter, der opstår i kraft af forsyningspligten og den øgede markedsværdi, som forsyningspligten fører med sig, indgår i givet fald i de forventede indtægter. |
| --- | --- |

(93)

Med hensyn til det spørgsmål, som Kommissionen rejste i sin beslutning om at indlede proceduren, dvs. om der ved indtægts- og udgiftsmetoden tages behørigt hensyn til eventuelle ineffektive forhold og lavere rentabilitet, for så vidt angår de selskaber, der blev underkastet indtægts- og udgiftsmetoden, anfører de britiske myndigheder endelig, at værdiansættelsen er baseret på en formodet gennemsnitlig effektivitet. Når der foreligger dokumentation for en effektivitet, der ligger under gennemsnittet, skal vurderingssagkyndige, der benytter indtægts- og udgiftsmetoden, justere de anslåede rimelige indtægter og udgifter. De britiske myndigheder gør gældende, at det er dokumenteret, at BT's effektivitet svarer til gennemsnittet (29), hvorfor det ikke blev anset for nødvendigt med en justering for at korrigere værdiansættelsen af selskabets faste ejendom. For så vidt angår forsyningspligten og den måde, hvorpå der tages hensyn hertil ved værdiansættelsen af BT, anførte de britiske myndigheder, at der ikke tages særskilt hensyn til forsyningspligten. Omkostningerne ved forsyningspligten indgår i de samlede forventede kapitalomkostninger, der er forbundet med at udbygge nettet, og i de samlede driftsudgifter. De større indtægter, der opstår i kraft af forsyningspligten og den øgede markedsværdi, som forsyningspligten fører med sig, indgår i givet fald i de forventede indtægter.

| (94) | I Kingstons tilfælde blev der anvendt en lignende metode, som dog er langt mere enkel end indtægts- og udgiftsmetoden. Der blev ikke udarbejdet nogen model til at beregne, hvor stor en omsætning der formentlig kunne opnås på den faste ejendom i en femårsperiode. Der er nemlig ingen net, der betjener privatkunder, og som konkurrerer med Kingston i Hull og omegn, og heller ingen kabel-tv-operatører og kun meget lidt konkurrence om erhvervstilslutninger. Da forholdene var mere stabile på Kingstons marked i Hull, blev det bestemt, at det ikke var nødvendigt med en fremskrivning for en femårsperiode. |
| --- | --- |

(94)

I Kingstons tilfælde blev der anvendt en lignende metode, som dog er langt mere enkel end indtægts- og udgiftsmetoden. Der blev ikke udarbejdet nogen model til at beregne, hvor stor en omsætning der formentlig kunne opnås på den faste ejendom i en femårsperiode. Der er nemlig ingen net, der betjener privatkunder, og som konkurrerer med Kingston i Hull og omegn, og heller ingen kabel-tv-operatører og kun meget lidt konkurrence om erhvervstilslutninger. Da forholdene var mere stabile på Kingstons marked i Hull, blev det bestemt, at det ikke var nødvendigt med en fremskrivning for en femårsperiode.

| (95) | I stedet blev der for perioden 1995-2000 taget hensyn til den faktiske omsætning og de faktiske driftsudgifter i de tre år forud for værdiansættelsestidspunktet, og på grundlag heraf blev det vurderet, at en hypotetisk lejer med rimelighed kunne forvente en nettoindtægt på ca. 9,5 mio. GBP om året før lejeafgift. Det blev antaget, at lejeren skulle have en forrentning på 12,5 % på værdien af de ikke-skattepligtige aktiver (anslået til 64 mio. GBP), hvilket gav en forrentning på 8 mio. GBP, som skulle fratrækkes fra nettoindtægterne. Restbeløbet på 1,5 mio. GBP er disponibelt til lejeafgift og blev fastsat som Kingstons skattepligtige værdi for det pågældende tidsrum. De tal, der forelå i 1998 og 2003, blev underkastet samme metode, og det gav en skattepligtig værdi på hhv. 5,1 mio. GBP for 2000-2005 og 7 mio. GBP for 2005-2010. |
| --- | --- |

(95)

I stedet blev der for perioden 1995-2000 taget hensyn til den faktiske omsætning og de faktiske driftsudgifter i de tre år forud for værdiansættelsestidspunktet, og på grundlag heraf blev det vurderet, at en hypotetisk lejer med rimelighed kunne forvente en nettoindtægt på ca. 9,5 mio. GBP om året før lejeafgift. Det blev antaget, at lejeren skulle have en forrentning på 12,5 % på værdien af de ikke-skattepligtige aktiver (anslået til 64 mio. GBP), hvilket gav en forrentning på 8 mio. GBP, som skulle fratrækkes fra nettoindtægterne. Restbeløbet på 1,5 mio. GBP er disponibelt til lejeafgift og blev fastsat som Kingstons skattepligtige værdi for det pågældende tidsrum. De tal, der forelå i 1998 og 2003, blev underkastet samme metode, og det gav en skattepligtig værdi på hhv. 5,1 mio. GBP for 2000-2005 og 7 mio. GBP for 2005-2010.

4.3.   Reguleringsordning

| (96) | De britiske myndigheder redegjorde også for den reguleringsordning, der gjaldt for BT. De anførte, at BT ligesom alle andre skatteydere i henhold til tillæg 6 til LGFA 1988 har krav på at få sin skattepligtige værdi ændret, hvis omstændighederne ændrer sig væsentligt i den femårige værdiansættelsesperiode. Der tages hensyn til væsentlige ændringer i omstændighederne, som om de var sket på værdiansættelsestidspunktet. I BT's tilfælde sker der dagligt væsentlige ændringer i omstændighederne, enten fordi BT's net udbygges (stigende effekt), eller fordi de konkurrerende net udvides (faldende effekt) (30). Teoretisk set bør der hvert år foretages en værdiansættelse ved hjælp af indtægts- og udgiftsmetoden, hvor der ses på, om de væsentlige ændringer i omstændighederne kan have ændret BT's femårsplan på værdiansættelsestidspunktet. I stedet for denne indviklede metode blev de britiske myndigheder og BT enige om at bruge en alternativ reguleringsmetode, der var baseret på udviklingen i BT's markedsandel i forhold til året før listens begyndelse, og som byggede på oplysninger fra OFCOM. |
| --- | --- |

(96)

De britiske myndigheder redegjorde også for den reguleringsordning, der gjaldt for BT. De anførte, at BT ligesom alle andre skatteydere i henhold til tillæg 6 til LGFA 1988 har krav på at få sin skattepligtige værdi ændret, hvis omstændighederne ændrer sig væsentligt i den femårige værdiansættelsesperiode. Der tages hensyn til væsentlige ændringer i omstændighederne, som om de var sket på værdiansættelsestidspunktet. I BT's tilfælde sker der dagligt væsentlige ændringer i omstændighederne, enten fordi BT's net udbygges (stigende effekt), eller fordi de konkurrerende net udvides (faldende effekt) (30). Teoretisk set bør der hvert år foretages en værdiansættelse ved hjælp af indtægts- og udgiftsmetoden, hvor der ses på, om de væsentlige ændringer i omstændighederne kan have ændret BT's femårsplan på værdiansættelsestidspunktet. I stedet for denne indviklede metode blev de britiske myndigheder og BT enige om at bruge en alternativ reguleringsmetode, der var baseret på udviklingen i BT's markedsandel i forhold til året før listens begyndelse, og som byggede på oplysninger fra OFCOM.

| (97) | Markedsandelen blev udregnet ved at dividere summen af alle kategorier af BT's relevante indtægter med summen af alle tilsvarende kategorier af indtægter fra fasttelefoni på det britiske marked. Der er tale om følgende kategorier: a) lokalopkald, b) indlandsopkald, c) udlandsopkald, d) opkald til mobiltelefon, e) andre opkald, f) tilslutning via abonnentledninger, g) leje af abonnentledninger, h) leje af private lejede nationale forbindelser (herunder det marked, hvor BT og Vtesse konkurrerer), i) tilslutning via private lejede nationale kredsløb, j) private lejede internationale kredsløb, k) samtrafik og l) telex (kun for listen for 1995). |
| --- | --- |

(97)

Markedsandelen blev udregnet ved at dividere summen af alle kategorier af BT's relevante indtægter med summen af alle tilsvarende kategorier af indtægter fra fasttelefoni på det britiske marked. Der er tale om følgende kategorier: a) lokalopkald, b) indlandsopkald, c) udlandsopkald, d) opkald til mobiltelefon, e) andre opkald, f) tilslutning via abonnentledninger, g) leje af abonnentledninger, h) leje af private lejede nationale forbindelser (herunder det marked, hvor BT og Vtesse konkurrerer), i) tilslutning via private lejede nationale kredsløb, j) private lejede internationale kredsløb, k) samtrafik og l) telex (kun for listen for 1995).

| (98) | For så vidt angår listen for 2000-2005, blev BT's markedsandel f.eks. beregnet til 68,47 % i 2000. Den skattepligtige værdi af dets faste ejendom var 467 mio. GBP i England og 26 mio. GBP i Wales i 2000. Året efter var BT's markedsandel faldet til 65,03 %. Den skattepligtige værdi for 2001 blev derfor fastsat til 467 mio. GBP x 65,03 %/68,47 % = 443 mio. GBP for England og 26 mio. GBP x 65,03 %/68,47 % = 24,7 mio. GBP for Wales. Oplysninger fra OFCOM viste, at der året efter var en mindre tilbagegang i dets markedsandel, som dog ikke førte til en nedsættelse af BT's skattepligtige værdi. I 2003/4 og 2004/5 steg BT's markedsandel til hhv. 67,6 % og 68,0 %. Sammenlignet med referencemarkedsandelen i 2000 (31) gav det en skattepligtig værdi på hhv. 447,5 mio. GBP og 450,6 mio. GBP (32). |
| --- | --- |

(98)

For så vidt angår listen for 2000-2005, blev BT's markedsandel f.eks. beregnet til 68,47 % i 2000. Den skattepligtige værdi af dets faste ejendom var 467 mio. GBP i England og 26 mio. GBP i Wales i 2000. Året efter var BT's markedsandel faldet til 65,03 %. Den skattepligtige værdi for 2001 blev derfor fastsat til 467 mio. GBP x 65,03 %/68,47 % = 443 mio. GBP for England og 26 mio. GBP x 65,03 %/68,47 % = 24,7 mio. GBP for Wales. Oplysninger fra OFCOM viste, at der året efter var en mindre tilbagegang i dets markedsandel, som dog ikke førte til en nedsættelse af BT's skattepligtige værdi. I 2003/4 og 2004/5 steg BT's markedsandel til hhv. 67,6 % og 68,0 %. Sammenlignet med referencemarkedsandelen i 2000 (31) gav det en skattepligtig værdi på hhv. 447,5 mio. GBP og 450,6 mio. GBP (32).

| (99) | Metoden gav følgende resultater for perioderne 1995-2000 og 2000-2005:








  BT | Liste | England | Wales |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.4.1995 | 1995 | 445 mio. GBP | 25 mio. GBP |
| 1.4.1996 | 1995 | 412 mio. GBP | 23 mio. GBP |
| 1.4.1997 | 1995 | 392 mio. GBP | 22 mio. GBP |
| 1.4.1998 | 1995 | 366 mio. GBP | 20 mio. GBP |
| 1.4.1999 | 1995 | 347 mio. GBP | 19 mio. GBP |
| 1.4.2000 | 2000 | 467 mio. GBP | 26 mio. GBP |
| 1.4.2001 | 2000 | 443,5 mio. GBP | 24,7 mio. GBP |
| 1.4.2002 | 2000 | 443,5 mio. GBP | 24,7 mio. GBP |
| 1.4.2003 | 2000 | 447,5 mio. GBP | 24,9 mio. GBP |
| 1.4.2004 | 2000 | 450,6 mio. GBP | 25,1 mio. GBP |

(99)

Metoden gav følgende resultater for perioderne 1995-2000 og 2000-2005:

BT

Liste

England

Wales

1.4.1995

1995

445 mio. GBP

25 mio. GBP

1.4.1996

1995

412 mio. GBP

23 mio. GBP

1.4.1997

1995

392 mio. GBP

22 mio. GBP

1.4.1998

1995

366 mio. GBP

20 mio. GBP

1.4.1999

1995

347 mio. GBP

19 mio. GBP

1.4.2000

2000

467 mio. GBP

26 mio. GBP

1.4.2001

2000

443,5 mio. GBP

24,7 mio. GBP

1.4.2002

2000

443,5 mio. GBP

24,7 mio. GBP

1.4.2003

2000

447,5 mio. GBP

24,9 mio. GBP

1.4.2004

2000

450,6 mio. GBP

25,1 mio. GBP

| (100) | For perioden 2005-2010 anførte de britiske myndigheder, at den reguleringsordning, der var blevet brugt på de første to perioder, ikke ville blive videreført på grund af utilstrækkelige oplysninger fra OFCOM (33). I stedet for den hidtidige ordning vil de britiske myndigheder bruge en fuldstændig indtægts- og udgiftsmetode for hvert år, som tager hensyn til alle fysiske ændringer, herunder nye fibre, men i forhold til de økonomiske betingelser, der var til stede på værdiansættelsestidspunktet (34). Ordningen ligger endnu ikke endeligt fast. |
| --- | --- |

(100)

For perioden 2005-2010 anførte de britiske myndigheder, at den reguleringsordning, der var blevet brugt på de første to perioder, ikke ville blive videreført på grund af utilstrækkelige oplysninger fra OFCOM (33). I stedet for den hidtidige ordning vil de britiske myndigheder bruge en fuldstændig indtægts- og udgiftsmetode for hvert år, som tager hensyn til alle fysiske ændringer, herunder nye fibre, men i forhold til de økonomiske betingelser, der var til stede på værdiansættelsestidspunktet (34). Ordningen ligger endnu ikke endeligt fast.

| (101) | I Kingstons tilfælde blev der ikke anvendt nogen reguleringsordning. Ifølge de britiske myndigheder blev der ikke foretaget nogen justering af listen for 1995 og 2000, da der ikke var nogen konkurrenter, der byggede net i Kingston upon Hull og omegn, og da Kingston allerede havde en netdækning på næsten 100 % i området, og det derfor ikke udbyggede sit net. |
| --- | --- |

(101)

I Kingstons tilfælde blev der ikke anvendt nogen reguleringsordning. Ifølge de britiske myndigheder blev der ikke foretaget nogen justering af listen for 1995 og 2000, da der ikke var nogen konkurrenter, der byggede net i Kingston upon Hull og omegn, og da Kingston allerede havde en netdækning på næsten 100 % i området, og det derfor ikke udbyggede sit net.

4.4.   Ydelse af en begunstigelse

| (102) | De britiske myndigheder påpeger indledningsvist, at alle værdiansættelsesmetoder bør give samme resultat, nemlig den hypotetiske lejeafgift, der ville blive betalt for den faste ejendom. Det forhold, at der blev anvendt en anden værdiansættelsesmetode på BT og Kingston end på de øvrige teleoperatører, er derfor ikke udtryk for, at førstnævnte har opnået en begunstigelse. |
| --- | --- |

(102)

De britiske myndigheder påpeger indledningsvist, at alle værdiansættelsesmetoder bør give samme resultat, nemlig den hypotetiske lejeafgift, der ville blive betalt for den faste ejendom. Det forhold, at der blev anvendt en anden værdiansættelsesmetode på BT og Kingston end på de øvrige teleoperatører, er derfor ikke udtryk for, at førstnævnte har opnået en begunstigelse.

| (103) | De mener, at der er to måder at påvise, om der sker en selektiv begunstigelse:






  a) | enten ved at påvise, at det ville have givet en lavere skattepligtig værdi end den, der blev opnået efter lejemetoden, hvis andre teleoperatører end BT og Kingston var blevet værdiansat efter indtægts- og udgiftsmetoden, hvilket ville bevise, at indtægts- og udgiftsmetoden er behæftet med fejl eller systematisk giver en for lav værdiansættelse |
| --- | --- | --- |

(103)

De mener, at der er to måder at påvise, om der sker en selektiv begunstigelse:

a)

enten ved at påvise, at det ville have givet en lavere skattepligtig værdi end den, der blev opnået efter lejemetoden, hvis andre teleoperatører end BT og Kingston var blevet værdiansat efter indtægts- og udgiftsmetoden, hvilket ville bevise, at indtægts- og udgiftsmetoden er behæftet med fejl eller systematisk giver en for lav værdiansættelse

| b) | eller ved at påvise på grundlag af korrekte og relevante sammenligninger, at andre teleoperatører havde en uforholdsmæssig høj skattepligtig værdi i forhold til BT og Kingston. |
| --- | --- |

b)

eller ved at påvise på grundlag af korrekte og relevante sammenligninger, at andre teleoperatører havde en uforholdsmæssig høj skattepligtig værdi i forhold til BT og Kingston.

| (104) | Litra a) kræver en vurdering af de øvrige teleoperatørers indtægter og udgifter for at se, om indtægts- og udgiftsmetoden og lejemetoden giver tilsvarende resultater. Der er ingen af teleoperatørerne, der har foretaget en sådan vurdering, og de britiske myndigheder går ud fra, at medlemmer af Altnet og Vtesse ville have påtalt det, hvis værdiansættelsen af deres net havde været lavere efter indtægts- og udgiftsmetoden (35). VOA rådede ikke over de pågældende teleoperatørers forretningsplaner. Det er derfor ikke i stand til ved hjælp af indtægts- og udgiftsmetoden at vurdere deres forventede indtægter og udgifter fra deres net eller til at bestemme, hvilken lejeafgift de var rede til at betale for det. |
| --- | --- |

(104)

Litra a) kræver en vurdering af de øvrige teleoperatørers indtægter og udgifter for at se, om indtægts- og udgiftsmetoden og lejemetoden giver tilsvarende resultater. Der er ingen af teleoperatørerne, der har foretaget en sådan vurdering, og de britiske myndigheder går ud fra, at medlemmer af Altnet og Vtesse ville have påtalt det, hvis værdiansættelsen af deres net havde været lavere efter indtægts- og udgiftsmetoden (35). VOA rådede ikke over de pågældende teleoperatørers forretningsplaner. Det er derfor ikke i stand til ved hjælp af indtægts- og udgiftsmetoden at vurdere deres forventede indtægter og udgifter fra deres net eller til at bestemme, hvilken lejeafgift de var rede til at betale for det.

| (105) | Med hensyn til punkt b) anfører de britiske myndigheder, at Vtesse og Kommissionen havde foreslået at sammenligne den procentdel af indtægterne, Vtesse betalte i skat, med den procentdel af indtægterne, der blev betalt af BT og Kingston. De britiske myndigheder gør indledningsvist gældende, at dette forhold er irrelevant. De gør gældende, at der er tale om skat af ejendomsværdien og ikke skat af indkomst, udbytte eller kapitalgevinster. En ejendoms værdi er ikke en funktion af den omsætning, som den, der bruger ejendommen, har: To selskaber kan bruge identiske ejendomme og alligevel have meget forskellig omsætning alt efter virksomhedens art og udbytte. Selv lejere i samme branche kan have meget forskellig omsætning, alt efter hvor effektive de er. Indtægter siger derfor intet om, hvilken lejeafgift man ville nå frem til efter en nærmere forhandling, og det er derfor forkert at tillægge en påstået forskel mellem, hvor stor en procentdel af indtægterne der går til skat, nogen betydning. |
| --- | --- |

(105)

Med hensyn til punkt b) anfører de britiske myndigheder, at Vtesse og Kommissionen havde foreslået at sammenligne den procentdel af indtægterne, Vtesse betalte i skat, med den procentdel af indtægterne, der blev betalt af BT og Kingston. De britiske myndigheder gør indledningsvist gældende, at dette forhold er irrelevant. De gør gældende, at der er tale om skat af ejendomsværdien og ikke skat af indkomst, udbytte eller kapitalgevinster. En ejendoms værdi er ikke en funktion af den omsætning, som den, der bruger ejendommen, har: To selskaber kan bruge identiske ejendomme og alligevel have meget forskellig omsætning alt efter virksomhedens art og udbytte. Selv lejere i samme branche kan have meget forskellig omsætning, alt efter hvor effektive de er. Indtægter siger derfor intet om, hvilken lejeafgift man ville nå frem til efter en nærmere forhandling, og det er derfor forkert at tillægge en påstået forskel mellem, hvor stor en procentdel af indtægterne der går til skat, nogen betydning.

| (106) | De britiske myndigheder gør i alle tilfælde gældende, at forholdet mellem skatter og indtægter (36) for BT og Kingston i Det Forenede Kongerige var som følger: | 1995/96 | 2000/01 | 2005/06 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BT | 3,0 % | 2,7 % | 3,6 % |
| Kingston | 1,0 % | 4,0 % | 3,4 % |

(106)

De britiske myndigheder gør i alle tilfælde gældende, at forholdet mellem skatter og indtægter (36) for BT og Kingston i Det Forenede Kongerige var som følger:

1995/96

2000/01

2005/06

BT

3,0 %

2,7 %

3,6 %

Kingston

1,0 %

4,0 %

3,4 %

| (107) | De britiske myndigheder anførte, at forskellen mellem det forhold, de når frem til for BT, og det forhold, som Vtesse har beregnet for BT (2 %), skyldes, at Vtesse sammenlignede BT's indtægter i Det Forenede Kongerige med dets nets skattepligtige værdi i England og Wales. Vtesse tog ikke hensyn til særskilt vurderede ejendomme og den skattepligtige værdi af BT's faste ejendom i Skotland og Nordirland. Forskellen mellem de forhold, som Vtesse og de britiske myndigheder nåede frem til, kan tillige forklares med, at de britiske myndigheder beregnede forholdet mellem skatter og indtægter ved hjælp af reviderede indtægter for BT og Kingston, som blev justeret for at tage hensyn til ikke-relevante indtægter og derefter standardiseret for at afspejle den forventede fremtidige udvikling. |
| --- | --- |

(107)

De britiske myndigheder anførte, at forskellen mellem det forhold, de når frem til for BT, og det forhold, som Vtesse har beregnet for BT (2 %), skyldes, at Vtesse sammenlignede BT's indtægter i Det Forenede Kongerige med dets nets skattepligtige værdi i England og Wales. Vtesse tog ikke hensyn til særskilt vurderede ejendomme og den skattepligtige værdi af BT's faste ejendom i Skotland og Nordirland. Forskellen mellem de forhold, som Vtesse og de britiske myndigheder nåede frem til, kan tillige forklares med, at de britiske myndigheder beregnede forholdet mellem skatter og indtægter ved hjælp af reviderede indtægter for BT og Kingston, som blev justeret for at tage hensyn til ikke-relevante indtægter og derefter standardiseret for at afspejle den forventede fremtidige udvikling.

| (108) | Selv om den metode, der bygger på procentdelen af indtægterne, skulle have nogen som helst gyldighed, gør de britiske myndigheder i alle tilfælde gældende, at de tal, der blev fremlagt af Vtesse, og som Kommissionen lagde til grund i beslutningen om at indlede proceduren, ikke viser, at BT opnår en begunstigelse. De anfører tværtimod, at procentdelen af indtægterne, hvis alle Altnet-teleoperatører under et sammenlignes med BT, viser, at BT ikke betaler mindre end Altnet-operatørerne. Det sidste år af listen for 2000 tegnede BT sig for ca. 70 % af den skattepligtige værdi af det samlede fasttelenet, ca. 71,6 % af opkalds- og adgangsindtægterne og en lavere procentdel af andre indtægter på fastnetområdet. Ifølge de britiske myndigheder viser disse tal, at der ikke er noget systemrelateret problem med listen for 1995 og 2000. |
| --- | --- |

(108)

Selv om den metode, der bygger på procentdelen af indtægterne, skulle have nogen som helst gyldighed, gør de britiske myndigheder i alle tilfælde gældende, at de tal, der blev fremlagt af Vtesse, og som Kommissionen lagde til grund i beslutningen om at indlede proceduren, ikke viser, at BT opnår en begunstigelse. De anfører tværtimod, at procentdelen af indtægterne, hvis alle Altnet-teleoperatører under et sammenlignes med BT, viser, at BT ikke betaler mindre end Altnet-operatørerne. Det sidste år af listen for 2000 tegnede BT sig for ca. 70 % af den skattepligtige værdi af det samlede fasttelenet, ca. 71,6 % af opkalds- og adgangsindtægterne og en lavere procentdel af andre indtægter på fastnetområdet. Ifølge de britiske myndigheder viser disse tal, at der ikke er noget systemrelateret problem med listen for 1995 og 2000.

| (109) | Med hensyn til marginalbeskatning afviser de britiske myndigheder, at den forskellige måde at beskatte nye fibre på begunstiger BT eller Kingston. Det afgørende for, hvilke skatter teleoperatørers fibre pålægges efter lejemetoden, er tilslutningen af fibrene. Det er ikke den måde, nye fibre behandles på i BT's og Kingstons tilfælde efter indtægts- og udgiftsmetoden. |
| --- | --- |

(109)

Med hensyn til marginalbeskatning afviser de britiske myndigheder, at den forskellige måde at beskatte nye fibre på begunstiger BT eller Kingston. Det afgørende for, hvilke skatter teleoperatørers fibre pålægges efter lejemetoden, er tilslutningen af fibrene. Det er ikke den måde, nye fibre behandles på i BT's og Kingstons tilfælde efter indtægts- og udgiftsmetoden.

| (110) | Ved indtægts- og udgiftsmetoden beregnes de forventede indtægter og udgifter i de kommende fem år. De fibre, BT skal bruge i de fem år, listen dækker, lægges til grund ved vurderingen af den skattepligtige værdi, fordi indtægterne fra de pågældende fibre indgår i vurderingen af indtægter og udgifter. Der skal derfor betales ejendomsskatter for optiske fibre fra det tidspunkt, hvor listen gælder, og ikke først fra det tidspunkt, hvor fibrene tages i brug. Der tages desuden hensyn til fysiske udvidelser af BT's faste ejendom ved hjælp af ordningen med årlig regulering i forhold til udviklingen i BT's markedsandel (se betragtning 96-100). |
| --- | --- |

(110)

Ved indtægts- og udgiftsmetoden beregnes de forventede indtægter og udgifter i de kommende fem år. De fibre, BT skal bruge i de fem år, listen dækker, lægges til grund ved vurderingen af den skattepligtige værdi, fordi indtægterne fra de pågældende fibre indgår i vurderingen af indtægter og udgifter. Der skal derfor betales ejendomsskatter for optiske fibre fra det tidspunkt, hvor listen gælder, og ikke først fra det tidspunkt, hvor fibrene tages i brug. Der tages desuden hensyn til fysiske udvidelser af BT's faste ejendom ved hjælp af ordningen med årlig regulering i forhold til udviklingen i BT's markedsandel (se betragtning 96-100).

| (111) | De britiske myndigheder anerkender, at værdiansættelsesmetoderne nødvendigvis kræver, at ibrugtagningen af nye fibre behandles anderledes, men påpeger, at resultatet af værdiansættelsen i sidste ende i begge tilfælde er, at den værdi, fibrene har for brugeren, kommer til udtryk i den skattepligtige værdi. |
| --- | --- |

(111)

De britiske myndigheder anerkender, at værdiansættelsesmetoderne nødvendigvis kræver, at ibrugtagningen af nye fibre behandles anderledes, men påpeger, at resultatet af værdiansættelsen i sidste ende i begge tilfælde er, at den værdi, fibrene har for brugeren, kommer til udtryk i den skattepligtige værdi.

V.   BEMÆRKNINGER FRA OFCOM

| (112) | OFCOM er den uafhængige tilsyns- og konkurrencemyndighed for den britiske kommunikationssektor. Bemærkningerne fra de britiske myndigheder blev fremlagt af den britiske centralforvaltning og er ikke udtryk for OFCOM's holdning. Derfor bad Kommissionen ved brev af 26. juli 2005 OFCOM om at forelægge sine bemærkninger til beslutningen om at indlede proceduren. OFCOM fremlagde sine bemærkninger ved brev af 21. september 2005. |
| --- | --- |

(112)

OFCOM er den uafhængige tilsyns- og konkurrencemyndighed for den britiske kommunikationssektor. Bemærkningerne fra de britiske myndigheder blev fremlagt af den britiske centralforvaltning og er ikke udtryk for OFCOM's holdning. Derfor bad Kommissionen ved brev af 26. juli 2005 OFCOM om at forelægge sine bemærkninger til beslutningen om at indlede proceduren. OFCOM fremlagde sine bemærkninger ved brev af 21. september 2005.

| (113) | OFCOM så på, hvorvidt forskellene med hensyn til metode og fremgangsmåde kan have påvirket konkurrencevilkårene. OFCOM's generelle konklusion var, at skattesystemet for udenlandsk fast ejendom ikke i øjeblikket har en negativ effekt på konkurrencevilkårene på telemarkedet. |
| --- | --- |

(113)

OFCOM så på, hvorvidt forskellene med hensyn til metode og fremgangsmåde kan have påvirket konkurrencevilkårene. OFCOM's generelle konklusion var, at skattesystemet for udenlandsk fast ejendom ikke i øjeblikket har en negativ effekt på konkurrencevilkårene på telemarkedet.

| (114) | Forholdet mellem skatter og indtægter er efter OFCOM's opfattelse ikke relevant ved vurderingen af, om skattesystemet for udenlandsk fast ejendom er fair. OFCOM anfører, at skatter fastsættes ud fra de forventede markedslejeværdier, som formentlig vil afspejle, om aktiverne udnyttes effektivt. Udnyttes et aktivt ikke effektivt af et selskab, kan skatter udgøre en stor del af indtægterne. Forholdet mellem skatter og indtægter kan for et fibernet således f.eks. afhænge af, hvor store datamængder det håndterer. De forskelle, der er i forholdet mellem skatter og indtægter for forskellige selskaber, kan således blot afspejle forskellene i værdien af de ydelser, de leverer til kunderne ved hjælp af sammenlignelige skattepligtige aktiver. |
| --- | --- |

(114)

Forholdet mellem skatter og indtægter er efter OFCOM's opfattelse ikke relevant ved vurderingen af, om skattesystemet for udenlandsk fast ejendom er fair. OFCOM anfører, at skatter fastsættes ud fra de forventede markedslejeværdier, som formentlig vil afspejle, om aktiverne udnyttes effektivt. Udnyttes et aktivt ikke effektivt af et selskab, kan skatter udgøre en stor del af indtægterne. Forholdet mellem skatter og indtægter kan for et fibernet således f.eks. afhænge af, hvor store datamængder det håndterer. De forskelle, der er i forholdet mellem skatter og indtægter for forskellige selskaber, kan således blot afspejle forskellene i værdien af de ydelser, de leverer til kunderne ved hjælp af sammenlignelige skattepligtige aktiver.

| (115) | OFCOM beregnede desuden forholdet mellem skatter og indtægter for en række teleoperatører i Det Forenede Kongerige: | Skatter i 2005 (mio. GBP) | Indtægter i 2005
  (mio. GBP) | Forhold mellem skatter og indtægter
  ( %) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BT | 238,31 | 18 623 | 1,28 |
| NTL | 24,26 | 1 930 | 1,26 |
| Telewest | 15,49 | 1 300 | 1,19 |
| C&W | 16,37 | 1 602 | 1,02 |
| Kingston | 3,35 | 364 | 0,92 |
| Energis | 3,27 | 720 | 0,45 |
| Global Crossing | 3,13 | 270 | 1,16 |
| Easynet | 1,77 | 78 | 2,28 |
| Thus | 2,41 | 341 | 0,71 |
| Your Communication | 1,09 | 186 | 0,59 |
| Fibernet | 1,08 | 47 | 2,32 |
| Gamma Telecom | 0,46 | 72 | 0,63 |

(115)

OFCOM beregnede desuden forholdet mellem skatter og indtægter for en række teleoperatører i Det Forenede Kongerige:

Skatter i 2005 (mio. GBP)

Indtægter i 2005

(mio. GBP)

Forhold mellem skatter og indtægter

( %)

BT

238,31

18 623

1,28

NTL

24,26

1 930

1,26

Telewest

15,49

1 300

1,19

C&W

16,37

1 602

1,02

Kingston

3,35

364

0,92

Energis

3,27

720

0,45

Global Crossing

3,13

270

1,16

Easynet

1,77

78

2,28

Thus

2,41

341

0,71

Your Communication

1,09

186

0,59

Fibernet

1,08

47

2,32

Gamma Telecom

0,46

72

0,63

| (116) | OFCOM beregnede for Vtesses vedkommende også forholdet for 2003, som var det eneste år, myndigheden havde oplysninger om. Forholdet var 2,1 %. Tallene viser, at forholdet mellem skatter og indtægter varierer markant og uden synlig sammenhæng med omfanget af indtægter. OFCOM konkluderede ikke kun, at dette forhold ikke kan bruges til at vurdere, om skattesystemet for udenlandsk fast ejendom er fair, men nåede også frem til, at argumentet, at BT generelt betaler mindre i skat i forhold til indtægterne end sine konkurrenter, ikke synes at være korrekt. |
| --- | --- |

(116)

OFCOM beregnede for Vtesses vedkommende også forholdet for 2003, som var det eneste år, myndigheden havde oplysninger om. Forholdet var 2,1 %. Tallene viser, at forholdet mellem skatter og indtægter varierer markant og uden synlig sammenhæng med omfanget af indtægter. OFCOM konkluderede ikke kun, at dette forhold ikke kan bruges til at vurdere, om skattesystemet for udenlandsk fast ejendom er fair, men nåede også frem til, at argumentet, at BT generelt betaler mindre i skat i forhold til indtægterne end sine konkurrenter, ikke synes at være korrekt.

| (117) | OFCOM påpeger, at det er vanskeligt at sammenligne meget forskellige teleoperatører korrekt (den gennemsnitlige skattepligtige værdi af 1 km af et fibernet kan f.eks. variere betydeligt alt efter de forhold, der kendetegner nettet, og antallet af fibre på den pågældende strækning). OFCOM foreslog dog en række alternative metoder til at sammenligne BT's beskatning med konkurrenternes. OFCOM beregnede således f.eks. forholdet mellem skattepligtig værdi pr. tilslutning for BT og de tre selskaber, der ligner BT mest med hensyn til lokalt accessnet, dvs. Kingston, NTL og Telewest. Alle fire selskaber udbyder primært lokal access. BT og Kingston værdiansættes efter indtægts- og udgiftsmetoden, og NTL og Telewest værdiansættes efter en metode afledt af den erhvervsmæssige basismetode. Resultaterne af OFCOM's beregninger fremgår af skemaet nedenfor. De skattepligtige værdier pr. tilslutning varierer ifølge OFCOM ikke meget fra operatør til operatør. | Skattepligtig værdi pr. tilslutning |
| --- | --- | --- |
| BT | 21 GBP |
| NTL | 22 GBP |
| Telewest | 21 GBP |
| Kingston Communication | 26 GBP |

(117)

OFCOM påpeger, at det er vanskeligt at sammenligne meget forskellige teleoperatører korrekt (den gennemsnitlige skattepligtige værdi af 1 km af et fibernet kan f.eks. variere betydeligt alt efter de forhold, der kendetegner nettet, og antallet af fibre på den pågældende strækning). OFCOM foreslog dog en række alternative metoder til at sammenligne BT's beskatning med konkurrenternes. OFCOM beregnede således f.eks. forholdet mellem skattepligtig værdi pr. tilslutning for BT og de tre selskaber, der ligner BT mest med hensyn til lokalt accessnet, dvs. Kingston, NTL og Telewest. Alle fire selskaber udbyder primært lokal access. BT og Kingston værdiansættes efter indtægts- og udgiftsmetoden, og NTL og Telewest værdiansættes efter en metode afledt af den erhvervsmæssige basismetode. Resultaterne af OFCOM's beregninger fremgår af skemaet nedenfor. De skattepligtige værdier pr. tilslutning varierer ifølge OFCOM ikke meget fra operatør til operatør.

Skattepligtig værdi pr. tilslutning

BT

21 GBP

NTL

22 GBP

Telewest

21 GBP

Kingston Communication

26 GBP

| (118) | OFCOM konkluderer derfor, at der alt i alt kun ikke er lidt dokumentation, der støtter det argument, at BT betaler betydeligt mindre end fiberbackboneoperatører. |
| --- | --- |

(118)

OFCOM konkluderer derfor, at der alt i alt kun ikke er lidt dokumentation, der støtter det argument, at BT betaler betydeligt mindre end fiberbackboneoperatører.

| (119) | OFCOM så også på, om skattesystemet fører til en unødvendig skævhed med hensyn til marginalbeskatningen. Hvad det angår, anfører OFCOM, at indtægts- og udgiftsmetoden bygger på fremskrevne indtægter og udgifter, og at den derfor begrebsmæssigt omfatter ethvert etableret net, der etableres i forbindelse med de pågældende forretningsplaner. Ved indtægts- og udgiftsmetoden ses der ikke kun på, hvilken tilstand BT's net befandt sig i, da femårsperioden begyndte, men metoden tager hensyn til de ændringer, der skal foretages i de følgende fem år, og omfatter nyvurderinger hvert år for at identificere og beskatte væsentlige ændringer i BT's faste ejendom. Selv om de ekstra skatter mærkes mere af mindre operatører, fordi hvert fiber, der tages i brug, resulterer i en konkret ekstra byrde i form af skatter, betyder det efter OFCOM's opfattelse ikke, at BT's skattepligtige værdi ikke omfatter beløb til tilsvarende ændringer. OFCOM konkluderede, at den ikke har nogen dokumentation for, at BT modsat teleoperatører, der vurderes efter lejemetoden, ikke betaler nogen ekstra skatter, når det tager et fiber i brug. Systemet synes i alle tilfælde at give et i alt væsentligt parallelt resultat på lang sigt, selv om metoderne er forskellige, og der ikke er megen gennemsigtighed. |
| --- | --- |

(119)

OFCOM så også på, om skattesystemet fører til en unødvendig skævhed med hensyn til marginalbeskatningen. Hvad det angår, anfører OFCOM, at indtægts- og udgiftsmetoden bygger på fremskrevne indtægter og udgifter, og at den derfor begrebsmæssigt omfatter ethvert etableret net, der etableres i forbindelse med de pågældende forretningsplaner. Ved indtægts- og udgiftsmetoden ses der ikke kun på, hvilken tilstand BT's net befandt sig i, da femårsperioden begyndte, men metoden tager hensyn til de ændringer, der skal foretages i de følgende fem år, og omfatter nyvurderinger hvert år for at identificere og beskatte væsentlige ændringer i BT's faste ejendom. Selv om de ekstra skatter mærkes mere af mindre operatører, fordi hvert fiber, der tages i brug, resulterer i en konkret ekstra byrde i form af skatter, betyder det efter OFCOM's opfattelse ikke, at BT's skattepligtige værdi ikke omfatter beløb til tilsvarende ændringer. OFCOM konkluderede, at den ikke har nogen dokumentation for, at BT modsat teleoperatører, der vurderes efter lejemetoden, ikke betaler nogen ekstra skatter, når det tager et fiber i brug. Systemet synes i alle tilfælde at give et i alt væsentligt parallelt resultat på lang sigt, selv om metoderne er forskellige, og der ikke er megen gennemsigtighed.

VI.   RETLIG VURDERING

| (120) | I henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.« En foranstaltning udgør derfor statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, hvis den opfylder følgende fire betingelser:






  — | Den begunstiger selektivt modtageren eller modtagerne. |
| --- | --- | --- |

(120)

I henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.« En foranstaltning udgør derfor statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, hvis den opfylder følgende fire betingelser:

—

Den begunstiger selektivt modtageren eller modtagerne.

| — | Den ydes af staten ved hjælp af statsmidler. |
| --- | --- |

—

Den ydes af staten ved hjælp af statsmidler.

| — | Den fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene. |
| --- | --- |

—

Den fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene.

| — | Den vil formentlig påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

—

Den vil formentlig påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (121) | For at kunne fastslå, om den ejendomsskat, der blev pålagt BT og Kingston, har begunstiget de to selskaber økonomisk, skal Kommissionen undersøge to forhold:






  — | Den skal indledningsvist fastslå, om ejendomsskattereglerne er blevet anvendt korrekt på BT og Kingston, og særlig, om det var berettiget at anvende indtægts- og udgiftsmetoden, og om metoden blev anvendt korrekt. |
| --- | --- | --- |

(121)

For at kunne fastslå, om den ejendomsskat, der blev pålagt BT og Kingston, har begunstiget de to selskaber økonomisk, skal Kommissionen undersøge to forhold:

—

Den skal indledningsvist fastslå, om ejendomsskattereglerne er blevet anvendt korrekt på BT og Kingston, og særlig, om det var berettiget at anvende indtægts- og udgiftsmetoden, og om metoden blev anvendt korrekt.

| — | Den skal dernæst undersøge, om det forhold, at indtægts- og udgiftsmetoden blev anvendt på BT og Kingston, begunstiger de to selskaber i forhold til deres konkurrenter, som værdiansættes ved hjælp af lejemetoden. |
| --- | --- |

—

Den skal dernæst undersøge, om det forhold, at indtægts- og udgiftsmetoden blev anvendt på BT og Kingston, begunstiger de to selskaber i forhold til deres konkurrenter, som værdiansættes ved hjælp af lejemetoden.

6.1.   Korrekt anvendelse af ejendomsskattereglerne på BT og Kingston

6.1.1.   Valg af metode til at værdiansætte BT og Kingston

| (122) | Allerførst blev det undersøgt, om de britiske myndigheder gjorde ret i at anvende indtægts- og udgiftsmetoden på BT og Kingston i stedet for lejemetoden, som synes at være den metode, der generelt anvendes i telesektoren. Spørgsmålet er, om der var nok lejeoplysninger til at vurdere BT's og Kingstons net under hensyn til lejeoplysningerne for perioden 1995-2000, 2000-2005 og 2005-2010. |
| --- | --- |

(122)

Allerførst blev det undersøgt, om de britiske myndigheder gjorde ret i at anvende indtægts- og udgiftsmetoden på BT og Kingston i stedet for lejemetoden, som synes at være den metode, der generelt anvendes i telesektoren. Spørgsmålet er, om der var nok lejeoplysninger til at vurdere BT's og Kingstons net under hensyn til lejeoplysningerne for perioden 1995-2000, 2000-2005 og 2005-2010.

| (123) | Kommissionen foreslog i beslutningen om at indlede proceduren, at de interne afregningspriser mellem BT's detail- og engrosvirksomhed samt de lejeafgifter, BT fik af sin egen infrastruktur, kunne lægges til grund ved lejemetoden. En af de tredjeparter, der fremsatte bemærkninger til beslutningen, nemlig Altnet, foreslog særlige kilder til at opnå lejeoplysninger, f.eks. BT's engrospriser for leje af kredsløb og de offentliggjorte priser for ubundtet adgang til abonnentledninger, som kunne anvendes til at fastslå lejeværdien af dets kobberkabler. |
| --- | --- |

(123)

Kommissionen foreslog i beslutningen om at indlede proceduren, at de interne afregningspriser mellem BT's detail- og engrosvirksomhed samt de lejeafgifter, BT fik af sin egen infrastruktur, kunne lægges til grund ved lejemetoden. En af de tredjeparter, der fremsatte bemærkninger til beslutningen, nemlig Altnet, foreslog særlige kilder til at opnå lejeoplysninger, f.eks. BT's engrospriser for leje af kredsløb og de offentliggjorte priser for ubundtet adgang til abonnentledninger, som kunne anvendes til at fastslå lejeværdien af dets kobberkabler.

| (124) | Med hensyn hertil har BT og de britiske myndigheder anført, at lejemetoden ikke kunne anvendes til at vurdere BT's og Kingstons faste ejendom. Det skal indledningsvist bemærkes, at de oplysninger, der ifølge Kommissionen og Altnet kunne anvendes, ikke forelå for de første to værdiansættelsesperioder (dvs. 1995-2000 og 2000-2005). Det gælder priserne for ubundtet adgang til abonnentledninger, som blev anvendt fra den 31. maj 2001, og de lovpligtige regnskaber, som viste afregningspriserne for BT's accesstjenester. Hertil kommer, at oplysningerne, selv når de forelå, f.eks. for den seneste værdiansættelsesperiode (2005-2010), ikke var relevante og ikke kunne bruges til at værdiansætte BT's og Kingstons meget specifikke net. De britiske myndigheder har således f.eks. anført, at engrosprisen for andre teleoperatører og prisen for ubundtet adgang til abonnentledninger er betaling for en ydelse og ifølge gældende retspraksis om ejendomsskat ikke kan betragtes som lejeoplysninger, der kan bruges til at værdiansætte den pågældende del af BT's net. Priserne reguleres desuden af OFCOM og er som sådan ikke frie markedslejer. De pågældende afgifter kan derfor kun tillægges beskeden betydning som bevis for den skattepligtige værdi. Der foreligger derfor ingen faktiske markedsoplysninger om accessdelen af BT's eller Kingstons net, som er det unikke ved deres net. |
| --- | --- |

(124)

Med hensyn hertil har BT og de britiske myndigheder anført, at lejemetoden ikke kunne anvendes til at vurdere BT's og Kingstons faste ejendom. Det skal indledningsvist bemærkes, at de oplysninger, der ifølge Kommissionen og Altnet kunne anvendes, ikke forelå for de første to værdiansættelsesperioder (dvs. 1995-2000 og 2000-2005). Det gælder priserne for ubundtet adgang til abonnentledninger, som blev anvendt fra den 31. maj 2001, og de lovpligtige regnskaber, som viste afregningspriserne for BT's accesstjenester. Hertil kommer, at oplysningerne, selv når de forelå, f.eks. for den seneste værdiansættelsesperiode (2005-2010), ikke var relevante og ikke kunne bruges til at værdiansætte BT's og Kingstons meget specifikke net. De britiske myndigheder har således f.eks. anført, at engrosprisen for andre teleoperatører og prisen for ubundtet adgang til abonnentledninger er betaling for en ydelse og ifølge gældende retspraksis om ejendomsskat ikke kan betragtes som lejeoplysninger, der kan bruges til at værdiansætte den pågældende del af BT's net. Priserne reguleres desuden af OFCOM og er som sådan ikke frie markedslejer. De pågældende afgifter kan derfor kun tillægges beskeden betydning som bevis for den skattepligtige værdi. Der foreligger derfor ingen faktiske markedsoplysninger om accessdelen af BT's eller Kingstons net, som er det unikke ved deres net.

| (125) | Selv når der findes lejeoplysninger, der er afledt af andre teleoperatører, f.eks. optiske fibre, synes forskellen mellem de pågældende operatørers brug af optiske fibre og BT's og Kingstons brug heraf desuden at indebære, at de pågældende lejeoplysninger ikke i alle henseender er relevante til at værdiansætte sidstnævnte selskabers faste ejendom. Den fiberleje, Vtesse har oplyst, bygger på markedsoplysninger for mellemcentrale fibernet, der betjener nogle få særlig værdifulde kunder med stort forbrug. BT og Kingston har primært accessnet, der i BT's tilfælde betjener millioner af privatpersoner. Deres optiske fibernet fungerer primært som backbonenet, der forbinder deres abonnentnet. Deres net er derfor enestående og kan ikke sammenlignes med noget andet net i Det Forenede Kongerige, herunder store net som f.eks. det, Cable & Wireless har. Det er korrekt, at BT kan bruge dele af sit net til at levere ydelser, der konkurrerer med Vtesse, men det er fysisk og funktionelt ikke muligt at adskille dem fra BT's net som helhed. De to former for net opfylder derfor ikke samme funktion og har formentlig ikke samme lejeværdi. Denne opfattelse bekræftes bl.a. af OFCOM, som påpegede, at den gennemsnitlige værdi af 1 km af et fibernet kan variere betydeligt alt efter de forhold, der kendetegner nettet, og at BT's basisnets topologi formentlig adskiller sig markant fra topologien hos en backboneoperatør, der betjener erhvervsmarkedet. |
| --- | --- |

(125)

Selv når der findes lejeoplysninger, der er afledt af andre teleoperatører, f.eks. optiske fibre, synes forskellen mellem de pågældende operatørers brug af optiske fibre og BT's og Kingstons brug heraf desuden at indebære, at de pågældende lejeoplysninger ikke i alle henseender er relevante til at værdiansætte sidstnævnte selskabers faste ejendom. Den fiberleje, Vtesse har oplyst, bygger på markedsoplysninger for mellemcentrale fibernet, der betjener nogle få særlig værdifulde kunder med stort forbrug. BT og Kingston har primært accessnet, der i BT's tilfælde betjener millioner af privatpersoner. Deres optiske fibernet fungerer primært som backbonenet, der forbinder deres abonnentnet. Deres net er derfor enestående og kan ikke sammenlignes med noget andet net i Det Forenede Kongerige, herunder store net som f.eks. det, Cable & Wireless har. Det er korrekt, at BT kan bruge dele af sit net til at levere ydelser, der konkurrerer med Vtesse, men det er fysisk og funktionelt ikke muligt at adskille dem fra BT's net som helhed. De to former for net opfylder derfor ikke samme funktion og har formentlig ikke samme lejeværdi. Denne opfattelse bekræftes bl.a. af OFCOM, som påpegede, at den gennemsnitlige værdi af 1 km af et fibernet kan variere betydeligt alt efter de forhold, der kendetegner nettet, og at BT's basisnets topologi formentlig adskiller sig markant fra topologien hos en backboneoperatør, der betjener erhvervsmarkedet.

| (126) | VOA har også fastslået, at det ikke er muligt at anvende lejemetoden på de dele af BT's eller Kingstons faste ejendom, for hvilke der muligvis forelå lejeoplysninger, og indtægts- og udgiftsmetoden på resten. Årsagen er, at indtægts- og udgiftsmetoden kun kan anvendes på den samlede faste ejendom, og det er ikke muligt at adskille dele af de pågældende selskabers faste ejendom, f.eks. deres optiske fibernet, eftersom den faste ejendom skal vurderes samlet ifølge britisk retspraksis, da de enkelte dele er fuldt integreret i resten af nettet (37). |
| --- | --- |

(126)

VOA har også fastslået, at det ikke er muligt at anvende lejemetoden på de dele af BT's eller Kingstons faste ejendom, for hvilke der muligvis forelå lejeoplysninger, og indtægts- og udgiftsmetoden på resten. Årsagen er, at indtægts- og udgiftsmetoden kun kan anvendes på den samlede faste ejendom, og det er ikke muligt at adskille dele af de pågældende selskabers faste ejendom, f.eks. deres optiske fibernet, eftersom den faste ejendom skal vurderes samlet ifølge britisk retspraksis, da de enkelte dele er fuldt integreret i resten af nettet (37).

| (127) | VOA's uvildige sagkyndige konkluderede derfor, at lejemetoden ikke kan anvendes på BT og Kingston. Konklusionen, at indtægts- og udgiftsmetoden var den rette metode, blev bekræftet af Valuation Tribunal (38). Efter Kommissionens opfattelse er der intet afgørende bevis for, at det modsatte er tilfældet. Kommissionen konkluderer derfor, at der ikke forelå nok lejeoplysninger til at vurdere BT's og Kingstons net i de pågældende perioder, og at det derfor var berettiget at anvende indtægts- og udgiftsmetoden til at vurdere den skattepligtige værdi af deres net. |
| --- | --- |

(127)

VOA's uvildige sagkyndige konkluderede derfor, at lejemetoden ikke kan anvendes på BT og Kingston. Konklusionen, at indtægts- og udgiftsmetoden var den rette metode, blev bekræftet af Valuation Tribunal (38). Efter Kommissionens opfattelse er der intet afgørende bevis for, at det modsatte er tilfældet. Kommissionen konkluderer derfor, at der ikke forelå nok lejeoplysninger til at vurdere BT's og Kingstons net i de pågældende perioder, og at det derfor var berettiget at anvende indtægts- og udgiftsmetoden til at vurdere den skattepligtige værdi af deres net.

6.1.2.   Korrekt anvendelse af indtægts- og udgiftsmetoden på BT og Kingston

| (128) | Næste spørgsmål er, om indtægts- og udgiftsmetoden blev anvendt korrekt på BT og Kingston. At dømme ud fra de britiske myndigheders udførlige redegørelser, jf. betragtning 74-93, blev metoden, så vidt Kommissionen kan se, anvendt i tråd med de almindelige regler for indtægts- og udgiftsmetoden som fastsat i The Receipts and Expenditure Method of Valuation for Non-Domestic Rating, A Guidance Note, en vejledning udgivet af RICS (39). Muligheden af at lægge de forventede indtægter og udgifter i en femårsperiode til grund, som det skete i BT's tilfælde, nævnes ikke udtrykkeligt i RICS-vejledningen. Den anslåede fremtidige rentabilitet nævnes dog i vejledningen i forbindelse med, hvad en hypotetisk lejer er rede til at betale under hensyn til de konjunkturændringer, der kan forudses på værdiansættelsestidspunktet. Der blev desuden også anvendt en metode, der byggede på de forventede indtægter og udgifter over en vis årrække, til at vurdere de skattepligtige værdier af gas- og eloperatørers faste ejendom, og metoden er derfor ikke specifik for BT. Der var i telesektoren udsigt til øget konkurrence og betydelig vækst i konkurrenternes net, og i BT's tilfælde var det derfor rimeligt at anvende de forventede indtægter og udgifter over en femårsperiode til at vurdere den hypotetiske leje, som en lejer, der havde rimelig udsigt til fortsat at kunne bruge ejendommen, ville være rede til at betale for BT's net. Omvendt var stabiliteten på det marked, hvor Kingston er aktivt, og hvor der er begrænset konkurrence, grunden til, at det ikke blev anset for nødvendigt med en femårsfremskrivning. |
| --- | --- |

(128)

Næste spørgsmål er, om indtægts- og udgiftsmetoden blev anvendt korrekt på BT og Kingston. At dømme ud fra de britiske myndigheders udførlige redegørelser, jf. betragtning 74-93, blev metoden, så vidt Kommissionen kan se, anvendt i tråd med de almindelige regler for indtægts- og udgiftsmetoden som fastsat i The Receipts and Expenditure Method of Valuation for Non-Domestic Rating, A Guidance Note, en vejledning udgivet af RICS (39). Muligheden af at lægge de forventede indtægter og udgifter i en femårsperiode til grund, som det skete i BT's tilfælde, nævnes ikke udtrykkeligt i RICS-vejledningen. Den anslåede fremtidige rentabilitet nævnes dog i vejledningen i forbindelse med, hvad en hypotetisk lejer er rede til at betale under hensyn til de konjunkturændringer, der kan forudses på værdiansættelsestidspunktet. Der blev desuden også anvendt en metode, der byggede på de forventede indtægter og udgifter over en vis årrække, til at vurdere de skattepligtige værdier af gas- og eloperatørers faste ejendom, og metoden er derfor ikke specifik for BT. Der var i telesektoren udsigt til øget konkurrence og betydelig vækst i konkurrenternes net, og i BT's tilfælde var det derfor rimeligt at anvende de forventede indtægter og udgifter over en femårsperiode til at vurdere den hypotetiske leje, som en lejer, der havde rimelig udsigt til fortsat at kunne bruge ejendommen, ville være rede til at betale for BT's net. Omvendt var stabiliteten på det marked, hvor Kingston er aktivt, og hvor der er begrænset konkurrence, grunden til, at det ikke blev anset for nødvendigt med en femårsfremskrivning.

| (129) | Med hensyn til aftalen om perioden 1995-2000 har de britiske myndigheder redegjort udførligt for, hvorfor den endelige skattepligtige værdi (445 mio. GBP i England og 25 mio. GBP i Wales) var lavere end den skattepligtige værdi, som Valuation Tribunal oprindelig havde fastsat i sin afgørelse af 19. marts 1998 (523 mio. GBP for England og 30 mio. GBP for Wales). Disse redegørelser, som er sammenfattet i betragtning 88-92, viser, at den endelige lavere skattepligtige værdi af BT's net ikke blev aftalt mellem VOA og BT som hævdet af Vtesse, men blev fastsat på grundlag af reviderede og mere præcise oplysninger, som BT fremlagde efter, at Valuation Tribunal havde truffet sin afgørelse, og som ikke forelå på værdiansættelsestidspunktet i 1997, og på grundlag af mere præcise værdiansættelsesmetoder efter afgørelsen fra Valuation Tribunal. |
| --- | --- |

(129)

Med hensyn til aftalen om perioden 1995-2000 har de britiske myndigheder redegjort udførligt for, hvorfor den endelige skattepligtige værdi (445 mio. GBP i England og 25 mio. GBP i Wales) var lavere end den skattepligtige værdi, som Valuation Tribunal oprindelig havde fastsat i sin afgørelse af 19. marts 1998 (523 mio. GBP for England og 30 mio. GBP for Wales). Disse redegørelser, som er sammenfattet i betragtning 88-92, viser, at den endelige lavere skattepligtige værdi af BT's net ikke blev aftalt mellem VOA og BT som hævdet af Vtesse, men blev fastsat på grundlag af reviderede og mere præcise oplysninger, som BT fremlagde efter, at Valuation Tribunal havde truffet sin afgørelse, og som ikke forelå på værdiansættelsestidspunktet i 1997, og på grundlag af mere præcise værdiansættelsesmetoder efter afgørelsen fra Valuation Tribunal.

| (130) | Med hensyn til et spørgsmål, der blev rejst i beslutningen om at indlede proceduren, bør det også bemærkes, at de britiske myndigheder ved indtægts- og udgiftsmetoden tager hensyn til BT's rentabilitet. Som anført i betragtning 93 skal en værdiansættelse efter indtægts- og udgiftsmetoden bygge på en formodet gennemsnitlig effektivitet, og de britiske myndigheder har godtgjort, at BT opfylder dette kriterium. Kommissionen bemærker også, at der er taget behørigt hensyn til forsyningspligten, idet både udgifter og indtægter i forbindelse med denne pligt er taget i betragtning ved den samlede værdiansættelse. |
| --- | --- |

(130)

Med hensyn til et spørgsmål, der blev rejst i beslutningen om at indlede proceduren, bør det også bemærkes, at de britiske myndigheder ved indtægts- og udgiftsmetoden tager hensyn til BT's rentabilitet. Som anført i betragtning 93 skal en værdiansættelse efter indtægts- og udgiftsmetoden bygge på en formodet gennemsnitlig effektivitet, og de britiske myndigheder har godtgjort, at BT opfylder dette kriterium. Kommissionen bemærker også, at der er taget behørigt hensyn til forsyningspligten, idet både udgifter og indtægter i forbindelse med denne pligt er taget i betragtning ved den samlede værdiansættelse.

| (131) | Med hensyn til anvendelsen af en reguleringsordning, der bygger på udviklingen i markedsandele (se betragtning 96-99), og som ophørte i 2005, viser de fremlagte oplysninger, at ordningen var baseret på ad hoc-justering. Det er Kommissionens opfattelse, at VOA i henhold til tillæg 6 til LGFA er retligt forpligtet til at justere et selskabs skattepligtige værdi, hvis omstændighederne ændrer sig væsentligt, og til at tage hensyn til de ændrede omstændigheder, som om de havde været til stede på værdiansættelsestidspunktet. I betragtning af BT's nets størrelse og betingelserne på telemarkedet, hvor der er flere og flere konkurrerende net, er det klart, at der dagligt sker væsentlige ændringer i omstændighederne, og at det derfor er svært at tage hensyn hertil, særlig ved indtægts- og udgiftsmetoden. Ordningen er baseret på markedsandele og skal afspejle de fysiske udvidelser af BT's net (hvilket bør øge markedsandelen) og udbygninger af konkurrenternes net (hvilket bør mindske BT's markedsandel). Reguleringsordningen sikrer derfor efter alt at dømme en passende hensyntagen til væsentlige ændringer i omstændighederne og kan være berettiget af hensyn til de forhold, der kendetegner BT's net og telemarkederne. |
| --- | --- |

(131)

Med hensyn til anvendelsen af en reguleringsordning, der bygger på udviklingen i markedsandele (se betragtning 96-99), og som ophørte i 2005, viser de fremlagte oplysninger, at ordningen var baseret på ad hoc-justering. Det er Kommissionens opfattelse, at VOA i henhold til tillæg 6 til LGFA er retligt forpligtet til at justere et selskabs skattepligtige værdi, hvis omstændighederne ændrer sig væsentligt, og til at tage hensyn til de ændrede omstændigheder, som om de havde været til stede på værdiansættelsestidspunktet. I betragtning af BT's nets størrelse og betingelserne på telemarkedet, hvor der er flere og flere konkurrerende net, er det klart, at der dagligt sker væsentlige ændringer i omstændighederne, og at det derfor er svært at tage hensyn hertil, særlig ved indtægts- og udgiftsmetoden. Ordningen er baseret på markedsandele og skal afspejle de fysiske udvidelser af BT's net (hvilket bør øge markedsandelen) og udbygninger af konkurrenternes net (hvilket bør mindske BT's markedsandel). Reguleringsordningen sikrer derfor efter alt at dømme en passende hensyntagen til væsentlige ændringer i omstændighederne og kan være berettiget af hensyn til de forhold, der kendetegner BT's net og telemarkederne.

| (132) | Brugen af denne reguleringsordning har resulteret i udsving i udviklingen i BT's skattepligtige værdi. I 1999, dvs. sidste år af perioden 1995-2000, var BT's skattepligtige værdi i England og Wales således f.eks. 366 mio. GBP. I 2000, dvs. første år af perioden 2000-2005, blev dets skattepligtige værdi fastsat til 493 mio. GBP. Udsvingene skyldes ejendomsskattens art og den økonomiske situation i telesektoren i Det Forenede Kongerige (40). |
| --- | --- |

(132)

Brugen af denne reguleringsordning har resulteret i udsving i udviklingen i BT's skattepligtige værdi. I 1999, dvs. sidste år af perioden 1995-2000, var BT's skattepligtige værdi i England og Wales således f.eks. 366 mio. GBP. I 2000, dvs. første år af perioden 2000-2005, blev dets skattepligtige værdi fastsat til 493 mio. GBP. Udsvingene skyldes ejendomsskattens art og den økonomiske situation i telesektoren i Det Forenede Kongerige (40).

| (133) | Det skal indledningsvist påpeges, at BT's net i overensstemmelse med de retlige krav for værdiansættelsen for 1995 blev værdiansat således, som det fysisk eksisterede den 1. april 1995, men ud fra en formodning om, at det eksisterede i den pågældende tilstand under de økonomiske betingelser, der var til stede den 1. april 1993. Væsentlige ændringer i omstændighederne blev også behandlet, som om de var sket den 1. april 1993. Ved værdiansættelsen for 2000 blev der gået frem på samme måde, men ud fra en formodning om, at den faste ejendom blev udlejet under de økonomiske betingelser, der var til stede den 1. april 1998. Dette gælder også for Kingston. |
| --- | --- |

(133)

Det skal indledningsvist påpeges, at BT's net i overensstemmelse med de retlige krav for værdiansættelsen for 1995 blev værdiansat således, som det fysisk eksisterede den 1. april 1995, men ud fra en formodning om, at det eksisterede i den pågældende tilstand under de økonomiske betingelser, der var til stede den 1. april 1993. Væsentlige ændringer i omstændighederne blev også behandlet, som om de var sket den 1. april 1993. Ved værdiansættelsen for 2000 blev der gået frem på samme måde, men ud fra en formodning om, at den faste ejendom blev udlejet under de økonomiske betingelser, der var til stede den 1. april 1998. Dette gælder også for Kingston.

| (134) | Den skattepligtige værdi i 1999 er således værdien af den faste ejendom, således som den fysisk eksisterede i 1999, men under de økonomiske betingelser i 1993, dvs. til 1993-priser og på et telemarked i den størrelsesorden, det havde i 1993. For året efter, dvs. 2000, blev den skattepligtige værdi dog beregnet på grundlag af de økonomiske betingelser, priserne og telemarkedets størrelse i 1998. Tilsvarende blev den skattepligtige værdi for 2004 fastsat ud fra de økonomiske betingelser på markedet i 1998, mens værdiansættelsen for 2005 skete ud fra markedsbetingelserne i 2003 (41). |
| --- | --- |

(134)

Den skattepligtige værdi i 1999 er således værdien af den faste ejendom, således som den fysisk eksisterede i 1999, men under de økonomiske betingelser i 1993, dvs. til 1993-priser og på et telemarked i den størrelsesorden, det havde i 1993. For året efter, dvs. 2000, blev den skattepligtige værdi dog beregnet på grundlag af de økonomiske betingelser, priserne og telemarkedets størrelse i 1998. Tilsvarende blev den skattepligtige værdi for 2004 fastsat ud fra de økonomiske betingelser på markedet i 1998, mens værdiansættelsen for 2005 skete ud fra markedsbetingelserne i 2003 (41).

| (135) | De britiske myndigheder har anført, at de økonomiske betingelser i telesektoren var meget forskellige i 1993, 1998 og 2003. For det første voksede telemarkedet kraftigt mellem 1993 og 1998 og mellem 1998 og 2003. BT's fysiske net i 2000 blev derfor vurderet ud fra et marked, der var større end det marked, BT's fysiske net blev vurderet ud fra i 1999. Det betød nødvendigvis, at dets skattepligtige værdi i 2000 formentlig var langt større end i 1999. Desuden blev der i 1993 indledt en omfattende liberalisering af telesektoren, hvilket formentlig ville have meget stor effekt på BT's markedsposition. Det bekræftes af, at BT's markedsandel faldt fra 87 % til under 70 % i det pågældende tidsrum. Denne prognose resulterede i en nedsættelse af BT's skattepligtige værdi hvert år i den pågældende periode. Omvendt blev der i 1998 forventet mindre konkurrence, hvilket også bekræftes af BT's forholdsvist stabile markedsandel på ca. 70 % i perioden 2000-2005. Denne prognose ville formentligt resultere i en forhøjelse af BT's værdiansættelse i denne periode. |
| --- | --- |

(135)

De britiske myndigheder har anført, at de økonomiske betingelser i telesektoren var meget forskellige i 1993, 1998 og 2003. For det første voksede telemarkedet kraftigt mellem 1993 og 1998 og mellem 1998 og 2003. BT's fysiske net i 2000 blev derfor vurderet ud fra et marked, der var større end det marked, BT's fysiske net blev vurderet ud fra i 1999. Det betød nødvendigvis, at dets skattepligtige værdi i 2000 formentlig var langt større end i 1999. Desuden blev der i 1993 indledt en omfattende liberalisering af telesektoren, hvilket formentlig ville have meget stor effekt på BT's markedsposition. Det bekræftes af, at BT's markedsandel faldt fra 87 % til under 70 % i det pågældende tidsrum. Denne prognose resulterede i en nedsættelse af BT's skattepligtige værdi hvert år i den pågældende periode. Omvendt blev der i 1998 forventet mindre konkurrence, hvilket også bekræftes af BT's forholdsvist stabile markedsandel på ca. 70 % i perioden 2000-2005. Denne prognose ville formentligt resultere i en forhøjelse af BT's værdiansættelse i denne periode.

| (136) | Hertil kom, at de mest værdifulde dele af BT's og Kingstons net er deres lokale accessnet, hvis værdi er faldet betragtelig med brugen af DSL-bredbåndsteknologi. Denne udvikling, som ikke i fuldt omfang var til at forudse i 1993, resulterede i en forhøjelse af værdiansættelsen af BT's og Kingstons net og kan være grunden til, at deres værdiansættelse steg kraftigt i 2000 og 2005. |
| --- | --- |

(136)

Hertil kom, at de mest værdifulde dele af BT's og Kingstons net er deres lokale accessnet, hvis værdi er faldet betragtelig med brugen af DSL-bredbåndsteknologi. Denne udvikling, som ikke i fuldt omfang var til at forudse i 1993, resulterede i en forhøjelse af værdiansættelsen af BT's og Kingstons net og kan være grunden til, at deres værdiansættelse steg kraftigt i 2000 og 2005.

| (137) | Kommissionen noterer sig også, at det forhold, at der kun kan tages hensyn til fysiske ændringer i de økonomiske betingelser, der forelå på værdiansættelsestidspunktet, kan være årsagen til, at BT's skattepligtige værdi faldt i de perioder, hvor listen for 1995-2000 og 2000-2005 var gældende, selv om BT's indtægter eller overskud var stabile eller steg. Faktorer som markedsfremgang, højere priser, teknologisk udvikling eller ændringer i efterspørgselsmønstret, som kan have en positiv effekt på BT's resultater, kan VOA faktisk ikke tage hensyn til ved den årlige regulering af listen. |
| --- | --- |

(137)

Kommissionen noterer sig også, at det forhold, at der kun kan tages hensyn til fysiske ændringer i de økonomiske betingelser, der forelå på værdiansættelsestidspunktet, kan være årsagen til, at BT's skattepligtige værdi faldt i de perioder, hvor listen for 1995-2000 og 2000-2005 var gældende, selv om BT's indtægter eller overskud var stabile eller steg. Faktorer som markedsfremgang, højere priser, teknologisk udvikling eller ændringer i efterspørgselsmønstret, som kan have en positiv effekt på BT's resultater, kan VOA faktisk ikke tage hensyn til ved den årlige regulering af listen.

| (138) | Endelig noterer Kommissionen sig, at en ny årlig reguleringsordning, som anvendes for perioden 2005-2010, ikke mere bygger på udviklingen i markedsandele, men vil bestå i en årlig vurdering af alle indtægter og udgifter. De britiske myndigheder har anført, at den pågældende ordning vil afspejle samtlige fysiske ændringer, herunder nytilsluttede fibre. Da denne reguleringsordning imidlertid ikke ligger endelig fast, har Kommissionen ikke haft mulighed for at undersøge den, og den endelige konklusion i denne beslutning vil derfor kun omfatte perioden 1995-2005. |
| --- | --- |

(138)

Endelig noterer Kommissionen sig, at en ny årlig reguleringsordning, som anvendes for perioden 2005-2010, ikke mere bygger på udviklingen i markedsandele, men vil bestå i en årlig vurdering af alle indtægter og udgifter. De britiske myndigheder har anført, at den pågældende ordning vil afspejle samtlige fysiske ændringer, herunder nytilsluttede fibre. Da denne reguleringsordning imidlertid ikke ligger endelig fast, har Kommissionen ikke haft mulighed for at undersøge den, og den endelige konklusion i denne beslutning vil derfor kun omfatte perioden 1995-2005.

| (139) | Kommissionen konkluderer, at de britiske myndigheder anvendte den rette værdiansættelsesmetode på BT og Kingston, og at de generelle principper for anvendelsen af indtægts- og udgiftsmetoden blev overholdt af de britiske myndigheder, da de anvendte metoden på BT og Kingston. |
| --- | --- |

(139)

Kommissionen konkluderer, at de britiske myndigheder anvendte den rette værdiansættelsesmetode på BT og Kingston, og at de generelle principper for anvendelsen af indtægts- og udgiftsmetoden blev overholdt af de britiske myndigheder, da de anvendte metoden på BT og Kingston.

6.2.   Indebærer indtægts- og udgiftsmetoden en begunstigelse i forhold til lejemetoden?

6.2.1.   Resulterer indtægts- og udgiftsmetoden i en generel undervurdering af BT's og Kingstons net?

| (140) | Det næste spørgsmål, der skal vurderes, er, om brugen af indtægts- og udgiftsmetoden på BT og Kingston begunstiger de to selskaber i forhold til deres konkurrenter, som værdiansættes efter lejemetoden. Spørgsmålet er, om det er sandsynligt, at en sådan forskellig behandling giver et andet resultat end det, man ville opnå, hvis selskaberne blev værdiansat efter samme metode. Kommissionen er enig med de britiske myndigheder i, at en eventuel begunstigelse af BT og Kingston kunne påvises således:






  a) | ved at påvise, at det var muligt at bruge lejemetoden på BT og Kingston, og at dette ville resultere i en højere skattepligtig værdi end ved indtægts- og udgiftsmetoden, eller |
| --- | --- | --- |

(140)

Det næste spørgsmål, der skal vurderes, er, om brugen af indtægts- og udgiftsmetoden på BT og Kingston begunstiger de to selskaber i forhold til deres konkurrenter, som værdiansættes efter lejemetoden. Spørgsmålet er, om det er sandsynligt, at en sådan forskellig behandling giver et andet resultat end det, man ville opnå, hvis selskaberne blev værdiansat efter samme metode. Kommissionen er enig med de britiske myndigheder i, at en eventuel begunstigelse af BT og Kingston kunne påvises således:

a)

ved at påvise, at det var muligt at bruge lejemetoden på BT og Kingston, og at dette ville resultere i en højere skattepligtig værdi end ved indtægts- og udgiftsmetoden, eller

| b) | ved at påvise, at det var muligt at bruge indtægts- og udgiftsmetoden på de øvrige teleoperatører, og at dette systematisk ville give en lavere skattepligtig værdi end den, der opnås ved lejemetoden, eller |
| --- | --- |

b)

ved at påvise, at det var muligt at bruge indtægts- og udgiftsmetoden på de øvrige teleoperatører, og at dette systematisk ville give en lavere skattepligtig værdi end den, der opnås ved lejemetoden, eller

| c) | ved at påvise, at teleoperatører, der værdiansættes efter lejemetoden, ville blive beskattet hårdere end BT og Kingston, hvis man anvender andre korrekte og relevante sammenligninger. |
| --- | --- |

c)

ved at påvise, at teleoperatører, der værdiansættes efter lejemetoden, ville blive beskattet hårdere end BT og Kingston, hvis man anvender andre korrekte og relevante sammenligninger.

| (141) | For at kunne påvise en mulig begunstigelse af BT og Kingston, jf. litra a), kræves det, at lejemetoden kan anvendes på BT og Kingston. Af de grunde, der er anført i betragtning 124-127, er der ikke nok lejeoplysninger til at vurdere deres faste ejendoms skattepligtige værdi. Kommissionen konkluderer derfor, at det ikke er muligt at konstatere, at BT's og Kingstons skattepligtige værdi havde været højere, hvis lejemetoden var blevet anvendt på dem. |
| --- | --- |

(141)

For at kunne påvise en mulig begunstigelse af BT og Kingston, jf. litra a), kræves det, at lejemetoden kan anvendes på BT og Kingston. Af de grunde, der er anført i betragtning 124-127, er der ikke nok lejeoplysninger til at vurdere deres faste ejendoms skattepligtige værdi. Kommissionen konkluderer derfor, at det ikke er muligt at konstatere, at BT's og Kingstons skattepligtige værdi havde været højere, hvis lejemetoden var blevet anvendt på dem.

| (142) | For at kunne påvise en begunstigelse af BT og Kingston, jf. litra b), er det nødvendigt at anvende indtægts- og udgiftsmetoden på et repræsentativt udvalg af teleoperatører, der er værdiansat efter lejemetoden. Kommissionen er ikke selv i stand til at foretage sådanne værdiansættelser. VOA har desuden anført, at det ikke kan foretage værdiansættelserne efter indtægts- og udgiftsmetoden uden at have selskabernes forretningsplaner. Det bemærkes endvidere, at ingen af tredjeparterne har fremlagt dokumentation for, at brugen af indtægts- og udgiftsmetoden ville give en lavere værdiansættelse af deres faste ejendom: UKCTA anførte i sine bemærkninger, at det ikke var i stand til at beregne, hvor meget dets medlemmer ville have betalt i skatter ved indtægts- og udgiftsmetoden. |
| --- | --- |

(142)

For at kunne påvise en begunstigelse af BT og Kingston, jf. litra b), er det nødvendigt at anvende indtægts- og udgiftsmetoden på et repræsentativt udvalg af teleoperatører, der er værdiansat efter lejemetoden. Kommissionen er ikke selv i stand til at foretage sådanne værdiansættelser. VOA har desuden anført, at det ikke kan foretage værdiansættelserne efter indtægts- og udgiftsmetoden uden at have selskabernes forretningsplaner. Det bemærkes endvidere, at ingen af tredjeparterne har fremlagt dokumentation for, at brugen af indtægts- og udgiftsmetoden ville give en lavere værdiansættelse af deres faste ejendom: UKCTA anførte i sine bemærkninger, at det ikke var i stand til at beregne, hvor meget dets medlemmer ville have betalt i skatter ved indtægts- og udgiftsmetoden.

| (143) | Ud fra disse betragtninger må Kommissionen derfor konkludere, at metoden i litra b) ikke kan anvendes til at påvise en eventuel begunstigelse af BT og Kingston. |
| --- | --- |

(143)

Ud fra disse betragtninger må Kommissionen derfor konkludere, at metoden i litra b) ikke kan anvendes til at påvise en eventuel begunstigelse af BT og Kingston.

| (144) | Den metode, der er beskrevet i litra c), består i at foretage relevante sammenligninger for at fastslå, at BT og Kingston beskattes for lavt ved indtægts- og udgiftsmetoden. Metoden blev foreslået af Kommissionen i beslutningen om at indlede proceduren: Ifølge de oplysninger, der forelå på daværende tidspunkt, betalte BT 2 % af sine indtægter i ejendomsskat, mens Vtesse betalte det dobbelte eller tredobbelte. |
| --- | --- |

(144)

Den metode, der er beskrevet i litra c), består i at foretage relevante sammenligninger for at fastslå, at BT og Kingston beskattes for lavt ved indtægts- og udgiftsmetoden. Metoden blev foreslået af Kommissionen i beslutningen om at indlede proceduren: Ifølge de oplysninger, der forelå på daværende tidspunkt, betalte BT 2 % af sine indtægter i ejendomsskat, mens Vtesse betalte det dobbelte eller tredobbelte.

| (145) | For så vidt angår brugen af forholdet mellem skatter og indtægter, skal Kommissionen indledningsvist bemærke, at teleoperatørernes indtægter ifølge Vtesses bemærkninger bør justeres for at kunne sammenligne forholdet mellem BT's skatter og indtægter direkte med forholdet mellem andre teleoperatørers skatter og indtægter. Vtesse gør gældende, at de fleste operatører betaler høje transport- og termineringsafgifter til BT, og at disse afgifter ikke står i forhold til de pågældende operatørers skattepligtige aktiver og derfor ikke bør bruges til at sammenligne skattebyrden. |
| --- | --- |

(145)

For så vidt angår brugen af forholdet mellem skatter og indtægter, skal Kommissionen indledningsvist bemærke, at teleoperatørernes indtægter ifølge Vtesses bemærkninger bør justeres for at kunne sammenligne forholdet mellem BT's skatter og indtægter direkte med forholdet mellem andre teleoperatørers skatter og indtægter. Vtesse gør gældende, at de fleste operatører betaler høje transport- og termineringsafgifter til BT, og at disse afgifter ikke står i forhold til de pågældende operatørers skattepligtige aktiver og derfor ikke bør bruges til at sammenligne skattebyrden.

| (146) | Denne argumentation kan ikke tiltrædes. Det forhold, der skal sammenlignes, bør relatere skatterne enten til bruttoindtægterne eller nettoindtægterne. Den mellemløsning, Vtesse foreslår, nemlig at fratrække en række specifikke udgifter, f.eks. til samtrafik, og ikke andre, synes ikke begrundet. For det første er det ikke korrekt at hævde som Vtesse, at transport- og termineringsafgifterne ikke står i forhold til den pågældende operatørs skattepligtige aktiver: Disse afgifter er tværtimod nødvendige for access og terminering af visse opkald over deres net, og de står derfor i umiddelbart forhold til driften af de pågældende net. For det andet har disse afgifter umiddelbar indvirkning på den hypotetiske leje, som en potentiel lejer ville være rede til at betale for det pågældende net, da de er en del af omkostningerne ved at bruge nettet. Endelig udgør disse samtrafikafgifter også en væsentlig del af BT's indtægter, og de bidrager derfor helt klart til at øge BT's skattepligtige værdi. Eftersom afgifterne har indvirkning på den hypotetiske leje og på alle de berørte teleoperatørers skattepligtige værdi, er der ingen grund til at fratrække dem fra teleoperatørernes indtægter, når forholdet mellem skatter og indtægter skal sammenlignes. |
| --- | --- |

(146)

Denne argumentation kan ikke tiltrædes. Det forhold, der skal sammenlignes, bør relatere skatterne enten til bruttoindtægterne eller nettoindtægterne. Den mellemløsning, Vtesse foreslår, nemlig at fratrække en række specifikke udgifter, f.eks. til samtrafik, og ikke andre, synes ikke begrundet. For det første er det ikke korrekt at hævde som Vtesse, at transport- og termineringsafgifterne ikke står i forhold til den pågældende operatørs skattepligtige aktiver: Disse afgifter er tværtimod nødvendige for access og terminering af visse opkald over deres net, og de står derfor i umiddelbart forhold til driften af de pågældende net. For det andet har disse afgifter umiddelbar indvirkning på den hypotetiske leje, som en potentiel lejer ville være rede til at betale for det pågældende net, da de er en del af omkostningerne ved at bruge nettet. Endelig udgør disse samtrafikafgifter også en væsentlig del af BT's indtægter, og de bidrager derfor helt klart til at øge BT's skattepligtige værdi. Eftersom afgifterne har indvirkning på den hypotetiske leje og på alle de berørte teleoperatørers skattepligtige værdi, er der ingen grund til at fratrække dem fra teleoperatørernes indtægter, når forholdet mellem skatter og indtægter skal sammenlignes.

| (147) | Med hensyn til, om forholdet mellem skatter og indtægter er relevant, bemærker Kommissionen, at forholdet mellem skatter og indtægter efter VOA's og OFCOM's opfattelse ikke er relevant til at vurdere skattebyrden for de enkelte operatører. På baggrund af deres bemærkninger og indvendinger kan Kommissionen tilslutte sig, at dette forhold ikke er et egnet redskab til at vurdere, om skattesystemet er fair, idet der er tale om en skat af ejendomsværdien og ikke af indkomst eller værditilvækst (42). Som det særlig gøres gældende af OFCOM, vil dette forhold efter alt at dømme variere alt efter værdien af de ydelser, operatørerne tilbyder kunderne ved hjælp af sammenlignelige skattepligtige aktiver, og alt efter hvor effektivt de udnytter deres aktiver. Kommissionen kan derfor konkludere, at dette forhold i bedste fald er retningsvisende, og at det ikke gør det muligt at drage nogen endelig konklusion. |
| --- | --- |

(147)

Med hensyn til, om forholdet mellem skatter og indtægter er relevant, bemærker Kommissionen, at forholdet mellem skatter og indtægter efter VOA's og OFCOM's opfattelse ikke er relevant til at vurdere skattebyrden for de enkelte operatører. På baggrund af deres bemærkninger og indvendinger kan Kommissionen tilslutte sig, at dette forhold ikke er et egnet redskab til at vurdere, om skattesystemet er fair, idet der er tale om en skat af ejendomsværdien og ikke af indkomst eller værditilvækst (42). Som det særlig gøres gældende af OFCOM, vil dette forhold efter alt at dømme variere alt efter værdien af de ydelser, operatørerne tilbyder kunderne ved hjælp af sammenlignelige skattepligtige aktiver, og alt efter hvor effektivt de udnytter deres aktiver. Kommissionen kan derfor konkludere, at dette forhold i bedste fald er retningsvisende, og at det ikke gør det muligt at drage nogen endelig konklusion.

| (148) | Selv om der skulle tages hensyn til dette forhold, åbner det i øvrigt ikke mulighed for at drage nogen brugbar konklusion. Ifølge de tal, som OFCOM har fremlagt for tolv teleoperatører, varierer forholdet mellem skatter og indtægter fra 0,59 % (Your Communication) til 2,32 % (Fibernet), mens BT og Kingston ligger mellem disse tal med hhv. 1,28 % og 0,92 %. Hverken BT eller Kingston betaler efter alt at dømme en væsentligt mindre andel af deres indtægter i ejendomsskat end de fleste øvrige teleoperatører. I denne forbindelse skal det desuden bemærkes, at der ikke er enighed om, hvordan forholdet mellem skatter og indtægter skal beregnes i Vtesses tilfælde. Vtesse gør gældende, at forholdet var 13,46 % for 2004. Dette tal var baseret på en skattepligtig værdi på 429 000 GBP (hvilket gav skatter på 195 624 GBP) og »løbende indtægter« på 1 453 146 GBP. Ifølge de britiske myndigheder blev Vtesses skattepligtige værdi imidlertid efterfølgende nedsat til 145 000 GBP for 2004 (hvilket gav skatter på 66 120 GBP), da det viste sig, at selskabet ikke gjorde brug af en fast ejendom i Hounslow, som var værdiansat til 284 000 GBP. Det fremgår desuden af Vtesses årsberetning og regnskaber for det år, der sluttede den 31. december 2004, at det i 2004 havde en omsætning på i alt 4 744 228 GBP. Tages der udgangspunkt i dets samlede omsætning, som er det tal, OFCOM lagde til grund ved sammenligningen med andre teleoperatører, falder forholdet mellem skatter og indtægter for Vtesses vedkommende i 2004 til 1,4 % eller 2,2 %, hvis man medregner de skatter, Vtesse betalte for sine kontorlokaler, som er værdiansat særskilt. Disse tal svarer i højere grad til de konklusioner, der blev draget af OFCOM, som nåede frem til, at Vtesse havde betalt 2,1 % af sine indtægter i skat i 2003. At dømme ud fra disse tal er der ingen klar forskel mellem BT's og Vtesses skattebyrde. |
| --- | --- |

(148)

Selv om der skulle tages hensyn til dette forhold, åbner det i øvrigt ikke mulighed for at drage nogen brugbar konklusion. Ifølge de tal, som OFCOM har fremlagt for tolv teleoperatører, varierer forholdet mellem skatter og indtægter fra 0,59 % (Your Communication) til 2,32 % (Fibernet), mens BT og Kingston ligger mellem disse tal med hhv. 1,28 % og 0,92 %. Hverken BT eller Kingston betaler efter alt at dømme en væsentligt mindre andel af deres indtægter i ejendomsskat end de fleste øvrige teleoperatører. I denne forbindelse skal det desuden bemærkes, at der ikke er enighed om, hvordan forholdet mellem skatter og indtægter skal beregnes i Vtesses tilfælde. Vtesse gør gældende, at forholdet var 13,46 % for 2004. Dette tal var baseret på en skattepligtig værdi på 429 000 GBP (hvilket gav skatter på 195 624 GBP) og »løbende indtægter« på 1 453 146 GBP. Ifølge de britiske myndigheder blev Vtesses skattepligtige værdi imidlertid efterfølgende nedsat til 145 000 GBP for 2004 (hvilket gav skatter på 66 120 GBP), da det viste sig, at selskabet ikke gjorde brug af en fast ejendom i Hounslow, som var værdiansat til 284 000 GBP. Det fremgår desuden af Vtesses årsberetning og regnskaber for det år, der sluttede den 31. december 2004, at det i 2004 havde en omsætning på i alt 4 744 228 GBP. Tages der udgangspunkt i dets samlede omsætning, som er det tal, OFCOM lagde til grund ved sammenligningen med andre teleoperatører, falder forholdet mellem skatter og indtægter for Vtesses vedkommende i 2004 til 1,4 % eller 2,2 %, hvis man medregner de skatter, Vtesse betalte for sine kontorlokaler, som er værdiansat særskilt. Disse tal svarer i højere grad til de konklusioner, der blev draget af OFCOM, som nåede frem til, at Vtesse havde betalt 2,1 % af sine indtægter i skat i 2003. At dømme ud fra disse tal er der ingen klar forskel mellem BT's og Vtesses skattebyrde.

| (149) | OFCOM og de britiske myndigheder har foreslået andre metoder til at sammenligne de forskellige teleoperatørers skattebyrde. OFCOM foreslog, at forholdet mellem skattepligtig værdi og tilslutninger bør sammenlignes for BT, Kingston, NTL og Telewest. Forholdet er næsten det samme for disse fire selskaber. Kingston er faktisk værdiansat lidt højere end de øvrige operatører, hvilket kan skyldes, at det er betydeligt mindre end de øvrige og derfor muligvis ikke har samme stordriftsfordele. Den sammenligning, der foreslås af OFCOM, er særlig relevant, når man betænker lighedspunkterne mellem de pågældende fire selskaber, da lokale accessnettjenester er en vigtig del af deres samlede virksomhed. Det er dog korrekt, at NTL og Telewest værdiansættes efter en metode, der er afledt af den erhvervsmæssige basismetode. Det pågældende forhold er derfor ikke umiddelbart relevant til at vurdere den påståede forskel mellem værdiansættelserne efter lejemetoden og indtægts- og udgiftsmetoden. Det viser dog, at man når frem til lignende resultater med forskellige metoder og ved at sammenligne BT og Kingston med selskaber, der er mere direkte sammenlignelige end Vtesse, og det synes at bekræfte VOA's holdning, at alle værdiansættelsesmetoder i princippet bør føre til samme resultat. |
| --- | --- |

(149)

OFCOM og de britiske myndigheder har foreslået andre metoder til at sammenligne de forskellige teleoperatørers skattebyrde. OFCOM foreslog, at forholdet mellem skattepligtig værdi og tilslutninger bør sammenlignes for BT, Kingston, NTL og Telewest. Forholdet er næsten det samme for disse fire selskaber. Kingston er faktisk værdiansat lidt højere end de øvrige operatører, hvilket kan skyldes, at det er betydeligt mindre end de øvrige og derfor muligvis ikke har samme stordriftsfordele. Den sammenligning, der foreslås af OFCOM, er særlig relevant, når man betænker lighedspunkterne mellem de pågældende fire selskaber, da lokale accessnettjenester er en vigtig del af deres samlede virksomhed. Det er dog korrekt, at NTL og Telewest værdiansættes efter en metode, der er afledt af den erhvervsmæssige basismetode. Det pågældende forhold er derfor ikke umiddelbart relevant til at vurdere den påståede forskel mellem værdiansættelserne efter lejemetoden og indtægts- og udgiftsmetoden. Det viser dog, at man når frem til lignende resultater med forskellige metoder og ved at sammenligne BT og Kingston med selskaber, der er mere direkte sammenlignelige end Vtesse, og det synes at bekræfte VOA's holdning, at alle værdiansættelsesmetoder i princippet bør føre til samme resultat.

| (150) | De britiske myndigheder gjorde gældende, at BT det sidste år, hvor listen for 2000 var gældende, tegnede sig for ca. 70 % af den samlede skattepligtige værdi af fastnetsektoren og ca. 71,6 % af indtægterne fra fastnetopkald og access ifølge tal fra OFCOM (43). Kommissionen anerkender, at det kan føre til mere relevante konklusioner at sammenligne BT med alle Altnet-operatører under et end at sammenligne BT med særskilte små operatører som f.eks. Vtesse. Heraf følger, at BT betaler en andel af den samlede skattepligtige værdi af fastnetsektoren, der i vidt omfang svarer til dets andel af fastnetmarkedet. Det skal dog påpeges, at der også i dette tilfælde er tale om en sammenligning mellem skatter og indtægter, og at det kun er mindre relevant og i bedste fald kan være retningsvisende. |
| --- | --- |

(150)

De britiske myndigheder gjorde gældende, at BT det sidste år, hvor listen for 2000 var gældende, tegnede sig for ca. 70 % af den samlede skattepligtige værdi af fastnetsektoren og ca. 71,6 % af indtægterne fra fastnetopkald og access ifølge tal fra OFCOM (43). Kommissionen anerkender, at det kan føre til mere relevante konklusioner at sammenligne BT med alle Altnet-operatører under et end at sammenligne BT med særskilte små operatører som f.eks. Vtesse. Heraf følger, at BT betaler en andel af den samlede skattepligtige værdi af fastnetsektoren, der i vidt omfang svarer til dets andel af fastnetmarkedet. Det skal dog påpeges, at der også i dette tilfælde er tale om en sammenligning mellem skatter og indtægter, og at det kun er mindre relevant og i bedste fald kan være retningsvisende.

| (151) | Det skal bemærkes, at Vtesse anbefaler, at man i stedet for BT's markedsandel af de samlede indtægter fra opkald og access lægger dets markedsandel af indtægterne fra access til grund. BT sidder på over 80 % af dette marked. Efter Vtesses opfattelse er dette et yderligere bevis på, at BT's faste ejendom er værdiansat for lavt, da BT kun tegner sig for 70 % af den samlede skattepligtige værdi af fastnetsektoren. Kommissionen er ikke enig heri. For det første er BT's andel af de samlede indtægter fra opkald og access efter alt at dømme en mere passende reference til at vurdere ejendomsskattebyrden: Indtægterne fra opkald udgør en større del af BT's samlede indtægter end indtægterne fra access (44). Indtægterne fra opkald har derfor meget stor indvirkning på den hypotetiske leje og den skattepligtige værdi af BT's net, og de bør tages i betragtning ved enhver sammenligning mellem indtægter og skattepligtig værdi. Selv om man kun tog hensyn til BT's andel af accessindtægterne, er forskellen mellem denne andel (80 %) og BT's andel af den samlede skattepligtige værdi af fastnetsektoren (70 %) på et givent tidspunkt i øvrigt ikke sådan, at man kan betvivle størrelsen af BT's skattepligtige værdi, især ikke når det betænkes, at enhver sammenligning mellem skatter og indtægter har begrænset værdi. |
| --- | --- |

(151)

Det skal bemærkes, at Vtesse anbefaler, at man i stedet for BT's markedsandel af de samlede indtægter fra opkald og access lægger dets markedsandel af indtægterne fra access til grund. BT sidder på over 80 % af dette marked. Efter Vtesses opfattelse er dette et yderligere bevis på, at BT's faste ejendom er værdiansat for lavt, da BT kun tegner sig for 70 % af den samlede skattepligtige værdi af fastnetsektoren. Kommissionen er ikke enig heri. For det første er BT's andel af de samlede indtægter fra opkald og access efter alt at dømme en mere passende reference til at vurdere ejendomsskattebyrden: Indtægterne fra opkald udgør en større del af BT's samlede indtægter end indtægterne fra access (44). Indtægterne fra opkald har derfor meget stor indvirkning på den hypotetiske leje og den skattepligtige værdi af BT's net, og de bør tages i betragtning ved enhver sammenligning mellem indtægter og skattepligtig værdi. Selv om man kun tog hensyn til BT's andel af accessindtægterne, er forskellen mellem denne andel (80 %) og BT's andel af den samlede skattepligtige værdi af fastnetsektoren (70 %) på et givent tidspunkt i øvrigt ikke sådan, at man kan betvivle størrelsen af BT's skattepligtige værdi, især ikke når det betænkes, at enhver sammenligning mellem skatter og indtægter har begrænset værdi.

| (152) | Vtesse foreslår en anden metode til at påvise, at BT begunstiges. Metoden går ud på at henholde sig til den påståede forskel, der er mellem de skattepligtige værdier pr. enhed af de forskellige bestanddele (f.eks. optiske fibre, tilslutninger og bygninger) af BT's net og de værdier pr. enhed, der anvendes på andre teleoperatører. Heraf konkluderer Vtesse, at indtægts- og udgiftsmetoden har ført til en lavere værdiansættelse af BT's faste ejendom end ved lejemetoden. Vtesse anfører f.eks., at BT beskattes med 34 GBP pr. m2 for bygninger (mod 115 GBP pr. m2 for andre teleoperatører) og med 74 GBP pr. km for optiske fibre (mod 1 000/1 200 GBP pr. optisk fiberpar for andre operatører) og med 19 GBP pr. tilslutning om året, hvilket skal sammenholdes med de 122 GBP, som operatørerne årligt betaler i afgift for ubundtet adgang til abonnentledninger. |
| --- | --- |

(152)

Vtesse foreslår en anden metode til at påvise, at BT begunstiges. Metoden går ud på at henholde sig til den påståede forskel, der er mellem de skattepligtige værdier pr. enhed af de forskellige bestanddele (f.eks. optiske fibre, tilslutninger og bygninger) af BT's net og de værdier pr. enhed, der anvendes på andre teleoperatører. Heraf konkluderer Vtesse, at indtægts- og udgiftsmetoden har ført til en lavere værdiansættelse af BT's faste ejendom end ved lejemetoden. Vtesse anfører f.eks., at BT beskattes med 34 GBP pr. m2 for bygninger (mod 115 GBP pr. m2 for andre teleoperatører) og med 74 GBP pr. km for optiske fibre (mod 1 000/1 200 GBP pr. optisk fiberpar for andre operatører) og med 19 GBP pr. tilslutning om året, hvilket skal sammenholdes med de 122 GBP, som operatørerne årligt betaler i afgift for ubundtet adgang til abonnentledninger.

| (153) | Denne fremgangsmåde er ikke relevant af flere årsager. For det første har de britiske myndigheder overbevisende gjort gældende, at disse tal, hvis de var korrekte, ikke umiddelbart kan sammenlignes. Af de grunde, der allerede er anført i betragtning 125, er BT's og Kingstons optiske fibernet af en anden art end — og kan derfor ikke sammenlignes med — andre operatørers net. Det er derfor ikke muligt at anvende lejeoplysninger, der er afledt af andre operatørers optiske fibernet, på BT eller Kingston. Vtesses beregninger og sammenligninger er i alle tilfælde forkerte. |
| --- | --- |

(153)

Denne fremgangsmåde er ikke relevant af flere årsager. For det første har de britiske myndigheder overbevisende gjort gældende, at disse tal, hvis de var korrekte, ikke umiddelbart kan sammenlignes. Af de grunde, der allerede er anført i betragtning 125, er BT's og Kingstons optiske fibernet af en anden art end — og kan derfor ikke sammenlignes med — andre operatørers net. Det er derfor ikke muligt at anvende lejeoplysninger, der er afledt af andre operatørers optiske fibernet, på BT eller Kingston. Vtesses beregninger og sammenligninger er i alle tilfælde forkerte.

| (154) | En relevant sammenligning ville for det første kræve, at der udelukkende tages hensyn til de af BT's fibre, der er i brug, da det kun er disse fibre, der beskattes. Endnu vigtigere er det dog, at Vtesse sammenlignede BT's gennemsnitlige skattepligtige værdi pr. km optisk fiber med lejeværdien af et fiberpar pr. strækning. Lejeværdien af et optisk fiber vil, som den blev anvendt af VOA, faktisk variere afhængigt af antallet af optiske fibre pr. strækning. Jo flere fibre der er pr. strækning, desto lavere vil lejeværdien være (45). Går man ud fra det lejeniveau, der blev anvendt for ibrugtagne fibre fra og med 2005, vil lejeværdien af to optiske fibre (dvs. et enkelt fiberpar) pr. strækningskilometer for net på over 3 000 km (46) efter alt at dømme være 450 GBP (47). Lejeværdien af tre optiske fibre pr. strækningskilometer vil være 540 GBP, dvs. 180 GBP pr. optisk fiber (48). I den lavere ende af skalaen vil lejeværdien af 48 optiske fibre pr. strækningskilometer være 1 728 GBP, dvs. 36 GBP pr. optisk fiber (49). VOA gør gældende, at disse værdier er markedsbaserede (50). |
| --- | --- |

(154)

En relevant sammenligning ville for det første kræve, at der udelukkende tages hensyn til de af BT's fibre, der er i brug, da det kun er disse fibre, der beskattes. Endnu vigtigere er det dog, at Vtesse sammenlignede BT's gennemsnitlige skattepligtige værdi pr. km optisk fiber med lejeværdien af et fiberpar pr. strækning. Lejeværdien af et optisk fiber vil, som den blev anvendt af VOA, faktisk variere afhængigt af antallet af optiske fibre pr. strækning. Jo flere fibre der er pr. strækning, desto lavere vil lejeværdien være (45). Går man ud fra det lejeniveau, der blev anvendt for ibrugtagne fibre fra og med 2005, vil lejeværdien af to optiske fibre (dvs. et enkelt fiberpar) pr. strækningskilometer for net på over 3 000 km (46) efter alt at dømme være 450 GBP (47). Lejeværdien af tre optiske fibre pr. strækningskilometer vil være 540 GBP, dvs. 180 GBP pr. optisk fiber (48). I den lavere ende af skalaen vil lejeværdien af 48 optiske fibre pr. strækningskilometer være 1 728 GBP, dvs. 36 GBP pr. optisk fiber (49). VOA gør gældende, at disse værdier er markedsbaserede (50).

| (155) | BT's basisnet består i gennemsnit naturligvis af flere dusin tilsluttede fibre pr. strækning. BT's skattepligtige værdi pr. km optisk fiber bør derfor sammenlignes med den lavere ende af den liste, VOA har anvendt. Modsat hvad Vtesse gør gældende, synes en sammenligning mellem BT's skattepligtige værdi pr. km optisk fiber og de lejeværdier, der blev anvendt af VOA, ikke at vise, at der er nogen væsentlig forskel, eller at BT's net er værdiansat for lavt. |
| --- | --- |

(155)

BT's basisnet består i gennemsnit naturligvis af flere dusin tilsluttede fibre pr. strækning. BT's skattepligtige værdi pr. km optisk fiber bør derfor sammenlignes med den lavere ende af den liste, VOA har anvendt. Modsat hvad Vtesse gør gældende, synes en sammenligning mellem BT's skattepligtige værdi pr. km optisk fiber og de lejeværdier, der blev anvendt af VOA, ikke at vise, at der er nogen væsentlig forskel, eller at BT's net er værdiansat for lavt.

| (156) | Med hensyn til sammenligningen mellem prisen for ubundtet adgang til abonnentledninger og BT's skattepligtige værdi pr. tilslutning skal det indledningsvist bemærkes, at prisen for ubundtet adgang til abonnentledninger ifølge de britiske myndigheder ikke er identisk med lejen for de skattepligtige aktiver, da en væsentlig del af prisen dækker system- og vedligeholdelsesomkostninger, fakturering og omkostninger i forbindelse med brugen af BT's ikke-skattepligtige anlæg og maskiner. Den kan derfor ikke umiddelbart sammenlignes med den retlige definition af skattepligtig værdi. For det andet har de britiske myndigheder anført, at nogle abonnentledninger faktisk har en høj værdi, mens andre har en lav værdi eller endda en negativ værdi. På den anden side skal leveringen af abonnentledninger ifølge OFCOM stimulere konkurrencen på bredbåndsområdet (51). Den ubundtede adgang til abonnentledninger bliver derfor også berørt af efterspørgslen efter bredbåndsydelser, og der er ingen efterspørgsel efter bredbåndsydelser på en stor del af BT's abonnentledninger, som kun bruges til telefoni. Prisen for ubundtet adgang til abonnentledninger er derfor ikke udtryk for den gennemsnitlige værdi af alle BT's tilslutninger, og en sammenligning af BT's skattepligtige værdi pr. tilslutning og prisen for ubundtet adgang til abonnentledninger gør det ikke muligt at drage nogen konklusion. Som OFCOM godtgjorde i sine bemærkninger til beslutningen om at indlede proceduren, er dette forhold næsten identisk for BT, NTL og Telewest, selv om der blev anvendt en anden værdiansættelsesmetode på de to sidstnævnte selskaber. Af de grunde, der er anført ovenfor, synes forholdet for NTL's og Telewests vedkommende at være en mere relevant reference end de priser for ubundtet adgang, Vtesse har anført, og sammenligningen af de pågældende forhold viser ikke, at der er nogen forskel mellem de enkelte operatører. Det skal desuden bemærkes, at VOA ved sin vurdering overvejer at anvende en skattepligtig værdi på mellem 15 GBP og 20 GBP pr. ubundtet abonnentledning (52), hvilket også stemmer også med værdiansættelsen af BT's skattepligtige værdi pr. tilslutning. |
| --- | --- |

(156)

Med hensyn til sammenligningen mellem prisen for ubundtet adgang til abonnentledninger og BT's skattepligtige værdi pr. tilslutning skal det indledningsvist bemærkes, at prisen for ubundtet adgang til abonnentledninger ifølge de britiske myndigheder ikke er identisk med lejen for de skattepligtige aktiver, da en væsentlig del af prisen dækker system- og vedligeholdelsesomkostninger, fakturering og omkostninger i forbindelse med brugen af BT's ikke-skattepligtige anlæg og maskiner. Den kan derfor ikke umiddelbart sammenlignes med den retlige definition af skattepligtig værdi. For det andet har de britiske myndigheder anført, at nogle abonnentledninger faktisk har en høj værdi, mens andre har en lav værdi eller endda en negativ værdi. På den anden side skal leveringen af abonnentledninger ifølge OFCOM stimulere konkurrencen på bredbåndsområdet (51). Den ubundtede adgang til abonnentledninger bliver derfor også berørt af efterspørgslen efter bredbåndsydelser, og der er ingen efterspørgsel efter bredbåndsydelser på en stor del af BT's abonnentledninger, som kun bruges til telefoni. Prisen for ubundtet adgang til abonnentledninger er derfor ikke udtryk for den gennemsnitlige værdi af alle BT's tilslutninger, og en sammenligning af BT's skattepligtige værdi pr. tilslutning og prisen for ubundtet adgang til abonnentledninger gør det ikke muligt at drage nogen konklusion. Som OFCOM godtgjorde i sine bemærkninger til beslutningen om at indlede proceduren, er dette forhold næsten identisk for BT, NTL og Telewest, selv om der blev anvendt en anden værdiansættelsesmetode på de to sidstnævnte selskaber. Af de grunde, der er anført ovenfor, synes forholdet for NTL's og Telewests vedkommende at være en mere relevant reference end de priser for ubundtet adgang, Vtesse har anført, og sammenligningen af de pågældende forhold viser ikke, at der er nogen forskel mellem de enkelte operatører. Det skal desuden bemærkes, at VOA ved sin vurdering overvejer at anvende en skattepligtig værdi på mellem 15 GBP og 20 GBP pr. ubundtet abonnentledning (52), hvilket også stemmer også med værdiansættelsen af BT's skattepligtige værdi pr. tilslutning.

| (157) | Med hensyn til den påståede forskel i skattepligtig værdi pr. m2 for bygninger skal Kommissionen indledningsvist bemærke, at det korrekte tal, der kan udledes af Telereal-transaktionen (53), ikke er 35 GBP pr. m2 som påstået af Vtesse, men 51 GBP pr. m2, hvis man foretager en beregning svarende til den, der blev foretaget af Vtesse. Vtesse sammenligner desuden tallet med en påstået værdi på 115 GBP pr. m2 for andre teleoperatører. Grundlaget og sammenligneligheden er ikke umiddelbart til at se, og tallet afspejler ikke de udsving, der formentlig vil være, især på grund af de forskellige teleoperatørers geografiske placering. De britiske myndigheder har anført, at BT's ejendomsporteføljer omfatter hele Det Forenede Kongerige, herunder de fattigste og mest fjerntliggende områder, hvilket har en negativ effekt på den gennemsnitlige lejeværdi af selskabets ejendomme. |
| --- | --- |

(157)

Med hensyn til den påståede forskel i skattepligtig værdi pr. m2 for bygninger skal Kommissionen indledningsvist bemærke, at det korrekte tal, der kan udledes af Telereal-transaktionen (53), ikke er 35 GBP pr. m2 som påstået af Vtesse, men 51 GBP pr. m2, hvis man foretager en beregning svarende til den, der blev foretaget af Vtesse. Vtesse sammenligner desuden tallet med en påstået værdi på 115 GBP pr. m2 for andre teleoperatører. Grundlaget og sammenligneligheden er ikke umiddelbart til at se, og tallet afspejler ikke de udsving, der formentlig vil være, især på grund af de forskellige teleoperatørers geografiske placering. De britiske myndigheder har anført, at BT's ejendomsporteføljer omfatter hele Det Forenede Kongerige, herunder de fattigste og mest fjerntliggende områder, hvilket har en negativ effekt på den gennemsnitlige lejeværdi af selskabets ejendomme.

| (158) | Det skal desuden påpeges, at BT's bygninger til almen brug, f.eks. kontor- og lagerlokaler, som ikke har nogen sammenhæng med eller forbindelse til nettet, værdiansættes lokalt og særskilt ved hjælp af lejemetoden. De havde i 2000 en skattepligtig værdi på 180 mio. GBP. Bygninger til drift og specialiserede formål, f.eks. telefoncentraler, betragtes som en del af BT's net og værdiansættes centralt af VOA ved hjælp af indtægts- og udgiftsmetoden. BT betalte 280 mio. GBP i leje til Telereal efter transaktionen. Den samlede skattepligtige værdi af BT's bygninger omfatter både den skattepligtige værdi af BT's særskilt vurderede bygninger, som udgjorde ca. 180 mio. GBP i 2000, og den skattepligtige værdi af de bygninger, der var medregnet i den samlede værdiansættelse af nettet, som det ikke er muligt at angive særskilt, men som udgør en væsentlig del af den skattepligtige værdi på 560 mio. GBP af BT's net i Det Forenede Kongerige. Det fremgår ikke af disse tal, at der skulle være en væsentlig forskel mellem den faktiske markedsværdi af BT's bygninger ifølge Telereal-transaktionen (54) og deres skattepligtige værdi som beregnet af VOA (55). Tallene kan derfor ikke anvendes som dokumentation for, at den skattepligtige værdi er sat for lavt. |
| --- | --- |

(158)

Det skal desuden påpeges, at BT's bygninger til almen brug, f.eks. kontor- og lagerlokaler, som ikke har nogen sammenhæng med eller forbindelse til nettet, værdiansættes lokalt og særskilt ved hjælp af lejemetoden. De havde i 2000 en skattepligtig værdi på 180 mio. GBP. Bygninger til drift og specialiserede formål, f.eks. telefoncentraler, betragtes som en del af BT's net og værdiansættes centralt af VOA ved hjælp af indtægts- og udgiftsmetoden. BT betalte 280 mio. GBP i leje til Telereal efter transaktionen. Den samlede skattepligtige værdi af BT's bygninger omfatter både den skattepligtige værdi af BT's særskilt vurderede bygninger, som udgjorde ca. 180 mio. GBP i 2000, og den skattepligtige værdi af de bygninger, der var medregnet i den samlede værdiansættelse af nettet, som det ikke er muligt at angive særskilt, men som udgør en væsentlig del af den skattepligtige værdi på 560 mio. GBP af BT's net i Det Forenede Kongerige. Det fremgår ikke af disse tal, at der skulle være en væsentlig forskel mellem den faktiske markedsværdi af BT's bygninger ifølge Telereal-transaktionen (54) og deres skattepligtige værdi som beregnet af VOA (55). Tallene kan derfor ikke anvendes som dokumentation for, at den skattepligtige værdi er sat for lavt.

| (159) | Vtesse fremførte et yderligere argument i lyset af Telereal-transaktionen. Ifølge Vtesse udgjorde den leje, BT betalte til Telereal for selskabets bygninger, ca. 50 % af dets skattepligtige værdi i 2001, selv om størstedelen af den skattepligtige værdi primært bør henføres til dets net og ikke bygningerne. Heraf slutter Vtesse efter alt at dømme, at BT's net må være værdiansat for lavt. Dette argument bygger imidlertid på falske præmisser, idet en del af de ejendomme, der indgik i Telereal-handlen, er dem, der blev værdiansat særskilt til 180 mio. GBP. BT's samlede skattepligtige værdi for hele Det Forenede Kongerige på det tidspunkt, hvor handlen fandt sted, svarede derfor til 560 mio. GBP for nettet og de dermed forbundne aktiver plus 180 mio. GBP for de særskilt værdiansatte bygninger, dvs. i alt 740 mio. GBP. Lejen på 280 mio. GBP, som BT betalte til Telereal, udgør 38 % af dets samlede skattepligtige værdi. Der kan ikke drages nogen relevant konklusion på grundlag af dette tal. |
| --- | --- |

(159)

Vtesse fremførte et yderligere argument i lyset af Telereal-transaktionen. Ifølge Vtesse udgjorde den leje, BT betalte til Telereal for selskabets bygninger, ca. 50 % af dets skattepligtige værdi i 2001, selv om størstedelen af den skattepligtige værdi primært bør henføres til dets net og ikke bygningerne. Heraf slutter Vtesse efter alt at dømme, at BT's net må være værdiansat for lavt. Dette argument bygger imidlertid på falske præmisser, idet en del af de ejendomme, der indgik i Telereal-handlen, er dem, der blev værdiansat særskilt til 180 mio. GBP. BT's samlede skattepligtige værdi for hele Det Forenede Kongerige på det tidspunkt, hvor handlen fandt sted, svarede derfor til 560 mio. GBP for nettet og de dermed forbundne aktiver plus 180 mio. GBP for de særskilt værdiansatte bygninger, dvs. i alt 740 mio. GBP. Lejen på 280 mio. GBP, som BT betalte til Telereal, udgør 38 % af dets samlede skattepligtige værdi. Der kan ikke drages nogen relevant konklusion på grundlag af dette tal.

| (160) | En metode, hvor dele af BT's faste ejendom adskilles og værdiansættes særskilt, synes i alle tilfælde at være diskutabel. Ifølge britisk retspraksis skal VOA værdiansætte teleoperatørers faste ejendom som en helhed. Denne regel gælder for alle operatører uden forskel. Det er ved enhver ejendomsvurdering sådan, at markedslejen for en hel ejendom normalt ikke er identisk med summen af markedslejerne for de enkelte dele af ejendommen: Den er tit lavere (56), men kan under visse omstændigheder også være højere. Det er derfor sandsynligt, at markedslejen for BT's ejendomsportefølje isoleret betragtet vil være forskellig fra dens værdi, når den er medregnet i BT's faste ejendom. |
| --- | --- |

(160)

En metode, hvor dele af BT's faste ejendom adskilles og værdiansættes særskilt, synes i alle tilfælde at være diskutabel. Ifølge britisk retspraksis skal VOA værdiansætte teleoperatørers faste ejendom som en helhed. Denne regel gælder for alle operatører uden forskel. Det er ved enhver ejendomsvurdering sådan, at markedslejen for en hel ejendom normalt ikke er identisk med summen af markedslejerne for de enkelte dele af ejendommen: Den er tit lavere (56), men kan under visse omstændigheder også være højere. Det er derfor sandsynligt, at markedslejen for BT's ejendomsportefølje isoleret betragtet vil være forskellig fra dens værdi, når den er medregnet i BT's faste ejendom.

| (161) | Der er derfor ingen klar dokumentation for, at indtægts- og udgiftsmetoden generelt ville resultere i en lavere skattepligtig værdi end lejemetoden, eller at VOA, når det anvender indtægts- og udgiftsmetoden på BT og Kingston, begik fejl og fastsatte den skattepligtige værdi af deres faste ejendom for lavt. |
| --- | --- |

(161)

Der er derfor ingen klar dokumentation for, at indtægts- og udgiftsmetoden generelt ville resultere i en lavere skattepligtig værdi end lejemetoden, eller at VOA, når det anvender indtægts- og udgiftsmetoden på BT og Kingston, begik fejl og fastsatte den skattepligtige værdi af deres faste ejendom for lavt.

6.2.2.   Indebærer indtægts- og udgiftsmetoden en begunstigelse ved marginalbeskatningen?

| (162) | Det bør indledningsvist bemærkes, at spørgsmålet om marginalbeskatning, dvs. beskatning af nytilsluttede fibre, kun er relevant for den skattemæssige vurdering af BT, men ikke for Kingston. Som anført i betragtning 22 ejer Kingston et datterselskab, Torch Communications Ltd, der driver et fiberoptisk backbonenet uden for Kingstons lokale accessnet, og som værdiansættes efter lejemetoden. Det betyder, at Torch Communications Ltd beskattes fuldt af nytilsluttede fibre. Indtægts- og udgiftsmetoden anvendes kun for den del af Kingstons net, der i alt væsentligt er et lokalt accessnet. Som allerede anført (57) er der ingen reguleringsordning for dets faste ejendom. Hermed tages der hensyn til, at der ifølge de britiske myndigheder ikke er nogen konkurrent, der har bygget net i Kingston upon Hull og omegn, og at Kingston allerede havde en netdækning på næsten 100 % i området, så det ikke udbyggede sit net. Der var derfor ingen væsentlig ændring i omstændighederne, som kunne have ændret den skattepligtige værdi af Kingstons net væsentligt. Kommissionen godtager dette argument og noterer sig, at der ikke er nogen tredjemand, der har gjort gældende, at Kingston blev begunstiget ved marginalbeskatningen. |
| --- | --- |

(162)

Det bør indledningsvist bemærkes, at spørgsmålet om marginalbeskatning, dvs. beskatning af nytilsluttede fibre, kun er relevant for den skattemæssige vurdering af BT, men ikke for Kingston. Som anført i betragtning 22 ejer Kingston et datterselskab, Torch Communications Ltd, der driver et fiberoptisk backbonenet uden for Kingstons lokale accessnet, og som værdiansættes efter lejemetoden. Det betyder, at Torch Communications Ltd beskattes fuldt af nytilsluttede fibre. Indtægts- og udgiftsmetoden anvendes kun for den del af Kingstons net, der i alt væsentligt er et lokalt accessnet. Som allerede anført (57) er der ingen reguleringsordning for dets faste ejendom. Hermed tages der hensyn til, at der ifølge de britiske myndigheder ikke er nogen konkurrent, der har bygget net i Kingston upon Hull og omegn, og at Kingston allerede havde en netdækning på næsten 100 % i området, så det ikke udbyggede sit net. Der var derfor ingen væsentlig ændring i omstændighederne, som kunne have ændret den skattepligtige værdi af Kingstons net væsentligt. Kommissionen godtager dette argument og noterer sig, at der ikke er nogen tredjemand, der har gjort gældende, at Kingston blev begunstiget ved marginalbeskatningen.

| (163) | I BT's tilfælde betyder den omstændighed, at der ikke er belæg for en begunstigelse ved den samlede værdiansættelse af BT's faste ejendom, ikke nødvendigvis, at marginalbeskatningen, dvs. på nytilsluttede fibre, ikke kan have begunstiget selskabet. Ifølge bemærkningerne fra flere tredjeparter kan forskellen i den måde, hvorpå BT og de øvrige teleoperatører beskattes, når de tager et nyt fiber i brug, faktisk fordreje konkurrencevilkårene, når selskaberne konkurrerer om samme aftale. Dette problem rejser det mere overordnede spørgsmål om de reguleringer af den skattepligtige værdi, der foretages årligt af VOA. |
| --- | --- |

(163)

I BT's tilfælde betyder den omstændighed, at der ikke er belæg for en begunstigelse ved den samlede værdiansættelse af BT's faste ejendom, ikke nødvendigvis, at marginalbeskatningen, dvs. på nytilsluttede fibre, ikke kan have begunstiget selskabet. Ifølge bemærkningerne fra flere tredjeparter kan forskellen i den måde, hvorpå BT og de øvrige teleoperatører beskattes, når de tager et nyt fiber i brug, faktisk fordreje konkurrencevilkårene, når selskaberne konkurrerer om samme aftale. Dette problem rejser det mere overordnede spørgsmål om de reguleringer af den skattepligtige værdi, der foretages årligt af VOA.

| (164) | Når en teleoperatør, som værdiansættes efter lejemetoden, tilslutter og tager et nyt fiber i brug, stiger hans skattepligtige værdi som nævnt ovenfor med den skattepligtige værdi af det pågældende nye fiber. Det modsatte sker, når han slukker for og frakobler et fiber: I dette tilfælde fratrækkes fibrenes skattepligtige værdi. Teleoperatører, der værdiansættes efter indtægts- og udgiftsmetoden, er ikke omfattet af en sådan nøje regulering. I BT's tilfælde er de årlige reguleringer baseret på en ordning med justering efter markedsandelen: Ændringer i BT's markedsandele antages at afspejle ændringer i dets nets værdi. Det er derfor spørgsmålet, om det er sandsynligt, at forskellen i den måde, hvorpå der tages hensyn til ændringer i nettene, f.eks. tilslutning af nye fibre, begunstiger BT. |
| --- | --- |

(164)

Når en teleoperatør, som værdiansættes efter lejemetoden, tilslutter og tager et nyt fiber i brug, stiger hans skattepligtige værdi som nævnt ovenfor med den skattepligtige værdi af det pågældende nye fiber. Det modsatte sker, når han slukker for og frakobler et fiber: I dette tilfælde fratrækkes fibrenes skattepligtige værdi. Teleoperatører, der værdiansættes efter indtægts- og udgiftsmetoden, er ikke omfattet af en sådan nøje regulering. I BT's tilfælde er de årlige reguleringer baseret på en ordning med justering efter markedsandelen: Ændringer i BT's markedsandele antages at afspejle ændringer i dets nets værdi. Det er derfor spørgsmålet, om det er sandsynligt, at forskellen i den måde, hvorpå der tages hensyn til ændringer i nettene, f.eks. tilslutning af nye fibre, begunstiger BT.

| (165) | Det er Kommissionens opfattelse, at VOA ud fra BT's forretningsplaner vurderer, hvilken hypotetisk leje BT kan forvente at få for sin faste ejendom i betragtning af de forventede indtægter og udgifter fra brugen af de pågældende ejendomme. Værdiansættelsen vil derfor omfatte enhver udbygning af nettet, herunder tilslutningen af nye optisk fibre, som er nødvendig for at kunne dække den forventede efterspørgsel. Tilslutningen af nye optiske fibre forudberegnes og tages derfor i betragtning af VOA, uanset om BT lejer eller ejer de pågældende fibre (58). Denne værdiansættelsesmetode indebærer, at BT modsat teleoperatører, der værdiansættes efter lejemetoden, også beskattes for mørke fibre, da det formodes, at en række af disse mørke fibre tages i brug i løbet af den efterfølgende femårige værdiansættelsesperiode. Endelig er formålet med den årlige revurdering på basis af evalueringen af BT's markedsandele at identificere væsentlige ændringer i BT's net (59). |
| --- | --- |

(165)

Det er Kommissionens opfattelse, at VOA ud fra BT's forretningsplaner vurderer, hvilken hypotetisk leje BT kan forvente at få for sin faste ejendom i betragtning af de forventede indtægter og udgifter fra brugen af de pågældende ejendomme. Værdiansættelsen vil derfor omfatte enhver udbygning af nettet, herunder tilslutningen af nye optisk fibre, som er nødvendig for at kunne dække den forventede efterspørgsel. Tilslutningen af nye optiske fibre forudberegnes og tages derfor i betragtning af VOA, uanset om BT lejer eller ejer de pågældende fibre (58). Denne værdiansættelsesmetode indebærer, at BT modsat teleoperatører, der værdiansættes efter lejemetoden, også beskattes for mørke fibre, da det formodes, at en række af disse mørke fibre tages i brug i løbet af den efterfølgende femårige værdiansættelsesperiode. Endelig er formålet med den årlige revurdering på basis af evalueringen af BT's markedsandele at identificere væsentlige ændringer i BT's net (59).

| (166) | Det er derfor ikke korrekt at hævde, at BT ikke betaler nogen ekstra skatter, således som klageren og tredjeparter som Altnet har gjort gældende. Med et net i England, der i øjeblikket har en skattepligtig værdi på 530 mio. GBP, og som værdiansættes som en helhed, har en lille ændring som den yderligere tilslutning af et fiber formentlig en mindre mærkbar indvirkning på BT end på en lille operatør som Vtesse. Desuden opvejes stigninger i værdien af BT's net af faktorer, der nedsætter værdien, f.eks. kapacitetsudvidelser hos konkurrenterne. Det gør effekten af tilslutningen af nye fibre fra BT's side endnu mindre mærkbar. Det betyder dog ikke, at disse nytilsluttede fibre ikke beskattes. |
| --- | --- |

(166)

Det er derfor ikke korrekt at hævde, at BT ikke betaler nogen ekstra skatter, således som klageren og tredjeparter som Altnet har gjort gældende. Med et net i England, der i øjeblikket har en skattepligtig værdi på 530 mio. GBP, og som værdiansættes som en helhed, har en lille ændring som den yderligere tilslutning af et fiber formentlig en mindre mærkbar indvirkning på BT end på en lille operatør som Vtesse. Desuden opvejes stigninger i værdien af BT's net af faktorer, der nedsætter værdien, f.eks. kapacitetsudvidelser hos konkurrenterne. Det gør effekten af tilslutningen af nye fibre fra BT's side endnu mindre mærkbar. Det betyder dog ikke, at disse nytilsluttede fibre ikke beskattes.

| (167) | Vtesse gør også gældende, at dets skattebyrde udgjorde 16 % af de forventede løbende indtægter ved et typisk bud som f.eks. buddet på levering af backbone- og accessforbindelser til Kent MAN (60). Med hensyn til samme bud gør det gældende, at BT højst blev beskattet med 2 %, hvilket svarer til BT's påståede gennemsnitlige forhold mellem skatter og indtægter. Vtesse konkluderer, at BT betaler langt mindre i skatter på en sammenlignelig — og i dette tilfælde identisk — transaktion, og at det derfor opnår en klar fordel. |
| --- | --- |

(167)

Vtesse gør også gældende, at dets skattebyrde udgjorde 16 % af de forventede løbende indtægter ved et typisk bud som f.eks. buddet på levering af backbone- og accessforbindelser til Kent MAN (60). Med hensyn til samme bud gør det gældende, at BT højst blev beskattet med 2 %, hvilket svarer til BT's påståede gennemsnitlige forhold mellem skatter og indtægter. Vtesse konkluderer, at BT betaler langt mindre i skatter på en sammenlignelig — og i dette tilfælde identisk — transaktion, og at det derfor opnår en klar fordel.

| (168) | Dette argument kan ikke tiltrædes. For det første er det ikke korrekt at hævde, at BT, da forholdet mellem dets skatter og indtægter i gennemsnit er 2 % (61), blev beskattet med 2 % ved dette bud. Forholdet er beregnet ud fra BT's samlede skattepligtige værdi, hvortil der blev lagt værdien af de fibre, som BT tog i brug i forlængelse af Kent MAN-aftalen, enten ved fremskrivning eller på grundlag af ordningen med regulering i forhold til markedsandelen. For at kunne foretage en passende og korrekt sammenligning med Vtesses skattebyrde ved dette bud er det nødvendigt at fastslå, hvor meget den pågældende aftale øgede den skattepligtige værdi af BT's net, enten ved fremskrivning eller på grundlag af den årlige reguleringsordning. Når værdiansættelsen sker ved fremskrivning, beregnes der en samlet værdi, som ikke gør det muligt at identificere særskilte aftaler. Det er derfor ikke muligt at fastslå, hvor meget Kent MAN-aftalen har øget den skattepligtige værdi af BT's net. Det er i alle tilfælde ikke muligt at drage nogen endelig konklusion om, hvorvidt der er tale om begunstigelse og dermed statsstøtte. Vtesses skattebyrde ved det pågældende bud kan ikke bruges referenceværdi til at vurdere, om der er tale om en begunstigelse af BT i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Skattebyrden vil formentlig variere alt efter den valgte tekniske løsning, omkostningsstrukturen hos de selskaber, der afgiver bud, og længden af det optiske fibernet, operatørerne agter at bruge til at levere ydelser, men frem for alt afhængigt af, om der skal tilsluttes nye fibre (62). Efter lejemetoden vil en teleoperatør, som leverer ydelsen ved hjælp af et fiber, der allerede er i brug, derfor ikke skulle betale højere skatter (63). |
| --- | --- |

(168)

Dette argument kan ikke tiltrædes. For det første er det ikke korrekt at hævde, at BT, da forholdet mellem dets skatter og indtægter i gennemsnit er 2 % (61), blev beskattet med 2 % ved dette bud. Forholdet er beregnet ud fra BT's samlede skattepligtige værdi, hvortil der blev lagt værdien af de fibre, som BT tog i brug i forlængelse af Kent MAN-aftalen, enten ved fremskrivning eller på grundlag af ordningen med regulering i forhold til markedsandelen. For at kunne foretage en passende og korrekt sammenligning med Vtesses skattebyrde ved dette bud er det nødvendigt at fastslå, hvor meget den pågældende aftale øgede den skattepligtige værdi af BT's net, enten ved fremskrivning eller på grundlag af den årlige reguleringsordning. Når værdiansættelsen sker ved fremskrivning, beregnes der en samlet værdi, som ikke gør det muligt at identificere særskilte aftaler. Det er derfor ikke muligt at fastslå, hvor meget Kent MAN-aftalen har øget den skattepligtige værdi af BT's net. Det er i alle tilfælde ikke muligt at drage nogen endelig konklusion om, hvorvidt der er tale om begunstigelse og dermed statsstøtte. Vtesses skattebyrde ved det pågældende bud kan ikke bruges referenceværdi til at vurdere, om der er tale om en begunstigelse af BT i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Skattebyrden vil formentlig variere alt efter den valgte tekniske løsning, omkostningsstrukturen hos de selskaber, der afgiver bud, og længden af det optiske fibernet, operatørerne agter at bruge til at levere ydelser, men frem for alt afhængigt af, om der skal tilsluttes nye fibre (62). Efter lejemetoden vil en teleoperatør, som leverer ydelsen ved hjælp af et fiber, der allerede er i brug, derfor ikke skulle betale højere skatter (63).

| (169) | Dette gælder også for Vtesses argumentation angående en sammenligning mellem priserne for BT's udvidede engrosydelser og de priser, en operatør, der værdiansættes efter lejemetoden, ville skulle betale, hvis han tog optiske fibre i brug med det formål at levere samme ydelse. Vtesse gør gældende, at en sådan operatør — alt efter de udvidede engrosydelsers kapacitet og dækningsgrad — muligvis ville skulle betale skatter på indtil 87 % af BT's pris, og Vtesse betragter dette som et yderligere bevis på, at BT's optiske net er værdiansat for lavt eller ikke marginalbeskattes korrekt. Argumentet bygger imidlertid på en formodning om, at den hypotetiske operatør har et enkelt par fibre i brug på samme strækning, som BT har valgt. Hvis den pågældende operatør anvender et fiber, der allerede er i brug, til at levere udvidede engrosydelser, skal der imidlertid ikke betales nogen ekstra skatter efter lejemetoden. Hvis den berørte operatør tager nye fibre i brug på en strækning, hvor han allerede har flere optiske fibre i brug, vil marginalomkostningerne ved transaktionen desuden være meget lavere, fordi skatterne pr. fiber er lavere, jo flere optiske fibre der er pr. strækning. Også i dette tilfælde er det ikke muligt at drage nogen konklusion ud fra dette argument. |
| --- | --- |

(169)

Dette gælder også for Vtesses argumentation angående en sammenligning mellem priserne for BT's udvidede engrosydelser og de priser, en operatør, der værdiansættes efter lejemetoden, ville skulle betale, hvis han tog optiske fibre i brug med det formål at levere samme ydelse. Vtesse gør gældende, at en sådan operatør — alt efter de udvidede engrosydelsers kapacitet og dækningsgrad — muligvis ville skulle betale skatter på indtil 87 % af BT's pris, og Vtesse betragter dette som et yderligere bevis på, at BT's optiske net er værdiansat for lavt eller ikke marginalbeskattes korrekt. Argumentet bygger imidlertid på en formodning om, at den hypotetiske operatør har et enkelt par fibre i brug på samme strækning, som BT har valgt. Hvis den pågældende operatør anvender et fiber, der allerede er i brug, til at levere udvidede engrosydelser, skal der imidlertid ikke betales nogen ekstra skatter efter lejemetoden. Hvis den berørte operatør tager nye fibre i brug på en strækning, hvor han allerede har flere optiske fibre i brug, vil marginalomkostningerne ved transaktionen desuden være meget lavere, fordi skatterne pr. fiber er lavere, jo flere optiske fibre der er pr. strækning. Også i dette tilfælde er det ikke muligt at drage nogen konklusion ud fra dette argument.

| (170) | I betragtning heraf er påstanden, at BT ikke marginalbeskattes, ikke korrekt. Selv hvis man, som det gøres gældende af Vtesse, koncentrerer sig om beskatningen af de aftaler, hvor Vtesse og BT er konkurrenter, sker der efter alt at dømme ikke nogen åbenlys begunstigelse af BT: Selskabet beskattes for nytilsluttede fibre, om end det sker anderledes og mindre gennemsigtigt. Kommissionen noterer sig også, at BT, fordi indtægts- og udgiftsmetoden bygger på forventede indtægter, beskattes for mørke fibre, idet det antages, at de pågældende fibre skal tages i brug for at dække den forventede efterspørgsel. Modsat andre teleoperatører, som kun beskattes, når de tager et fiber i brug, beskattes BT derfor også for mørke fibre. |
| --- | --- |

(170)

I betragtning heraf er påstanden, at BT ikke marginalbeskattes, ikke korrekt. Selv hvis man, som det gøres gældende af Vtesse, koncentrerer sig om beskatningen af de aftaler, hvor Vtesse og BT er konkurrenter, sker der efter alt at dømme ikke nogen åbenlys begunstigelse af BT: Selskabet beskattes for nytilsluttede fibre, om end det sker anderledes og mindre gennemsigtigt. Kommissionen noterer sig også, at BT, fordi indtægts- og udgiftsmetoden bygger på forventede indtægter, beskattes for mørke fibre, idet det antages, at de pågældende fibre skal tages i brug for at dække den forventede efterspørgsel. Modsat andre teleoperatører, som kun beskattes, når de tager et fiber i brug, beskattes BT derfor også for mørke fibre.

| (171) | Kommissionen er derfor enig med OFCOM i, at reguleringsordningen på lang sigt synes at føre til et i alt væsentligt parallelt resultat i hvert tilfælde, selv om det sker på en forskellig og meget ugennemsigtig måde. |
| --- | --- |

(171)

Kommissionen er derfor enig med OFCOM i, at reguleringsordningen på lang sigt synes at føre til et i alt væsentligt parallelt resultat i hvert tilfælde, selv om det sker på en forskellig og meget ugennemsigtig måde.

| (172) | At der ikke er noget åbenlyst konkurrencemæssigt problem, bekræftes også, når man sammenligner markedsandelene inden for levering af hurtige bredbåndsydelser til erhvervskunder, hvor BT og Vtesse (64) er direkte konkurrenter. Ifølge tal fra BT har BT en markedsandel på 12 % på dette marked, og det er kun det fjerdestørste selskab. Ifølge tal fra OFCOM sidder BT på [10-15] (65) % af markedet for levering af traditionelle lejede forbindelser på 622 Mbit/sekund og mere (66). Selv om BT er det etablerede teleselskab, havde det efter alt at dømme en forholdsvist lille markedsandel på det pågældende marked. Man må antage, at BT, hvis det virkelig opnåede en så stor fordel i form af en fritagelse for marginalbeskatningen af nye fibre, havde haft en meget større markedsandel. De oplysninger, Kommissionen råder over, bekræfter derfor ikke den påstand, at BT har en konkurrencemæssig fordel, som gør det meget svært for andre teleoperatører at konkurrere med det på det pågældende marked (67). |
| --- | --- |

(172)

At der ikke er noget åbenlyst konkurrencemæssigt problem, bekræftes også, når man sammenligner markedsandelene inden for levering af hurtige bredbåndsydelser til erhvervskunder, hvor BT og Vtesse (64) er direkte konkurrenter. Ifølge tal fra BT har BT en markedsandel på 12 % på dette marked, og det er kun det fjerdestørste selskab. Ifølge tal fra OFCOM sidder BT på [10-15] (65) % af markedet for levering af traditionelle lejede forbindelser på 622 Mbit/sekund og mere (66). Selv om BT er det etablerede teleselskab, havde det efter alt at dømme en forholdsvist lille markedsandel på det pågældende marked. Man må antage, at BT, hvis det virkelig opnåede en så stor fordel i form af en fritagelse for marginalbeskatningen af nye fibre, havde haft en meget større markedsandel. De oplysninger, Kommissionen råder over, bekræfter derfor ikke den påstand, at BT har en konkurrencemæssig fordel, som gør det meget svært for andre teleoperatører at konkurrere med det på det pågældende marked (67).

| (173) | Med hensyn til reguleringerne gjorde Kommissionen endelig også gældende i sin beslutning om at indlede proceduren, at den finder det betænkeligt, at der sker en nedjustering i BT's tilfælde, men at der efter alt at dømme ikke foretages en tilsvarende systematisk gennemgang af markedsvilkårene for konkurrenterne. I lyset af redegørelserne fra de britiske myndigheder og BT finder Kommissionen det godtgjort, at disse betænkeligheder er ubegrundede. Der sker ikke kun nedjusteringer i BT's tilfælde: Som allerede anført er den reguleringsordning, der anvendes på BT, baseret på udviklingen i selskabets markedsandele. Det er korrekt, at dets markedsandele og derfor dets skattepligtige værdi faldt i en årrække, hvilket afspejlede et værditab som følge af øget konkurrence. I 2003 og 2004 steg dets skattepligtige værdi dog med hhv. 4 mio. GBP og 7,1 mio. GBP. Konkurrenterne kan opnå — og har da også opnået — nedjusteringer: F.eks. fik de nedsat den skattepligtige værdi af deres optiske fibernet med 15 % pr. 1. april 2001 og med 25 % pr. 1. april 2002 for at tage hensyn til overudbuddet på markedet. Det indebar, at den skattepligtige værdi af et fiberpar faldt fra 1 000 GBP pr. km uden for London-området i 2000 til 850 GBP pr. km i 2001 og 750 GBP i perioden mellem 2002 og 2004. Ifølge listen for 2005-2010 faldt den skattepligtige værdi pr. km fiberpar yderligere til 500 GBP. Det betyder, at en operatør, hvis optiske fibernet var uændret i det pågældende tidsrum, ville have fået nedsat sin skattepligtige værdi med 50 %. |
| --- | --- |

(173)

Med hensyn til reguleringerne gjorde Kommissionen endelig også gældende i sin beslutning om at indlede proceduren, at den finder det betænkeligt, at der sker en nedjustering i BT's tilfælde, men at der efter alt at dømme ikke foretages en tilsvarende systematisk gennemgang af markedsvilkårene for konkurrenterne. I lyset af redegørelserne fra de britiske myndigheder og BT finder Kommissionen det godtgjort, at disse betænkeligheder er ubegrundede. Der sker ikke kun nedjusteringer i BT's tilfælde: Som allerede anført er den reguleringsordning, der anvendes på BT, baseret på udviklingen i selskabets markedsandele. Det er korrekt, at dets markedsandele og derfor dets skattepligtige værdi faldt i en årrække, hvilket afspejlede et værditab som følge af øget konkurrence. I 2003 og 2004 steg dets skattepligtige værdi dog med hhv. 4 mio. GBP og 7,1 mio. GBP. Konkurrenterne kan opnå — og har da også opnået — nedjusteringer: F.eks. fik de nedsat den skattepligtige værdi af deres optiske fibernet med 15 % pr. 1. april 2001 og med 25 % pr. 1. april 2002 for at tage hensyn til overudbuddet på markedet. Det indebar, at den skattepligtige værdi af et fiberpar faldt fra 1 000 GBP pr. km uden for London-området i 2000 til 850 GBP pr. km i 2001 og 750 GBP i perioden mellem 2002 og 2004. Ifølge listen for 2005-2010 faldt den skattepligtige værdi pr. km fiberpar yderligere til 500 GBP. Det betyder, at en operatør, hvis optiske fibernet var uændret i det pågældende tidsrum, ville have fået nedsat sin skattepligtige værdi med 50 %.

| (174) | Afslutningsvist bør det fastholdes, at ejendomsskatterne er en skat, der opkræves af værdien af den pågældende ejendom. Der er ikke tale om en skat af overskud eller indtægter. Ejendomsskatterne opkræves normalt af alle udenlandske ejendomme og pålægges derfor alle telenet. Ifølge britisk retspraksis værdiansættes alle telenet i deres helhed. Der findes forskellige metoder til at værdiansætte de pågældende ejendomme. Når det er muligt at anvende alle metoder, skulle de føre til samme værdiansættelse. Hvilken værdiansættelsesmetode der bruges, afhænger af de konkrete omstændigheder. |
| --- | --- |

(174)

Afslutningsvist bør det fastholdes, at ejendomsskatterne er en skat, der opkræves af værdien af den pågældende ejendom. Der er ikke tale om en skat af overskud eller indtægter. Ejendomsskatterne opkræves normalt af alle udenlandske ejendomme og pålægges derfor alle telenet. Ifølge britisk retspraksis værdiansættes alle telenet i deres helhed. Der findes forskellige metoder til at værdiansætte de pågældende ejendomme. Når det er muligt at anvende alle metoder, skulle de føre til samme værdiansættelse. Hvilken værdiansættelsesmetode der bruges, afhænger af de konkrete omstændigheder.

| (175) | VOA har efter alt at dømme anvendt de almindelige bestemmelser for ejendomsskat på BT og Kingston i overensstemmelse med lovgivningen og retspraksis. BT's og Kingstons faste ejendom værdiansættes tydeligvis — og de pågældende skattepligtige værdier reguleres — ved hjælp af en anden metode end den, der anvendes på deres konkurrenter. Kommissionen kan dog konkludere, at der ikke findes noget bevis for, at brugen af en anden metode ikke er berettiget i betragtning af de objektive forskelle, der er mellem de pågældende selskaber og deres konkurrenter, og i betragtning af det omfattende bevismateriale, VOA råder over. |
| --- | --- |

(175)

VOA har efter alt at dømme anvendt de almindelige bestemmelser for ejendomsskat på BT og Kingston i overensstemmelse med lovgivningen og retspraksis. BT's og Kingstons faste ejendom værdiansættes tydeligvis — og de pågældende skattepligtige værdier reguleres — ved hjælp af en anden metode end den, der anvendes på deres konkurrenter. Kommissionen kan dog konkludere, at der ikke findes noget bevis for, at brugen af en anden metode ikke er berettiget i betragtning af de objektive forskelle, der er mellem de pågældende selskaber og deres konkurrenter, og i betragtning af det omfattende bevismateriale, VOA råder over.

| (176) | Der foreligger intet bevis for, at den omstændighed, at der blev anvendt en anden værdiansættelsesmetode på BT og Kingston, har begunstiget disse selskaber på nogen måde i forhold til deres konkurrenter. Da der ikke er noget bevis for, at der er sket en begunstigelse, konkluderer Kommissionen, at skattesystemet for udenlandsk fast ejendom ikke har ført til, at BT og/eller Kingston har opnået statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, i det tidsrum, Kommissionen har undersøgt, dvs. 1995-2005 - |
| --- | --- |

(176)

Der foreligger intet bevis for, at den omstændighed, at der blev anvendt en anden værdiansættelsesmetode på BT og Kingston, har begunstiget disse selskaber på nogen måde i forhold til deres konkurrenter. Da der ikke er noget bevis for, at der er sket en begunstigelse, konkluderer Kommissionen, at skattesystemet for udenlandsk fast ejendom ikke har ført til, at BT og/eller Kingston har opnået statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, i det tidsrum, Kommissionen har undersøgt, dvs. 1995-2005 -

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Det Forenede Kongeriges opkrævning af skat af udenlandsk ejendom fra BT plc og Kingston Communications plc fra 1995 og indtil udgangen af 2005 udgør ikke støtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland.

Udfærdiget i Bruxelles, den 12. oktober 2006.

På Kommissionens vegne

Neelie KROES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT C 62 af 12.3.2005, s. 10.

1

(2)  Se fodnote 1.

2

(3)  Findes på http://www.opsi.gov.uk/acts/acts1988/Ukpga_19880041_en_1.htm.

3

(4)  S.I. 2000/540.

4

(5)  Den renteværdi, som VOA har fastsat for optiske fibre for 2005-2010, er genstand for en klagesag og kan blive nedsat, hvis klageren får medhold.

5

(6)  De værdiansættes på grundlag af en skattepligtig værdi pr. tilsluttet husstand. Metoden er baseret på en aftaleparts værdiansættelse efter fradrag af kapitalomkostninger og slutfradrag for at tage hensyn til dækningsgraden.

6

(7)  554 100 000 GBP for England og Wales i 2005.

7

(8)  Ved abonnentledningen forstås den sidste del af den ledning, der forbinder slutbrugerne til den lokale centrals hovedfordeler. BT skal give sine konkurrenter adgang til disse abonnentledninger på regulerede vilkår.

8

(9)  Bemærkninger fra Cable and Wireless, Telewest og Viatel.

9

(10)  Bemærkninger fra Telewest.

10

(11)  Bemærkninger fra Easynet.

11

(12)  Den første lejeafgift for ubundtet adgang til abonnentledninger er fra den 31. maj 2001, dvs. længe efter det relevante værdiansættelsestidspunkt 1. april 1993 og 1. april 1998.

12

(13)  De første lovpligtige regnskaber, der viste afregningspriserne for BT's accesstjenester, vedrører 2001/02.

13

(14)  Ordningen baseret på markedsandele er beskrevet nærmere i bemærkningerne fra de britiske myndigheder.

14

(15)  BT's skattepligtige værdi steg således fra 443,5 mio. GBP til 447,5 mio. GBP i England i 2003. I 2004 blev den hævet til 450,6 mio. GBP i England.

15

(16)  Kingstons faste ejendom i Hull og omegn blev efter indtægts- og udgiftsmetoden værdiansat til 5,1 mio. GBP i listen for 2000. Ifølge Kingston havde det en omsætning på ca. 50 mio. GBP i området. Ved en skattesats på 44 % giver det et forhold mellem indtægter og skatter på ca. 4,5 %.

16

(17)  Bl.a. specialiserede konsulenter fra National Economic Research Associates (NERA), som af VOA fik i opdrag at udarbejde en model til at beregne BT's fremtidige indtægter og driftsudgifter.

17

(18)  British Telecommunications plc/Central Valuation Officer, 19. marts 1998.

18

(19)  De britiske myndigheder henviser til Poplar Union Assessment Committee/Roberts, (1922) 2 AC 93.

19

Poplar Union Assessment Committee/Roberts

(20)  Se f.eks. Brewin (VO)/Railway Executive, (1952) 45 R&IT 553.

20

(21)  The Receipts and Expenditure Method of Valuation for Non-Domestic Rating, A Guidance Note, juli 1997. Udgivet af Royal Institution of Chartered Surveyors (RICS).

21

(22)  Det påpeges, at det hypotetiske lejeforhold ganske vist skal være årligt, men at der ikke må gås ud fra, at det kun varer et år. Der bør tværtimod gås ud fra et varigt lejeforhold. Se R/South Staffordshire Waterworks Co, (1865) 16 QBD 359, s. 370.

22

R/South Staffordshire Waterworks Co

(23)  12,27 % i faktiske priser.

23

(24)  For listerne for 2000-2005 blev der f.eks. indbragt over 1,17 millioner klagesager, hvoraf ca. 845 000 blev trukket tilbage eller bilagt gennem aftale.

24

(25)  Se fodnote 18.

25

(26)  Klagesagen for Lands Tribunal er en fuldstændig nybehandling, som strækker sig over tretten uger for et panel bestående af to bygningsinspektører og en Queen's Counsel (senioradvokat). Valuation Tribunal omfattede derimod et panel af lægfolk, og sagen tog kun fire uger.

26

(27)  BT's centrale detailteletjenester var underlagt prisregulering. Prisen for de af BT's detailtjenester, der var omfattet af denne regulering, måtte ikke ændre sig mere i et givent år end RPI-X, hvor RPI er den årlige procentvise ændring i detailprisindekset for den samlede økonomi. X-faktoren blev fastsat af OFCOM. I 1992 havde OFCOM fastsat X-faktoren til 7,5 % for hvert år fra 1993/4 til 1996/7.

27

(28)  BT's underskud på abonnenttilslutningen er de tab, det har ved levering af adgang til abonnentkredsløbet.

28

(29)  De britiske myndigheder henholdt sig til resultaterne af flere undersøgelser, der viste, at BT er effektivt. Sammenligner man f.eks. med amerikanske lokaludbydere, som generelt anses for rimeligt effektive, og for hvilke der foreligger udførlige oplysninger om omkostninger og omsætning, ligger BT i eller tæt på øverste decil med hensyn til effektivitet.

29

(30)  Hvilke forhold der kan anses for væsentlige ændringer af omstændighederne, fremgår af tillæg 6, punkt 2, nr. 7). Der er bl.a. tale om forhold, der ændrer den fysiske tilstand eller den fysiske brug af den faste ejendom, og forhold, der ændrer den fysiske tilstand af det sted, hvor den faste ejendom er beliggende.

30

(31)  Ved hjælp af en justeret markedsandel for BT i 2000 på grundlag af nye oplysninger fra OFCOM. Denne markedsandel var på 70,5 %.

31

(32)  [...]. VOA gør gældende, at tabet af trafik til mobiltelefoni ikke er en væsentlig ændring i listen for 2000.

32

(33)  BT's stilling på markedet har ændret sig, og OFCOM har derfor ikke mere samme mulighed som tidligere til at indsamle de relevante markedsoplysninger.

33

(34)  Det vil sige, at den forventede udvikling er den, man havde forventet, hvis man den 1. april 2003 så fremad, men ud fra den antagelse, at de fysiske omstændigheder (herunder det fysiske omfang af både BT's og andre operatørers net) var i samme tilstand som primo det år, hvor reguleringen skete.

34

(35)  De britiske myndigheder anfører, at Altnet gjorde gældende i sine bemærkninger, at det, hvis indtægterne og udgifterne fra deres net var blevet vurderet til listen for 2000, ville have givet en værdiansættelse lig 0. De britiske myndigheder svarede, at det ikke stemmer overens med de lejeafgifter, der faktisk blev betalt, og med de forretningsplaner, der må have ligget til grund for de pågældende lejeafgifter.

35

(36)  De indtægter, der blev lagt til grund ved disse værdiansættelser, er justeret for Det Forenede Kongerige og tager ikke hensyn til ikke-relevante indtægter.

36

(37)  Se de britiske myndigheders redegørelse i betragtning 70-72.

37

(38)  British Telecommunications PLC/Central Valuation Officer, 19. marts 1998.

38

(39)  Se fodnote 21.

39

(40)  Den skattepligtige værdi af teleoperatører, der værdiansættes efter lejemetoden, viser ikke samme udsving. Det skal dog bemærkes, at enhver sammenligning formentlig er misvisende, da disse net ekspanderer hurtigt, mens BT's og Kingstons net er forholdsvist stabile. Under alle omstændigheder faldt den skattepligtige værdi også markant for disse teleoperatører, jf. betragtning 173.

40

(41)  Det er grunden til, at VOA modsat BT's opfattelse ikke godtager, at mobiltelefoners stigende popularitet bør berøre BT's skattepligtige værdi i 2003 og 2004. VOA mener, at det er en økonomisk ændring, der skete i det tidsrum, hvor listen for 2000-2005 var gældende, og at det derfor ikke kan anses for en væsentlig ændring i omstændighederne, der skal tages hensyn til, som om den skete under de økonomiske betingelser i 1998. Tilsvarende mener VOA, at det vil være forkert at tage hensyn til den modsatte — stigende — effekt af den efterfølgende større efterspørgsel efter internetadgang, som man ikke forudså i 1998. Begge økonomiske fænomener kunne først tages i betragtning ved udarbejdelsen af listen for 2005-2010.

41

(42)  Dette er i sig selv nok til at afkræfte det forslag, Gamma Telecom kommer med i sine bemærkninger, nemlig at den pågældende ejendomsskattebyrde bør vurderes ved at sammenligne forholdet mellem skatter og værditilvækst for BT og dets konkurrenter.

42

(43)  Findes på http://www.ofcom.org.uk/research/cm/nov05/.

43

(44)  I 2004 udgjorde indtægterne fra opkald 59,5 % af BT's indtægter fra opkald og access.

44

(45)  Det afspejler det grundprincip, at lejen pr. m2 vil være lavere for en stor bygning, der lejes som helhed, end for en lille bygning. OFCOM bekræftede i sine bemærkninger, at lejeprisen for fibre ifølge de disponible oplysninger er lavere jo flere fibre, der lejes.

45

2

(46)  Som nævnt ovenfor opnår net på over 3 000 km et fradrag på 10 %, som er baseret på markedsoplysninger. I betragtning af nettets størrelse er dette den korrekte referenceværdi til at sammenligne med BT's net.

46

(47)  500 GBP i London-området.

47

(48)  Hhv. 720 GBP og 240 GBP i London-området.

48

(49)  Hhv. 2 256 GBP og 47 GBP i London-området.

49

(50)  Så vidt Kommissionen ved, råder VOA ikke over nogen umiddelbar dokumentation for mere end 12 fibre, og den øverste ende af skalaen er derfor baseret på dekapitaliserede omkostninger, dvs. en formodning om, at en operatør ikke ville tilbyde mere i leje for et net på 13 fibre og derover end den pris, det koster selv at bygge nettet fratrukket kapitalomkostninger.

50

(51)  Local loop unbundling: setting the fully unbundled rental charge ceiling and minor amendment to SMP conditions, 7. september 2005, høringsdokument fra OFCOM.

51

(52)  GVA Grimley anførte i sine bemærkninger, at VOA mente, at et par ubundtede kobberkabler havde en skattepligtig værdi på ca. 50 GBP. På daværende tidspunkt, dvs. meget tidligt i undersøgelsen, foreslog VOA, at den skattepligtige værdi kunne ligge på mellem 12 GBP og 50 GBP.

52

(53)  Se betragtning 36.

53

(54)  Telereal-transaktionen vedrørte næsten hele BT's portefølje: kun 220 af 6 700 ejendomme forblev i BT's eje.

54

(55)  Der bør også tages hensyn til, at en ejendoms faktiske lejeværdi ikke nødvendigvis bør ligestilles med dens hypotetiske skattepligtige værdi.

55

(56)  Markedsoplysninger viser normalt, at jo større ejendommen er, desto lavere er prisen pr. enhed. VOA tager hensyn til dette princip, eftersom det at dømme ud fra markedsoplysningerne giver et fradrag på 10 % til net på over 3 000 fiberkilometer.

56

(57)  Se betragtning 98.

57

(58)  Vtesse påpegede, at BT angiveligt har lejet ca. 2 000 km optiske fibre hos GEO, en af Vtesses leverandører, og ville gerne have oplyst, om denne udvidelse af nettet var blevet vurderet behørigt. GEO har bekræftet over for VOA, at det har udlejet 1 717 strækningskilometer fibre til BT. Det er stadig uklart, om de fibre, BT lejede, er taget i brug, om de skal erstatte forældede BT-fibre, eller om der er tale om nye strækninger. Med hensyn til spørgsmålet om, hvordan der tages hensyn til fibrene ved reguleringen af BT's skattepligtige værdi, har VOA anført, at den gældende indtægts- og udgiftsvurdering er baseret på en model, hvor man beregner de forventede fremtidige indtægter, og at man ved reguleringen tager hensyn til de indtægter, der forventes fra de fibre, BT har lejet hos GEO. Reguleringen vil ske ved hjælp af den nye reguleringsordning, som endnu ikke foreligger endeligt.

58

(59)  De britiske myndigheder har bekræftet, at der blev taget hensyn til indtægterne fra bredbåndsydelser ved den årlige reguleringsmetode, der blev anvendt på BT, og som tog udgangspunkt i selskabets markedsandele.

59

(60)  Se betragtning 41.

60

(61)  Som allerede nævnt varierer den præcise sats for BT alt efter vurdering, nemlig mellem 1,28 % (OFCOM), 2 % (Vtesse) og 3 % (de britiske myndigheder). I betragtning 107 er der redegjort for forskellen mellem de tal, Vtesse og de britiske myndigheder har fremlagt. Det lavere tal fra OFCOM skyldes, at OFCOM gik ud fra BT-gruppens samlede omsætning, herunder også omsætningen uden for Det Forenede Kongerige.

61

(62)  Det er teknisk muligt at anvende fibre, der allerede er i brug, til at levere hurtige bredbåndstjenester til erhvervskunder. Ved lejemetoden stiger den skattepligtige værdi af teleoperatørens net ikke.

62

(63)  Operatøren skal muligvis kun betale skat af de forbindelser, der tilslutter fiberen til kundens forretningssted.

63

(64)  Vtesse betegner sig selv som udbyder af meget hurtige innovative bredbåndsydelser (op til 66 Gbit/sekund).

64

(65)  Forretningshemmelighed

65

(66)  For så vidt angår forbindelser med lavere båndbredde, bør det desuden bemærkes, at BT efter OFCOM's opfattelse ikke har nogen stærk markedsposition på detailmarkedet for lejede forbindelser på 8 Mbit/sekund og mere. Se http://www.ofcom.org.uk/consult/condocs/llmr/.

66

(67)  I 2004 indgik Vtesse og ikke BT faktisk en stor aftale om levering af hurtige bredbåndsydelser til Lloyds TSB.

67

---