# Uradni list L 353/13.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 353 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4913. december 2006 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 353

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4913. december 2006

---

| Vsebina | | II   Akti, katerih objava ni obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Odločba Komisije z dne 17. decembra 2002 o postopku v skladu s členom 65 Pogodbe ESPJ zoper družbe Alfa Acciai S.p.A., Feralpi Siderurgica S.p.A., Ferriere Nord S.p.A, IRO Industrie Riunite Odolesi S.p.A., Leali S.p.A., Acciaierie e Ferriere Leali Luigi S.p.A. v likvidaciji, Lucchini S.p.A., Siderpotenza S.p.A., Riva Acciaio S.p.A., Valsabbia Investimenti S.p.A., Ferriera Valsabbia S.p.A. in združenje podjetij Federacciai, Federazione delle Imprese Siderurgiche Italiane. (Zadeva št. C.37.956 – Jeklo za armiranje betona)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2002) 5807) | 1 |
| | * | Odločba Komisije z den 26. maja 2004 v zvezi s postopkom na podlagi člena 81 Pogodbe ES proti The Topps Company Inc, Topps Europe Limited, Topps International Limited, Topps UK Limited in Topps Italia SRL (Zadeva št. COMP/C-3/37.980 – Souris-Topps)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2004) 1910) | 5 |
| | * | Odločba Komisije z dne 26. oktobra 2004 o združljivosti koncentracije s skupnim trgom in delovanjem Sporazuma EGP (Zadeva št. COMP/M.3436 – Continental/Phoenix)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2004) 4219)


   (
  1
  ) | 7 |
| | * | Odločba Komisije z dne 19. januarja 2005 v zvezi s postopkom na podlagi člena 81 Pogodbe ES in člena 53 Sporazuma EGP proti Akzo Nobel NV, Akzo Nobel Nederland BV, Akzo Nobel Chemicals BV, Akzo Nobel Functional Chemicals BV, Akzo Nobel Base Chemicals AB, Eka Chemicals AB, in Akzo Nobel AB, solidarno, Clariant AG in Clariant GmbH solidarno, Elf Aquitaine SA in Arkema SA, solidarno, in Hoechst AG (Zadeva št. C.37.773 – MCAA)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2004) 4876)


   (
  1
  ) | 12 |
| | * | Odločba Komisije z dne 22. junija 2005 o ukrepih, ki jih Italija izvaja v zvezi s profesionalnimi športnimi klubi – (Decreto salva calcio)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 1794)


   (
  1
  ) | 16 |
| | * | Odločba Komisije z dne 17. julija 2002 o združljivosti koncentracije s skupnim trgom in delovanju Sporazuma EGP (Zadeva št. COMP/M.3653 – Siemens/VA Tech)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 2676)


   (
  1
  ) | 19 |
| | * | Odločba Komisije z dne 20. oktobra 2005 o državni pomoči ki jo izvaja Finska za pomoč v investicijah za Componenta Corporation
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 3871)


   (
  1
  ) | 36 |
| | * | Odločba Komisije z dne 20. oktobra 2005 v zvezi s postopkom na podlagi člena 81(1) Pogodbe ES (Zadeva št. COMP/C.38.281/B.2 – surovi tobak, Italija)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 4012) | 45 |
| | * | Odločba Komisije z dne 12. decembra 2005 v zvezi s postopkom na podlagi člena 81 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in člena 53 Sporazuma EGP proti podjetjem Flexsys NV, Bayer AG, Crompton Manufacturing Company Inc. (nekdanji Uniroyal Chemical Company Inc.), Crompton Europe Ltd, Chemtura Corporation (nekdanji Crompton Corporation), General Química SA, Repsol Química SA in Repsol YPF SA (Zadeva št COMP/F/C.38.443 – Kemikalije v industriji gume)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2004) 5592)


   (
  1
  ) | 50 |
| | * | Odločba Komisije z dne 3. maja 2006 v zvezi s postopkom na podlagi člena 81 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in člena 53 Sporazuma EGP proti podjetjem Akzo Nobel NV, Akzo Nobel Chemicals Holding AB, EKA Chemicals AB, Degussa AG, Edison SpA, FMC Corporation, FMC Foret S.A., Kemira OYJ, L'Air Liquide SA, Chemoxal SA, Snia SpA, Caffaro Srl, Solvay SA/NV, Solvay Solexis SpA, Total SA, Elf Aquitaine SA in Arkema SA. (Zadeva št. COMP/F/C.38.620 – vodikov peroksid in perborat)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 1766)


   (
  1
  ) | 54 |
| | * | Odločba Komisije z dne 7. junija 2006 o državni pomoči št. C 8/2005 (prej N 451/2004) Nemčije za Nordbrandenburger UmesterungsWerke
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2088)


   (
  1
  ) | 60 |

Vsebina

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Stran

Komisija

*

Odločba Komisije z dne 17. decembra 2002 o postopku v skladu s členom 65 Pogodbe ESPJ zoper družbe Alfa Acciai S.p.A., Feralpi Siderurgica S.p.A., Ferriere Nord S.p.A, IRO Industrie Riunite Odolesi S.p.A., Leali S.p.A., Acciaierie e Ferriere Leali Luigi S.p.A. v likvidaciji, Lucchini S.p.A., Siderpotenza S.p.A., Riva Acciaio S.p.A., Valsabbia Investimenti S.p.A., Ferriera Valsabbia S.p.A. in združenje podjetij Federacciai, Federazione delle Imprese Siderurgiche Italiane. (Zadeva št. C.37.956 – Jeklo za armiranje betona)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2002) 5807)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2002) 5807)

1

*

Odločba Komisije z den 26. maja 2004 v zvezi s postopkom na podlagi člena 81 Pogodbe ES proti The Topps Company Inc, Topps Europe Limited, Topps International Limited, Topps UK Limited in Topps Italia SRL (Zadeva št. COMP/C-3/37.980 – Souris-Topps)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2004) 1910)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2004) 1910)

5

*

Odločba Komisije z dne 26. oktobra 2004 o združljivosti koncentracije s skupnim trgom in delovanjem Sporazuma EGP (Zadeva št. COMP/M.3436 – Continental/Phoenix)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2004) 4219)


   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2004) 4219)

(
  1

7

*

Odločba Komisije z dne 19. januarja 2005 v zvezi s postopkom na podlagi člena 81 Pogodbe ES in člena 53 Sporazuma EGP proti Akzo Nobel NV, Akzo Nobel Nederland BV, Akzo Nobel Chemicals BV, Akzo Nobel Functional Chemicals BV, Akzo Nobel Base Chemicals AB, Eka Chemicals AB, in Akzo Nobel AB, solidarno, Clariant AG in Clariant GmbH solidarno, Elf Aquitaine SA in Arkema SA, solidarno, in Hoechst AG (Zadeva št. C.37.773 – MCAA)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2004) 4876)


   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2004) 4876)

(
  1

12

*

Odločba Komisije z dne 22. junija 2005 o ukrepih, ki jih Italija izvaja v zvezi s profesionalnimi športnimi klubi – (Decreto salva calcio)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 1794)


   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 1794)

(
  1

16

*

Odločba Komisije z dne 17. julija 2002 o združljivosti koncentracije s skupnim trgom in delovanju Sporazuma EGP (Zadeva št. COMP/M.3653 – Siemens/VA Tech)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 2676)


   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 2676)

(
  1

19

*

Odločba Komisije z dne 20. oktobra 2005 o državni pomoči ki jo izvaja Finska za pomoč v investicijah za Componenta Corporation
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 3871)


   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 3871)

(
  1

36

*

Odločba Komisije z dne 20. oktobra 2005 v zvezi s postopkom na podlagi člena 81(1) Pogodbe ES (Zadeva št. COMP/C.38.281/B.2 – surovi tobak, Italija)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 4012)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 4012)

45

*

Odločba Komisije z dne 12. decembra 2005 v zvezi s postopkom na podlagi člena 81 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in člena 53 Sporazuma EGP proti podjetjem Flexsys NV, Bayer AG, Crompton Manufacturing Company Inc. (nekdanji Uniroyal Chemical Company Inc.), Crompton Europe Ltd, Chemtura Corporation (nekdanji Crompton Corporation), General Química SA, Repsol Química SA in Repsol YPF SA (Zadeva št COMP/F/C.38.443 – Kemikalije v industriji gume)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2004) 5592)


   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2004) 5592)

(
  1

50

*

Odločba Komisije z dne 3. maja 2006 v zvezi s postopkom na podlagi člena 81 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in člena 53 Sporazuma EGP proti podjetjem Akzo Nobel NV, Akzo Nobel Chemicals Holding AB, EKA Chemicals AB, Degussa AG, Edison SpA, FMC Corporation, FMC Foret S.A., Kemira OYJ, L'Air Liquide SA, Chemoxal SA, Snia SpA, Caffaro Srl, Solvay SA/NV, Solvay Solexis SpA, Total SA, Elf Aquitaine SA in Arkema SA. (Zadeva št. COMP/F/C.38.620 – vodikov peroksid in perborat)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 1766)


   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 1766)

(
  1

54

*

Odločba Komisije z dne 7. junija 2006 o državni pomoči št. C 8/2005 (prej N 451/2004) Nemčije za Nordbrandenburger UmesterungsWerke
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2088)


   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2088)

(
  1

60

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

| 13.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 353/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 353/1

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 17. decembra 2002

o postopku v skladu s členom 65 Pogodbe ESPJ zoper družbe Alfa Acciai S.p.A., Feralpi Siderurgica S.p.A., Ferriere Nord S.p.A, IRO Industrie Riunite Odolesi S.p.A., Leali S.p.A., Acciaierie e Ferriere Leali Luigi S.p.A. v likvidaciji, Lucchini S.p.A., Siderpotenza S.p.A., Riva Acciaio S.p.A., Valsabbia Investimenti S.p.A., Ferriera Valsabbia S.p.A. in združenje podjetij Federacciai, Federazione delle Imprese Siderurgiche Italiane.

(Zadeva št. C.37.956 – Jeklo za armiranje betona)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2002) 5807)

(Besedilo v italijanskem jeziku je edino verodostojno)

(2006/894/ES)

Dne 17. decembra 2002 je Komisija sprejela odločbo v postopku v skladu s členom 65 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo. V skladu z določbami člena 30 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil o konkurenci iz členov 81 in 82 Pogodbe
   (1)
  , Komisija s tem obvestilom objavlja imena vpletenih strani in skrajšano vsebino odločbe, vključno z izrečenimi sankcijami, pri čemer je bil upoštevan pravno utemeljen interes podjetij, da se ne objavijo njihove poslovne skrivnosti. Različica celotnega besedila, ki nima značaja zaupnega dokumenta, je v verodostojnem jeziku in v delovnih jezikih Komisije dosegljiva na spletni strani Generalnega direktorata za konkurenco na naslednjem naslovu: http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html.

I.   POVZETEK KRŠITVE

| (1) | Naslovniki odločbe so: Alfa Acciai S.p.A., Feralpi Siderurgica S.p.A., Ferriere Nord S.p.A., IRO Industrie Riunite Odolesi S.p.A., Leali S.p.A., Acciaierie e Ferriere Leali Luigi S.p.A. v likvidaciji, Lucchini S.p.A., Siderpotenza S.p.A., Riva Acciaio S.p.A., Valsabbia Investimenti S.p.A., Ferriera Valsabbia S.p.A. in združenje podjetij Federacciai, Federazione delle Imprese Siderurgiche Italiane. |
| --- | --- |

(1)

Naslovniki odločbe so: Alfa Acciai S.p.A., Feralpi Siderurgica S.p.A., Ferriere Nord S.p.A., IRO Industrie Riunite Odolesi S.p.A., Leali S.p.A., Acciaierie e Ferriere Leali Luigi S.p.A. v likvidaciji, Lucchini S.p.A., Siderpotenza S.p.A., Riva Acciaio S.p.A., Valsabbia Investimenti S.p.A., Ferriera Valsabbia S.p.A. in združenje podjetij Federacciai, Federazione delle Imprese Siderurgiche Italiane.

| (2) | Naslovniki so sodelovali pri enotni kompleksni in nadaljevani kršitvi odstavka 1 člena 65, Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo (v nadaljevanju „Pogodba“), predmet ali vpliv kršitve pa je določitev cen, glede na ceno pa je bila dogovorjena omejitev oziroma nadzor proizvodnje ali prodaje jekla za armiranje betona v palicah ali zvitkih na italijanskem tržišču. |
| --- | --- |

(2)

Naslovniki so sodelovali pri enotni kompleksni in nadaljevani kršitvi odstavka 1 člena 65, Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo (v nadaljevanju „Pogodba“), predmet ali vpliv kršitve pa je določitev cen, glede na ceno pa je bila dogovorjena omejitev oziroma nadzor proizvodnje ali prodaje jekla za armiranje betona v palicah ali zvitkih na italijanskem tržišču.

| (3) | Kar zadeva naslovnika Alfa Acciai S.p.A, se slednji identificira s podjetjem, ki se mu poleg ravnanja družbe Alfa Acciai S.p.A. pripisuje tudi ravnanje podjetij Acciaieria Megara S.p.A. (od leta 1996) ter Alfa Acciai S.R.L. (pred letom 1996) in Acciaierie di Sicilia S.p.A. |
| --- | --- |

(3)

Kar zadeva naslovnika Alfa Acciai S.p.A, se slednji identificira s podjetjem, ki se mu poleg ravnanja družbe Alfa Acciai S.p.A. pripisuje tudi ravnanje podjetij Acciaieria Megara S.p.A. (od leta 1996) ter Alfa Acciai S.R.L. (pred letom 1996) in Acciaierie di Sicilia S.p.A.

| (4) | Kar zadeva naslovnika Feralpi Siderurgica S.p.A., se slednji identificira s podjetjem, ki se mu poleg ravnanja sedanje družbe Feralpi Siderurgica S.p.A. pripisuje tudi ravnanje podjetij Feralpi Siderurgica S.R.L. (od leta 1990) in predhodne družbe Feralpi Siderurgica S.p.A. |
| --- | --- |

(4)

Kar zadeva naslovnika Feralpi Siderurgica S.p.A., se slednji identificira s podjetjem, ki se mu poleg ravnanja sedanje družbe Feralpi Siderurgica S.p.A. pripisuje tudi ravnanje podjetij Feralpi Siderurgica S.R.L. (od leta 1990) in predhodne družbe Feralpi Siderurgica S.p.A.

| (5) | Kar zadeva naslovnika Leali S.p.A. in Acciaierie e Ferriere Leali Luigi S.p.A. v likvidaciji, se le-ta identificirata s podjetji, ki se jim poleg ravnanja družbe Leali S.p.A. ter Acciaierie e Ferriere Leali Luigi S.p.A. v likvidaciji pripisuje tudi ravnanje družbe Acciaierie e Ferriere Leali Luigi S.p.A. (do novembra 1998), ki sta jo nasledili. Po navedenem datumu je za izpodbijana dejanja odgovorna le družba Leali S.p.A. |
| --- | --- |

(5)

Kar zadeva naslovnika Leali S.p.A. in Acciaierie e Ferriere Leali Luigi S.p.A. v likvidaciji, se le-ta identificirata s podjetji, ki se jim poleg ravnanja družbe Leali S.p.A. ter Acciaierie e Ferriere Leali Luigi S.p.A. v likvidaciji pripisuje tudi ravnanje družbe Acciaierie e Ferriere Leali Luigi S.p.A. (do novembra 1998), ki sta jo nasledili. Po navedenem datumu je za izpodbijana dejanja odgovorna le družba Leali S.p.A.

| (6) | Kar zadeva naslovnika Lucchini S.p.A. in Siderpotenza S.p.A., se le-ta identificirata s podjetjem, ki se mu poleg ravnanja družb Lucchini S.p.A. in Siderpotenza S.p.A. pripisuje tudi ravnanje skupnega podjetja Siderpotenza S.p.A. (do leta 1991) in družbe Lucchini Siderurgica S.p.A. (do konca leta 1997). |
| --- | --- |

(6)

Kar zadeva naslovnika Lucchini S.p.A. in Siderpotenza S.p.A., se le-ta identificirata s podjetjem, ki se mu poleg ravnanja družb Lucchini S.p.A. in Siderpotenza S.p.A. pripisuje tudi ravnanje skupnega podjetja Siderpotenza S.p.A. (do leta 1991) in družbe Lucchini Siderurgica S.p.A. (do konca leta 1997).

| (7) | Kar zadeva naslovnika Riva S.p.A., se slednji identificira s podjetjem, ki se mu poleg ravnanja družbe Riva S.p.A. pripisuje tudi ravnanje družb Fire Finanziaria S.p.A., Riva Prodotti Siderurgici S.p.A., Acciaierie e Ferriere di Galtarossa S.p.A. in Acciaierie del Tanaro S.p.A. |
| --- | --- |

(7)

Kar zadeva naslovnika Riva S.p.A., se slednji identificira s podjetjem, ki se mu poleg ravnanja družbe Riva S.p.A. pripisuje tudi ravnanje družb Fire Finanziaria S.p.A., Riva Prodotti Siderurgici S.p.A., Acciaierie e Ferriere di Galtarossa S.p.A. in Acciaierie del Tanaro S.p.A.

| (8) | Kar zadeva naslovnika Valsabbia Investimenti S.p.A. in Ferriera Valsabbia S.p.A., se le-ta identificira s podjetjem, ki se mu poleg ravnanja družb Valsabbia Investimenti S.p.A. ter Ferriera Valsabbia S.p.A. pripisuje tudi ravnanje nekdanje družbe Ferriera Valsabbia S.p.A. (do leta 2000) in njene predhodnice, družbe Ferriera Valsabbia S.p.A. (do leta 1990). |
| --- | --- |

(8)

Kar zadeva naslovnika Valsabbia Investimenti S.p.A. in Ferriera Valsabbia S.p.A., se le-ta identificira s podjetjem, ki se mu poleg ravnanja družb Valsabbia Investimenti S.p.A. ter Ferriera Valsabbia S.p.A. pripisuje tudi ravnanje nekdanje družbe Ferriera Valsabbia S.p.A. (do leta 2000) in njene predhodnice, družbe Ferriera Valsabbia S.p.A. (do leta 1990).

| (9) | Kar zadeva ostale naslovnike odločbe, gre za ista podjetja in isto združenje, kakor tudi za iste pravne osebe z enako firmo, aktivne na trgu jekla za armiranje betona od začetka kršitve (od leta 1993 kar zadeva družbo Ferriere Nord S.p.A.). |
| --- | --- |

(9)

Kar zadeva ostale naslovnike odločbe, gre za ista podjetja in isto združenje, kakor tudi za iste pravne osebe z enako firmo, aktivne na trgu jekla za armiranje betona od začetka kršitve (od leta 1993 kar zadeva družbo Ferriere Nord S.p.A.).

| (10) | Podjetja so pri kršitvah sodelovala najmanj v obdobjih, navedenih v nadaljevanju: | Alfa Acciali S.p.A., od 6. decembra 1989 do 4. julija 2000; |
| --- | --- | --- |

(10)

Podjetja so pri kršitvah sodelovala najmanj v obdobjih, navedenih v nadaljevanju:

Alfa Acciali S.p.A., od 6. decembra 1989 do 4. julija 2000;

| | Feralpi Siderurgica S.p.A. od 6. decembra 1989 do 27. junija 2000; |
| --- | --- |

Feralpi Siderurgica S.p.A. od 6. decembra 1989 do 27. junija 2000;

| | Ferriere Nord S.p.A. od 1. aprila 1993 do 4. julija 2000; |
| --- | --- |

Ferriere Nord S.p.A. od 1. aprila 1993 do 4. julija 2000;

| | IRO Industrie Riunite Odolesi S.p.A. od 6. decembra 1989 do 27. junija 2000; |
| --- | --- |

IRO Industrie Riunite Odolesi S.p.A. od 6. decembra 1989 do 27. junija 2000;

| | Leali S.p.A. ter Acciaierie e Ferriere Leali Luigi S.p.A. v likvidaciji od 6. decembra 1989 do 27. junija 2000; |
| --- | --- |

Leali S.p.A. ter Acciaierie e Ferriere Leali Luigi S.p.A. v likvidaciji od 6. decembra 1989 do 27. junija 2000;

| | Lucchini SpA/Siderpotenza S.p.A. od 6. decembra 1989 do 27. junija 2000; |
| --- | --- |

Lucchini SpA/Siderpotenza S.p.A. od 6. decembra 1989 do 27. junija 2000;

| | Riva S.p.A. od 6. decembra 1989 do 27. junija 2000; |
| --- | --- |

Riva S.p.A. od 6. decembra 1989 do 27. junija 2000;

| | Ferriera Valsabbia S.p.A. in Valsabbia Investimenti S.p.A. od 6. decembra 1989 do 27. junija 2000; |
| --- | --- |

Ferriera Valsabbia S.p.A. in Valsabbia Investimenti S.p.A. od 6. decembra 1989 do 27. junija 2000;

| | Federacciai, Federazione delle Imprese Siderurgiche Italiane od 6. decembra 1989 do 24. julija 1998. |
| --- | --- |

Federacciai, Federazione delle Imprese Siderurgiche Italiane od 6. decembra 1989 do 24. julija 1998.

| (11) | Jeklo za armiranje betona je dolg, vroče valjan izdelek iz jekla, v zvitkih oziroma 5 ali več milimetrskih palicah, z gladko, luskasto ali rebrasto površino, za armiranje betona. Jeklo za armiranje betona se običajno dobavlja v obliki ravnih palic (vroče valjanih na valjčni progi). Palice lahko merijo 12, 6, 14 in, poredkoma, 18 metrov. |
| --- | --- |

(11)

Jeklo za armiranje betona je dolg, vroče valjan izdelek iz jekla, v zvitkih oziroma 5 ali več milimetrskih palicah, z gladko, luskasto ali rebrasto površino, za armiranje betona. Jeklo za armiranje betona se običajno dobavlja v obliki ravnih palic (vroče valjanih na valjčni progi). Palice lahko merijo 12, 6, 14 in, poredkoma, 18 metrov.

| (12) | Jeklo za armiranje betona v obliki valjanih žic je v obliki zvitka/navitja, ki ga uporabnik naravna in odreže želeno dolžino. Cena jekla za armiranje v zvitkih, ki je običajno nekoliko dražji od jekla za armiranje v palicah, teži k prilagajanju ceni slednjega. |
| --- | --- |

(12)

Jeklo za armiranje betona v obliki valjanih žic je v obliki zvitka/navitja, ki ga uporabnik naravna in odreže želeno dolžino. Cena jekla za armiranje v zvitkih, ki je običajno nekoliko dražji od jekla za armiranje v palicah, teži k prilagajanju ceni slednjega.

| (13) | Vse navedene vrste jekla za armiranje betona se izdelujejo s krožnim prerezom različnih premerov, ki, odvisno od potreb strukturalne uporabe, znašajo od 5 do 40 mm. Jeklo za armiranje betona v zvitkih ne presega premera 16 mm. Z velikostjo premera je povezana določitev cene (tako imenovani „pribitek na dimenzijo“), ki se doda osnovni ceni jekla za armiranje betona. |
| --- | --- |

(13)

Vse navedene vrste jekla za armiranje betona se izdelujejo s krožnim prerezom različnih premerov, ki, odvisno od potreb strukturalne uporabe, znašajo od 5 do 40 mm. Jeklo za armiranje betona v zvitkih ne presega premera 16 mm. Z velikostjo premera je povezana določitev cene (tako imenovani „pribitek na dimenzijo“), ki se doda osnovni ceni jekla za armiranje betona.

| (14) | Jeklo za armiranje betona se primarno uporablja na področju gradbeništva za ojačitev zgradb. |
| --- | --- |

(14)

Jeklo za armiranje betona se primarno uporablja na področju gradbeništva za ojačitev zgradb.

| (15) | Največja količina jekla za armiranje betona v petnajstih državah članicah Evropske skupnosti se proizvede v Italiji. Promet, ustvarjen z jeklom za armiranje betona v podjetjih, naslovnikih te odločbe, ki so proti koncu obdobja kršitve predstavljala 80 % italijanskega trga, je v letih 2000-2001 znašal okrog 900 milijonov evrov. |
| --- | --- |

(15)

Največja količina jekla za armiranje betona v petnajstih državah članicah Evropske skupnosti se proizvede v Italiji. Promet, ustvarjen z jeklom za armiranje betona v podjetjih, naslovnikih te odločbe, ki so proti koncu obdobja kršitve predstavljala 80 % italijanskega trga, je v letih 2000-2001 znašal okrog 900 milijonov evrov.

| (16) | Podjetje Federacciai in ostala podjetja, ki so z njim sodelovala, so vsaj od konca leta 1989 določala in izvajala enotno določanje cen „pribitka na dimenzijo“ jekla za armiranje betona v Italiji. Od aprila 1992 so podjetja ob podpori družbe Federacciai svoje odločitve in ravnanje razširila na določitev osnovne cene jekla za armiranje betona v Italiji. Od istega datuma pa do konca septembra 1995 se je dogovor razširil še na določitev plačilnih rokov. |
| --- | --- |

(16)

Podjetje Federacciai in ostala podjetja, ki so z njim sodelovala, so vsaj od konca leta 1989 določala in izvajala enotno določanje cen „pribitka na dimenzijo“ jekla za armiranje betona v Italiji. Od aprila 1992 so podjetja ob podpori družbe Federacciai svoje odločitve in ravnanje razširila na določitev osnovne cene jekla za armiranje betona v Italiji. Od istega datuma pa do konca septembra 1995 se je dogovor razširil še na določitev plačilnih rokov.

| (17) | Vsaj od konca leta 1994 je družba Federacciai svojo organizacisjko dejavnost zasnovala bolj sistematično, tako glede cen kot proizvedenih in prodanih količin jekla za armiranje betona. |
| --- | --- |

(17)

Vsaj od konca leta 1994 je družba Federacciai svojo organizacisjko dejavnost zasnovala bolj sistematično, tako glede cen kot proizvedenih in prodanih količin jekla za armiranje betona.

| (18) | Od leta 1995 so se soudeleženci dogovora pričeli dogovarjati o zmanjšanju oziroma nadzoru proizvodnje in prodaje z namenom zmanjšati količino jekla za armiranje betona, danega na trg. Nekatere družbe proizvajalke so pričele izvajati bolj natančen in bolj sistematičen večstranski vzajemni kontrolni sistem količin, ki jih je proizvedlo in prodalo vsako posamično podjetje. |
| --- | --- |

(18)

Od leta 1995 so se soudeleženci dogovora pričeli dogovarjati o zmanjšanju oziroma nadzoru proizvodnje in prodaje z namenom zmanjšati količino jekla za armiranje betona, danega na trg. Nekatere družbe proizvajalke so pričele izvajati bolj natančen in bolj sistematičen večstranski vzajemni kontrolni sistem količin, ki jih je proizvedlo in prodalo vsako posamično podjetje.

| (19) | Komisija ne razpolaga z zadostnim številom podatkov, da bi lahko dokazala obstoj kršitve pravil konkurence za obdobje po 4. juliju 2000. Potrebno je pojasniti, da vse družbe niso nujno sodelovale pri vseh sedaj opisanih ravnanjih in da so nekatera podjetja pri tem sodelovala krajši čas. |
| --- | --- |

(19)

Komisija ne razpolaga z zadostnim številom podatkov, da bi lahko dokazala obstoj kršitve pravil konkurence za obdobje po 4. juliju 2000. Potrebno je pojasniti, da vse družbe niso nujno sodelovale pri vseh sedaj opisanih ravnanjih in da so nekatera podjetja pri tem sodelovala krajši čas.

II.   DENARNE KAZNI

| (20) | Kršitev sestavlja enoten, kompleksen in kontinuiran dogovor o določitvi cen in omejitvi oziroma nadzoru proizvodnje in prodaje, ki po svoji naravi predstavljajo zelo hudo kršitev odstavka 1 člena 65 Pogodbe ESPJ. Kartel se je raztezal po celotnem ozemlju Italijanske republike. Ugotovljeno je bilo, da so se dogovori kartela uresničevali v praksi in da so vplivali na trg, čeprav želeni učinki niso bili vselej doseženi. Komisija zatorej meni, da so naslovniki zagrešili zelo hudo kršitev. Omejitev veljavnosti dogovora zgolj na italijanski trg ne dovoljuje, da bi se kršitev zmanjšala z zelo hude na hudo, saj je potrebno upoštevati tudi pomembnost italijanske proizvodnje. |
| --- | --- |

(20)

Kršitev sestavlja enoten, kompleksen in kontinuiran dogovor o določitvi cen in omejitvi oziroma nadzoru proizvodnje in prodaje, ki po svoji naravi predstavljajo zelo hudo kršitev odstavka 1 člena 65 Pogodbe ESPJ. Kartel se je raztezal po celotnem ozemlju Italijanske republike. Ugotovljeno je bilo, da so se dogovori kartela uresničevali v praksi in da so vplivali na trg, čeprav želeni učinki niso bili vselej doseženi. Komisija zatorej meni, da so naslovniki zagrešili zelo hudo kršitev. Omejitev veljavnosti dogovora zgolj na italijanski trg ne dovoljuje, da bi se kršitev zmanjšala z zelo hude na hudo, saj je potrebno upoštevati tudi pomembnost italijanske proizvodnje.

| (21) | Vendar pa, brez vpliva na škodo zaradi zelo hudega značaja kršitve, je Komisija pri določitvi osnovnega zneska denarne kazni upoštevala specifične lastnosti tega primera, ki zadeva nacionalni trg, na katerem so v tistem obdobju veljali predpisi iz Pogodbe ESPJ, in v katerem so družbe naslovnice v prvem obdobju kršitve predstavljale omejeni del zadevnega trga. |
| --- | --- |

(21)

Vendar pa, brez vpliva na škodo zaradi zelo hudega značaja kršitve, je Komisija pri določitvi osnovnega zneska denarne kazni upoštevala specifične lastnosti tega primera, ki zadeva nacionalni trg, na katerem so v tistem obdobju veljali predpisi iz Pogodbe ESPJ, in v katerem so družbe naslovnice v prvem obdobju kršitve predstavljale omejeni del zadevnega trga.

| (22) | V skladu z odstavkom 5 člena 65 Pogodbe ESPJ združenju podjetij ni mogoče izreči globe ali periodične denarne kazni. Vendar pa besedilo člena 65, št. 1, v nobenem delu ne dopušča mnenja, da prepoved iz imenovane določbe ne velja tudi za sklepe združenj podjetij, katerih namen ali učinek so preprečevanje, omejevanje ali izkrivljanje konkurence. Zato je Federacciai, kljub temu, da ji za prej navedeno protikonkurenčno delovanje ni bila naložena nikakršna denarna kazen, naslovnica te odločbe. |
| --- | --- |

(22)

V skladu z odstavkom 5 člena 65 Pogodbe ESPJ združenju podjetij ni mogoče izreči globe ali periodične denarne kazni. Vendar pa besedilo člena 65, št. 1, v nobenem delu ne dopušča mnenja, da prepoved iz imenovane določbe ne velja tudi za sklepe združenj podjetij, katerih namen ali učinek so preprečevanje, omejevanje ali izkrivljanje konkurence. Zato je Federacciai, kljub temu, da ji za prej navedeno protikonkurenčno delovanje ni bila naložena nikakršna denarna kazen, naslovnica te odločbe.

| (23) | Lestvica denarnih kazni v kategoriji zelo hudih kršitev dovoljuje razlike v obravnavanju podjetij, tako da je mogoče upoštevati, koliko so storilci kršitev dejansko ekonomsko zmožni občutno prizadeti konkurenco, prav tako pa je mogoče določiti denarno kazen, ki bo imela zadosten opozorilni učinek. |
| --- | --- |

(23)

Lestvica denarnih kazni v kategoriji zelo hudih kršitev dovoljuje razlike v obravnavanju podjetij, tako da je mogoče upoštevati, koliko so storilci kršitev dejansko ekonomsko zmožni občutno prizadeti konkurenco, prav tako pa je mogoče določiti denarno kazen, ki bo imela zadosten opozorilni učinek.

| (24) | Komisija meni, da tržni delež, ki so ga naslovnice te odločbe dosegle v celotnem zadnjem letu kršitve (leto 1999), ni reprezentativni delež njihove dejanske prisotnosti na trgu, bistvenem v obdobju, na katerega se odločba sklicuje. Med leti 1990 in 1999 so se omenjeni tržni deleži teh podjetij praktično potrojili. Na podlagi povprečnega tržnega deleža v obdobju 1990-1999 lahko torej določimo tri skupine podjetij v padajočem vrstnem redu glede na tržni delež. V prvi skupini sta podjetji Feralpi in Valsabbia. V drugi skupini Lucchini/Siderpotenza, Alfa, Riva in Leali (s povprečnim tržnim deležem, ki znaša skoraj 70 % tržnega deleža prve skupine). V tretji skupini se nahajajo Iro in Ferriere Nord (s povprečnim tržnim deležem, ki znaša skoraj 35 % tržnega deleža podjetij iz prve skupine). |
| --- | --- |

(24)

Komisija meni, da tržni delež, ki so ga naslovnice te odločbe dosegle v celotnem zadnjem letu kršitve (leto 1999), ni reprezentativni delež njihove dejanske prisotnosti na trgu, bistvenem v obdobju, na katerega se odločba sklicuje. Med leti 1990 in 1999 so se omenjeni tržni deleži teh podjetij praktično potrojili. Na podlagi povprečnega tržnega deleža v obdobju 1990-1999 lahko torej določimo tri skupine podjetij v padajočem vrstnem redu glede na tržni delež. V prvi skupini sta podjetji Feralpi in Valsabbia. V drugi skupini Lucchini/Siderpotenza, Alfa, Riva in Leali (s povprečnim tržnim deležem, ki znaša skoraj 70 % tržnega deleža prve skupine). V tretji skupini se nahajajo Iro in Ferriere Nord (s povprečnim tržnim deležem, ki znaša skoraj 35 % tržnega deleža podjetij iz prve skupine).

| (25) | Pri podjetjih Riva in Lucchini/Siderpotenza je potrebno povišati osnovni znesek denarne kazne, ki se izračuna na podlagi ustreznega tržnega pomena, pomembnega pri upoštevanju velikost in globalnih virov imenovanega podjetja. Promet, ki so ga imenovana podjetja ustvarila z izdelki ESPJ, je veliko večji (približno 3,5 milijard evrov za Rivo v letu 2001 in približno 1,2 milijarde za družbo Lucchini) od prometa drugih podjetij, vpletenih v ta primer. Poleg tega je potrebno spomniti, tako kot je mogoče sklepati iz spisa, da so bili ob številnih priložnostih vrhovi teh podjetij neposredno vpleteni pri izpodbijanih kršitvah. Da bi dosegli zadosten opozorilni učinek, je potrebno osnovni znesek denarne kazni povišati za 225 % v primeru družbe Lucchini/Siderpotenza, torej za vrednost, za kolikor je promet izdelkov ESPJ približno trikrat višji od prometa nejvečje izmed ostalih podjetij ter za 375 % v primeru podjetja Riva, katere globalni promet z izdelki ESPJ je približno trikrat višji od prometa podjetja Lucchini/Siderpotenza. Ti multiplikatorji upoštevajo znatno neenakost glede dimenzij in globalnih virov med temi dvemi podjetji in drugimi naslovniki te odločbe. |
| --- | --- |

(25)

Pri podjetjih Riva in Lucchini/Siderpotenza je potrebno povišati osnovni znesek denarne kazne, ki se izračuna na podlagi ustreznega tržnega pomena, pomembnega pri upoštevanju velikost in globalnih virov imenovanega podjetja. Promet, ki so ga imenovana podjetja ustvarila z izdelki ESPJ, je veliko večji (približno 3,5 milijard evrov za Rivo v letu 2001 in približno 1,2 milijarde za družbo Lucchini) od prometa drugih podjetij, vpletenih v ta primer. Poleg tega je potrebno spomniti, tako kot je mogoče sklepati iz spisa, da so bili ob številnih priložnostih vrhovi teh podjetij neposredno vpleteni pri izpodbijanih kršitvah. Da bi dosegli zadosten opozorilni učinek, je potrebno osnovni znesek denarne kazni povišati za 225 % v primeru družbe Lucchini/Siderpotenza, torej za vrednost, za kolikor je promet izdelkov ESPJ približno trikrat višji od prometa nejvečje izmed ostalih podjetij ter za 375 % v primeru podjetja Riva, katere globalni promet z izdelki ESPJ je približno trikrat višji od prometa podjetja Lucchini/Siderpotenza. Ti multiplikatorji upoštevajo znatno neenakost glede dimenzij in globalnih virov med temi dvemi podjetji in drugimi naslovniki te odločbe.

| (26) | Kršitev je torej trajala več kot deset let in šest mesecev, kar ne velja za podjetje Ferriere Nord S.p.A., pri katerem je kršitev trajala več kot sedem let. Osnovna denarna kazen se zato pri vseh podjetjih poveča za 105 % razen za Ferriere Nord, kjer se poveča za 70 %. |
| --- | --- |

(26)

Kršitev je torej trajala več kot deset let in šest mesecev, kar ne velja za podjetje Ferriere Nord S.p.A., pri katerem je kršitev trajala več kot sedem let. Osnovna denarna kazen se zato pri vseh podjetjih poveča za 105 % razen za Ferriere Nord, kjer se poveča za 70 %.

| (27) | V tem primeru je Komisija ugotovila samo eno oteževalno okoliščino v recidivnem ravnanju podjetja Ferriere Nord, ki je že bilo naslovnik odločbe Komisije z dne 2. avgusta 1989 zaradi sodelovanja pri dogovoru o določitvi cen in omejevanju prodaje na področju elektrovarjene mreže (2). |
| --- | --- |

(27)

V tem primeru je Komisija ugotovila samo eno oteževalno okoliščino v recidivnem ravnanju podjetja Ferriere Nord, ki je že bilo naslovnik odločbe Komisije z dne 2. avgusta 1989 zaradi sodelovanja pri dogovoru o določitvi cen in omejevanju prodaje na področju elektrovarjene mreže (2).

| (28) | Komisija zato meni, da je podjetju Ferrerie Nord potrebno naložiti osnovno globo, povečano za 50 %. |
| --- | --- |

(28)

Komisija zato meni, da je podjetju Ferrerie Nord potrebno naložiti osnovno globo, povečano za 50 %.

| (29) | Komisija ni ugotovila nobene olajševalne okoliščine. |
| --- | --- |

(29)

Komisija ni ugotovila nobene olajševalne okoliščine.

| (30) | Nobenemu izmed podjetij, na katera je naslovljena ta odločba, se ne prizna oprostitev plačila denarne kazni, znatno ali pomembno zmanjšanje denarne kazni v skladu z določili iz točk B in C obvestila o odpustitivi iz leta 1996 (3), saj ni bil izpolnjen nobeden izmed tam navedenih zahtevanih pogojev. Pred pričetkom pregleda pa tudi ne po samem pregledu nobeno izmed podjetij Komisiji ni razkrilo dogovora, ravno tako podjetja niso predložila nobenega odločilnega ali dokaznega elementa za dokazovanje obstoja dogovora. |
| --- | --- |

(30)

Nobenemu izmed podjetij, na katera je naslovljena ta odločba, se ne prizna oprostitev plačila denarne kazni, znatno ali pomembno zmanjšanje denarne kazni v skladu z določili iz točk B in C obvestila o odpustitivi iz leta 1996 (3), saj ni bil izpolnjen nobeden izmed tam navedenih zahtevanih pogojev. Pred pričetkom pregleda pa tudi ne po samem pregledu nobeno izmed podjetij Komisiji ni razkrilo dogovora, ravno tako podjetja niso predložila nobenega odločilnega ali dokaznega elementa za dokazovanje obstoja dogovora.

| (31) | Glede točke D obvestila iz leta 1996 pa Komisija priznava, da je podjetje Ferriere Nord predložilo koristne podatke, ki so Komisiji omogočili boljše razumevanje dogovora. Komisija meni, da so s tem izpolnjeni pogoji iz prvega odstavka točke D sporočila, ki navaja, da je možno zmanjšanje globe v primeru ko podjetje še pred prejemom obvestila o obdolžitvi Komisiji posreduje informacije, dokumente oziroma druge dokazne elemente, ki bi pripomogli k potrditvi obstoja kršitve. |
| --- | --- |

(31)

Glede točke D obvestila iz leta 1996 pa Komisija priznava, da je podjetje Ferriere Nord predložilo koristne podatke, ki so Komisiji omogočili boljše razumevanje dogovora. Komisija meni, da so s tem izpolnjeni pogoji iz prvega odstavka točke D sporočila, ki navaja, da je možno zmanjšanje globe v primeru ko podjetje še pred prejemom obvestila o obdolžitvi Komisiji posreduje informacije, dokumente oziroma druge dokazne elemente, ki bi pripomogli k potrditvi obstoja kršitve.

| (32) | Komisija meni, da se podjetju Ferrerie Nord upravičeno dodeli 20 % zmanjšanje zneska denarne kazni. |
| --- | --- |

(32)

Komisija meni, da se podjetju Ferrerie Nord upravičeno dodeli 20 % zmanjšanje zneska denarne kazni.

Sklep

| 1. | Odmerijo se naslednje denarne kazni:












  – | Feralpi Siderurgica S.p.A. |
| --- | --- | --- |

1.

Odmerijo se naslednje denarne kazni:

–

Feralpi Siderurgica S.p.A.

10,25 milijonov evrov

| – | Valsabbia Investimenti S.p.A. in Ferriera Valsabbia S.p.A., solidarno, |
| --- | --- |

–

Valsabbia Investimenti S.p.A. in Ferriera Valsabbia S.p.A., solidarno,

10,25 milijonov evrov

| – | Lucchini S.p.A. in Siderpotenza S.p.A., solidarno |
| --- | --- |

–

Lucchini S.p.A. in Siderpotenza S.p.A., solidarno

16,14 milijonov evrov

| – | Alfa Acciai S.p.A. |
| --- | --- |

–

Alfa Acciai S.p.A.

7,175 milijonov evrov

| – | Riva Acciaio S.p.A. |
| --- | --- |

–

Riva Acciaio S.p.A.

26,9 milijonov evrov

| – | Leali S.p.A. ter Acciaierie e Ferriere Leali Luigi S.p.A. in liquidazione, solidarno |
| --- | --- |

–

Leali S.p.A. ter Acciaierie e Ferriere Leali Luigi S.p.A. in liquidazione, solidarno

6,093 milijonov evrov

| – | Leali SpA (4) |
| --- | --- |

–

Leali SpA (4)

1,082 milijonov evrov

| – | IRO Industrie Riunite Odolesi S.p.A., |
| --- | --- |

–

IRO Industrie Riunite Odolesi S.p.A.,

3,58 milijonov evrov

| – | Ferriere Nord S.p.A. |
| --- | --- |

–

Ferriere Nord S.p.A.

3,57 milijonov evrov

| 2. | Federacciai in našteta podjetja nemudoma, če tega niso že storila, prenehajo s kršitvami. Podjetja ne bodo ponovila dejanj ali ravnanja, enakih kršitvam, ki so bile ugotovljene v obravnavanem primeru oziroma ne bodo sprejemala ukrepov z enakim predmetom ali učinkom. |
| --- | --- |

2.

Federacciai in našteta podjetja nemudoma, če tega niso že storila, prenehajo s kršitvami. Podjetja ne bodo ponovila dejanj ali ravnanja, enakih kršitvam, ki so bile ugotovljene v obravnavanem primeru oziroma ne bodo sprejemala ukrepov z enakim predmetom ali učinkom.

---

(1)  UL L 1, 4.1.2003, str. 1.

(2)  UL L 260, 6.9.1989, str. 1.

(3)  UL C 45, 19.2.2002, str. 3.

(4)  Potrebno je ločiti ravnanje podjetja Acciaierie e Ferriere Leali Luigi S.p.A. do likvidacije tega podjetja od ravnanja, ki ga je izvajala družba Leali S.p.A. od svoje ustanovitve: za prvo ravnanje sta solidarno obtoženi podjetji Acciaierie e Ferriere Leali Luigi S.p.A. v likvidaciji ter Leali S.p.A., drugega ravnanja pa je obtožena izključno družba Leali S.p.A. Višina denarne kazni je bila zatorej, sorazmerno z dobo, razdeljena na dve obdobji, kjer je prvo obdobje potekalo od začetka kršitve do 25. novembra 1998, drugo pa od tega datuma do prenehanja kršitve. Višina denarne kazni, ki zadeva prvo obdobje, se pripiše podjetjem Leali S.p.A. in Acciaierie e Ferriere Leali Luigi S.p.A. v likvidaciji, solidarno, denarna kazen za drugo obdobje pa samo družbi Leali SpA.

---

| 13.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 353/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 353/5

---

ODLOČBA KOMISIJE

z den 26. maja 2004

v zvezi s postopkom na podlagi člena 81 Pogodbe ES proti The Topps Company Inc, Topps Europe Limited, Topps International Limited, Topps UK Limited in Topps Italia SRL

(Zadeva št. COMP/C-3/37.980 – Souris-Topps)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2004) 1910)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(2006/895/ES)

26. maja 2004 je Komisija sprejela odločbo v zvezi s postopkom na podlagi člena 81 Pogodbe ES. V skladu z določbami člena 30 Uredbe 1/2003
   (1)
  Komisija objavlja imena strank in glavno vsebino odločbe, ob upoštevanju pravnega interesa podjetij do varovanja poslovnih interesov. Različica celotnega besedila odločbe, ki ni zaupna, je na voljo v izvirnem jeziku zadeve in v delovnih jezikih Komisije na spletni strani GD COMP: http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html.

I:   POVZETEK KRŠITVE

| (1) | Ta odločba je naslovljena na The Topps Company Inc (v nadaljnjem besedilu „Topps USA“), Topps Europe Ltd (v nadaljnjem besedilu „Topps Europe“), Topps UK Ltd (v nadaljnjem besedilu „Topps UK“), Topps International Ltd (v nadaljnjem besedilu „Topps International“) in Topps Italia SRL (v nadaljnjem besedilu „Topps Italia“) (v nadaljnjem besedilu skupaj „Topps“). |
| --- | --- |

(1)

Ta odločba je naslovljena na The Topps Company Inc (v nadaljnjem besedilu „Topps USA“), Topps Europe Ltd (v nadaljnjem besedilu „Topps Europe“), Topps UK Ltd (v nadaljnjem besedilu „Topps UK“), Topps International Ltd (v nadaljnjem besedilu „Topps International“) in Topps Italia SRL (v nadaljnjem besedilu „Topps Italia“) (v nadaljnjem besedilu skupaj „Topps“).

| (2) | Naslovniki so kršili člen 81(1) Pogodbe s sodelovanjem z več svojimi posredniki v Združenem kraljestvu, Italiji, na Finskem, v Nemčiji, Franciji in Španiji pri skupini sporazumov in usklajenih ravnanj z namenom, da bi omejili vzporedni uvoz nalepk Pokémon, zbirateljskih kart in drugih zbirateljskih predmetov od 4. februarja 2000 do 29. novembra 2000. |
| --- | --- |

(2)

Naslovniki so kršili člen 81(1) Pogodbe s sodelovanjem z več svojimi posredniki v Združenem kraljestvu, Italiji, na Finskem, v Nemčiji, Franciji in Španiji pri skupini sporazumov in usklajenih ravnanj z namenom, da bi omejili vzporedni uvoz nalepk Pokémon, zbirateljskih kart in drugih zbirateljskih predmetov od 4. februarja 2000 do 29. novembra 2000.

| (3) | Zadeva se je začela s pritožbo družbe La Souris Bleue, francoskega trgovca na drobno z zbirateljskimi izdelki, ki je trdila, da so Topps in njegovi distributerji uspešno preprečili vzporeden uvoz nalepk in albumov Pokémon iz Španije v Francijo. |
| --- | --- |

(3)

Zadeva se je začela s pritožbo družbe La Souris Bleue, francoskega trgovca na drobno z zbirateljskimi izdelki, ki je trdila, da so Topps in njegovi distributerji uspešno preprečili vzporeden uvoz nalepk in albumov Pokémon iz Španije v Francijo.

| (4) | Odločba zadeva zbirateljske predmete Pokémon. Zbirateljski predmeti so predmeti kot nalepke, zbirateljske karte ali začasne tetovaže, priljubljeni pri majhnih otrocih in ki obravnavajo določene teme (npr. člane športnih društev ali like iz risanih serij). Pokémon je naziv za celo vrsto likov, ki so bili prvotno razviti za videoigro za Nintendo „Game Boy“, na podlagi licence pa jih je uporabil tudi Topps za upodobitev na zbirateljskih izdelkih. Leta 2000 je bilo povpraševanje po takih zbirateljskih predmetih Pokémon zelo veliko. |
| --- | --- |

(4)

Odločba zadeva zbirateljske predmete Pokémon. Zbirateljski predmeti so predmeti kot nalepke, zbirateljske karte ali začasne tetovaže, priljubljeni pri majhnih otrocih in ki obravnavajo določene teme (npr. člane športnih društev ali like iz risanih serij). Pokémon je naziv za celo vrsto likov, ki so bili prvotno razviti za videoigro za Nintendo „Game Boy“, na podlagi licence pa jih je uporabil tudi Topps za upodobitev na zbirateljskih izdelkih. Leta 2000 je bilo povpraševanje po takih zbirateljskih predmetih Pokémon zelo veliko.

| (5) | Opredelitev upoštevnega trga lahko ostane odprta, saj se ta zadeva nanaša na namen omejevanja konkurence. |
| --- | --- |

(5)

Opredelitev upoštevnega trga lahko ostane odprta, saj se ta zadeva nanaša na namen omejevanja konkurence.

| (6) | V Odločbi je ugotovljeno, da obstajajo sporazumi in usklajena ravnanja med Topps in sedmimi od njegovih evropskih posrednikov s splošnim ciljem omejevanja vzporednega uvoza zbirateljskih predmetov Pokémon med državami članicami. Topps in njegovi posredniki so si prizadevali za ta cilj z naslednjimi instrumenti in mehanizmi:






  — | Topps je dejavno zbiral podatke, tako da je od svojih posrednikov izvedel za primere vzporedne trgovine ; |
| --- | --- | --- |

(6)

V Odločbi je ugotovljeno, da obstajajo sporazumi in usklajena ravnanja med Topps in sedmimi od njegovih evropskih posrednikov s splošnim ciljem omejevanja vzporednega uvoza zbirateljskih predmetov Pokémon med državami članicami. Topps in njegovi posredniki so si prizadevali za ta cilj z naslednjimi instrumenti in mehanizmi:

—

Topps je dejavno zbiral podatke, tako da je od svojih posrednikov izvedel za primere vzporedne trgovine ;

| — | Topps je spremljal končno destinacijo izdelkov Pokémon; |
| --- | --- |

—

Topps je spremljal končno destinacijo izdelkov Pokémon;

| — | ko je Topps od svojih posrednikov izvedel za primere vzporedne trgovine, jih je prosil za pomoč, da bi izsledil vir vzporednega uvoza; |
| --- | --- |

—

ko je Topps od svojih posrednikov izvedel za primere vzporedne trgovine, jih je prosil za pomoč, da bi izsledil vir vzporednega uvoza;

| — | Topps je prav tako vpletel svoje posrednike, saj jih je prosil za zagotovila in jih tudi dobil, da zaloge ne bodo ponovno izvožene v druge države članice; |
| --- | --- |

—

Topps je prav tako vpletel svoje posrednike, saj jih je prosil za zagotovila in jih tudi dobil, da zaloge ne bodo ponovno izvožene v druge države članice;

| — | v nekaterih primerih, ko je Topps dobil vtis, da njegovi posredniki ne sodelujejo, jim je grozil, da bo ustavil dobavo. |
| --- | --- |

—

v nekaterih primerih, ko je Topps dobil vtis, da njegovi posredniki ne sodelujejo, jim je grozil, da bo ustavil dobavo.

| (7) | Topps je priznal, da je „izvajal dejavnosti, ki so imele za posledico preprečevanje čezmejne trgovine znotraj EU“ in da „je popolno prepoved izvoza in obsežno ozemeljsko zaščito za njegove distributerje v zgoraj opisanih okoliščinah težko uskladiti s členom 81“. |
| --- | --- |

(7)

Topps je priznal, da je „izvajal dejavnosti, ki so imele za posledico preprečevanje čezmejne trgovine znotraj EU“ in da „je popolno prepoved izvoza in obsežno ozemeljsko zaščito za njegove distributerje v zgoraj opisanih okoliščinah težko uskladiti s členom 81“.

| (8) | Sporazumi in usklajena ravnanja med Topps in njegovimi distributerji ali zastopniki so po namenu omejevalni. Njihov cilj je preprečiti posrednikom, da bi izvažali, tako aktivno kot pasivno, izdelke Pokémon zunaj svojih pogodbenih ozemelj. Ker je namen sporazumov in usklajenih ravnanj v tej zadevi omejiti konkurenco, ni treba upoštevati njihovega dejanskega vpliva na konkurenco. Ne glede na to dokazi iz dokumentacije Komisije kažejo, da je bil vzporeden uvoz dejansko preprečen. |
| --- | --- |

(8)

Sporazumi in usklajena ravnanja med Topps in njegovimi distributerji ali zastopniki so po namenu omejevalni. Njihov cilj je preprečiti posrednikom, da bi izvažali, tako aktivno kot pasivno, izdelke Pokémon zunaj svojih pogodbenih ozemelj. Ker je namen sporazumov in usklajenih ravnanj v tej zadevi omejiti konkurenco, ni treba upoštevati njihovega dejanskega vpliva na konkurenco. Ne glede na to dokazi iz dokumentacije Komisije kažejo, da je bil vzporeden uvoz dejansko preprečen.

| (9) | Uredbi o skupinski izjemi št. 1983/83 (ki se je uporabljala do 31. maja 2000) in št. 2790/1999 se nista mogli uporabiti, saj je bil cilj omejitev zagotavljanje popolne ozemeljske zaščite, ki so na ta način zajemale tako aktivno kot pasivno prodajo. Prav tako sporazumi niso mogli biti upravičeni do posamične izjeme na podlagi člena 81(3) Pogodbe, saj niso privedli do nobenega izboljšanja distribucije teh izdelkov in so bili na škodo potrošnikov. |
| --- | --- |

(9)

Uredbi o skupinski izjemi št. 1983/83 (ki se je uporabljala do 31. maja 2000) in št. 2790/1999 se nista mogli uporabiti, saj je bil cilj omejitev zagotavljanje popolne ozemeljske zaščite, ki so na ta način zajemale tako aktivno kot pasivno prodajo. Prav tako sporazumi niso mogli biti upravičeni do posamične izjeme na podlagi člena 81(3) Pogodbe, saj niso privedli do nobenega izboljšanja distribucije teh izdelkov in so bili na škodo potrošnikov.

| (10) | Odločba je naslovljena na vse evropske hčerinske družbe družbe Topps, ki so sodelovale v protikonkurenčnih sporazumih in usklajenih ravnanjih, ter na končno matično družbo v ZDA, ki so skupaj solidarno odgovorne za kršitev. Matična družba v ZDA je odgovorna tudi, ker je imela možnost, da odločilno vpliva na vedenje hčerinskih družb, ki so v njeni popolni lasti. Komisija na podlagi sodne prakse Sodišča pravno domneva, da je to moč vplivanja tudi dejansko uporabila. Topps ni uspel ovreči te pravne domneve, ravno nasprotno, potrdila sta ga istočasna vpletenost vseh evropskih hčerinskih družb in dvojni položaj enega zaposlenega v Topps, ki je bil hkrati generalni direktor irske hčerinske družbe in (mednarodni) podpredsednik matične družbe v ZDA. Odločba ni naslovljena na posrednike za Topps, saj je bila njihova odgovornost pri kršitvi manj pomembna. |
| --- | --- |

(10)

Odločba je naslovljena na vse evropske hčerinske družbe družbe Topps, ki so sodelovale v protikonkurenčnih sporazumih in usklajenih ravnanjih, ter na končno matično družbo v ZDA, ki so skupaj solidarno odgovorne za kršitev. Matična družba v ZDA je odgovorna tudi, ker je imela možnost, da odločilno vpliva na vedenje hčerinskih družb, ki so v njeni popolni lasti. Komisija na podlagi sodne prakse Sodišča pravno domneva, da je to moč vplivanja tudi dejansko uporabila. Topps ni uspel ovreči te pravne domneve, ravno nasprotno, potrdila sta ga istočasna vpletenost vseh evropskih hčerinskih družb in dvojni položaj enega zaposlenega v Topps, ki je bil hkrati generalni direktor irske hčerinske družbe in (mednarodni) podpredsednik matične družbe v ZDA. Odločba ni naslovljena na posrednike za Topps, saj je bila njihova odgovornost pri kršitvi manj pomembna.

II:   GLOBA

| (11) | Pri svoji oceni teže kršitve Komisija meni, da so kršitve, katerih cilj je preprečevanje vzporednega uvoza med državami članicami, po svoji naravi zelo hude kršitve člena 81(1) Pogodbe. Cilj takšnih kršitev je umetna delitev enotnega trga in s tem te kršitve ogrožajo enega temeljnih načel Pogodbe. Kar zadeva dejanski vpliv kršitve, Komisija upošteva, da ne obstajajo dokazi, ki bi kazali, da so se omejitve vzporednega uvoza uporabljale načrtno za vse posrednike ali izdelke. Zdi se, da se nekateri sporazumi ali usklajena ravnanja niso v celoti izvajali in so imeli omejen vpliv v smislu vrednosti zadevnega blaga. Komisija nima dokazov o znatnem vplivu omejitev na trg. Glede velikosti upoštevnega trga so se sporazumi ali usklajena ravnanja, opredeljeni v tej odločbi, nanašali na sedem nacionalnih trgov, vendar so omejevalni vpliv občutili v glavnem samo v treh državah članicah uvoznicah. |
| --- | --- |

(11)

Pri svoji oceni teže kršitve Komisija meni, da so kršitve, katerih cilj je preprečevanje vzporednega uvoza med državami članicami, po svoji naravi zelo hude kršitve člena 81(1) Pogodbe. Cilj takšnih kršitev je umetna delitev enotnega trga in s tem te kršitve ogrožajo enega temeljnih načel Pogodbe. Kar zadeva dejanski vpliv kršitve, Komisija upošteva, da ne obstajajo dokazi, ki bi kazali, da so se omejitve vzporednega uvoza uporabljale načrtno za vse posrednike ali izdelke. Zdi se, da se nekateri sporazumi ali usklajena ravnanja niso v celoti izvajali in so imeli omejen vpliv v smislu vrednosti zadevnega blaga. Komisija nima dokazov o znatnem vplivu omejitev na trg. Glede velikosti upoštevnega trga so se sporazumi ali usklajena ravnanja, opredeljeni v tej odločbi, nanašali na sedem nacionalnih trgov, vendar so omejevalni vpliv občutili v glavnem samo v treh državah članicah uvoznicah.

| (12) | Zato se kršitev, ki jo je storil Topps, šteje za hudo. Ob upoštevanju tega se v Odločbi meni, da je 2 650 000 EUR primeren znesek kot osnova za izračun globe. Ker je bila kršitev kratkotrajna (od 4. februarja 2000 do 29. novembra 2000), se osnovni znesek globe ne poveča. |
| --- | --- |

(12)

Zato se kršitev, ki jo je storil Topps, šteje za hudo. Ob upoštevanju tega se v Odločbi meni, da je 2 650 000 EUR primeren znesek kot osnova za izračun globe. Ker je bila kršitev kratkotrajna (od 4. februarja 2000 do 29. novembra 2000), se osnovni znesek globe ne poveča.

| (13) | Komisija v tej zadevi ne upošteva obteževalnih okoliščin. |
| --- | --- |

(13)

Komisija v tej zadevi ne upošteva obteževalnih okoliščin.

| (14) | Kar zadeva olajševalne okoliščine, Komisija upošteva, da je Topps odpravil kršitev po prvem posredovanju Komisije. Glede na to se osnovni znesek globe zmanjša za 20 % (530 000 EUR). Komisija prav tako meni, da je Topps med postopkom učinkovito sodeloval s Komisijo. Topps je naredil več, kot je bilo zakonsko potrebno za izpolnitev obveznosti iz člena 11 Uredbe št. 17, ne izpodbija dejstev, na katerih temelji kršitev, in je znatno prispeval k ugotavljanju kršitve. Zato se osnovni znesek globe zmanjša za dodatnih 20 % (530 000 EUR). |
| --- | --- |

(14)

Kar zadeva olajševalne okoliščine, Komisija upošteva, da je Topps odpravil kršitev po prvem posredovanju Komisije. Glede na to se osnovni znesek globe zmanjša za 20 % (530 000 EUR). Komisija prav tako meni, da je Topps med postopkom učinkovito sodeloval s Komisijo. Topps je naredil več, kot je bilo zakonsko potrebno za izpolnitev obveznosti iz člena 11 Uredbe št. 17, ne izpodbija dejstev, na katerih temelji kršitev, in je znatno prispeval k ugotavljanju kršitve. Zato se osnovni znesek globe zmanjša za dodatnih 20 % (530 000 EUR).

| (15) | Glede na zgoraj navedeno je končni znesek naložene globe za Topps 1 590 000 EUR. |
| --- | --- |

(15)

Glede na zgoraj navedeno je končni znesek naložene globe za Topps 1 590 000 EUR.

(1)  UL L 1, 4.1.2003, str. 1 Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 411/2004 (UL L 68, 6.3.2004, str. 1).

---

---

| 13.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 353/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 353/7

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 26. oktobra 2004

o združljivosti koncentracije s skupnim trgom in delovanjem Sporazuma EGP

(Zadeva št. COMP/M.3436 – Continental/Phoenix)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2004) 4219)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2006/896/ES)

Komisija je 26. oktobra 2004 na podlagi Uredbe Sveta (EGS) št. 4064/89 z dne 21. decembra 1989 o nadzoru koncentracij podjetij
   (1)
  (Uredba o združitvah) in zlasti člena 8(2) Uredbe sprejela odločbo glede združitve. Različica celotne odločbe, ki ni zaupna, je na voljo v verodostojnem jeziku zadeve in v delovnih jezikih Komisije na spletni strani Generalnega direktorata za konkurenco na naslednjem naslovu: http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html.

I.   TRANSAKCIJA

| (1) | Komisija je 12. maja 2004 prejela priglasitev predlagane koncentracije, s katero podjetje Continental AG z javno ponudbo, napovedano 26. aprila 2004, v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Phoenix AG. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 12. maja 2004 prejela priglasitev predlagane koncentracije, s katero podjetje Continental AG z javno ponudbo, napovedano 26. aprila 2004, v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Phoenix AG.

1.   Stranki

| (2) | Podjetje Continental AG („Continental“) je vodilni proizvajalec gum, zavor, sistemov vzmetenja in drugih tehničnih proizvodov iz gume, večinoma za avtomobilsko uporabo. |
| --- | --- |

(2)

Podjetje Continental AG („Continental“) je vodilni proizvajalec gum, zavor, sistemov vzmetenja in drugih tehničnih proizvodov iz gume, večinoma za avtomobilsko uporabo.

| (3) | Podjetje Phoenix AG („Phoenix“) je prav tako specializirano za proizvodnjo tehničnih proizvodov iz gume (npr. sistemov vzmetenja, sistemov za dušenje vibracij, gumijastih cevi in transportnih trakov), vendar ni dejavno na področju proizvodnje gum. Obe podjetji imata sedež v Nemčiji. |
| --- | --- |

(3)

Podjetje Phoenix AG („Phoenix“) je prav tako specializirano za proizvodnjo tehničnih proizvodov iz gume (npr. sistemov vzmetenja, sistemov za dušenje vibracij, gumijastih cevi in transportnih trakov), vendar ni dejavno na področju proizvodnje gum. Obe podjetji imata sedež v Nemčiji.

2.   Transakcija

| (4) | Continental namerava pridobiti izključni nadzor nad celotnim podjetjem Phoenix v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah. Transakcija je bila 12. maja 2004 priglašena Komisiji. Continental je 28. junija z javno ponudbo pridobil 75,51-odstotni lastniški delež v podjetju Phoenix. |
| --- | --- |

(4)

Continental namerava pridobiti izključni nadzor nad celotnim podjetjem Phoenix v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah. Transakcija je bila 12. maja 2004 priglašena Komisiji. Continental je 28. junija z javno ponudbo pridobil 75,51-odstotni lastniški delež v podjetju Phoenix.

II.   UPOŠTEVNI TRGI

| (5) | Zaradi koncentracije prihaja do horizontalnega prekrivanja na številnih proizvodnih trgih na področju tehničnih proizvodov iz gume. Komisija je ugotovila možne težave glede konkurence na štirih trgih:






  — | zračne vzmeti za gospodarska vozila; |
| --- | --- | --- |

(5)

Zaradi koncentracije prihaja do horizontalnega prekrivanja na številnih proizvodnih trgih na področju tehničnih proizvodov iz gume. Komisija je ugotovila možne težave glede konkurence na štirih trgih:

—

zračne vzmeti za gospodarska vozila;

| — | zračne vzmeti za osebne avtomobile; |
| --- | --- |

—

zračne vzmeti za osebne avtomobile;

| — | zračne vzmeti za železniške vagone; |
| --- | --- |

—

zračne vzmeti za železniške vagone;

| — | težki transportni trakovi z jeklenimi vrvmi. |
| --- | --- |

—

težki transportni trakovi z jeklenimi vrvmi.

1.   Zračne vzmeti za gospodarska vozila (OEM/OES)

| (6) | Stranki sta dejavni na področju proizvodnje zračnih vzmeti za gospodarska vozila (2). Zračne vzmeti so običajno sestavljene v spodnjem delu iz gume in iz jeklene plošče. Uporabljajo se pri gospodarskih vozilih, da bi zmanjšali vibracije med pogonsko gredjo koles in podvozjem ter podvozje prilagodili različnim obremenitvam (3). Čeprav podjetje Continental predlaga, da bi opredelili trg, ki bi zajemal vse vrste sistemov vzmetenja za gospodarska vozila (spiralne jeklene vzmeti, ploščate vzmeti in zračne vzmeti), je tržna raziskava potrdila stališče Komisije, da zračne vzmeti pomenijo samostojni proizvodni trg. Raziskava je prav tako potrdila, da obstajajo razlike med zračnimi vzmetmi, ki se prodajajo proizvajalcem vozil (OES/OEM), in zračnimi vzmetmi, ki se prodajajo na neodvisnih trgih za nadomestne dele in vzdrževanje vozil (IAM). Tržna raziskava ni podprla nadaljnje razvrstitve na manjše trge (npr. za zračne vzmeti za tovornjake/avtobuse na eni strani in za prikolice/pogonske gredi koles na drugi) in v vsakem primeru ne bi spremenila konkurenčno-pravne presoje. |
| --- | --- |

(6)

Stranki sta dejavni na področju proizvodnje zračnih vzmeti za gospodarska vozila (2). Zračne vzmeti so običajno sestavljene v spodnjem delu iz gume in iz jeklene plošče. Uporabljajo se pri gospodarskih vozilih, da bi zmanjšali vibracije med pogonsko gredjo koles in podvozjem ter podvozje prilagodili različnim obremenitvam (3). Čeprav podjetje Continental predlaga, da bi opredelili trg, ki bi zajemal vse vrste sistemov vzmetenja za gospodarska vozila (spiralne jeklene vzmeti, ploščate vzmeti in zračne vzmeti), je tržna raziskava potrdila stališče Komisije, da zračne vzmeti pomenijo samostojni proizvodni trg. Raziskava je prav tako potrdila, da obstajajo razlike med zračnimi vzmetmi, ki se prodajajo proizvajalcem vozil (OES/OEM), in zračnimi vzmetmi, ki se prodajajo na neodvisnih trgih za nadomestne dele in vzdrževanje vozil (IAM). Tržna raziskava ni podprla nadaljnje razvrstitve na manjše trge (npr. za zračne vzmeti za tovornjake/avtobuse na eni strani in za prikolice/pogonske gredi koles na drugi) in v vsakem primeru ne bi spremenila konkurenčno-pravne presoje.

| (7) | Kar zadeva geografski trg Continental trdi, da je geografski trg za zračne vzmeti za gospodarska vozila globalen. Vendar je tržna raziskava pokazala, da se tržni pogoji za zračne vzmeti za gospodarska vozila v Evropi občutno razlikujejo od drugih območij. Zaradi različnih tehničnih zahtev (npr. večjih tovornjakov) in različnega okusa potrošnikov (evropske vzmeti so tehnično bolj zapletene) se vzmeti, nameščene v tovornjakih v Združenih državah ne morejo uporabljati v Evropi in obratno. Posledično ni občutnega vpliva neevropskih proizvajalcev na konkurenco na evropskem trgu. Samo eno podjetje (podjetje iz Združenih držav Firestone) trenutno uvaža zračne vzmeti v Evropo. Te zračne vzmeti so zasnovane posebej za evropski trg. Vsebujejo kovinske sestavne dele, kupljene v Evropi, odpremljene v Združene države, vgrajene v zračno vzmet in nato ponovno odpremljene v Evropo. Naslednja stroškovna pomanjkljivost nastaja zaradi tarif in stroškov prevoza. Čeprav je ta uvoz leta 2003 znašal približno 12 %, je verjetno, da se bo v bližnji prihodnosti znatno zmanjšal, ker Firestone gradi proizvodni obrat na Poljskem, v katerem bo proizvodnja lahko stekla leta 2005. Zato Komisija meni, da je upoštevni trg za zračne vzmeti za OEM/OES Evropa. |
| --- | --- |

(7)

Kar zadeva geografski trg Continental trdi, da je geografski trg za zračne vzmeti za gospodarska vozila globalen. Vendar je tržna raziskava pokazala, da se tržni pogoji za zračne vzmeti za gospodarska vozila v Evropi občutno razlikujejo od drugih območij. Zaradi različnih tehničnih zahtev (npr. večjih tovornjakov) in različnega okusa potrošnikov (evropske vzmeti so tehnično bolj zapletene) se vzmeti, nameščene v tovornjakih v Združenih državah ne morejo uporabljati v Evropi in obratno. Posledično ni občutnega vpliva neevropskih proizvajalcev na konkurenco na evropskem trgu. Samo eno podjetje (podjetje iz Združenih držav Firestone) trenutno uvaža zračne vzmeti v Evropo. Te zračne vzmeti so zasnovane posebej za evropski trg. Vsebujejo kovinske sestavne dele, kupljene v Evropi, odpremljene v Združene države, vgrajene v zračno vzmet in nato ponovno odpremljene v Evropo. Naslednja stroškovna pomanjkljivost nastaja zaradi tarif in stroškov prevoza. Čeprav je ta uvoz leta 2003 znašal približno 12 %, je verjetno, da se bo v bližnji prihodnosti znatno zmanjšal, ker Firestone gradi proizvodni obrat na Poljskem, v katerem bo proizvodnja lahko stekla leta 2005. Zato Komisija meni, da je upoštevni trg za zračne vzmeti za OEM/OES Evropa.

| (8) | Glede zračnih vzmeti, ki jih prodajajo neodvisni trgovci na trgu za nadomestne dele in vzdrževanje vozil (IAM), lahko ostane vprašanje upoštevnega geografskega trga odprto, ker je tržna analiza pokazala, da na trgu za nadomestne dele in vzdrževanje vozil ni pomislekov glede konkurence. |
| --- | --- |

(8)

Glede zračnih vzmeti, ki jih prodajajo neodvisni trgovci na trgu za nadomestne dele in vzdrževanje vozil (IAM), lahko ostane vprašanje upoštevnega geografskega trga odprto, ker je tržna analiza pokazala, da na trgu za nadomestne dele in vzdrževanje vozil ni pomislekov glede konkurence.

2.   Zračne vzmeti za osebne avtomobile

| (9) | Podjetji Continental in Phoenix/Vibracoustic proizvajata tudi zračne vzmeti za osebne avtomobile. Zračne vzmeti za osebne avtomobile (spodnji del/plošča) so del bolj zapletenega sistema zračnega vzmetenja, ki je sestavljen iz zračne vzmeti in drugih komponent (npr. sistem zračnega tlaka, kontrolne enote, itd). Dejavnosti podjetij Continental in Phoenix se prekrivajo samo na področju zračnih vzmeti. Zračne vzmeti so trenutno zelo specializiran proizvod, ki se večinoma uporablja v avtomobilih visokega kakovostnega razreda. Tržna raziskava je potrdila, da se morajo zračne vzmeti za osebne avtomobile ocenjevati ločeno od drugih vrst vzmeti (npr. jeklenih vzmeti). Vendar se ne zdi primerno, da se dodatno razlikuje med različnimi potrošniškimi segmenti na trgu za zračne vzmeti (npr. „limuzine“, „SUV vozila“ in „lahka dostavna vozila“). |
| --- | --- |

(9)

Podjetji Continental in Phoenix/Vibracoustic proizvajata tudi zračne vzmeti za osebne avtomobile. Zračne vzmeti za osebne avtomobile (spodnji del/plošča) so del bolj zapletenega sistema zračnega vzmetenja, ki je sestavljen iz zračne vzmeti in drugih komponent (npr. sistem zračnega tlaka, kontrolne enote, itd). Dejavnosti podjetij Continental in Phoenix se prekrivajo samo na področju zračnih vzmeti. Zračne vzmeti so trenutno zelo specializiran proizvod, ki se večinoma uporablja v avtomobilih visokega kakovostnega razreda. Tržna raziskava je potrdila, da se morajo zračne vzmeti za osebne avtomobile ocenjevati ločeno od drugih vrst vzmeti (npr. jeklenih vzmeti). Vendar se ne zdi primerno, da se dodatno razlikuje med različnimi potrošniškimi segmenti na trgu za zračne vzmeti (npr. „limuzine“, „SUV vozila“ in „lahka dostavna vozila“).

| (10) | Podjetje Continental trdi, da je trg globalen. Vendar je tržna raziskava je potrdila opredelitev evropskega geografskega trga. Trenutno obstaja v Evropi samo eden neevropski dobavitelj – podjetje Gates iz Združenih držav – ki deluje v Evropi. Uvoz je leta 2003 znašal samo okoli [5–10 (4)] %. Nedavno je podjetje Gates odprlo nov proizvodni obrat za zračne vzmeti v Aachnu/Nemčija, da bi evropski trg oskrbovalo iz Evrope. Dejansko se večina potrošnikov ne nagiba h kupovanju uvoženih zračnih vzmeti. Glavni vzrok tega je razvoj zračnih vzmeti za osebne avtomobile, ki zahteva tesno sodelovanje med potrošniki, ker so zračne vzmeti tehnološko občutljivi proizvod. Poleg tega razvoj celotnega sistema zračnega vzmetenja vključuje tudi druge dobavitelje komponent s sedežem v Evropi. Posledično večina proizvajalcev avtomobilov rajši kupuje od dveh evropskih proizvajalcev (Phoenix/Vibracoustic ali Conti). |
| --- | --- |

(10)

Podjetje Continental trdi, da je trg globalen. Vendar je tržna raziskava je potrdila opredelitev evropskega geografskega trga. Trenutno obstaja v Evropi samo eden neevropski dobavitelj – podjetje Gates iz Združenih držav – ki deluje v Evropi. Uvoz je leta 2003 znašal samo okoli [5–10 (4)] %. Nedavno je podjetje Gates odprlo nov proizvodni obrat za zračne vzmeti v Aachnu/Nemčija, da bi evropski trg oskrbovalo iz Evrope. Dejansko se večina potrošnikov ne nagiba h kupovanju uvoženih zračnih vzmeti. Glavni vzrok tega je razvoj zračnih vzmeti za osebne avtomobile, ki zahteva tesno sodelovanje med potrošniki, ker so zračne vzmeti tehnološko občutljivi proizvod. Poleg tega razvoj celotnega sistema zračnega vzmetenja vključuje tudi druge dobavitelje komponent s sedežem v Evropi. Posledično večina proizvajalcev avtomobilov rajši kupuje od dveh evropskih proizvajalcev (Phoenix/Vibracoustic ali Conti).

3.   Zračne vzmeti za železniške vagone

| (11) | Stranki proizvajata tudi proizvode za železniške vagone, ki zadevajo vzmetenje. Continental ponovno predlaga opredelitev proizvodnega trga za vse vrste različnih sistemov vzmetenja in sistemov za dušenje vibracij, ki se uporabljajo pri železniških vagonih (npr. jeklene vzmeti, hidravlični sistemi, zračne vzmeti, gumeno-kovinski deli). Vendar je tržna raziskava potrdila stališče Komisije, da sekundarni sistemi zračnega vzmetenja (spodnji del iz gume ter gumeno-kovinski deli) sestavljajo samostojni proizvodni trg, ločen od drugih delov primarnega ali sekundarnega vzmetenja. Glavni vzrok tega je dejstvo, da večina potrošnikov zračne vzmeti kupuje ločeno od ostalih delov za vzmetenje in da se znanje pri proizvodnji zračnih vzmeti občutno razlikuje od znanja, ki je potrebno za druge proizvode. Za razliko od gospodarskih vozil pri proizvodih za vzmetenje železniških vagonov trg za nadomestne dele in vzdrževanje vozil ne obstaja. |
| --- | --- |

(11)

Stranki proizvajata tudi proizvode za železniške vagone, ki zadevajo vzmetenje. Continental ponovno predlaga opredelitev proizvodnega trga za vse vrste različnih sistemov vzmetenja in sistemov za dušenje vibracij, ki se uporabljajo pri železniških vagonih (npr. jeklene vzmeti, hidravlični sistemi, zračne vzmeti, gumeno-kovinski deli). Vendar je tržna raziskava potrdila stališče Komisije, da sekundarni sistemi zračnega vzmetenja (spodnji del iz gume ter gumeno-kovinski deli) sestavljajo samostojni proizvodni trg, ločen od drugih delov primarnega ali sekundarnega vzmetenja. Glavni vzrok tega je dejstvo, da večina potrošnikov zračne vzmeti kupuje ločeno od ostalih delov za vzmetenje in da se znanje pri proizvodnji zračnih vzmeti občutno razlikuje od znanja, ki je potrebno za druge proizvode. Za razliko od gospodarskih vozil pri proizvodih za vzmetenje železniških vagonov trg za nadomestne dele in vzdrževanje vozil ne obstaja.

| (12) | Podjetje Continental trdi, da je trg globalen. Nasprotno je tržna raziskava podkrepila opredelitev evropskega geografskega trga, saj večina evropskih potrošnikov kupuje pri evropskih proizvajalcih. Opredelitev geografskega trga lahko ostane odprta, ker celo transakcija na trgu, ki zajema celotno Evropo, ne bi povzročila prevladujočega položaja podjetij Continental in Phoenix. |
| --- | --- |

(12)

Podjetje Continental trdi, da je trg globalen. Nasprotno je tržna raziskava podkrepila opredelitev evropskega geografskega trga, saj večina evropskih potrošnikov kupuje pri evropskih proizvajalcih. Opredelitev geografskega trga lahko ostane odprta, ker celo transakcija na trgu, ki zajema celotno Evropo, ne bi povzročila prevladujočega položaja podjetij Continental in Phoenix.

4.   Težki transportni trakovi z jeklenimi vrvmi

| (13) | Podjetji Phoenix in Continental sta prav tako specializirani za proizvodnjo transportnih trakov. Transportni trakovi iz gume, tekstila ali PVC-ja, so namenjeni prevozu blaga. Obstajajo tri glavne vrste transportnih trakov: lahki transportni trakovi, težki transportni trakovi in posebni trakovi. Težki transportni trakovi se uporabljajo za prevoz težkega blaga, kot je premog, ruda, gramoz ali pesek. Razlikujemo med dvema glavnima vrstama težkih transportnih trakov, med transportnimi trakovi z jeklenimi vrvmi in tekstilnimi transportnimi trakovi. Stranki imata še posebej močan položaj na področju transportnih trakov z jeklenimi vrvmi. Podjetje Continental trdi, da obe vrsti trakov (tekstilni trakovi in trakovi z jeklenimi vrvmi) pripadata istemu trgu za težke transportne trakove. Vendar rezultati tržne raziskave niso potrdili te razdelitve trga. |
| --- | --- |

(13)

Podjetji Phoenix in Continental sta prav tako specializirani za proizvodnjo transportnih trakov. Transportni trakovi iz gume, tekstila ali PVC-ja, so namenjeni prevozu blaga. Obstajajo tri glavne vrste transportnih trakov: lahki transportni trakovi, težki transportni trakovi in posebni trakovi. Težki transportni trakovi se uporabljajo za prevoz težkega blaga, kot je premog, ruda, gramoz ali pesek. Razlikujemo med dvema glavnima vrstama težkih transportnih trakov, med transportnimi trakovi z jeklenimi vrvmi in tekstilnimi transportnimi trakovi. Stranki imata še posebej močan položaj na področju transportnih trakov z jeklenimi vrvmi. Podjetje Continental trdi, da obe vrsti trakov (tekstilni trakovi in trakovi z jeklenimi vrvmi) pripadata istemu trgu za težke transportne trakove. Vendar rezultati tržne raziskave niso potrdili te razdelitve trga.

| (14) | Kar zadeva ponudbo vključuje proizvodnja tekstilnih trakov in trakov z jeklenimi vrvmi precej drugačne proizvodne procese, ker so trakovi z jeklenimi vrvmi narejeni iz gumenih in jeklenih vrvi, medtem ko so tekstilni trakovi stkani iz različnih plasti tehničnih vlaken. Poleg tega so konkurenti in potrošniki pojasnili, da imata obe vrsti zaradi očitno različnih lastnosti proizvodov svoja področja uporabe: tekstilni trakovi se lahko uporabljajo za manjše stvari (kratke razdalje, manjši tovori), prevoz težkih tovorov na dolge razdalje (npr. za uporabo pri dnevnih kopih) nujno zahteva transportne trakove z jeklenimi vrvmi. Razlog za to je, da so tekstilni trakovi veliko bolj prožni kot trakovi z jeklenimi vrvmi in se zato lahko uporabljajo za sorazmerno kratke razdalje. Čeprav Continental upravičeno trdi, da se lahko v nekaterih primerih uporabljata obe vrsti trakov, tržna raziskava ugotavlja, da se lahko trak z jeklenimi vrvmi samo v 5–10 odstotkih uporabe nadomesti s tekstilnimi trakovi. Skladno s tem se zdi, da težki transportni trakovi z jeklenimi vrvmi ne pripadajo istemu trgu kot težki tekstilni transportni trakovi in se morajo ocenjevati ločeno. |
| --- | --- |

(14)

Kar zadeva ponudbo vključuje proizvodnja tekstilnih trakov in trakov z jeklenimi vrvmi precej drugačne proizvodne procese, ker so trakovi z jeklenimi vrvmi narejeni iz gumenih in jeklenih vrvi, medtem ko so tekstilni trakovi stkani iz različnih plasti tehničnih vlaken. Poleg tega so konkurenti in potrošniki pojasnili, da imata obe vrsti zaradi očitno različnih lastnosti proizvodov svoja področja uporabe: tekstilni trakovi se lahko uporabljajo za manjše stvari (kratke razdalje, manjši tovori), prevoz težkih tovorov na dolge razdalje (npr. za uporabo pri dnevnih kopih) nujno zahteva transportne trakove z jeklenimi vrvmi. Razlog za to je, da so tekstilni trakovi veliko bolj prožni kot trakovi z jeklenimi vrvmi in se zato lahko uporabljajo za sorazmerno kratke razdalje. Čeprav Continental upravičeno trdi, da se lahko v nekaterih primerih uporabljata obe vrsti trakov, tržna raziskava ugotavlja, da se lahko trak z jeklenimi vrvmi samo v 5–10 odstotkih uporabe nadomesti s tekstilnimi trakovi. Skladno s tem se zdi, da težki transportni trakovi z jeklenimi vrvmi ne pripadajo istemu trgu kot težki tekstilni transportni trakovi in se morajo ocenjevati ločeno.

| (15) | Continental trdi, da je upoštevni geografski trg za težke transportne trakove globalen. Vendar rezultati tržne raziskave jasno govorijo v prid evropskega trga. To je posledica dejstva, da so transportni trakovi z jeklenimi vrvmi v veliko primerih prilagojeni za posebno uporabo. Poleg tega imajo pomembno vlogo tudi transportne in logistične težave. Zaradi tega imajo neevropski proizvajalci samo manjšo vlogo na evropskem trgu transportnih trakov z jeklenimi vrvmi. Zato je Komisija analizirala konkurenčne razmere na podlagi evropskega trga. |
| --- | --- |

(15)

Continental trdi, da je upoštevni geografski trg za težke transportne trakove globalen. Vendar rezultati tržne raziskave jasno govorijo v prid evropskega trga. To je posledica dejstva, da so transportni trakovi z jeklenimi vrvmi v veliko primerih prilagojeni za posebno uporabo. Poleg tega imajo pomembno vlogo tudi transportne in logistične težave. Zaradi tega imajo neevropski proizvajalci samo manjšo vlogo na evropskem trgu transportnih trakov z jeklenimi vrvmi. Zato je Komisija analizirala konkurenčne razmere na podlagi evropskega trga.

III.   PRESOJA

1.   Zračne vzmeti za gospodarska vozila (OEM/OES)

| (16) | Podjetji Continental in Phoenix bi imeli na tem trgu skupni tržni delež v višini [55–65] %. Glavna konkurenta sta CF Gomma z [10–15] % in Firestone z [10–15] %. |
| --- | --- |

(16)

Podjetji Continental in Phoenix bi imeli na tem trgu skupni tržni delež v višini [55–65] %. Glavna konkurenta sta CF Gomma z [10–15] % in Firestone z [10–15] %.

| (17) | Tako velik tržni delež bi že sam po sebi kazal na prevladujoč položaj (5) podjetja Continental. Na možen prevladujoč položaj kaže tudi tržna struktura. Skupni tržni delež subjektov bo štirikrat večji kot delež naslednjega konkurenta. |
| --- | --- |

(17)

Tako velik tržni delež bi že sam po sebi kazal na prevladujoč položaj (5) podjetja Continental. Na možen prevladujoč položaj kaže tudi tržna struktura. Skupni tržni delež subjektov bo štirikrat večji kot delež naslednjega konkurenta.

| (18) | Možne težave glede konkurence niso izključene samo zato, ker so vsaj do določene mere kupci združenega podjetja velika avtomobilska podjetja. Čeprav je res, da nekateri večji proizvajalci tovornjakov niso imeli veliko pomislekov glede združitve, se veliko manjših proizvajalcev pogonskih gredi koles/prikolic boji negativnega vpliva transakcije na cene. |
| --- | --- |

(18)

Možne težave glede konkurence niso izključene samo zato, ker so vsaj do določene mere kupci združenega podjetja velika avtomobilska podjetja. Čeprav je res, da nekateri večji proizvajalci tovornjakov niso imeli veliko pomislekov glede združitve, se veliko manjših proizvajalcev pogonskih gredi koles/prikolic boji negativnega vpliva transakcije na cene.

| (19) | Takšne pomisleke glede konkurence podkrepljujejo tudi dodatni dejavniki. Najprej se potrošniki v primeru povišanja cen združenega podjetja za takšne znatne količine ne bi mogli zlahka preusmeriti na drugega konkurenčnega dobavitelja. To ne samo zato, ker bi moral vsak novi dobavitelj za večino potrošnikov opraviti postopek ugotavljanja izpolnjevanja pogojev. Poleg tega imajo vsi konkurenti omejene zmogljivosti. CF Gomma in Goodyear uporabljata svojo skoraj celotno zmogljivost. Novi proizvodni obrat podjetja Firestone na Poljskem bo verjetno izkoriščen na podlagi trenutnih dobavnih pogodb. |
| --- | --- |

(19)

Takšne pomisleke glede konkurence podkrepljujejo tudi dodatni dejavniki. Najprej se potrošniki v primeru povišanja cen združenega podjetja za takšne znatne količine ne bi mogli zlahka preusmeriti na drugega konkurenčnega dobavitelja. To ne samo zato, ker bi moral vsak novi dobavitelj za večino potrošnikov opraviti postopek ugotavljanja izpolnjevanja pogojev. Poleg tega imajo vsi konkurenti omejene zmogljivosti. CF Gomma in Goodyear uporabljata svojo skoraj celotno zmogljivost. Novi proizvodni obrat podjetja Firestone na Poljskem bo verjetno izkoriščen na podlagi trenutnih dobavnih pogodb.

| (20) | Nato bi transakcija združila dve vodilni podjetji na trgu OEM/OES. Zdi se, da trenutni položaj podjetja Phoenix na trgu ne odraža njegove prave zmogljivosti. Phoenix je preko skupnega podjetja Vibracoustic, v katerem ima delež tudi podjetje Freudenberg, v skupno podjetje vključil tudi svoje OEM/OES posle s tovornjaki in avtobusi. Vendar je skupno podjetje osredotočilo svoja tržna prizadevanja na zračne vzmeti za osebne avtomobile in ima na trgu za tovornjake in avtobuse manj pomemben položaj. Phoenix je pogodbeno zavezan, da se mora vzdržati udeležbe pri zahtevkih za ponudbo, ki jih oddajo proizvajalci tovornjakov in avtobusov. Vendar je podjetju Phoenix na pogajanjih uspelo doseči opustitev člena o pogodbeni kazni in je lahko sodelovalo na dveh nedavnih natečajih. Podjetje je bilo na obeh natečajih uvrščeno za podjetje Continental. Potrošniki glede na tehnična znanja in spretnosti podjetje Phoenix ocenjujejo skoraj tako dobro kot podjetje Contitech, glede na cene pa še celo bolje. |
| --- | --- |

(20)

Nato bi transakcija združila dve vodilni podjetji na trgu OEM/OES. Zdi se, da trenutni položaj podjetja Phoenix na trgu ne odraža njegove prave zmogljivosti. Phoenix je preko skupnega podjetja Vibracoustic, v katerem ima delež tudi podjetje Freudenberg, v skupno podjetje vključil tudi svoje OEM/OES posle s tovornjaki in avtobusi. Vendar je skupno podjetje osredotočilo svoja tržna prizadevanja na zračne vzmeti za osebne avtomobile in ima na trgu za tovornjake in avtobuse manj pomemben položaj. Phoenix je pogodbeno zavezan, da se mora vzdržati udeležbe pri zahtevkih za ponudbo, ki jih oddajo proizvajalci tovornjakov in avtobusov. Vendar je podjetju Phoenix na pogajanjih uspelo doseči opustitev člena o pogodbeni kazni in je lahko sodelovalo na dveh nedavnih natečajih. Podjetje je bilo na obeh natečajih uvrščeno za podjetje Continental. Potrošniki glede na tehnična znanja in spretnosti podjetje Phoenix ocenjujejo skoraj tako dobro kot podjetje Contitech, glede na cene pa še celo bolje.

| (21) | Nenazadnje pa je v nasprotju s trditvami podjetja Continental tržna raziskava pokazala, da se patenti uporabljajo za preprečevanje, da bi se konkurenti kot drugi dobavitelji vključili v trenutne pogodbe o dobavi. Konkurenčni ponudnik je Komisiji sporočil, da zlasti Continental agresivno uporablja pravice intelektualne lastnine, da bi konkurente izključilo iz natečajev. |
| --- | --- |

(21)

Nenazadnje pa je v nasprotju s trditvami podjetja Continental tržna raziskava pokazala, da se patenti uporabljajo za preprečevanje, da bi se konkurenti kot drugi dobavitelji vključili v trenutne pogodbe o dobavi. Konkurenčni ponudnik je Komisiji sporočil, da zlasti Continental agresivno uporablja pravice intelektualne lastnine, da bi konkurente izključilo iz natečajev.

| (22) | Zaradi vseh teh razlogov Komisija verjame, da bi načrtovani prevzem podjetja Phoenix s strani podjetja Continental povzročil prevladujoči položaj združenega podjetja na trgu za zračne vzmeti za gospodarska vozila v Evropi. |
| --- | --- |

(22)

Zaradi vseh teh razlogov Komisija verjame, da bi načrtovani prevzem podjetja Phoenix s strani podjetja Continental povzročil prevladujoči položaj združenega podjetja na trgu za zračne vzmeti za gospodarska vozila v Evropi.

2.   Zračne vzmeti za osebne avtomobile

| (23) | Prevzem podjetja Phoenix/Vibracoustic s strani podjetja Continental bi združil edina evropska proizvajalca zračnih vzmeti za osebne avtomobile. Tržni delež skupnega podjetja v Evropi bi leta 2003 znašal okoli [85–95] %. Čeprav so vsi kupci modulov zračnih vzmeti velika avtomobilska podjetja in imajo običajno nekaj nakupne moči, ki jo lahko uporabijo pri svojih dobaviteljih, so celo nekateri večji kupci izrazili zaskrbljenost glede transakcije. Preiskava je pokazala, da ima veliko avtomobilskih proizvajalcev samo enega dobavitelja zračnih vzmeti. Zaradi te združitve avtomobilski proizvajalci ne bi bili več zmožni sprožiti konkurence med podjetjema Continental in Phoenix, kar bi pomenilo, da bi v Evropi aktivno deloval en sam dobavitelj. Po drugi strani ima Komisija nekaj dokazov, da bi lahko v bližnji prihodnosti na evropski trg vstopili novi neevropski akterji. |
| --- | --- |

(23)

Prevzem podjetja Phoenix/Vibracoustic s strani podjetja Continental bi združil edina evropska proizvajalca zračnih vzmeti za osebne avtomobile. Tržni delež skupnega podjetja v Evropi bi leta 2003 znašal okoli [85–95] %. Čeprav so vsi kupci modulov zračnih vzmeti velika avtomobilska podjetja in imajo običajno nekaj nakupne moči, ki jo lahko uporabijo pri svojih dobaviteljih, so celo nekateri večji kupci izrazili zaskrbljenost glede transakcije. Preiskava je pokazala, da ima veliko avtomobilskih proizvajalcev samo enega dobavitelja zračnih vzmeti. Zaradi te združitve avtomobilski proizvajalci ne bi bili več zmožni sprožiti konkurence med podjetjema Continental in Phoenix, kar bi pomenilo, da bi v Evropi aktivno deloval en sam dobavitelj. Po drugi strani ima Komisija nekaj dokazov, da bi lahko v bližnji prihodnosti na evropski trg vstopili novi neevropski akterji.

| (24) | Vprašanje, ali bi transakcija povzročila prevladujoči položaj na trgu za zračne vzmeti za osebne avtomobile, lahko ostane odprto, ker se je Continental nedavno zavezal, da bo odprodal delež podjetja Phoenix v skupnem podjetju Vibracoustic podjetju Freudenberg, in s tem opustil dejavnosti podjetja Phoenix na tem trgu. S tem, ko bo podjetje Freudenberg pridobilo delnice podjetja Phoenix v podjetju Vibracoustic, ne bo več pomislekov glede konkurence na področju zračnih vzmeti za osebne avtomobile, ker je Phoenix preko podjetja Vibracoustic dejaven samo na trgu za zračne vzmeti za osebne avtomobile. |
| --- | --- |

(24)

Vprašanje, ali bi transakcija povzročila prevladujoči položaj na trgu za zračne vzmeti za osebne avtomobile, lahko ostane odprto, ker se je Continental nedavno zavezal, da bo odprodal delež podjetja Phoenix v skupnem podjetju Vibracoustic podjetju Freudenberg, in s tem opustil dejavnosti podjetja Phoenix na tem trgu. S tem, ko bo podjetje Freudenberg pridobilo delnice podjetja Phoenix v podjetju Vibracoustic, ne bo več pomislekov glede konkurence na področju zračnih vzmeti za osebne avtomobile, ker je Phoenix preko podjetja Vibracoustic dejaven samo na trgu za zračne vzmeti za osebne avtomobile.

3.   Zračne vzmeti za železniške vagone

| (25) | Tržna raziskava je pokazala, da bi skupni tržni delež podjetij Continental in Phoenix za sekundarne sisteme zračnega vzmetenja znašal približno [55–65] %. Drugi konkurenti (npr. Paulstra, Schwab, Trelleborg ali Toyo) bi imeli samo manjše deleže v višini 5 % ali manj. |
| --- | --- |

(25)

Tržna raziskava je pokazala, da bi skupni tržni delež podjetij Continental in Phoenix za sekundarne sisteme zračnega vzmetenja znašal približno [55–65] %. Drugi konkurenti (npr. Paulstra, Schwab, Trelleborg ali Toyo) bi imeli samo manjše deleže v višini 5 % ali manj.

| (26) | Kljub tem sorazmerno visokim tržnim deležem je Komisija ugotovila, da se na trgu za zračne vzmeti za železniške vagone vzpostavitve prevladujočega položaja ne pričakuje zaradi dveh glavnih razlogov: najprej morajo vsi konkurenti (vključno s strankama) kupiti do 70 % delov sistemov zračnega vzmetenja od svojih konkurentov, ki proizvajajo spodnji del iz gume ali kovinske dele. Podjetje Continental je dokazalo, da je nedavno povečalo dobavo spodnjih delov iz gume konkurentu na področju proizvodnje sistemov zračnega vzmetenja, kar podkrepljuje dejstvo, da so v tem sektorju navzkrižne dobave običajna praksa. Drugič je na trgu dovolj potencialnih konkurentov, ki bi lahko preprečili, da bi stranki samostojno povišali cene. Japonski podjetji Toyo in Sumitomo sta preko odvisnih družb v Evropi občutno povečali svojo vlogo na evropskem trgu. Njune novoustanovljene odvisne družbe v Evropi so jima omogočile, da sta si pridobili nove posle in zelo verjetno je, da bosta v bližnji prihodnosti še povečali svoj tržni delež. Glede na dolge življenjske dobe vlakov (do 30 let) bodo imeli kupci dovolj časa za iskanje novih ustreznih dobaviteljev. |
| --- | --- |

(26)

Kljub tem sorazmerno visokim tržnim deležem je Komisija ugotovila, da se na trgu za zračne vzmeti za železniške vagone vzpostavitve prevladujočega položaja ne pričakuje zaradi dveh glavnih razlogov: najprej morajo vsi konkurenti (vključno s strankama) kupiti do 70 % delov sistemov zračnega vzmetenja od svojih konkurentov, ki proizvajajo spodnji del iz gume ali kovinske dele. Podjetje Continental je dokazalo, da je nedavno povečalo dobavo spodnjih delov iz gume konkurentu na področju proizvodnje sistemov zračnega vzmetenja, kar podkrepljuje dejstvo, da so v tem sektorju navzkrižne dobave običajna praksa. Drugič je na trgu dovolj potencialnih konkurentov, ki bi lahko preprečili, da bi stranki samostojno povišali cene. Japonski podjetji Toyo in Sumitomo sta preko odvisnih družb v Evropi občutno povečali svojo vlogo na evropskem trgu. Njune novoustanovljene odvisne družbe v Evropi so jima omogočile, da sta si pridobili nove posle in zelo verjetno je, da bosta v bližnji prihodnosti še povečali svoj tržni delež. Glede na dolge življenjske dobe vlakov (do 30 let) bodo imeli kupci dovolj časa za iskanje novih ustreznih dobaviteljev.

| (27) | Zato Komisija meni, da načrtovani prevzem ne bo povzročil oblikovanja prevladujočega položaja na trgu za zračne vzmeti za železniške vagone. |
| --- | --- |

(27)

Zato Komisija meni, da načrtovani prevzem ne bo povzročil oblikovanja prevladujočega položaja na trgu za zračne vzmeti za železniške vagone.

4.   Težki transportni trakovi z jeklenimi vrvmi

| (28) | Transakcija bi združila vodilna evropska dobavitelja. Poglobljena tržna raziskava je pokazala, da bi bil skupni tržni delež podjetij Continental in Phoenix [>70] %. Ostali konkurenti so Sempertrans in Bridgestone s tržnima deležema v višini [5–15] % oziroma [0–5] % ter več majhnih, večinoma regionalnih dobaviteljev s tržnimi deleži, manjšimi od [0–5] %. |
| --- | --- |

(28)

Transakcija bi združila vodilna evropska dobavitelja. Poglobljena tržna raziskava je pokazala, da bi bil skupni tržni delež podjetij Continental in Phoenix [>70] %. Ostali konkurenti so Sempertrans in Bridgestone s tržnima deležema v višini [5–15] % oziroma [0–5] % ter več majhnih, večinoma regionalnih dobaviteljev s tržnimi deleži, manjšimi od [0–5] %.

| (29) | Transakcija tako zmanjšuje število glavnih evropskih konkurentov s štiri na tri, pri tem pa sta ostala dva (Sempertrans in Bridgestone) v primerjavi z združenim podjetjem zelo majhna. Tržna raziskava je pokazala, da imajo glavni kupci, velika energetska podjetja kot je RWE, gotovo nekaj nakupne moči, ki jo bodo uporabila za zaščito konkurence na trgu. Vendar priznavajo, da bi po združitvi imela samo omejeno izbiro nadomestnih dobaviteljev, če bi ta sploh obstajala. Tržni položaj združenega podjetja bi bil posebej močan v segmentu trakov za rudnike rjavega premoga in v segmentu trakov, širših od 2,4 m. Rudniki rjavega premoga ustvarijo več kot 50 % celotnega povpraševanja po transportnih trakovih z jeklenimi vrvmi. Pri nekaterih širinah trakov (širših od 2,4 m) bi združeno podjetje v Evropi celo uživalo de facto monopolni položaj. |
| --- | --- |

(29)

Transakcija tako zmanjšuje število glavnih evropskih konkurentov s štiri na tri, pri tem pa sta ostala dva (Sempertrans in Bridgestone) v primerjavi z združenim podjetjem zelo majhna. Tržna raziskava je pokazala, da imajo glavni kupci, velika energetska podjetja kot je RWE, gotovo nekaj nakupne moči, ki jo bodo uporabila za zaščito konkurence na trgu. Vendar priznavajo, da bi po združitvi imela samo omejeno izbiro nadomestnih dobaviteljev, če bi ta sploh obstajala. Tržni položaj združenega podjetja bi bil posebej močan v segmentu trakov za rudnike rjavega premoga in v segmentu trakov, širših od 2,4 m. Rudniki rjavega premoga ustvarijo več kot 50 % celotnega povpraševanja po transportnih trakovih z jeklenimi vrvmi. Pri nekaterih širinah trakov (širših od 2,4 m) bi združeno podjetje v Evropi celo uživalo de facto monopolni položaj.

| (30) | Zaradi zgoraj navedenih razlogov je verjetno, da bo načrtovani prevzem podjetja Phoenix s strani podjetja Continental povzročil prevladujoč položaj na trgu za težke transportne trakove z jeklenimi vrvmi v Evropi. |
| --- | --- |

(30)

Zaradi zgoraj navedenih razlogov je verjetno, da bo načrtovani prevzem podjetja Phoenix s strani podjetja Continental povzročil prevladujoč položaj na trgu za težke transportne trakove z jeklenimi vrvmi v Evropi.

5.   Sklepna ugotovitev

| (31) | Odločba zato ugotavlja, da priglašena koncentracija vzbuja resne dvome glede združljivosti s skupnim trgom glede na trge za zračne vzmeti za gospodarska vozila (OES/OEM) in za težke transportne trakove z jeklenimi vrvmi. |
| --- | --- |

(31)

Odločba zato ugotavlja, da priglašena koncentracija vzbuja resne dvome glede združljivosti s skupnim trgom glede na trge za zračne vzmeti za gospodarska vozila (OES/OEM) in za težke transportne trakove z jeklenimi vrvmi.

IV.   PREDLOŽENE ZAVEZE STRANK

| (32) | Priglasitelj je 1. oktobra predložil zaveze, da bi se odzval na navedene pomisleke glede konkurence. Podjetje Continental se zavezuje:






  1. | da bo podjetju Freudenberg (6), partnerju iz skupnega podjetja, prodalo 50-odstotni delež podjetja Phoenix; |
| --- | --- | --- |

(32)

Priglasitelj je 1. oktobra predložil zaveze, da bi se odzval na navedene pomisleke glede konkurence. Podjetje Continental se zavezuje:

1.

da bo podjetju Freudenberg (6), partnerju iz skupnega podjetja, prodalo 50-odstotni delež podjetja Phoenix;

| 2. | da bo podjetju Freudenberg prodalo celotno proizvodnjo podjetja Phoenix za zračne vzmeti za osebne avtomobile (OES/OEM) s sedežem v kraju Nyireghyza na Madžarskem; |
| --- | --- |

2.

da bo podjetju Freudenberg prodalo celotno proizvodnjo podjetja Phoenix za zračne vzmeti za osebne avtomobile (OES/OEM) s sedežem v kraju Nyireghyza na Madžarskem;

| 3. | da bo prodalo proizvodno linijo za 3,2 m široke težke transportne trakove z jeklenimi vrvmi svojemu konkurentu, podjetju Sempertrans. |
| --- | --- |

3.

da bo prodalo proizvodno linijo za 3,2 m široke težke transportne trakove z jeklenimi vrvmi svojemu konkurentu, podjetju Sempertrans.

| (33) | Odprodaja delnic podjetja Phoenix v podjetju Vibracoustic bo omogočila podjetju Freudenberg/Vibracoustic, da bo svojo ponudbo razširilo na vrsto zračnih vzmeti za gospodarska vozila, vključno z vzmetmi za prikolice/pogonske gredi koles in za trg za nadomestne dele in vzdrževanje vozil. Freudenberg bo imel z nadzorom podjetja Vibracoustic možnost uporabiti močan raziskovalni in razvojni oddelek ter izkušeni oddelek za prodajo ter tako konkurirati na trgih za zračne vzmeti. S pridobitvijo proizvodnje zračnih vzmeti podjetja Phoenix na Madžarskem, bosta imeli podjetji Freudenberg/Vibracoustic svoj proizvodni obrat zračnih vzmeti, kar jima bo omogočilo prodajo zračnih vzmeti ne samo proizvajalcem dostavnih vozil/avtobusov, ampak tudi proizvajalcem pogonskih gredi koles/prikolic. Odprodaja zajema tudi obstoječe dobavne pogodbe, sklenjene s kupci podjetja Phoenix. |
| --- | --- |

(33)

Odprodaja delnic podjetja Phoenix v podjetju Vibracoustic bo omogočila podjetju Freudenberg/Vibracoustic, da bo svojo ponudbo razširilo na vrsto zračnih vzmeti za gospodarska vozila, vključno z vzmetmi za prikolice/pogonske gredi koles in za trg za nadomestne dele in vzdrževanje vozil. Freudenberg bo imel z nadzorom podjetja Vibracoustic možnost uporabiti močan raziskovalni in razvojni oddelek ter izkušeni oddelek za prodajo ter tako konkurirati na trgih za zračne vzmeti. S pridobitvijo proizvodnje zračnih vzmeti podjetja Phoenix na Madžarskem, bosta imeli podjetji Freudenberg/Vibracoustic svoj proizvodni obrat zračnih vzmeti, kar jima bo omogočilo prodajo zračnih vzmeti ne samo proizvajalcem dostavnih vozil/avtobusov, ampak tudi proizvajalcem pogonskih gredi koles/prikolic. Odprodaja zajema tudi obstoječe dobavne pogodbe, sklenjene s kupci podjetja Phoenix.

| (34) | Dokončna odprodaja, ki zajema vse dejavnosti podjetja Phoenix na trgu za zračne vzmeti za gospodarska vozila (OES/OEM), odpravlja prekrivanje na tem trgu. |
| --- | --- |

(34)

Dokončna odprodaja, ki zajema vse dejavnosti podjetja Phoenix na trgu za zračne vzmeti za gospodarska vozila (OES/OEM), odpravlja prekrivanje na tem trgu.

| (35) | Zaveza prodaje celotne proizvodne linije za trakove z jeklenimi vrvmi, širšimi od 2,4 m, podjetju Sempertrans je ustrezna tudi za odpravo problemov glede konkurence na trgu za težke transportne trakove z jeklenimi vrvmi. Glavni pomisleki na tem trgu zadevajo segment trakov za rudnike rjavega premoga. Pridobitelj Semperit/Sempertrans, ki ima na tem segmentu nekaj trakov in tako tudi že nekaj izkušenj in znanja, bo z odprodajo dobil dostop do proizvodne tehnologije za široke trakove, ta zmogljivost pa je ključni dejavnik za uspešno delovanje na trgu trakov z jeklenimi vrvmi. Tržna analiza je potrdila uspešnost zavez, saj so vsi glavni kupci Komisiji sporočili, da je po njihovem mnenju odprodaja proizvodne linije učinkovit ukrep za sprožanje konkurence na trgu za trakove z jeklenimi vrvmi. Zato Komisija meni, da bo odprodaja odpravila pomisleke glede konkurence na tem trgu. |
| --- | --- |

(35)

Zaveza prodaje celotne proizvodne linije za trakove z jeklenimi vrvmi, širšimi od 2,4 m, podjetju Sempertrans je ustrezna tudi za odpravo problemov glede konkurence na trgu za težke transportne trakove z jeklenimi vrvmi. Glavni pomisleki na tem trgu zadevajo segment trakov za rudnike rjavega premoga. Pridobitelj Semperit/Sempertrans, ki ima na tem segmentu nekaj trakov in tako tudi že nekaj izkušenj in znanja, bo z odprodajo dobil dostop do proizvodne tehnologije za široke trakove, ta zmogljivost pa je ključni dejavnik za uspešno delovanje na trgu trakov z jeklenimi vrvmi. Tržna analiza je potrdila uspešnost zavez, saj so vsi glavni kupci Komisiji sporočili, da je po njihovem mnenju odprodaja proizvodne linije učinkovit ukrep za sprožanje konkurence na trgu za trakove z jeklenimi vrvmi. Zato Komisija meni, da bo odprodaja odpravila pomisleke glede konkurence na tem trgu.

V.   SKLEP

| (36) | Odločba zato ugotavlja, da na podlagi predloženih zavez strank priglašena koncentracija ne bo povzročila prevladujočega položaja strank na trgih za zračne vzmeti za gospodarska vozila (OEM/OES), za osebne avtomobile, za železniške vagone in za težke transportne trakove z jeklenimi vrvmi, zaradi česar bi prišlo do znatnega oviranja učinkovite konkurence na skupnem trgu ali na precejšnjem delu skupnega trga. Zato je treba pod pogojem, da se popolnoma upošteva obveznosti iz Priloge v skladu s členom 2(2) in členom 8(2) Uredbe o združitvah ter členom 57 Sporazuma EGP, združitev razglasiti za združljivo s skupnim trgom in Sporazumom EGP. |
| --- | --- |

(36)

Odločba zato ugotavlja, da na podlagi predloženih zavez strank priglašena koncentracija ne bo povzročila prevladujočega položaja strank na trgih za zračne vzmeti za gospodarska vozila (OEM/OES), za osebne avtomobile, za železniške vagone in za težke transportne trakove z jeklenimi vrvmi, zaradi česar bi prišlo do znatnega oviranja učinkovite konkurence na skupnem trgu ali na precejšnjem delu skupnega trga. Zato je treba pod pogojem, da se popolnoma upošteva obveznosti iz Priloge v skladu s členom 2(2) in členom 8(2) Uredbe o združitvah ter členom 57 Sporazuma EGP, združitev razglasiti za združljivo s skupnim trgom in Sporazumom EGP.

(1)  UL L 395, 30.12.1989, str. 1, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1310/97 (UL L 180, 9.7.1997, str. 1).

---

(2)  Phoenix trži svoje zračne vzmeti OES/OEM za tovornjake in avtobuse preko skupnega podjetja („Vibracoustic“), katerega lastniški delež ima tudi nemški proizvajalec avtomobilskih komponent Freudenberg (glej zadevo M.1778 – Freudenberg/Phoenix/JV). Vibracoustic pa nima lastne proizvodnje zračnih vzmeti za gospodarska vozila, ampak prodaja vzmeti, ki jih proizvaja Phoenix.

(3)  S spreminjanjem zračnega tlaka v zračni vzmeti se lahko prilagaja višina podvozja.

(4)  Zaradi zagotovitve, da se ne razkrije zaupnih podatkov, je v tem povzetku izpuščeno nekaj delov prvotne odločbe, ki so navedeni v oglatih oklepajih.

(5)  Omeniti je treba. da je bila zadeva priglašena v okviru stare Uredbe 4064/89.

(6)  Treba je omeniti, da ima Freudenberg nakupno opcijo za 50-odstotni delež podjetja Phoenix v podjetju Vibracoustic, če Phoenix prevzame tretje podjetje. Brez te zaveze pa ni bilo jasno, če bi Freudenberg izkoristil to nakupno opcijo ali ne.

---

| 13.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 353/12 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 353/12

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 19. januarja 2005

v zvezi s postopkom na podlagi člena 81 Pogodbe ES in člena 53 Sporazuma EGP proti Akzo Nobel NV, Akzo Nobel Nederland BV, Akzo Nobel Chemicals BV, Akzo Nobel Functional Chemicals BV, Akzo Nobel Base Chemicals AB, Eka Chemicals AB, in Akzo Nobel AB, solidarno, Clariant AG in Clariant GmbH solidarno, Elf Aquitaine SA in Arkema SA, solidarno, in Hoechst AG

(Zadeva št. C.37.773 – MCAA)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2004) 4876)

(Besedila v angleškem, francoskem in nemškem jeziku so edina verodostojna)

(Besedilo velja za EGP)

(2006/897/ES)

Komisija je 19. januarja 2005 sprejela odločbo v zvezi s postopkom na podlagi člena 81 Pogodbe ES in člena 53 Sporazuma EGP. Komisija v skladu z določbami člena 30 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003
   (1)
  objavlja imena strank in glavno vsebino odločbe, vključno z vsemi naloženimi sankcijami, ob upoštevanju pravnega interesa podjetij do zaščite poslovnih interesov. Nezaupna različica celotnega besedila odločbe je v izvirnih jezikih primera in v delovnih jezikih Komisije na voljo na spletni strani GD COMP na naslovu: http://europa.eu.int/comm/competition

I.   POVZETEK KRŠITVE

| (1) | Odločba je naslovljena na Akzo Nobel NV, Akzo Nobel Nederland BV, Akzo Nobel Chemicals BV, Akzo Nobel Functional Chemicals BV, Akzo Nobel Base Chemicals AB, Eka Chemicals AB, in Akzo Nobel AB (v nadaljnjem besedilu „Akzo“), solidarno, Clariant AG in Clariant GmbH (v nadaljnjem besedilu „Clariant“) solidarno, Elf Aquitaine SA (v nadaljnjem besedilu „Elf Aquitaine“) in Arkema SA (v nadaljnjem besedilu „Arkema“, prej znan kot Atofina SA), solidarno, in Hoechst AG (v nadaljnjem besedilu „Hoechst“). |
| --- | --- |

(1)

Odločba je naslovljena na Akzo Nobel NV, Akzo Nobel Nederland BV, Akzo Nobel Chemicals BV, Akzo Nobel Functional Chemicals BV, Akzo Nobel Base Chemicals AB, Eka Chemicals AB, in Akzo Nobel AB (v nadaljnjem besedilu „Akzo“), solidarno, Clariant AG in Clariant GmbH (v nadaljnjem besedilu „Clariant“) solidarno, Elf Aquitaine SA (v nadaljnjem besedilu „Elf Aquitaine“) in Arkema SA (v nadaljnjem besedilu „Arkema“, prej znan kot Atofina SA), solidarno, in Hoechst AG (v nadaljnjem besedilu „Hoechst“).

| (2) | Ta povzetek se bo večinoma skliceval na podjetje Atofina SA (ali „Atofina“) in ne na podjetje Arkema, čeprav je le-to naslovnik te odločbe, saj je bilo v upravnem postopku uporabljeno ime Atofina. |
| --- | --- |

(2)

Ta povzetek se bo večinoma skliceval na podjetje Atofina SA (ali „Atofina“) in ne na podjetje Arkema, čeprav je le-to naslovnik te odločbe, saj je bilo v upravnem postopku uporabljeno ime Atofina.

| (3) | Naslovniki so sodelovali pri enotni in stalni kršitvi člena 81 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (v nadaljnjem besedilu „Pogodba ES“ ali „Pogodba“) in od 1. januarja 1994 člena 53(1) Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu „Sporazum EGP“), ki je obsegala celotno območje EGP. |
| --- | --- |

(3)

Naslovniki so sodelovali pri enotni in stalni kršitvi člena 81 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (v nadaljnjem besedilu „Pogodba ES“ ali „Pogodba“) in od 1. januarja 1994 člena 53(1) Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu „Sporazum EGP“), ki je obsegala celotno območje EGP.

| (4) | Komisija je začela preiskavo v industriji monokloroocetne kisline v EGP, potem ko je od podjetja Clariant decembra 1999 prejela prošnjo za ugodno obravnavo. Preiskava je razkrila, da je kartel obstajal najmanj od 1. januarja 1984 do 7. maja 1999. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je začela preiskavo v industriji monokloroocetne kisline v EGP, potem ko je od podjetja Clariant decembra 1999 prejela prošnjo za ugodno obravnavo. Preiskava je razkrila, da je kartel obstajal najmanj od 1. januarja 1984 do 7. maja 1999.

| (5) | Monokloroocetna kislina (ali „MCAA“) je reaktivna organska kislina, ki je vmesni produkt, uporabljen pri izdelavi detergentov, lepil, dodatkov tekstilu in sredstev za zgostitev, uporabljenih v živilih, farmacevtskih in kozmetičnih izdelkih. |
| --- | --- |

(5)

Monokloroocetna kislina (ali „MCAA“) je reaktivna organska kislina, ki je vmesni produkt, uporabljen pri izdelavi detergentov, lepil, dodatkov tekstilu in sredstev za zgostitev, uporabljenih v živilih, farmacevtskih in kozmetičnih izdelkih.

| (6) | Za geografski trg se je štelo EGP. Vrednost tega trga je bila leta 1998, ki je bilo zadnje polno leto kršitve, približno 121 milijonov EUR. Med obdobjem preiskave je bil skoraj vsak del skupnega trga in EGP pod vplivom kartela. |
| --- | --- |

(6)

Za geografski trg se je štelo EGP. Vrednost tega trga je bila leta 1998, ki je bilo zadnje polno leto kršitve, približno 121 milijonov EUR. Med obdobjem preiskave je bil skoraj vsak del skupnega trga in EGP pod vplivom kartela.

| (7) | Glede organizacije kartela so stiki med glavnimi proizvajalci MCAA obstajali že v poznih sedemdesetih in zgodnjih osemdesetih letih; na tej stopnji so bili večinoma dvostranski in povezani z izmenjavo podatkov o strankah in cenah. |
| --- | --- |

(7)

Glede organizacije kartela so stiki med glavnimi proizvajalci MCAA obstajali že v poznih sedemdesetih in zgodnjih osemdesetih letih; na tej stopnji so bili večinoma dvostranski in povezani z izmenjavo podatkov o strankah in cenah.

| (8) | Do zgodnjih in srednjih osemdesetih let se je začelo organizirati večstranska srečanja, dogovori so postali trdnejši, njihov cilj pa je bilo ohranjanje zadevnih tržnih deležev. Na tej stopnji so sodelovali Hoechst, Akzo in Atochem SA (kasneje Atofina SA, zdaj znan kot Arkema). Clariant se je pridružil šele leta 1997, po nakupu posla z MCAA podjetja Hoechst. |
| --- | --- |

(8)

Do zgodnjih in srednjih osemdesetih let se je začelo organizirati večstranska srečanja, dogovori so postali trdnejši, njihov cilj pa je bilo ohranjanje zadevnih tržnih deležev. Na tej stopnji so sodelovali Hoechst, Akzo in Atochem SA (kasneje Atofina SA, zdaj znan kot Arkema). Clariant se je pridružil šele leta 1997, po nakupu posla z MCAA podjetja Hoechst.

| (9) | V tem času so imeli udeleženci letno 2–4 večstranska srečanja, ki so jih organizirali na podlagi sistema rotacije v zadevnih državah vpletenih podjetij. Ohranjali so se dvostranski stiki, udeleženci pa so se srečevali tudi na posebnih srečanjih in družabnih dogodkih. |
| --- | --- |

(9)

V tem času so imeli udeleženci letno 2–4 večstranska srečanja, ki so jih organizirali na podlagi sistema rotacije v zadevnih državah vpletenih podjetij. Ohranjali so se dvostranski stiki, udeleženci pa so se srečevali tudi na posebnih srečanjih in družabnih dogodkih.

| (10) | Kartel je postal bolj organiziran leta 1993, cilji te organizacije pa so bili preglednejši statistični podatki, izkoreninjenje goljufanja, večji nadzor nad prodajalci in uvedba sistema nadomestila. Med udeleženci je bil uveden tudi uradni sistem izmenjave četrtletnih podatkov o prodaji in cenah. |
| --- | --- |

(10)

Kartel je postal bolj organiziran leta 1993, cilji te organizacije pa so bili preglednejši statistični podatki, izkoreninjenje goljufanja, večji nadzor nad prodajalci in uvedba sistema nadomestila. Med udeleženci je bil uveden tudi uradni sistem izmenjave četrtletnih podatkov o prodaji in cenah.

| (11) | Poleg tega je bila v poskusu, da bi upravičili izmenjane podatke o trgu, ohranjena statistična organizacija [...] (v nadaljnjem besedilu „[...]“). Organizacija [...] je zagotovila zbrane statistične podatke o trgu in udeleženci so se s predstavnikom organizacije [...] srečali dvakrat letno, ponavadi v [...], da bi obravnavali te podatke in druge zadeve industrijskega posla. |
| --- | --- |

(11)

Poleg tega je bila v poskusu, da bi upravičili izmenjane podatke o trgu, ohranjena statistična organizacija [...] (v nadaljnjem besedilu „[...]“). Organizacija [...] je zagotovila zbrane statistične podatke o trgu in udeleženci so se s predstavnikom organizacije [...] srečali dvakrat letno, ponavadi v [...], da bi obravnavali te podatke in druge zadeve industrijskega posla.

| (12) | Vendar so bila ta zakonita srečanja krinka za pravi namen zbiranja, ki je bil za stranke razpravljanje o uvedbi kartelnih sporazumov. Ta nezakonita srečanja so ponavadi potekala na predvečer srečanja z organizacijo [...] na drugem kraju. V obdobju 1994–1999 je bilo načrtovanih 13 srečanj z organizacijo [...], čeprav se zdi, da je bilo zadnje srečanje odpovedano. |
| --- | --- |

(12)

Vendar so bila ta zakonita srečanja krinka za pravi namen zbiranja, ki je bil za stranke razpravljanje o uvedbi kartelnih sporazumov. Ta nezakonita srečanja so ponavadi potekala na predvečer srečanja z organizacijo [...] na drugem kraju. V obdobju 1994–1999 je bilo načrtovanih 13 srečanj z organizacijo [...], čeprav se zdi, da je bilo zadnje srečanje odpovedano.

| (13) | Čeprav je verjetno, da se je organizacija kartela spreminjala tekom njegovega obstoja, pa so bistvene značilnosti ostale enake. Te so vključevale dodelitev obsega in strank, da bi se ohranili tržni deleži. Tržni deleži so bili dodatno zavarovani z mehanizmom nadomestil med strankami v primeru prodaje nad oziroma pod deležem. Prihajalo je do obsežne izmenjave podatkov o strankah in cenah, obstajajo pa tudi dokazi o usklajenih povišanjih cen. |
| --- | --- |

(13)

Čeprav je verjetno, da se je organizacija kartela spreminjala tekom njegovega obstoja, pa so bistvene značilnosti ostale enake. Te so vključevale dodelitev obsega in strank, da bi se ohranili tržni deleži. Tržni deleži so bili dodatno zavarovani z mehanizmom nadomestil med strankami v primeru prodaje nad oziroma pod deležem. Prihajalo je do obsežne izmenjave podatkov o strankah in cenah, obstajajo pa tudi dokazi o usklajenih povišanjih cen.

II.   GLOBE

| (14) | Kršitev je temeljila na dodelitvi kvot strank in obsega, dogovoru o usklajenih povišanjih cen, ureditvi mehanizma nadomestil, da bi zagotovili izvrševanje kvot, izmenjavi podatkov o obsegu prodaje in cenah ter sodelovanju na rednih srečanjih, tako večstranskih kot dvostranskih, kot tudi pri drugih stikih, ki naj bi zagotovili pravilno delovanje kartela. Te vrste ravnanja so po svoji naravi zelo hude kršitve člena 81 ES in člena 53(1) EGP. |
| --- | --- |

(14)

Kršitev je temeljila na dodelitvi kvot strank in obsega, dogovoru o usklajenih povišanjih cen, ureditvi mehanizma nadomestil, da bi zagotovili izvrševanje kvot, izmenjavi podatkov o obsegu prodaje in cenah ter sodelovanju na rednih srečanjih, tako večstranskih kot dvostranskih, kot tudi pri drugih stikih, ki naj bi zagotovili pravilno delovanje kartela. Te vrste ravnanja so po svoji naravi zelo hude kršitve člena 81 ES in člena 53(1) EGP.

| (15) | Kartel so izvajali proizvajalci, ki so v ustreznem obdobju pokrivali veliko večino trga Skupnosti in EGP, po 1. januarju 1994. Zato je moral vplivati na trg MCAA na trgu Skupnosti in EGP. |
| --- | --- |

(15)

Kartel so izvajali proizvajalci, ki so v ustreznem obdobju pokrivali veliko večino trga Skupnosti in EGP, po 1. januarju 1994. Zato je moral vplivati na trg MCAA na trgu Skupnosti in EGP.

| (16) | Ob upoštevanju narave obnašanja pod nadzorom je Komisija menila, da so naslovniki te odločbe storili zelo hudo kršitev člena 81 ES in člena 53(1) EGP. |
| --- | --- |

(16)

Ob upoštevanju narave obnašanja pod nadzorom je Komisija menila, da so naslovniki te odločbe storili zelo hudo kršitev člena 81 ES in člena 53(1) EGP.

| (17) | Podjetja so bila razdeljena v različne kategorije v skladu s svojo relativno pomembnostjo na trgu z namenom, da se ugotovi posebna teža in zato realni vpliv vsakega podjetja na trg. |
| --- | --- |

(17)

Podjetja so bila razdeljena v različne kategorije v skladu s svojo relativno pomembnostjo na trgu z namenom, da se ugotovi posebna teža in zato realni vpliv vsakega podjetja na trg.

| (18) | Komisija je menila, da je kot podlago za primerjavo relativne pomembnosti podjetja na zadevnem trgu primerno upoštevati promet z izdelkom na celotnem EGP. Primerjava je bila izdelana na podlagi prometa z izdelkom na celotnem EGP v zadnjem polnem letu kršitve: 1998 za vsa podjetja razen za Hoechst, za katero je bilo referenčno leto 1996, saj je podjetje izstopilo iz trga MCAA sredi leta 1997. |
| --- | --- |

(18)

Komisija je menila, da je kot podlago za primerjavo relativne pomembnosti podjetja na zadevnem trgu primerno upoštevati promet z izdelkom na celotnem EGP. Primerjava je bila izdelana na podlagi prometa z izdelkom na celotnem EGP v zadnjem polnem letu kršitve: 1998 za vsa podjetja razen za Hoechst, za katero je bilo referenčno leto 1996, saj je podjetje izstopilo iz trga MCAA sredi leta 1997.

| (19) | Akzo, Clariant in Atofina so bili glavni proizvajalci MCAA v EGP v letu 1998, njihovi približni tržni deleži so znašali 44 %, 34 % in 17 %. Tržni delež podjetja Hoechst je bil leta 1996 28 %, sredi leta 1997 pa je podjetje izstopilo iz trga MCAA. Podjetja so bila tako razdeljena v tri kategorije. Prva kategorija: Akzo; druga kategorija: Hoechst in Clariant; tretja kategorija: Atofina. |
| --- | --- |

(19)

Akzo, Clariant in Atofina so bili glavni proizvajalci MCAA v EGP v letu 1998, njihovi približni tržni deleži so znašali 44 %, 34 % in 17 %. Tržni delež podjetja Hoechst je bil leta 1996 28 %, sredi leta 1997 pa je podjetje izstopilo iz trga MCAA. Podjetja so bila tako razdeljena v tri kategorije. Prva kategorija: Akzo; druga kategorija: Hoechst in Clariant; tretja kategorija: Atofina.

| (20) | Stopnja možnih glob omogoča znotraj obsega zelo hudih kršitev tudi določitev glob na ravni, ki zagotavlja zadosten svarilni učinek, ob upoštevanju velikosti vsakega podjetja. Pri tem je Komisija opazila, da je znašal leta 2003 promet podjetja Atofina/Elf Aquitaine 84,5 milijarde EUR in podjetja Akzo 13 milijard EUR. V skladu s tem je Komisija menila, da se globo ustrezno pomnoži za podjetje Atofina/Elf Aquitaine s faktorjem 2,5 in za podjetje Akzo s faktorjem 1,5. |
| --- | --- |

(20)

Stopnja možnih glob omogoča znotraj obsega zelo hudih kršitev tudi določitev glob na ravni, ki zagotavlja zadosten svarilni učinek, ob upoštevanju velikosti vsakega podjetja. Pri tem je Komisija opazila, da je znašal leta 2003 promet podjetja Atofina/Elf Aquitaine 84,5 milijarde EUR in podjetja Akzo 13 milijard EUR. V skladu s tem je Komisija menila, da se globo ustrezno pomnoži za podjetje Atofina/Elf Aquitaine s faktorjem 2,5 in za podjetje Akzo s faktorjem 1,5.

| (21) | Akzo in Atofina sta storila dolgotrajno kršitev. V kartelu sta sodelovala od januarja 1984 do maja 1999, kar je 15 let in štiri mesece, in to je utemeljilo povišanje osnovnega zneska globe za obe podjetji za 150 %. |
| --- | --- |

(21)

Akzo in Atofina sta storila dolgotrajno kršitev. V kartelu sta sodelovala od januarja 1984 do maja 1999, kar je 15 let in štiri mesece, in to je utemeljilo povišanje osnovnega zneska globe za obe podjetji za 150 %.

| (22) | Kršitev podjetja Hoechst je prav tako trajala dolgo časa, saj je bilo vpleteno v nezakonite sporazume od januarja 1984 do konca junija 1997 oziroma v obdobju 13 let in 6 mesecev, kar je utemeljilo povišanje osnovnega zneska globe za 135 %. |
| --- | --- |

(22)

Kršitev podjetja Hoechst je prav tako trajala dolgo časa, saj je bilo vpleteno v nezakonite sporazume od januarja 1984 do konca junija 1997 oziroma v obdobju 13 let in 6 mesecev, kar je utemeljilo povišanje osnovnega zneska globe za 135 %.

| (23) | Sodelovanje podjetja Clariant je omejeno na obdobje od julija 1997, ko je prevzelo posel z MCAA od podjetja Hoechst, do maja 1999. V skladu s tem je sodelovalo v kartelu 1 leto in 10 mesecev, kar je utemeljilo povišanje osnovnega zneska globe za 15 %. |
| --- | --- |

(23)

Sodelovanje podjetja Clariant je omejeno na obdobje od julija 1997, ko je prevzelo posel z MCAA od podjetja Hoechst, do maja 1999. V skladu s tem je sodelovalo v kartelu 1 leto in 10 mesecev, kar je utemeljilo povišanje osnovnega zneska globe za 15 %.

| (24) | V času kršitve je prejšnja Komisija že izdala odločbe v zadevah o kartelih dvema naslovnikoma te odločbe. Podjetje Hoechst je bilo naslovnik odločb Komisije v zadevi PVC II (94/599/ES; 27. julij 1994) in zadevi Dyestuffs (69/243/EGS; 24. julij 1969). Prav tako je bilo naslovnik Odločbe PVC II podjetje Atofina. Te obteževalne okoliščine so utemeljile povišanje osnovnega zneska globe, naložene podjetjema Hoechst in Atofina, za 50 %. |
| --- | --- |

(24)

V času kršitve je prejšnja Komisija že izdala odločbe v zadevah o kartelih dvema naslovnikoma te odločbe. Podjetje Hoechst je bilo naslovnik odločb Komisije v zadevi PVC II (94/599/ES; 27. julij 1994) in zadevi Dyestuffs (69/243/EGS; 24. julij 1969). Prav tako je bilo naslovnik Odločbe PVC II podjetje Atofina. Te obteževalne okoliščine so utemeljile povišanje osnovnega zneska globe, naložene podjetjema Hoechst in Atofina, za 50 %.

| (25) | Podjetje Akzo je podalo prostovoljne izjave, na podlagi katerih je Komisija lahko sklepala, da so bila podjetja Eka Nobel AB, Eka Nobel Skoghall AB in Nobel Industrier AB (zdaj Eka Chemicals AB, Akzo Nobel Base Chemicals AB in Akzo Nobel AB) vsako zase neodvisno vpletena v kartel od 15. junija 1993 do takrat, ko so postala del skupine Akzo 25. februarja 1994. Na podlagi razkritja se podjetje Akzo sooča z višjo globo, kot bi se brez svojega sodelovanja. Komisiji se je zato ob upoštevanju načel poštenosti in posebnih okoliščin zadeve zdelo primerno, da zniža na nič globo za zgornja podjetja za njihove neodvisne kršitve. |
| --- | --- |

(25)

Podjetje Akzo je podalo prostovoljne izjave, na podlagi katerih je Komisija lahko sklepala, da so bila podjetja Eka Nobel AB, Eka Nobel Skoghall AB in Nobel Industrier AB (zdaj Eka Chemicals AB, Akzo Nobel Base Chemicals AB in Akzo Nobel AB) vsako zase neodvisno vpletena v kartel od 15. junija 1993 do takrat, ko so postala del skupine Akzo 25. februarja 1994. Na podlagi razkritja se podjetje Akzo sooča z višjo globo, kot bi se brez svojega sodelovanja. Komisiji se je zato ob upoštevanju načel poštenosti in posebnih okoliščin zadeve zdelo primerno, da zniža na nič globo za zgornja podjetja za njihove neodvisne kršitve.

| (26) | Trije naslovniki te odločbe (Akzo, Atofina in Clariant) so s Komisijo sodelovali na različnih stopnjah preiskave kršitve z namenom, da bi si zagotovili ugodnejšo obravnavo, določeno v Obvestilu o ugodni obravnavi iz leta 1996 (2), ki ga je sprejela Komisija. |
| --- | --- |

(26)

Trije naslovniki te odločbe (Akzo, Atofina in Clariant) so s Komisijo sodelovali na različnih stopnjah preiskave kršitve z namenom, da bi si zagotovili ugodnejšo obravnavo, določeno v Obvestilu o ugodni obravnavi iz leta 1996 (2), ki ga je sprejela Komisija.

| (27) | Obvestilo o ugodni obravnavi je bilo uporabljeno, kot sledi v odločbi: |
| --- | --- |

(27)

Obvestilo o ugodni obravnavi je bilo uporabljeno, kot sledi v odločbi:

1.   Nenalaganje globe ali zelo občutno znižanje njenega zneska („oddelek B“: znižanje od 75 % do 100 %)

| (28) | Clariant je bilo prvo podjetje, ki je predložilo odločilen dokaz o obstoju skrivnega kartela, ki je vplival na industrijo MCAA v EGP. Te podatke je podjetje Clariant predložilo v izjavi in dokazih 6. decembra 1999, Komisiji pa so omogočili izvedbo preiskave v prostorih podjetij Akzo in Atofina. Podjetje Clariant je izpolnilo tudi druge pogoje oddelka B: prenehalo je sodelovati v kartelu, tekom preiskave je polno sodelovalo in ni delovalo kot pobudnik kartela. Odločba je pri dodelitvi 100 % znižanja globe, ki bi bila drugače naložena podjetjema Clariant AG in Clariant GmbH, če ne bi sodelovala s Komisijo, upoštevala vse zgoraj naštete elemente. |
| --- | --- |

(28)

Clariant je bilo prvo podjetje, ki je predložilo odločilen dokaz o obstoju skrivnega kartela, ki je vplival na industrijo MCAA v EGP. Te podatke je podjetje Clariant predložilo v izjavi in dokazih 6. decembra 1999, Komisiji pa so omogočili izvedbo preiskave v prostorih podjetij Akzo in Atofina. Podjetje Clariant je izpolnilo tudi druge pogoje oddelka B: prenehalo je sodelovati v kartelu, tekom preiskave je polno sodelovalo in ni delovalo kot pobudnik kartela. Odločba je pri dodelitvi 100 % znižanja globe, ki bi bila drugače naložena podjetjema Clariant AG in Clariant GmbH, če ne bi sodelovala s Komisijo, upoštevala vse zgoraj naštete elemente.

2.   Občutno znižanje globe („oddelek C“: znižanje od 50 % do 75 %)

| (29) | Ne Akzo ne Atofina nista izpolnila pogojev iz oddelka C Obvestila o ugodni obravnavi. |
| --- | --- |

(29)

Ne Akzo ne Atofina nista izpolnila pogojev iz oddelka C Obvestila o ugodni obravnavi.

3.   Znatno znižanje globe („oddelek D“: znižanje od 10 % do 50 %)

| (30) | Obe podjetji, Akzo in Atofina, sta sodelovali s Komisijo. |
| --- | --- |

(30)

Obe podjetji, Akzo in Atofina, sta sodelovali s Komisijo.

| (31) | Podjetje Atofina je s Komisijo tesno sodelovalo in tako izpolnilo pogoje za znatno znižanje zneska globe, saj je bilo to drugo podjetje, ki je Komisiji zagotovilo podatke in dokaze, ki so pomembno prispevali k ugotovitvi obstoja kartela. Poleg tega podjetje Atofina ni spodbijalo dejstev, na katere se je oprlo pri ugotavljanju obstoja kartela. Podatki in dokazi, ki jih je predložilo podjetje Atofina, so bili podrobni in nanje se je Komisija v tej odločbi v veliki meri oprla. Podjetje Atofina je izpolnilo pogoje iz oddelka D in njegovo sodelovanje se odraža v 40 % znižanju globe, ki bi mu bila drugače naložena. |
| --- | --- |

(31)

Podjetje Atofina je s Komisijo tesno sodelovalo in tako izpolnilo pogoje za znatno znižanje zneska globe, saj je bilo to drugo podjetje, ki je Komisiji zagotovilo podatke in dokaze, ki so pomembno prispevali k ugotovitvi obstoja kartela. Poleg tega podjetje Atofina ni spodbijalo dejstev, na katere se je oprlo pri ugotavljanju obstoja kartela. Podatki in dokazi, ki jih je predložilo podjetje Atofina, so bili podrobni in nanje se je Komisija v tej odločbi v veliki meri oprla. Podjetje Atofina je izpolnilo pogoje iz oddelka D in njegovo sodelovanje se odraža v 40 % znižanju globe, ki bi mu bila drugače naložena.

| (32) | Podjetje Akzo je izpolnilo pogoje za znatno znižanje zneska globe, saj je bilo tretje podjetje, ki je Komisiji zagotovilo podatke in dokaze, ki so potrdili obstoj kartela MCAA. Podjetje Akzo ni spodbijalo dejstev, na katere se je oprla Komisija. Komisija je sklenila, da je podjetje Akzo izpolnilo pogoje iz oddelka D. Podatki in dokazi, ki jih je predložilo podjetje, so bili podrobni, Komisija se je nanje oprla in zato za 25 % znižala globo, ki bi jo drugače naložila. |
| --- | --- |

(32)

Podjetje Akzo je izpolnilo pogoje za znatno znižanje zneska globe, saj je bilo tretje podjetje, ki je Komisiji zagotovilo podatke in dokaze, ki so potrdili obstoj kartela MCAA. Podjetje Akzo ni spodbijalo dejstev, na katere se je oprla Komisija. Komisija je sklenila, da je podjetje Akzo izpolnilo pogoje iz oddelka D. Podatki in dokazi, ki jih je predložilo podjetje, so bili podrobni, Komisija se je nanje oprla in zato za 25 % znižala globo, ki bi jo drugače naložila.

| (33) | Naslednja podjetja so kršila člen 81 Pogodbe z dodelitvijo kvot obsega, dodelitvijo strank, dogovorom o usklajenih povišanjih cen, dogovorom o mehanizmu nadomestil, izmenjavo podatkov o obsegu prodaje in cenah ter sodelovanjem na rednih srečanjih kot tudi pri drugih stikih z namenom dogovora o zgornjih omejitvah in njihovega izvrševanja. Ravnanja naslednjih podjetij so prav tako predstavljala kršitev člena 53(1) Sporazuma EGP od 1. januarja 1994.






  (a) | Akzo Nobel Chemicals BV, Akzo Nobel Functional Chemicals BV, Akzo Nobel Nederland BV in Akzo Nobel NV, od 1. januarja 1984 do 7. maja 1999; |
| --- | --- | --- |

(33)

Naslednja podjetja so kršila člen 81 Pogodbe z dodelitvijo kvot obsega, dodelitvijo strank, dogovorom o usklajenih povišanjih cen, dogovorom o mehanizmu nadomestil, izmenjavo podatkov o obsegu prodaje in cenah ter sodelovanjem na rednih srečanjih kot tudi pri drugih stikih z namenom dogovora o zgornjih omejitvah in njihovega izvrševanja. Ravnanja naslednjih podjetij so prav tako predstavljala kršitev člena 53(1) Sporazuma EGP od 1. januarja 1994.

(a)

Akzo Nobel Chemicals BV, Akzo Nobel Functional Chemicals BV, Akzo Nobel Nederland BV in Akzo Nobel NV, od 1. januarja 1984 do 7. maja 1999;

| (b) | Akzo Nobel Base Chemicals AB, Eka Chemicals AB in Akzo Nobel AB, od 15. junija 1993 do 7. maja 1999; |
| --- | --- |

(b)

Akzo Nobel Base Chemicals AB, Eka Chemicals AB in Akzo Nobel AB, od 15. junija 1993 do 7. maja 1999;

| (c) | Hoechst AG, od 1. januarja 1984 do 31. junija 1997; |
| --- | --- |

(c)

Hoechst AG, od 1. januarja 1984 do 31. junija 1997;

| (d) | Elf Aquitaine in Arkema SA (prej znan kot Atofina SA), od 1. januarja 1984 do 7. maja 1999; |
| --- | --- |

(d)

Elf Aquitaine in Arkema SA (prej znan kot Atofina SA), od 1. januarja 1984 do 7. maja 1999;

| (e) | Clariant AG, Clariant GmbH, od 1. julija 1997 do 7. maja 1999. |
| --- | --- |

(e)

Clariant AG, Clariant GmbH, od 1. julija 1997 do 7. maja 1999.

| (34) | Za te kršitve so naložene naslednje globe:












  (a) | Akzo Nobel Chemicals BV, Akzo Nobel Nederland BV, Akzo Nobel NV, Akzo Nobel Functional Chemicals BV, Akzo Nobel Base Chemicals AB, Eka Chemicals AB in Akzo Nobel AB |
| --- | --- | --- |

(34)

Za te kršitve so naložene naslednje globe:

(a)

Akzo Nobel Chemicals BV, Akzo Nobel Nederland BV, Akzo Nobel NV, Akzo Nobel Functional Chemicals BV, Akzo Nobel Base Chemicals AB, Eka Chemicals AB in Akzo Nobel AB

84,38 milijona EUR;

| (b) | Hoechst AG |
| --- | --- |

(b)

Hoechst AG

74,03 milijona EUR;

| (c) | Elf Aquitaine SA in Arkema SA (prej znan kot Atofina SA) solidarno |
| --- | --- |

(c)

Elf Aquitaine SA in Arkema SA (prej znan kot Atofina SA) solidarno

45,00 milijona EUR;

| (d) | Arkema SA (prej znan kot Atofina SA) |
| --- | --- |

(d)

Arkema SA (prej znan kot Atofina SA)

13,50 milijona EUR;

| (e) | Clariant AG in Clariant GmbH solidarno |
| --- | --- |

(e)

Clariant AG in Clariant GmbH solidarno

0 milijona EUR.

Akzo Nobel Base Chemicals AB, Eka Chemicals AB in Akzo Nobel AB so solidarno odgovorni za plačilo globe, naložene v točki (a) prvega odstavka, do zneska 50,63 milijona EUR. Ostale družbe Akzo, naštete v tej točki, so solidarno odgovorne za celotni znesek globe.

| (35) | Podjetja iz točke 1 zgoraj takoj prenehajo s kršitvami, če tega še niso storila. Vzdržijo se ponavljanja kakršnega koli dejanja ali postopka kršenja, tako kot v tem primeru, in kakršnih koli dejanj ali postopkov, ki imajo enak ali podoben cilj ali učinek. |
| --- | --- |

(35)

Podjetja iz točke 1 zgoraj takoj prenehajo s kršitvami, če tega še niso storila. Vzdržijo se ponavljanja kakršnega koli dejanja ali postopka kršenja, tako kot v tem primeru, in kakršnih koli dejanj ali postopkov, ki imajo enak ali podoben cilj ali učinek.

(1)  UL L 1, 4.1.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 411/2004 (UL L 68, 6.3.2004, str. 1).

---

(2)  V skladu s točko 28 Obvestila o ugodni obravnavi iz leta 2002 z dne 14. februarja 2002, Obvestilo iz leta 2002 nadomešča Obvestilo iz leta 1996 v vseh primerih, ko nobeno podjetje ni obvestilo Komisije, da bi izkoristilo bolj ugodno obravnavanje, ki je določeno v tem obvestilu. Ker je v tem primeru več podjetij zaprosilo Komisijo za ugodno obravnavo pred 14. februarjem 2002, velja Obvestilo o ugodni obravnavi iz leta 1996.

---

| 13.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 353/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 353/16

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 22. junija 2005

o ukrepih, ki jih Italija izvaja v zvezi s profesionalnimi športnimi klubi – (Decreto „salva calcio“)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 1794)

(Besedilo v italijanskem jeziku je edino verodostojno)

(besedilo velja za EGP)

(2006/898/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

po pozivu zainteresiranim strankam (1), naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenim členom in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | Komisija je preko tiska izvedela, da je italijanska vlada s spremembo zakonskega odloka št. 282 z dne 24. decembra 2002 v zakon določila pravila za vodenje računovodstva profesionalnih športnih klubov. Z dopisom D/51643 z dne 12. marca 2003 je Komisija zahtevala podatke o zadevnem ukrepu. Z dopisom št. 5243 z dne 22. aprila 2003 so italijanski organi zaprosili, da se rok za predložitev podatkov podaljša na 14. maj. Ker do navedenega datuma Komisija ni prejela nobenega odgovora, je 22. maja 2003 poslala opomin z zahtevo po podatkih. Pri tem je opozorila, da v skladu s členom 88(3) Pogodbe ES ni dovoljeno izvajanje ukrepov pomoči, preden Komisija predstavi svoje pripombe o zadevi. Odgovor italijanskih organov je bil prejet 26. junija 2003. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je preko tiska izvedela, da je italijanska vlada s spremembo zakonskega odloka št. 282 z dne 24. decembra 2002 v zakon določila pravila za vodenje računovodstva profesionalnih športnih klubov. Z dopisom D/51643 z dne 12. marca 2003 je Komisija zahtevala podatke o zadevnem ukrepu. Z dopisom št. 5243 z dne 22. aprila 2003 so italijanski organi zaprosili, da se rok za predložitev podatkov podaljša na 14. maj. Ker do navedenega datuma Komisija ni prejela nobenega odgovora, je 22. maja 2003 poslala opomin z zahtevo po podatkih. Pri tem je opozorila, da v skladu s členom 88(3) Pogodbe ES ni dovoljeno izvajanje ukrepov pomoči, preden Komisija predstavi svoje pripombe o zadevi. Odgovor italijanskih organov je bil prejet 26. junija 2003.

| (2) | Z dopisom z dne 11. novembra 2003 je Komisija obvestila Italijo o sklepu, da sproži postopek iz člena 88(2) Pogodbe v zvezi z zadevnim ukrepom. |
| --- | --- |

(2)

Z dopisom z dne 11. novembra 2003 je Komisija obvestila Italijo o sklepu, da sproži postopek iz člena 88(2) Pogodbe v zvezi z zadevnim ukrepom.

| (3) | Sklep Komisije o sprožitvi postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je povabila zainteresirane stranke, da predložijo pripombe v zvezi z zadevno pomočjo. |
| --- | --- |

(3)

Sklep Komisije o sprožitvi postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je povabila zainteresirane stranke, da predložijo pripombe v zvezi z zadevno pomočjo.

| (4) | Komisija je od italijanskih organov prejela zadevne pripombe z dopisom z dne 13. februarja 2004 ter od zainteresiranih tretjih strank z dopisom z dne 19. januarja 2004 in z dopisom dne 16. februarja 2004. Z dopisom št. D/51415 z dne 25. februarja 2004 je Komisija Italiji poslala pripombe tretjih strank in s tem zagotovila možnost odziva nanje. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je od italijanskih organov prejela zadevne pripombe z dopisom z dne 13. februarja 2004 ter od zainteresiranih tretjih strank z dopisom z dne 19. januarja 2004 in z dopisom dne 16. februarja 2004. Z dopisom št. D/51415 z dne 25. februarja 2004 je Komisija Italiji poslala pripombe tretjih strank in s tem zagotovila možnost odziva nanje.

| (5) | Z dopisom št. 08/RB/04 z dne. 10. marca 2004 so se italijanski organi zavezali k spremembi zadevnih ukrepov z izključitvijo njihovih davčnih učinkov. Ob upoštevanju prizadevanja za uskladitev ukrepov s pravili Skupnosti za konkurenco in ker ukrepi niso imeli neposrednih učinkov z vidika državnih pomoči, je Komisija začasno prekinila postopek v pričakovanju dejanske spremembe zadevnih ukrepov. |
| --- | --- |

(5)

Z dopisom št. 08/RB/04 z dne. 10. marca 2004 so se italijanski organi zavezali k spremembi zadevnih ukrepov z izključitvijo njihovih davčnih učinkov. Ob upoštevanju prizadevanja za uskladitev ukrepov s pravili Skupnosti za konkurenco in ker ukrepi niso imeli neposrednih učinkov z vidika državnih pomoči, je Komisija začasno prekinila postopek v pričakovanju dejanske spremembe zadevnih ukrepov.

| (6) | Z dopisom št. 13346 z dne 11. novembra 2004 so italijanski organi poslali Komisiji besedilo sprememb k zakonu „Legge Comunitaria 2004“, ki je bilo predstavljeno v italijanskem parlamentu. Napovedane spremembe so bile dokončno uvedene s členom 28 zakona št. 62 z dne 18. aprila 2005, „Disposizioni per l'adempimento di obblighi derivanti dall'appartenenza dell'Italia alle Comunità europee. Legge comunitaria 2004“ (v nadaljevanju zakon št. 62/2005) (3). |
| --- | --- |

(6)

Z dopisom št. 13346 z dne 11. novembra 2004 so italijanski organi poslali Komisiji besedilo sprememb k zakonu „Legge Comunitaria 2004“, ki je bilo predstavljeno v italijanskem parlamentu. Napovedane spremembe so bile dokončno uvedene s členom 28 zakona št. 62 z dne 18. aprila 2005, „Disposizioni per l'adempimento di obblighi derivanti dall'appartenenza dell'Italia alle Comunità europee. Legge comunitaria 2004“ (v nadaljevanju zakon št. 62/2005) (3).

II.   OPIS UKREPA

| (7) | Ukrep, uveden s členom 3(1a) zakonskega odloka št. 282 z dne 24. decembra 2002 o določitvi nujnih ukrepov za uskladitev z zakonodajo Skupnosti in z davčno zakonodajo ter za pobiranje davkov in določitev računovodskih postopkov, spremenjenega v zakon št. 27 z dne 21. februarja 2003 (v nadaljevanju zakon št. 27/2003), velja za športne klube, opredeljene v zakonu št. 91 z dne 23. marca 1981 (v nadaljevanju zakon št. 91/1981). |
| --- | --- |

(7)

Ukrep, uveden s členom 3(1a) zakonskega odloka št. 282 z dne 24. decembra 2002 o določitvi nujnih ukrepov za uskladitev z zakonodajo Skupnosti in z davčno zakonodajo ter za pobiranje davkov in določitev računovodskih postopkov, spremenjenega v zakon št. 27 z dne 21. februarja 2003 (v nadaljevanju zakon št. 27/2003), velja za športne klube, opredeljene v zakonu št. 91 z dne 23. marca 1981 (v nadaljevanju zakon št. 91/1981).

| (8) | Zadevni ukrep, določen v členu 18a(1) zakona št. 91/1981, kakor je bil spremenjen z zakonom št. 27/2003, dovoljuje športnim klubom, da v prvi letni računovodski izkaz po začetku veljavnosti zakona „vknjižijo pod posebno postavko kapitalske izgube, ki izhajajo iz zmanjšanja vrednosti pravic do izkoriščanja športnih storitev profesionalnih športnikov, določene na podlagi ustreznega izvedenskega mnenja, podanega pod prisego“. S soglasjem revizorjev je torej ta postavka vključena v aktivo računovodskega izkaza v obliki večletnih bremen za amortizacijo. |
| --- | --- |

(8)

Zadevni ukrep, določen v členu 18a(1) zakona št. 91/1981, kakor je bil spremenjen z zakonom št. 27/2003, dovoljuje športnim klubom, da v prvi letni računovodski izkaz po začetku veljavnosti zakona „vknjižijo pod posebno postavko kapitalske izgube, ki izhajajo iz zmanjšanja vrednosti pravic do izkoriščanja športnih storitev profesionalnih športnikov, določene na podlagi ustreznega izvedenskega mnenja, podanega pod prisego“. S soglasjem revizorjev je torej ta postavka vključena v aktivo računovodskega izkaza v obliki večletnih bremen za amortizacijo.

| (9) | Člen 18a(2) zakona št. 91/1981, kakor je bil spremenjen z zakonom št. 27/2003, je nadalje določal: „Klubi, ki uporabijo možnost iz odstavka 1 morajo za računovodske in davčne namene izvesti vknjiženo amortizacijo v desetih enakovrednih letnih obrokih“. |
| --- | --- |

(9)

Člen 18a(2) zakona št. 91/1981, kakor je bil spremenjen z zakonom št. 27/2003, je nadalje določal: „Klubi, ki uporabijo možnost iz odstavka 1 morajo za računovodske in davčne namene izvesti vknjiženo amortizacijo v desetih enakovrednih letnih obrokih“.

| (10) | Da bi Komisija ugotovila, ali ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe, mora ugotoviti, ali: i) zadevni ukrep pomeni dajanje prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, pri čemer nastane gospodarska prednost; ii) je ta prednost selektivna in torej izkrivlja ali lahko izkrivi konkurenco; iii) vpliva na trgovino med državami članicami in iv) je bil dodeljen na podlagi državnih sredstev. |
| --- | --- |

(10)

Da bi Komisija ugotovila, ali ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe, mora ugotoviti, ali: i) zadevni ukrep pomeni dajanje prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, pri čemer nastane gospodarska prednost; ii) je ta prednost selektivna in torej izkrivlja ali lahko izkrivi konkurenco; iii) vpliva na trgovino med državami članicami in iv) je bil dodeljen na podlagi državnih sredstev.

| (11) | V sklepu o sprožitvi formalnega postopka preiskave iz člena 88(2) je Komisija med drugim opozorila, da:






  a) | športni klubi, ki so predmet ukrepa, izvajajo gospodarsko dejavnost in jih je torej treba šteti za podjetja v smislu člena 87(1). Ukrep bi klubom omogočil nadomestitev zabeležene pretekle izgube s prihodnjim dobičkom za daljše obdobje: možnost podaljšanja obdobja, v katerem je dovoljen odbitek izgube, bi zanje pomenila gospodarsko prednost; |
| --- | --- | --- |

(11)

V sklepu o sprožitvi formalnega postopka preiskave iz člena 88(2) je Komisija med drugim opozorila, da:

a)

športni klubi, ki so predmet ukrepa, izvajajo gospodarsko dejavnost in jih je torej treba šteti za podjetja v smislu člena 87(1). Ukrep bi klubom omogočil nadomestitev zabeležene pretekle izgube s prihodnjim dobičkom za daljše obdobje: možnost podaljšanja obdobja, v katerem je dovoljen odbitek izgube, bi zanje pomenila gospodarsko prednost;

| b) | ukrep je selektiven, saj zadeva samo športne klube, določene v zakonu št. 91 z dne 23. marca 1981, in bi zato pomenil sektorsko pomoč; |
| --- | --- |

b)

ukrep je selektiven, saj zadeva samo športne klube, določene v zakonu št. 91 z dne 23. marca 1981, in bi zato pomenil sektorsko pomoč;

| c) | profesionalni športni klubi so izvajali različne gospodarske dejavnosti. Vsaj nekateri med njimi izvajajo nekatere takšne dejavnosti na mednarodnih trgih. Ker so na teh trgih prisotni tudi drugi športni klubi in drugi gospodarski subjekti iz drugih držav članic, bi lahko zadevni ukrep vplival na trgovino znotraj Skupnosti; |
| --- | --- |

c)

profesionalni športni klubi so izvajali različne gospodarske dejavnosti. Vsaj nekateri med njimi izvajajo nekatere takšne dejavnosti na mednarodnih trgih. Ker so na teh trgih prisotni tudi drugi športni klubi in drugi gospodarski subjekti iz drugih držav članic, bi lahko zadevni ukrep vplival na trgovino znotraj Skupnosti;

| d) | ukrep bi vključeval uporabo državnih sredstev v smislu izpada davčnih prihodkov. Kakor je bilo že navedeno, bi omogočil športnim klubom, da izgubo, za katero velja pravica do odbitka, prenesejo naprej za daljši rok, kot določajo obstoječa pravila, ob zmanjšanju možnih obrokov za amortizacijo v prvih letih. S tem, da je bila športnim klubom omogočena izbira med dvema alternativnima načinoma obdavčevanja, bi država omogočila tem davkoplačevalcem, da izberejo ugodnejši način, pri čemer bi se sama odpovedala delu davčnih prihodkov. |
| --- | --- |

d)

ukrep bi vključeval uporabo državnih sredstev v smislu izpada davčnih prihodkov. Kakor je bilo že navedeno, bi omogočil športnim klubom, da izgubo, za katero velja pravica do odbitka, prenesejo naprej za daljši rok, kot določajo obstoječa pravila, ob zmanjšanju možnih obrokov za amortizacijo v prvih letih. S tem, da je bila športnim klubom omogočena izbira med dvema alternativnima načinoma obdavčevanja, bi država omogočila tem davkoplačevalcem, da izberejo ugodnejši način, pri čemer bi se sama odpovedala delu davčnih prihodkov.

| (12) | Na podlagi zgornjega povzetka analize je videti, da je ukrep vključeval vse sestavine državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(12)

Na podlagi zgornjega povzetka analize je videti, da je ukrep vključeval vse sestavine državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe.

| (13) | Poleg tega je videti, da se iz razlogov, navedenih v točkah 22–29 sklepa o sprožitvi formalnega postopka preiskave, pomoč ne more šteti za združljivo s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(13)

Poleg tega je videti, da se iz razlogov, navedenih v točkah 22–29 sklepa o sprožitvi formalnega postopka preiskave, pomoč ne more šteti za združljivo s skupnim trgom.

III.   OCENA UKREPA

| (14) | Člen 28 zakona št. 62/2005 je spremenil člen 18a(2) zakona št. 91/1981, naveden pod točko 9. Izraz „v računovodske in davčne namene“ je bil nadomeščen z izrazom „samo v računovodske namene“. |
| --- | --- |

(14)

Člen 28 zakona št. 62/2005 je spremenil člen 18a(2) zakona št. 91/1981, naveden pod točko 9. Izraz „v računovodske in davčne namene“ je bil nadomeščen z izrazom „samo v računovodske namene“.

| (15) | Ta sprememba izključuje možnost, da se v davčne namene uporabi računovodski sistem, ki ga je mogoče izbrati na podlagi zakona št. 91/1981, kakor je bil spremenjen z zakonom št. 27/2003. Športni klubi torej nimajo več možnosti, da bi podaljšali obdobje morebitnih izgub, za katero velja pravica do odbitka. |
| --- | --- |

(15)

Ta sprememba izključuje možnost, da se v davčne namene uporabi računovodski sistem, ki ga je mogoče izbrati na podlagi zakona št. 91/1981, kakor je bil spremenjen z zakonom št. 27/2003. Športni klubi torej nimajo več možnosti, da bi podaljšali obdobje morebitnih izgub, za katero velja pravica do odbitka.

| (16) | Čeprav zakon št. 91/1981, kakor je bil spremenjen z zakonom št. 27/2003, športnim klubom še vedno zagotavlja prednost v smislu ugodne računovodske obravnave, v novi obliki ne zagotavlja več davčne ugodnosti. Poleg tega bi se lahko pred tem možne davčne ugodnosti uresničile samo v prihodnosti (4), zato pa ukrep ni zagotovil davčnih ugodnosti v obdobju veljavnosti spremenjenih določb. |
| --- | --- |

(16)

Čeprav zakon št. 91/1981, kakor je bil spremenjen z zakonom št. 27/2003, športnim klubom še vedno zagotavlja prednost v smislu ugodne računovodske obravnave, v novi obliki ne zagotavlja več davčne ugodnosti. Poleg tega bi se lahko pred tem možne davčne ugodnosti uresničile samo v prihodnosti (4), zato pa ukrep ni zagotovil davčnih ugodnosti v obdobju veljavnosti spremenjenih določb.

| (17) | Ukrep ne vključuje več izpada davčnih prihodkov in torej ne pomeni uporabe državnih sredstev. V skladu s tem ni več izpolnjen eden od temeljnih pogojev za opredelitev državnih pomoči v smislu člena 87(1). Komisija zato sklepa, da na podlagi sprememb, ki jih je uvedel zakon št. 62/2005 („Legge Comunitaria 2004“), ukrep ne pomeni pomoči. |
| --- | --- |

(17)

Ukrep ne vključuje več izpada davčnih prihodkov in torej ne pomeni uporabe državnih sredstev. V skladu s tem ni več izpolnjen eden od temeljnih pogojev za opredelitev državnih pomoči v smislu člena 87(1). Komisija zato sklepa, da na podlagi sprememb, ki jih je uvedel zakon št. 62/2005 („Legge Comunitaria 2004“), ukrep ne pomeni pomoči.

| (18) | Zato ni potrebno podrobno proučiti pripombe italijanskih organov in zainteresiranih tretjih strank. |
| --- | --- |

(18)

Zato ni potrebno podrobno proučiti pripombe italijanskih organov in zainteresiranih tretjih strank.

IV.   SKLEPNE UGOTOVITVE –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Ukrep, ki ga Italija izvaja v zvezi s profesionalnimi športnimi klubi na podlagi zakona št. 27 z dne 21. februarja 2003, kakor je bil spremenjen z zakonom št. 62 z dne 18. aprila 2005, ne pomeni državne pomoči.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Italijansko republiko.

V Bruslju, 22. junij 2005.

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL C 308, 18.12.2003, str. 9.

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  Objavljeno v Uradnem listu italijanske republike (GU) št. 96, 27.4.2005 – Redni dodatek (Supplemento ordinario) št. 76.

3

(4)  Namreč po običajnem petletnem obdobju, določenem za prenos davčnih izgub.

4

---

| 13.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 353/19 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 353/19

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 17. julija 2002

o združljivosti koncentracije s skupnim trgom in delovanju Sporazuma EGP

(Zadeva št. COMP/M.3653 – Siemens/VA Tech)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 2676)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2006/899/ES)

Komisija je 13. julija 2005 na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij in zlasti člena 8(2) Uredbe sprejela odločbo glede združitve. Različica celotne odločbe, ki ni zaupna, je na voljo v verodostojnem jeziku zadeve in v delovnih jezikih Komisije na spletni strani Generalnega direktorata za konkurenco na naslednjem naslovu: http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html

I.   KRATEK POVZETEK

| (1) | Ta primer obravnava prevzem avstrijskega Technologiekonzerns VA Tech s strani Siemensa. |
| --- | --- |

(1)

Ta primer obravnava prevzem avstrijskega Technologiekonzerns VA Tech s strani Siemensa.

| (2) | Siemens je tehnološka skupina z raznolikim proizvodnim programom, ki je dejavna na naslednjih glavnih področjih poslovanja: informacije in komunikacije, avtomatizacijska in pogonska tehnika, tehnologija za proizvodnjo energije, promet, ulična razsvetljava in medicinska oprema. |
| --- | --- |

(2)

Siemens je tehnološka skupina z raznolikim proizvodnim programom, ki je dejavna na naslednjih glavnih področjih poslovanja: informacije in komunikacije, avtomatizacijska in pogonska tehnika, tehnologija za proizvodnjo energije, promet, ulična razsvetljava in medicinska oprema.

| (3) | VA Tech s sedežem v Linzu je z okoli 17 000 zaposlenimi in letnim prometom v višini 4,3 mrd EUR največja industrijska skupina v Avstriji. Njegova glavna področja poslovanja so proizvodnja, prenos in distribucija energije, metalurška tehnologija, električni inženiring in infrastrukturna tehnologija. |
| --- | --- |

(3)

VA Tech s sedežem v Linzu je z okoli 17 000 zaposlenimi in letnim prometom v višini 4,3 mrd EUR največja industrijska skupina v Avstriji. Njegova glavna področja poslovanja so proizvodnja, prenos in distribucija energije, metalurška tehnologija, električni inženiring in infrastrukturna tehnologija.

| (4) | 10. decembra 2004 je Siemens oddal javno ponudbo za prevzem VA Tech z namenom, da svoj obstoječi delež v višini 16,45 % glasovalnih pravic zviša na najmanj 50 % in eno delnico. [...] (1). Privolitev Komisije je edini še manjkajoči pogoj za začetek veljavnosti ponudbe. |
| --- | --- |

(4)

10. decembra 2004 je Siemens oddal javno ponudbo za prevzem VA Tech z namenom, da svoj obstoječi delež v višini 16,45 % glasovalnih pravic zviša na najmanj 50 % in eno delnico. [...] (1). Privolitev Komisije je edini še manjkajoči pogoj za začetek veljavnosti ponudbe.

| (5) | Predvideni prevzem, s katerim bo Siemens pridobil izključni nadzor nad VA Tech, predstavlja združitev v smislu člena 3(1)(b) Uredbe ES o združitvah. |
| --- | --- |

(5)

Predvideni prevzem, s katerim bo Siemens pridobil izključni nadzor nad VA Tech, predstavlja združitev v smislu člena 3(1)(b) Uredbe ES o združitvah.

| (6) | Zadevni podjetji na svetovni ravni dosegata skupni promet v višini več kot 5 mrd EUR (Siemens 74 mrd EUR v poslovnem letu od 1. 1. 2002 do 30. 9. 2003 in VA Tech 3,9 mrd v poslovnem letu 2003). V Skupnosti Siemens in VA Tech dosegata skupni promet v višini več kot 250 mio EUR [...] (1). Nobeno od podjetij ni doseglo več kot dve tretjini skupnega prometa v Skupnosti v eni in isti državi članici. Priglašena združitev je zato pomembna za vso Skupnost. |
| --- | --- |

(6)

Zadevni podjetji na svetovni ravni dosegata skupni promet v višini več kot 5 mrd EUR (Siemens 74 mrd EUR v poslovnem letu od 1. 1. 2002 do 30. 9. 2003 in VA Tech 3,9 mrd v poslovnem letu 2003). V Skupnosti Siemens in VA Tech dosegata skupni promet v višini več kot 250 mio EUR [...] (1). Nobeno od podjetij ni doseglo več kot dve tretjini skupnega prometa v Skupnosti v eni in isti državi članici. Priglašena združitev je zato pomembna za vso Skupnost.

| (7) | Raziskava trga, ki jo je opravila Komisija, je pokazala, da namera vodi k številnim horizontalnim in vertikalnim prekrivanjem na naslednjih področjih: proizvodnja energije (glej oddelek A.), prenos in distribucija energije (B.), tehnologija tirnega prometa (C.), frekvenčni pretvorniki (D.), metalurgija in elektroinženiring (E.), stikalne naprave za nizko napetost (F.), tehnologija zgradb (G.), infrastruktura in žičnice (H.), druge storitve informacijske tehnologije (I.). |
| --- | --- |

(7)

Raziskava trga, ki jo je opravila Komisija, je pokazala, da namera vodi k številnim horizontalnim in vertikalnim prekrivanjem na naslednjih področjih: proizvodnja energije (glej oddelek A.), prenos in distribucija energije (B.), tehnologija tirnega prometa (C.), frekvenčni pretvorniki (D.), metalurgija in elektroinženiring (E.), stikalne naprave za nizko napetost (F.), tehnologija zgradb (G.), infrastruktura in žičnice (H.), druge storitve informacijske tehnologije (I.).

| (8) | Komisija je v svoji odločbi sklenila, da ob upoštevanju obveznosti, predloženih s strani strank, na področjih (i) opreme za hidroelektrarne in (ii) mehanskega metalurškega inženiringa priglašena združitev bistveno ne ovira učinkovite konkurence na nobenem od navedenih področij na skupnem trgu ali na njegovem bistvenem delu. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je v svoji odločbi sklenila, da ob upoštevanju obveznosti, predloženih s strani strank, na področjih (i) opreme za hidroelektrarne in (ii) mehanskega metalurškega inženiringa priglašena združitev bistveno ne ovira učinkovite konkurence na nobenem od navedenih področij na skupnem trgu ali na njegovem bistvenem delu.

II.   OBŠIREN POVZETEK

A.   PROIZVODNJA ENERGIJE

A1.   OPREMA ZA HIDROELEKTRARNE

Upoštevni trgi

| (9) | Oprema za hidroelektrarne zajema veliko število ločenih komponent, kot so vodne turbine, generatorji ter različne mehanske in električne komponente („mechanical (electrical) balance of plant“). Te komponente kupci pogosto nabavljajo ločeno, zlasti v Evropi, kjer je največji del povpraševanja povezan z nadomeščanjem ali posodobitvijo obstoječih hidroelektrarn. Na strani povpraševanja različne komponente niso nadomestljive. Po vrsti združitev proizvajalcev mehanske in električne opreme za hidroelektrarne lahko Siemens/VA Tech in njuni glavni konkurenti dobavljajo celotno paleto komponent. Zaradi dejavnikov na strani ponudnikov se Komisija strinja s Siemensom, da za opremo za hidroelektrarne obstaja en sam stvarno upoštevni trg, pri čemer se izdelki tega trga medsebojno zelo razlikujejo. |
| --- | --- |

(9)

Oprema za hidroelektrarne zajema veliko število ločenih komponent, kot so vodne turbine, generatorji ter različne mehanske in električne komponente („mechanical (electrical) balance of plant“). Te komponente kupci pogosto nabavljajo ločeno, zlasti v Evropi, kjer je največji del povpraševanja povezan z nadomeščanjem ali posodobitvijo obstoječih hidroelektrarn. Na strani povpraševanja različne komponente niso nadomestljive. Po vrsti združitev proizvajalcev mehanske in električne opreme za hidroelektrarne lahko Siemens/VA Tech in njuni glavni konkurenti dobavljajo celotno paleto komponent. Zaradi dejavnikov na strani ponudnikov se Komisija strinja s Siemensom, da za opremo za hidroelektrarne obstaja en sam stvarno upoštevni trg, pri čemer se izdelki tega trga medsebojno zelo razlikujejo.

| (10) | Kar zadeva upoštevni geografski trg je v Odločbi pojasnjeno, da obstajajo v različnih svetovnih regijah različne konkurenčne skupine, toda vodilni evropski ponudniki Siemens, VA Tech, Alstom in HE Hydro so dejavni po vsem svetu. Zlasti na Kitajskem in v drugih delih Azije so dejavna številna kitajska, indijska in japonska podjetja, na katera pa evropski kupci ne gledajo kot na verodostojne ponudnike. Kupci v Evropskem gospodarskem prostoru teh ponudnikov bodisi ne poznajo bodisi jih uvrščajo precej nižje kot evropske ponudnike. Ti ponudniki v EGP doslej še niso dobili naročila in še niso predložili nobene ponudbe (Siemens je opozoril na dva uspešna projekta kitajskih ponudnikov v Albaniji v 60. in 70. letih prejšnjega stoletja). |
| --- | --- |

(10)

Kar zadeva upoštevni geografski trg je v Odločbi pojasnjeno, da obstajajo v različnih svetovnih regijah različne konkurenčne skupine, toda vodilni evropski ponudniki Siemens, VA Tech, Alstom in HE Hydro so dejavni po vsem svetu. Zlasti na Kitajskem in v drugih delih Azije so dejavna številna kitajska, indijska in japonska podjetja, na katera pa evropski kupci ne gledajo kot na verodostojne ponudnike. Kupci v Evropskem gospodarskem prostoru teh ponudnikov bodisi ne poznajo bodisi jih uvrščajo precej nižje kot evropske ponudnike. Ti ponudniki v EGP doslej še niso dobili naročila in še niso predložili nobene ponudbe (Siemens je opozoril na dva uspešna projekta kitajskih ponudnikov v Albaniji v 60. in 70. letih prejšnjega stoletja).

| (11) | [...] (1) V Odločbi je v zaključku omenjeno, da se pogoji ponudbe in povpraševanja med EGP in drugimi svetovnimi regijami zelo razlikujejo, zaradi česar je EGP mogoče označiti kot upoštevni geografski trg. |
| --- | --- |

(11)

[...] (1) V Odločbi je v zaključku omenjeno, da se pogoji ponudbe in povpraševanja med EGP in drugimi svetovnimi regijami zelo razlikujejo, zaradi česar je EGP mogoče označiti kot upoštevni geografski trg.

Presoja konkurence

| (12) | Siemens je za obdobje 2000-2004 navedel svoj skupni delež na trgu Evropskega gospodarskega prostora z VA Tech z [40-50] (1) % (Voith Siemens [20-30] (1) % (2), VA Tech [20-30] (1)). VA Tech je navedel [40-50] (1), Alstom je skupni tržni delež Siemens/VA Techa ocenil na 61 %. Ocena tržnega deleža kupcev se večinoma giblje v enakem območju, pri čemer je Andino, manjši konkurent, mnenja, da ima Siemens/VA Tech na trgu EGP delež v višini 70 %. Na podlagi podatkov o prometu, ki so jih predložili glavni konkurenti za isto petletno obdobje, so izkazani naslednji tržni deleži (vključno z navedbami Siemensa o prometu „drugih“):







  EGP 2000-2004 | mio EUR | Tržni delež v % |
| --- | --- | --- | --- |
| Siemens | 318 | [10-20] (1) % |
| VA Tech | | [30-40] (1) % |
| Skupaj | | 50 % |
| Alstom | | [20-30] (1) % |
| GE Hydro | | [0-10] (1) % |
| Ansaldo | | [<1] (1) % |
| Andritz | | [<1] (1) % |
| Drugi | 473 | [20-30] (1) % |
| Skupaj | | 100 % |
| Vir: Raziskava trga Komisije. |

(12)

Siemens je za obdobje 2000-2004 navedel svoj skupni delež na trgu Evropskega gospodarskega prostora z VA Tech z [40-50] (1) % (Voith Siemens [20-30] (1) % (2), VA Tech [20-30] (1)). VA Tech je navedel [40-50] (1), Alstom je skupni tržni delež Siemens/VA Techa ocenil na 61 %. Ocena tržnega deleža kupcev se večinoma giblje v enakem območju, pri čemer je Andino, manjši konkurent, mnenja, da ima Siemens/VA Tech na trgu EGP delež v višini 70 %. Na podlagi podatkov o prometu, ki so jih predložili glavni konkurenti za isto petletno obdobje, so izkazani naslednji tržni deleži (vključno z navedbami Siemensa o prometu „drugih“):

EGP 2000-2004

mio EUR

Tržni delež v %

Siemens

318

[10-20] (1) %

VA Tech

[30-40] (1) %

Skupaj

50 %

Alstom

[20-30] (1) %

GE Hydro

[0-10] (1) %

Ansaldo

[<1] (1) %

Andritz

[<1] (1) %

Drugi

473

[20-30] (1) %

Skupaj

100 %

Vir: Raziskava trga Komisije.

| (13) | Siemens sicer navaja, da so tržni deleži na tem trgu ponudnikov med leti zelo nihali [...] (1), vendar je zaradi vrste dejavnikov mogoče sklepati, da so v tržnih deležih vsebovane pomembne informacije o razporeditvi tržnih sil na tem trgu. Poleg tega so razpisi, ki zadevajo kupcem prilagojene in zelo različne izdelke, pogosti in imajo majhno vrednost (samo [...] (1) od [...] (1) ponudb Siemensa je bilo večje vrednosti od [...] (1) EUR). Pri večjih naročilih obstaja pri uspešnem ponudniku na začetku negotovost glede dejanske vrednosti projekta (tj. donosnosti). Z zmanjševanjem števila verodostojnih ponudnikov pa se mora vrednost najnižje ponudbe zvišati. Tako se spričo velikega skupnega tržnega deleža Siemens/VA Techa, sorazmerno majhnega obsega preostalih konkurentov in odstopa pomembnega ponudnika zveča verjetnost, da bo zaradi združitve dosežen prevladujoč položaj. |
| --- | --- |

(13)

Siemens sicer navaja, da so tržni deleži na tem trgu ponudnikov med leti zelo nihali [...] (1), vendar je zaradi vrste dejavnikov mogoče sklepati, da so v tržnih deležih vsebovane pomembne informacije o razporeditvi tržnih sil na tem trgu. Poleg tega so razpisi, ki zadevajo kupcem prilagojene in zelo različne izdelke, pogosti in imajo majhno vrednost (samo [...] (1) od [...] (1) ponudb Siemensa je bilo večje vrednosti od [...] (1) EUR). Pri večjih naročilih obstaja pri uspešnem ponudniku na začetku negotovost glede dejanske vrednosti projekta (tj. donosnosti). Z zmanjševanjem števila verodostojnih ponudnikov pa se mora vrednost najnižje ponudbe zvišati. Tako se spričo velikega skupnega tržnega deleža Siemens/VA Techa, sorazmerno majhnega obsega preostalih konkurentov in odstopa pomembnega ponudnika zveča verjetnost, da bo zaradi združitve dosežen prevladujoč položaj.

| (14) | Iz odgovorov v raziskavi trga [...] (1) se izlušči skupina štirih vodilnih konkurentov (Siemens, VA Tech, Alstom in GE Hydro). Ta podjetja kupci štejejo za verodostojne ponudnike opreme za hidroelektrarne. Vsi ostali konkurenti so razvrščeni precej nižje ali pa ne proizvajajo primerljive opreme, četudi bi prišli v upoštev za manjša naročila. Za podkrepitev tega sklepa so v Odločbi količinsko povzete ocene kupcev za različne graditelje obratov. [...] (1) |
| --- | --- |

(14)

Iz odgovorov v raziskavi trga [...] (1) se izlušči skupina štirih vodilnih konkurentov (Siemens, VA Tech, Alstom in GE Hydro). Ta podjetja kupci štejejo za verodostojne ponudnike opreme za hidroelektrarne. Vsi ostali konkurenti so razvrščeni precej nižje ali pa ne proizvajajo primerljive opreme, četudi bi prišli v upoštev za manjša naročila. Za podkrepitev tega sklepa so v Odločbi količinsko povzete ocene kupcev za različne graditelje obratov. [...] (1)

| (15) | Iz seznamov ponudnikov, ki jih je predložil Siemens [...] (1), je mogoče ugotoviti, da se v razpisih Siemens pogosteje srečuje z VA Techom (v [...] (1) % razpisov z vrednostjo več kot [...] (1) EUR) [..] (1) kot z Alstomom [..] (1) ali GE [...] (1). V [...] (1) postopkih sta bila Siemens in VA Tech edina izmed štirih velikih podjetij, ki sta oddala ponudbo. Pogostost sodelovanja na istih razpisih je mogoče delno pojasniti z dejstvom, da GE Hydro le redko oddaja ponudbe izven območja Skandinavije in Združenega kraljestva (GE Hydro je nastal s prevzemom področja vodne energije Kvaernerja s strani GE). Alstom se pogosteje udeležuje razpisov v različnih regijah Evrope, vendar je bil večkrat udeležen na Iberskem polotoku kot v drugih regijah. Poleg tega se pogosteje udeležuje večjih kot manjših projektov. |
| --- | --- |

(15)

Iz seznamov ponudnikov, ki jih je predložil Siemens [...] (1), je mogoče ugotoviti, da se v razpisih Siemens pogosteje srečuje z VA Techom (v [...] (1) % razpisov z vrednostjo več kot [...] (1) EUR) [..] (1) kot z Alstomom [..] (1) ali GE [...] (1). V [...] (1) postopkih sta bila Siemens in VA Tech edina izmed štirih velikih podjetij, ki sta oddala ponudbo. Pogostost sodelovanja na istih razpisih je mogoče delno pojasniti z dejstvom, da GE Hydro le redko oddaja ponudbe izven območja Skandinavije in Združenega kraljestva (GE Hydro je nastal s prevzemom področja vodne energije Kvaernerja s strani GE). Alstom se pogosteje udeležuje razpisov v različnih regijah Evrope, vendar je bil večkrat udeležen na Iberskem polotoku kot v drugih regijah. Poleg tega se pogosteje udeležuje večjih kot manjših projektov.

| (16) | Veliko kupcev in konkurentov je v svojih pripombah po členu 11 navedlo, da bi prevzem vodil k zvišanju cen, če bi se na že koncentriranem trgu združila dva tesna konkurenta. |
| --- | --- |

(16)

Veliko kupcev in konkurentov je v svojih pripombah po členu 11 navedlo, da bi prevzem vodil k zvišanju cen, če bi se na že koncentriranem trgu združila dva tesna konkurenta.

| (17) | Siemens se strinja z ugotovitvijo Komisije, da so Siemens, VA Tech in Alstom trenutno vodilni konkurenti na področju opreme za hidroelektrarne v EGP. Kot utemeljitev navaja pretežno dinamične argumente. |
| --- | --- |

(17)

Siemens se strinja z ugotovitvijo Komisije, da so Siemens, VA Tech in Alstom trenutno vodilni konkurenti na področju opreme za hidroelektrarne v EGP. Kot utemeljitev navaja pretežno dinamične argumente.

| (18) | Kitajski in manjši evropski ponudniki bi brez težav lahko dobavljali konkurenčno opremo, če bi Siemens/VA Tech po združitvi skušal zvišati cene. Že dolgo obstoječe sodelovanje pri dobavi je doslej novim ponudnikom preprečevalo vstop na trg, kupci pa niso mogli najti novih virov dobave. Vendar pa Siemens ne razpolaga z dokazili o načrtih ponudnikov, ki v Evropi še niso dejavni, da se bodo udeležili razpisov v EGP. Poleg kitajskih proizvajalcev je Siemens nAvedel še vrsto manjših evropskih proizvajalcev opreme za hidroelektrarne in dobaviteljev majhnih komponent, katerih izdelke je med drugim mogoče uporabljati tudi za hidroelektrarne. Vendar pa imajo ta podjetja tržni delež, ki je manjši od 1 odstotka, in dobavljajo izdelke, ki niso enakovredni izdelkom Siemensa in VA Techa. |
| --- | --- |

(18)

Kitajski in manjši evropski ponudniki bi brez težav lahko dobavljali konkurenčno opremo, če bi Siemens/VA Tech po združitvi skušal zvišati cene. Že dolgo obstoječe sodelovanje pri dobavi je doslej novim ponudnikom preprečevalo vstop na trg, kupci pa niso mogli najti novih virov dobave. Vendar pa Siemens ne razpolaga z dokazili o načrtih ponudnikov, ki v Evropi še niso dejavni, da se bodo udeležili razpisov v EGP. Poleg kitajskih proizvajalcev je Siemens nAvedel še vrsto manjših evropskih proizvajalcev opreme za hidroelektrarne in dobaviteljev majhnih komponent, katerih izdelke je med drugim mogoče uporabljati tudi za hidroelektrarne. Vendar pa imajo ta podjetja tržni delež, ki je manjši od 1 odstotka, in dobavljajo izdelke, ki niso enakovredni izdelkom Siemensa in VA Techa.

| (19) | V Odločbi je navedeno, da gre pri teh argumentih Siemensa za špekulacije, ki izhajajo iz splošne izjave, da vsak monopol dolgoročno na trg privabi novince. Zaradi visokega skupnega tržnega deleža Siemensa in VA Techa, upada števila verodostojnih ponudnikov s 4 na 3, podatkov o ponudnikih, po katerih Siemens in VA Tech dobavljata zelo podobne nadomestne dele, in velikega števila pritožb s strani kupcev je Komisija sklenila, da bi združitev zaradi nastanka prevladujočega položaja na trgu opreme za hidroelektrarne povzročila bistveno oviranje učinkovite konkurence. |
| --- | --- |

(19)

V Odločbi je navedeno, da gre pri teh argumentih Siemensa za špekulacije, ki izhajajo iz splošne izjave, da vsak monopol dolgoročno na trg privabi novince. Zaradi visokega skupnega tržnega deleža Siemensa in VA Techa, upada števila verodostojnih ponudnikov s 4 na 3, podatkov o ponudnikih, po katerih Siemens in VA Tech dobavljata zelo podobne nadomestne dele, in velikega števila pritožb s strani kupcev je Komisija sklenila, da bi združitev zaradi nastanka prevladujočega položaja na trgu opreme za hidroelektrarne povzročila bistveno oviranje učinkovite konkurence.

A2.   FOSILNA OPREMA ZA HIDROELEKTRARNE

| (20) | Pri fosilni opremi za hidroelektrarne VA Tech elektrarne s kombiniranimi plinsko-parnimi turbinami oskrbuje kot sistemski integrator, ki uporablja pretežno s strani tretjega podjetja dobavljene komponente, zlasti plinske turbine podjetja GE, skupaj s turbo generatorji iz lastne proizvodnje. Po združitvi na trgu naročil na ključ ostane več konkurentov, zlasti proizvajalci turbin Siemens, GE, Alstom in Mitsubishi, poleg njih pa še splošna podjetja, kot na primer Bechtel in proizvajalec grelcev Foster&Wheeler. Tržni delež VA Techa na trgu EGP za naročila na ključ znaša manj kot 15 % [...] (1). S prevzemom bosta odpadla prodajni kanal za turbine in dobavitelj generatorjev za njegove turbine. Zaradi strateške vloge plinskih turbin pri kombiniranih elektrarnah in vodilnega tržnega položaja GE na tem področju je v Odločbi navedeno, da bo GE lahko nadomestil VA Tech kot prodajni kanal za turbine. GE ima lastne zmogljivosti za proizvodnjo generatorjev. Glede prevzema ni izrazil nobenih pomislekov. V Odločbi zato ne bodo izraženi pomisleki glede konkurence na tem področju. |
| --- | --- |

(20)

Pri fosilni opremi za hidroelektrarne VA Tech elektrarne s kombiniranimi plinsko-parnimi turbinami oskrbuje kot sistemski integrator, ki uporablja pretežno s strani tretjega podjetja dobavljene komponente, zlasti plinske turbine podjetja GE, skupaj s turbo generatorji iz lastne proizvodnje. Po združitvi na trgu naročil na ključ ostane več konkurentov, zlasti proizvajalci turbin Siemens, GE, Alstom in Mitsubishi, poleg njih pa še splošna podjetja, kot na primer Bechtel in proizvajalec grelcev Foster&Wheeler. Tržni delež VA Techa na trgu EGP za naročila na ključ znaša manj kot 15 % [...] (1). S prevzemom bosta odpadla prodajni kanal za turbine in dobavitelj generatorjev za njegove turbine. Zaradi strateške vloge plinskih turbin pri kombiniranih elektrarnah in vodilnega tržnega položaja GE na tem področju je v Odločbi navedeno, da bo GE lahko nadomestil VA Tech kot prodajni kanal za turbine. GE ima lastne zmogljivosti za proizvodnjo generatorjev. Glede prevzema ni izrazil nobenih pomislekov. V Odločbi zato ne bodo izraženi pomisleki glede konkurence na tem področju.

B.   PRENOS IN DISTRIBUCIJA ENERGIJE (P&D)

| (21) | Tako kot oprema za proizvodnjo energije zajema trg P&D široko paleto različnih komponent, ki so kupcem (pretežno nacionalnim omrežnim operaterjem in krajevnim/lokalnim distributerjem električne energije) dobavljene na določeni stopnji združevanja. Zaradi horizontalnega prekrivanja med Siemensom in Va Tech Siemens predlaga opredelitev upoštevnih trgov na ravni skupin izdelkov, navedenih pod točkami a do e.






  a. | IZDELKI ZA VISOKE NAPETOSTI (ZA PRENOSNA OMREŽJA Z NAPETOSTJO MED 52 IN 800 KV)






  (i) | zračno izolirana stikalna naprava |
| --- | --- | --- | --- |

(21)

Tako kot oprema za proizvodnjo energije zajema trg P&D široko paleto različnih komponent, ki so kupcem (pretežno nacionalnim omrežnim operaterjem in krajevnim/lokalnim distributerjem električne energije) dobavljene na določeni stopnji združevanja. Zaradi horizontalnega prekrivanja med Siemensom in Va Tech Siemens predlaga opredelitev upoštevnih trgov na ravni skupin izdelkov, navedenih pod točkami a do e.

a.

IZDELKI ZA VISOKE NAPETOSTI (ZA PRENOSNA OMREŽJA Z NAPETOSTJO MED 52 IN 800 KV)

(i)

zračno izolirana stikalna naprava

| (ii) | plinsko izolirana stikalna naprava |
| --- | --- |

(ii)

plinsko izolirana stikalna naprava

| (iii) | močnostno stikalo |
| --- | --- |

(iii)

močnostno stikalo

| (iv) | ločilno stikalo |
| --- | --- |

(iv)

ločilno stikalo

| (v) | merilni pretvornik |
| --- | --- |

(v)

merilni pretvornik

| (vi) | dušilke |
| --- | --- |

(vi)

dušilke

| b. | TRANSFORMATORJI






  (i) | močnostni transformatorji |
| --- | --- | --- |

b.

TRANSFORMATORJI

(i)

močnostni transformatorji

| (ii) | razdelilni transformatorji |
| --- | --- |

(ii)

razdelilni transformatorji

| c. | AVTOMATIZACIJA V ENERGETIKI IN INFORMACIJSKI SISTEMI






  (i) | tehnologija napeljave omrežja |
| --- | --- | --- |

c.

AVTOMATIZACIJA V ENERGETIKI IN INFORMACIJSKI SISTEMI

(i)

tehnologija napeljave omrežja

| (ii) | varnostni releji |
| --- | --- |

(ii)

varnostni releji

| d. | PROJEKTI NA KLJUČ






  (i) | projekti HV |
| --- | --- | --- |

d.

PROJEKTI NA KLJUČ

(i)

projekti HV

| (ii) | projekti MV |
| --- | --- |

(ii)

projekti MV

| e. | STORITVE P&D






  (i) | storitve inštalacije |
| --- | --- | --- |

e.

STORITVE P&D

(i)

storitve inštalacije

| (ii) | načrtovanje omrežja |
| --- | --- |

(ii)

načrtovanje omrežja

| (22) | Raziskava trga je pokazala, da bi v nasprotju z mnenjem Siemensa na proizvodnem trgu vsaj nekatere izmed komponent, navedenih pod I, II itd., lahko tvorile ločene upoštevne geografske trge. Natančna opredelitev proizvodnega trga za to odločbo ni nujna, saj nobena od možnih opredelitev trga ne bi podala povoda za pomisleke glede konkurence. |
| --- | --- |

(22)

Raziskava trga je pokazala, da bi v nasprotju z mnenjem Siemensa na proizvodnem trgu vsaj nekatere izmed komponent, navedenih pod I, II itd., lahko tvorile ločene upoštevne geografske trge. Natančna opredelitev proizvodnega trga za to odločbo ni nujna, saj nobena od možnih opredelitev trga ne bi podala povoda za pomisleke glede konkurence.

| (23) | Glede opredelitve geografskega upoštevnega trga je v Odločbi navedeno, da gre pri P&D za trge, ki zajemajo ves EGP. Tehnični standardi za združene operaterje omrežij ne predstavljajo več ovire za dobavo izdelkov v tujino, zlasti na trgu visoke napetosti, kjer so izdelki v veliki meri prilagojeni kupcem. Veliki ponudniki se uspešno udeležujejo razpisov za opremo za P&D na celotnem Evropskem gospodarskem prostoru. |
| --- | --- |

(23)

Glede opredelitve geografskega upoštevnega trga je v Odločbi navedeno, da gre pri P&D za trge, ki zajemajo ves EGP. Tehnični standardi za združene operaterje omrežij ne predstavljajo več ovire za dobavo izdelkov v tujino, zlasti na trgu visoke napetosti, kjer so izdelki v veliki meri prilagojeni kupcem. Veliki ponudniki se uspešno udeležujejo razpisov za opremo za P&D na celotnem Evropskem gospodarskem prostoru.

| (24) | Tržni deleži, ki jih je Siemens navedel v svoji priglasitvi, in imena konkurentov na vsakem trgu so bili z raziskavo trga v veliki meri potrjeni. Izjemo tvori trg za projekte visoke napetosti na ključ, kjer nobeden izmed udeležencev na trgu Siemensovega deleža ni ocenil na visoko vrednost [50-60] (1) %. Trg projektov na ključ zajema široko paleto izdelkov in komponent, tako da bi lahko prihodke pri storitvah na ključ udeleženci na trgu v raziskavi trga dodelili drugače kot pri komponentah.









  Izdelek | Siemens | VA Tech | Skupaj | Glavni konkurenti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a. | Izdelki za visoke napetosti |

(24)

Tržni deleži, ki jih je Siemens navedel v svoji priglasitvi, in imena konkurentov na vsakem trgu so bili z raziskavo trga v veliki meri potrjeni. Izjemo tvori trg za projekte visoke napetosti na ključ, kjer nobeden izmed udeležencev na trgu Siemensovega deleža ni ocenil na visoko vrednost [50-60] (1) %. Trg projektov na ključ zajema široko paleto izdelkov in komponent, tako da bi lahko prihodke pri storitvah na ključ udeleženci na trgu v raziskavi trga dodelili drugače kot pri komponentah.

Izdelek

Siemens

VA Tech

Skupaj

Glavni konkurenti

a.

Izdelki za visoke napetosti

[10-20] (3)

[0-10] (3)

[20-30] (3)

Areva 18, ABB 15

| (i) | zračno izolirane stikalne naprave |
| --- | --- |

(i)

zračno izolirane stikalne naprave

[0-10] (3)

[0-10] (3)

[10-20] (3)

Areva 12; ABB 9, Cegelec 6, EFACEC 6

| (ii) | plinsko izolirane stikalne naprave |
| --- | --- |

(ii)

plinsko izolirane stikalne naprave

[30-40] (3)

[10-20] (3)

[40-50] (3)

ABB 33, Areva 23

| (iii) | močnostno stikalo |
| --- | --- |

(iii)

močnostno stikalo

[30-40] (3)

[0-10] (3)

[40-50] (3)

Areva 30, ABB 28

| (iv) | ločilno stikalo |
| --- | --- |

(iv)

ločilno stikalo

[30-40] (3)

[20-30] (3)

[30-40] (3)

Areva 21, HAPAM 14

| (v) | merilni pretvornik |
| --- | --- |

(v)

merilni pretvornik

10-20] (3)

[0-10] (3)

[10-20] (3)

Areva 20-25, ABB 10-15, Ritz 10-15, Arteche 10-15, Pfiffner 3-8

| (vi) | dušilke |
| --- | --- |

(vi)

dušilke

[20-30] (3)

[10-20] (3)

[40-50] (3)

Areva 22-27, ABB 17-22, Trafomec 5-10

| b. | Transformatorji |
| --- | --- |

b.

Transformatorji

[10-20] (3)

[0-10] (3)

[20-30] (3)

ABB 18-23, Areva 13-18, RWE Solutions 8-13, Schneider 4-7, Pauwels 4-7, drugi

| (i) | močnostni transformatorji |
| --- | --- |

(i)

močnostni transformatorji

[10-20] (3)

[10-20] (3)

[20-30] (3)

ABB 20-25, Areva 15-20,RWE Solutions 7-14, Pauwels 2-5, EFACEC 2-5, drugi

| (ii) | razdelilni transformatorji |
| --- | --- |

(ii)

razdelilni transformatorji

[10-20] (3)

[0-10] (3)

[10-20] (3)

ABB 12-17, Schneider 10-15, RWE Solutions 8-13, Areva 7-12, Pauwels 5-10, drugi

| c. | Avtomatizacija v energetiki in informacijski sistemi |
| --- | --- |

c.

Avtomatizacija v energetiki in informacijski sistemi

| (i) | tehnologija napeljave omrežja |
| --- | --- |

(i)

tehnologija napeljave omrežja

[10-20] (3)

[10-20] (3)

[20-30] (3)

ABB 8-12, Areva 6-10, drugi (med njimi različna podjetja za programsko opremo)

| (ii) | varnostni releji |
| --- | --- |

(ii)

varnostni releji

[20-30] (3)

[0-10] (3)

[20-30] (3)

Areva 23-27, ABB 13-17, Schneider 4-8

| d. | Projekti na ključ |
| --- | --- |

d.

Projekti na ključ

[20-30] (3)

[0-10] (3)

[30-40] (3)

ABB 18, Areva 14, Cegelec 9

| (i) | projekti HV |
| --- | --- |

(i)

projekti HV

[50-60] (3)

[10-20] (3)

[70-80] (3)

ABB 21, Areva 9

| (ii) | projekti MV |
| --- | --- |

(ii)

projekti MV

[10-20] (3)

[0-10] (3)

[10-20] (3)

ABB 17, Areva 16, Cegelec 12

| e. | Storitve P %D |
| --- | --- |

e.

Storitve P %D

Ni zadevnih trgov na ravni EGP ali na nacionalni ravni.

| (25) | Medtem ko Siemens, VA Tech, Areva in ABB dobavljajo široko paleto komponent za P&D, manjši konkurenti, kot so Cegelec, EFACEC, Ansaldo, HAPAM ali Pauwels, zasedajo le manjše proizvodne segmente. |
| --- | --- |

(25)

Medtem ko Siemens, VA Tech, Areva in ABB dobavljajo široko paleto komponent za P&D, manjši konkurenti, kot so Cegelec, EFACEC, Ansaldo, HAPAM ali Pauwels, zasedajo le manjše proizvodne segmente.

| (26) | Prevzem vodi k tržnemu deležu v višini več kot [30-40] (1) % na več možnih trgih P&D, in sicer pri plinsko izoliranih stikalnih napravah, močnostnih stikalih in pri projektih visoke napetosti na ključ. Poleg tega bi se na teh proizvodnih trgih število verodostojnih ponudnikov zmanjšalo s 4 na 3 (Siemens/VA Tech, Areva in ABB). Ti trije trgi so medsebojno vertikalno povezani, saj ima večina projektov visoke napetosti na ključ kot glavne komponente plinsko izolirane stikalne naprave. Močnostna stikala se uporabljajo kot komponente pri plinsko izoliranih plinskih napravah. Siemens, VA Tech, Areva in ABB so dejavni na teh treh vertikalnih ravneh. |
| --- | --- |

(26)

Prevzem vodi k tržnemu deležu v višini več kot [30-40] (1) % na več možnih trgih P&D, in sicer pri plinsko izoliranih stikalnih napravah, močnostnih stikalih in pri projektih visoke napetosti na ključ. Poleg tega bi se na teh proizvodnih trgih število verodostojnih ponudnikov zmanjšalo s 4 na 3 (Siemens/VA Tech, Areva in ABB). Ti trije trgi so medsebojno vertikalno povezani, saj ima večina projektov visoke napetosti na ključ kot glavne komponente plinsko izolirane stikalne naprave. Močnostna stikala se uporabljajo kot komponente pri plinsko izoliranih plinskih napravah. Siemens, VA Tech, Areva in ABB so dejavni na teh treh vertikalnih ravneh.

| (27) | Na preostalih trgih P&D je skupni tržni delež Siemensa in VA Techa manjši, poleg tega pa obstajajo še drugi konkurenti. Glede teh trgov ni pomislekov glede konkurence. |
| --- | --- |

(27)

Na preostalih trgih P&D je skupni tržni delež Siemensa in VA Techa manjši, poleg tega pa obstajajo še drugi konkurenti. Glede teh trgov ni pomislekov glede konkurence.

| (28) | Odgovori kupcev in konkurentov pri raziskavi trga Komisije so bili na splošno manj negativni kot pri opremi za hidroelektrarne. Negativne pripombe so bile bolj splošne in so se nanašale na dejstvo, da konkurent odpade z že koncentriranega trga. Komisija je zato v središče raziskave postavila možne učinke zmanjšanja števila verodostojnih ponudnikov s štiri na tri na nekaterih možnih trgih. |
| --- | --- |

(28)

Odgovori kupcev in konkurentov pri raziskavi trga Komisije so bili na splošno manj negativni kot pri opremi za hidroelektrarne. Negativne pripombe so bile bolj splošne in so se nanašale na dejstvo, da konkurent odpade z že koncentriranega trga. Komisija je zato v središče raziskave postavila možne učinke zmanjšanja števila verodostojnih ponudnikov s štiri na tri na nekaterih možnih trgih.

| (29) | Na trgu projektov HV na ključ se Siemens in VA Tech v glavnem prekrivata pri plinsko izoliranih stikalnih napravah na ključ. Tržna moč pri projektih HV na ključ je tako vezana na tržni položaj ponudnika pri plinsko izoliranih komponentah. Trg na ključ je v veliki meri projektno voden in zanj so značilni močno nihajoči tržni deleži. V petletnem obdobju med 1999 in 2003 je tržni delež Siemensa nihal med [5-10] (1) % leta 2000 in [50-60] (1) % leta 2003, tržni delež VA Techa pa med [0-5] (1) % leta 1999 in [15-20] (1) % leta 2002. Ostale projekte sta v vsakem letu tega petletnega obdobja prevzela ABB in Areva. En sam velik projekt lahko znatno vpliva na tržni delež ponudnika v določenem letu. Temu ustrezen je močan tržni položaj leta 2003, ki je znašal [50-60] (1) %. V odločbi je bilo zato sklenjeno, da je trg HV na ključ trg ponudnikov s konkurenco „za trg“ in ne „na trgu“, kjer tržni deleži ne izkazujejo sposobnosti ponudnika, da bo pridobil prihodnja naročila. |
| --- | --- |

(29)

Na trgu projektov HV na ključ se Siemens in VA Tech v glavnem prekrivata pri plinsko izoliranih stikalnih napravah na ključ. Tržna moč pri projektih HV na ključ je tako vezana na tržni položaj ponudnika pri plinsko izoliranih komponentah. Trg na ključ je v veliki meri projektno voden in zanj so značilni močno nihajoči tržni deleži. V petletnem obdobju med 1999 in 2003 je tržni delež Siemensa nihal med [5-10] (1) % leta 2000 in [50-60] (1) % leta 2003, tržni delež VA Techa pa med [0-5] (1) % leta 1999 in [15-20] (1) % leta 2002. Ostale projekte sta v vsakem letu tega petletnega obdobja prevzela ABB in Areva. En sam velik projekt lahko znatno vpliva na tržni delež ponudnika v določenem letu. Temu ustrezen je močan tržni položaj leta 2003, ki je znašal [50-60] (1) %. V odločbi je bilo zato sklenjeno, da je trg HV na ključ trg ponudnikov s konkurenco „za trg“ in ne „na trgu“, kjer tržni deleži ne izkazujejo sposobnosti ponudnika, da bo pridobil prihodnja naročila.

| (30) | Pri plinsko izoliranih napravah so v Evropskem gospodarskem prostoru dejavni isti konkurenti kot pri projektih HV na ključ, in sicer Siemens, VA Tech, ABB in Areva. Po navedbah Siemensa je njegov tržni delež skupaj z VA Techom leta 2003 znašal [40-50] (1) % (Siemens [30-40] (1) %, VA Tech [10-15] (1) %) . Skupni tržni deleži so v obdobju med 1999 in 2003 nihali med [40-50] (1) % in [60-70] (1) %. Pri posameznih tržnih deležih pa so se pokazala večja nihanja (Siemens [10-15] (1) % – [40-50] (1) % in VA Tech [10-15] (1) % – [40-50] (1) %). Kot pri trgu na ključ so tudi tu preostali tržni deleži v EGP pripadali ABB in Arevi. |
| --- | --- |

(30)

Pri plinsko izoliranih napravah so v Evropskem gospodarskem prostoru dejavni isti konkurenti kot pri projektih HV na ključ, in sicer Siemens, VA Tech, ABB in Areva. Po navedbah Siemensa je njegov tržni delež skupaj z VA Techom leta 2003 znašal [40-50] (1) % (Siemens [30-40] (1) %, VA Tech [10-15] (1) %) . Skupni tržni deleži so v obdobju med 1999 in 2003 nihali med [40-50] (1) % in [60-70] (1) %. Pri posameznih tržnih deležih pa so se pokazala večja nihanja (Siemens [10-15] (1) % – [40-50] (1) % in VA Tech [10-15] (1) % – [40-50] (1) %). Kot pri trgu na ključ so tudi tu preostali tržni deleži v EGP pripadali ABB in Arevi.

| (31) | Varnostne zahteve pri izdelkih HV omejujejo število možnih dobaviteljev evropske oskrbe z električno energijo, čeprav pri opremi, ki jo za določen razpis dobavljajo štirje vodilni na trgu, očitno obstajajo le majhne razlike med izdelki. Spričo tega (trg ponudnikov, majhne razlike med izdelki vodilnih na trgu) se lahko na trgih plinsko izoliranih naprav HV in trgih HV na ključ načeloma dosežejo konkurenčni rezultati tudi z le tremi verodostojnimi ponudniki. |
| --- | --- |

(31)

Varnostne zahteve pri izdelkih HV omejujejo število možnih dobaviteljev evropske oskrbe z električno energijo, čeprav pri opremi, ki jo za določen razpis dobavljajo štirje vodilni na trgu, očitno obstajajo le majhne razlike med izdelki. Spričo tega (trg ponudnikov, majhne razlike med izdelki vodilnih na trgu) se lahko na trgih plinsko izoliranih naprav HV in trgih HV na ključ načeloma dosežejo konkurenčni rezultati tudi z le tremi verodostojnimi ponudniki.

| (32) | V raziskavi trga so bili preverjeni seznami ponudnikov za projekte HV na ključ, plinsko izolirane stikalne naprave in močnostna stikala ter podatki za obdobje od leta 1999, ki so jih predložili Siemens in konkurenti. Iz tega izhaja, da je bil na razpisih najpogostejši konkurent Siemensu ABB, sledi pa mu Areva. VA Tech se razpisov za plinsko izolirane naprave ni udeleževal tako pogosto in ga je zato težko označiti kot Siemensovega konkurenta. Razlaga za redko srečevanje Siemensa in VA Techa morda leži v dejstvu, da evropski posli s plinsko izoliranimi napravi VA Techa izvirajo iz prevzema dejavnosti na področju visoke napetosti od Schneiderja v Grenoblu. Njegovo delovanje je zato osredotočeno na Francijo, medtem ko ima Siemens običajno prostorsko težišče v drugih delih Evrope. |
| --- | --- |

(32)

V raziskavi trga so bili preverjeni seznami ponudnikov za projekte HV na ključ, plinsko izolirane stikalne naprave in močnostna stikala ter podatki za obdobje od leta 1999, ki so jih predložili Siemens in konkurenti. Iz tega izhaja, da je bil na razpisih najpogostejši konkurent Siemensu ABB, sledi pa mu Areva. VA Tech se razpisov za plinsko izolirane naprave ni udeleževal tako pogosto in ga je zato težko označiti kot Siemensovega konkurenta. Razlaga za redko srečevanje Siemensa in VA Techa morda leži v dejstvu, da evropski posli s plinsko izoliranimi napravi VA Techa izvirajo iz prevzema dejavnosti na področju visoke napetosti od Schneiderja v Grenoblu. Njegovo delovanje je zato osredotočeno na Francijo, medtem ko ima Siemens običajno prostorsko težišče v drugih delih Evrope.

| (33) | Odkar je Madžarska članica Evropske unije je Ganz-Transelektro oddal vrsto ponudb v EGP. Pred kratkim mu je bilo skupaj z Corusom dodeljeno naročilo za plinsko izolirane naprave na Nizozemskem. Toshiba-Mitsubishi (TM) in JAEPS, japonska izdelovalca plinsko izoliranih naprav, sta svoje delovanje v EGP omejila na razpise v otoški državi Islandiji in na Cipru. |
| --- | --- |

(33)

Odkar je Madžarska članica Evropske unije je Ganz-Transelektro oddal vrsto ponudb v EGP. Pred kratkim mu je bilo skupaj z Corusom dodeljeno naročilo za plinsko izolirane naprave na Nizozemskem. Toshiba-Mitsubishi (TM) in JAEPS, japonska izdelovalca plinsko izoliranih naprav, sta svoje delovanje v EGP omejila na razpise v otoški državi Islandiji in na Cipru.

| (34) | Komisija je medsebojno primerjala ponudbe [...] (1) razpisov, ki so se jih udeležila vsa štiri podjetja, da bi preverila, ali je katero izmed teh podjetij pogosto predložilo najnižjo ali drugo najnižjo ponudbo. Temu ni bilo tako. |
| --- | --- |

(34)

Komisija je medsebojno primerjala ponudbe [...] (1) razpisov, ki so se jih udeležila vsa štiri podjetja, da bi preverila, ali je katero izmed teh podjetij pogosto predložilo najnižjo ali drugo najnižjo ponudbo. Temu ni bilo tako.

| (35) | Kot je pojasnjeno v Odločbi, je na trgu plinsko izoliranih naprav mogoče priti do konkurenčnih rešitev tudi z le tremi verodostojnimi ponudniki, dokler pri združitvi nista udeležena cenovno najnižji ali drugi najnižji ponudnik ali konkurent, ki sta v drugi razsežnosti tesna nadomestka. Predloženi podatki o ponudnikih ne dovoljujejo takšnega sklepanja. |
| --- | --- |

(35)

Kot je pojasnjeno v Odločbi, je na trgu plinsko izoliranih naprav mogoče priti do konkurenčnih rešitev tudi z le tremi verodostojnimi ponudniki, dokler pri združitvi nista udeležena cenovno najnižji ali drugi najnižji ponudnik ali konkurent, ki sta v drugi razsežnosti tesna nadomestka. Predloženi podatki o ponudnikih ne dovoljujejo takšnega sklepanja.

| (36) | V Odločbi je preučena tudi možnost, da bi lahko namera porodila koordinirane učinke. Struktura trga plinsko izoliranih naprav, trga HV na ključ in trga močnostnih stikal (trije tesni konkurenti, nehomogeni izdelki, veleodjemalci) in ugotovljen vzorec ponudnikov (vsi konkurenti se uspešno udeležujejo razpisov po vsej Evropi) vodita do sklepa, da bi bilo na trgu plinsko izoliranih naprav potrebno oblikovati učinkovit koordinacijski mehanizem, ki bi ga bilo težko spremeniti. |
| --- | --- |

(36)

V Odločbi je preučena tudi možnost, da bi lahko namera porodila koordinirane učinke. Struktura trga plinsko izoliranih naprav, trga HV na ključ in trga močnostnih stikal (trije tesni konkurenti, nehomogeni izdelki, veleodjemalci) in ugotovljen vzorec ponudnikov (vsi konkurenti se uspešno udeležujejo razpisov po vsej Evropi) vodita do sklepa, da bi bilo na trgu plinsko izoliranih naprav potrebno oblikovati učinkovit koordinacijski mehanizem, ki bi ga bilo težko spremeniti.

| (37) | V Odločbi je sklenjeno, da pri nobeni izmed možnih opredelitev proizvodnega trga ni podana večja ovira za učinkovito konkurenco na trgu P&D. |
| --- | --- |

(37)

V Odločbi je sklenjeno, da pri nobeni izmed možnih opredelitev proizvodnega trga ni podana večja ovira za učinkovito konkurenco na trgu P&D.

C.   TEHNOLOGIJA TIRNEGA PROMETA

C1.   TIRNA VOZILA

| (38) | Prevzem VA Techa vodi do izginotja VA Tech Elin EBG Traction (ETR) kot neodvisnega ponudnika električnega pogona za cestno železnico, podzemno železnico in regionalno železnico. ETR dobavlja tudi integriranim proizvajalcem tirnih vozil, ki tvorijo konzorcije za posebne vrste cestne železnice in vlakov, med drugim z Bombardierjem in Siemensom. |
| --- | --- |

(38)

Prevzem VA Techa vodi do izginotja VA Tech Elin EBG Traction (ETR) kot neodvisnega ponudnika električnega pogona za cestno železnico, podzemno železnico in regionalno železnico. ETR dobavlja tudi integriranim proizvajalcem tirnih vozil, ki tvorijo konzorcije za posebne vrste cestne železnice in vlakov, med drugim z Bombardierjem in Siemensom.

| (39) | Ob upoštevanju prejšnjih odločb so v tej odločbi na podlagi trga EGP za električni pogon in nacionalnih trgov za tirna vozila učinki namere ločeno proučeni za različne vrste vozil, npr. za cestno železnico, podzemno železnico, regionalno železnico in lokomotive. Prekrivanja na trgu električnega pogona so neznatna in ne zbujajo pomislekov glede konkurence. Glede na položaj ETR in Siemensa v nekaterih državah članicah pa obstajajo vertikalno prizadeti trgi. |
| --- | --- |

(39)

Ob upoštevanju prejšnjih odločb so v tej odločbi na podlagi trga EGP za električni pogon in nacionalnih trgov za tirna vozila učinki namere ločeno proučeni za različne vrste vozil, npr. za cestno železnico, podzemno železnico, regionalno železnico in lokomotive. Prekrivanja na trgu električnega pogona so neznatna in ne zbujajo pomislekov glede konkurence. Glede na položaj ETR in Siemensa v nekaterih državah članicah pa obstajajo vertikalno prizadeti trgi.

| (40) | Raziskava trga je pokazala, da bo na trgih, prizadetih zaradi namere, tj. cestna železnica v Španiji, na Poljskem, v Avstriji in v Češki republiki, podzemna železnica v Belgiji in regionalna železnica v Nemčiji in Avstriji, tudi po izvedbi namere še naprej obstajala zadostna konkurenca. Za prekinitev povezave med ETR in Bombardierjem v skladu z Odločbo Komisije COMP/M.2139 Bombardier/Adtranz z dne 3. aprila 2001 se predlaga hkratna izdaja odločbe po členu 8(2), s katero bi preklicali obveznosti Bombardierja, če Siemens pridobi izključni nadzor nad VA Techom. Ta obveznost Bombardierju nalaga, da za svoje tramvaje City Runner tipa „Linz“ pridobiva sistem električne vleke samo pri ETR. |
| --- | --- |

(40)

Raziskava trga je pokazala, da bo na trgih, prizadetih zaradi namere, tj. cestna železnica v Španiji, na Poljskem, v Avstriji in v Češki republiki, podzemna železnica v Belgiji in regionalna železnica v Nemčiji in Avstriji, tudi po izvedbi namere še naprej obstajala zadostna konkurenca. Za prekinitev povezave med ETR in Bombardierjem v skladu z Odločbo Komisije COMP/M.2139 Bombardier/Adtranz z dne 3. aprila 2001 se predlaga hkratna izdaja odločbe po členu 8(2), s katero bi preklicali obveznosti Bombardierja, če Siemens pridobi izključni nadzor nad VA Techom. Ta obveznost Bombardierju nalaga, da za svoje tramvaje City Runner tipa „Linz“ pridobiva sistem električne vleke samo pri ETR.

| (41) | Neintegrirana podjetja se ne izolirajo iz naslednjih razlogov: prvič, še naprej bo ostajal en neodvisen ponudnik električnega pogona za cestno železnico (Kiepe) in za podzemno železnico (Mitsubishi). Drugič, obstaja možnost, da se neintegrirani proizvajalci v roku dveh ali treh let združijo, kot se je to zgodilo pri Stadlerju v zvezi s cestno in regionalno železnico. Obstaja pa tudi tretja možnost, da se tako kot v preteklosti združijo integrirani in neintegrirani proizvajalci. Na trgu tirnih vozil bi tudi v prihodnosti obstajala zadostna konkurenca, četudi bi morali neintegrirani ponudniki zapustiti trg za tirna vozila na električni pogon. V Odločbi je sklenjeno, da z namero ne nastanejo znatne ovire za učinkovito konkurenco na trgu električnega pogona in na trgu za cestno, podzemno in regionalno železnico ter za lokomotive. |
| --- | --- |

(41)

Neintegrirana podjetja se ne izolirajo iz naslednjih razlogov: prvič, še naprej bo ostajal en neodvisen ponudnik električnega pogona za cestno železnico (Kiepe) in za podzemno železnico (Mitsubishi). Drugič, obstaja možnost, da se neintegrirani proizvajalci v roku dveh ali treh let združijo, kot se je to zgodilo pri Stadlerju v zvezi s cestno in regionalno železnico. Obstaja pa tudi tretja možnost, da se tako kot v preteklosti združijo integrirani in neintegrirani proizvajalci. Na trgu tirnih vozil bi tudi v prihodnosti obstajala zadostna konkurenca, četudi bi morali neintegrirani ponudniki zapustiti trg za tirna vozila na električni pogon. V Odločbi je sklenjeno, da z namero ne nastanejo znatne ovire za učinkovito konkurenco na trgu električnega pogona in na trgu za cestno, podzemno in regionalno železnico ter za lokomotive.

C2.   VOZNI VODI

| (42) | V Odločbi je navedeno, da lahko vprašanje, ali obstaja celotni trg za vse vozne vode in ali obstajajo manjši proizvodni trgi, npr. za vozne vode za daljinski promet, ostane odprto. Združitev zadeva le en nacionalni trg. V Nemčiji sta imela Siemens in VA Tech skupni tržni delež v višini [30-40] (1) na celotnem trgu, sledi jima Balfour Beatty s podobno visokim tržnim deležem ter pet manjših konkurentov. Iz raziskave trga Komisija sklepa, da združitev ne bo prinesla večjih ovir za učinkovito konkurenco. Enako velja za manjši možni proizvodni trg voznih vodov za daljinski promet, na katerem za izdelek, pri katerem prihaja do prekrivanj, obstaja le en kupec, in sicer Deutsche Bahn (Nemške železnice), ter najmanj štirje verodostojni konkurenti. Poleg tega se je izkazalo, da si Siemens in VA Tech le redko konkurirata. Prav tako se ne zdi verjetno tiho usklajevanje med združenima Siemensom in VA Techom ter Balfour Beatty, saj se trg vsako leto krči, VA Techa pa ni mogoče označiti za samotarsko podjetje, ki bi se ga prevzelo in ki bi olajšalo usklajevanje. V Odločbi je sklenjeno, da na trgu voznih vodov ni večje ovire za učinkovito konkurenco. |
| --- | --- |

(42)

V Odločbi je navedeno, da lahko vprašanje, ali obstaja celotni trg za vse vozne vode in ali obstajajo manjši proizvodni trgi, npr. za vozne vode za daljinski promet, ostane odprto. Združitev zadeva le en nacionalni trg. V Nemčiji sta imela Siemens in VA Tech skupni tržni delež v višini [30-40] (1) na celotnem trgu, sledi jima Balfour Beatty s podobno visokim tržnim deležem ter pet manjših konkurentov. Iz raziskave trga Komisija sklepa, da združitev ne bo prinesla večjih ovir za učinkovito konkurenco. Enako velja za manjši možni proizvodni trg voznih vodov za daljinski promet, na katerem za izdelek, pri katerem prihaja do prekrivanj, obstaja le en kupec, in sicer Deutsche Bahn (Nemške železnice), ter najmanj štirje verodostojni konkurenti. Poleg tega se je izkazalo, da si Siemens in VA Tech le redko konkurirata. Prav tako se ne zdi verjetno tiho usklajevanje med združenima Siemensom in VA Techom ter Balfour Beatty, saj se trg vsako leto krči, VA Techa pa ni mogoče označiti za samotarsko podjetje, ki bi se ga prevzelo in ki bi olajšalo usklajevanje. V Odločbi je sklenjeno, da na trgu voznih vodov ni večje ovire za učinkovito konkurenco.

C3.   OSKRBA Z VLEČNIM TOKOM

| (43) | Oskrba z vlečnim tokom zadeva dovajanje elektrike v omrežje voznega voda operaterja preko napajalnih postaj (točk dovajanja). V Odločbi sta določena dva proizvodna trga, celotni trg za napajalne postaje in trg za komponente. Na nemškem trgu vzdrževanja elektrarn, ki proizvajajo vlečni tok, obstaja prekrivanje. Združitev zadeva dva nacionalna trga za oskrbo z vlečnim tokom. V Avstriji bi imela Siemens in VA Tech na celotnem trgu skupni tržni delež v višini [40-50] (1) %. Poleg Siemensa/VA Techa obstajajo še štirje mednarodno dejavni verodostojni ponudniki, in sicer ABB, Areva, Balfour Beatty in SAG (RWE), katerih tržni delež znaša med 5 in 25 %, ter nekaj manjših ponudnikov. Stran povpraševanja je močno koncentrirana, več kot 90 % povpraševanja odpade na Österreichische Bundesbahnen (Avstrijske železnice) in na Wiener Linien na tem sorazmerno majhnem trgu, kjer se izvajajo razpisi. Zato na tem trgu ponudnikov prihaja do velikih nihanj. |
| --- | --- |

(43)

Oskrba z vlečnim tokom zadeva dovajanje elektrike v omrežje voznega voda operaterja preko napajalnih postaj (točk dovajanja). V Odločbi sta določena dva proizvodna trga, celotni trg za napajalne postaje in trg za komponente. Na nemškem trgu vzdrževanja elektrarn, ki proizvajajo vlečni tok, obstaja prekrivanje. Združitev zadeva dva nacionalna trga za oskrbo z vlečnim tokom. V Avstriji bi imela Siemens in VA Tech na celotnem trgu skupni tržni delež v višini [40-50] (1) %. Poleg Siemensa/VA Techa obstajajo še štirje mednarodno dejavni verodostojni ponudniki, in sicer ABB, Areva, Balfour Beatty in SAG (RWE), katerih tržni delež znaša med 5 in 25 %, ter nekaj manjših ponudnikov. Stran povpraševanja je močno koncentrirana, več kot 90 % povpraševanja odpade na Österreichische Bundesbahnen (Avstrijske železnice) in na Wiener Linien na tem sorazmerno majhnem trgu, kjer se izvajajo razpisi. Zato na tem trgu ponudnikov prihaja do velikih nihanj.

| (44) | V Nemčiji bi imela Siemens in VA Tech podobno visok tržni delež kot v Avstriji. Konkurenti so ABB, Balfour Beatty, Elpro in Spitzke. VA Tech je dejaven skoraj izključno le v segmentu daljinskega prometa z Deutsche Bahn kot edinim kupcem. Ker gre za trg ponudnikov z močnim kupcem v segmentu, kjer obstaja prekrivanje, se pri napajalnih postajah za oskrbo z vlečnim tokom ne pojavljajo vprašanja glede konkurence. Glede komponent za napajalne postaje je Komisija prejela opozorilo, da bi združeno podjetje pri določenih komponentah dobilo monopolni položaj, ki bi lahko vodil k izolaciji konkurentov. Raziskava trga je pokazala, da Siemens ne ponuja nobene izmed treh zadevnih komponent, za dve od teh komponent obstajajo konkurenti, pri komponenti, pri kateri je VA Tech edini ponudnik, pa si je Deutsche Bahn zelo prizadeval, da bi jo preveril prek regulativnih organov ter jo na koncu odobril. V Odločbi je sklenjeno, da na trgu oskrbe z vlečnim tokom ni večjih ovir za učinkovito konkurenco. Enako velja za vzdrževanje elektrarn, ki proizvajajo vlečni tok, kjer VA Tech dobavlja samo eni izmed 20 elektrarn, ki jo sam lahko najbolje popravi, in ker obstaja več ustreznih alternativ Siemensu in VA Techu. |
| --- | --- |

(44)

V Nemčiji bi imela Siemens in VA Tech podobno visok tržni delež kot v Avstriji. Konkurenti so ABB, Balfour Beatty, Elpro in Spitzke. VA Tech je dejaven skoraj izključno le v segmentu daljinskega prometa z Deutsche Bahn kot edinim kupcem. Ker gre za trg ponudnikov z močnim kupcem v segmentu, kjer obstaja prekrivanje, se pri napajalnih postajah za oskrbo z vlečnim tokom ne pojavljajo vprašanja glede konkurence. Glede komponent za napajalne postaje je Komisija prejela opozorilo, da bi združeno podjetje pri določenih komponentah dobilo monopolni položaj, ki bi lahko vodil k izolaciji konkurentov. Raziskava trga je pokazala, da Siemens ne ponuja nobene izmed treh zadevnih komponent, za dve od teh komponent obstajajo konkurenti, pri komponenti, pri kateri je VA Tech edini ponudnik, pa si je Deutsche Bahn zelo prizadeval, da bi jo preveril prek regulativnih organov ter jo na koncu odobril. V Odločbi je sklenjeno, da na trgu oskrbe z vlečnim tokom ni večjih ovir za učinkovito konkurenco. Enako velja za vzdrževanje elektrarn, ki proizvajajo vlečni tok, kjer VA Tech dobavlja samo eni izmed 20 elektrarn, ki jo sam lahko najbolje popravi, in ker obstaja več ustreznih alternativ Siemensu in VA Techu.

C4.   PREHODI ČEZ ŽELEZNIŠKO PROGO

| (45) | Tako Siemens kot tudi VA Tech sta ponudnika prehodov čez železniško progo. VA Tech je dejaven izključno v Avstriji, Siemens pa je mogoče označiti kot morebitnega prišleka na avstrijskem trgu. En kupec je zastavil vprašanje, ali bo Siemens po združitvi izdelek VA Techa umaknil s trga in ga nadomestil s svojo ponudbo. Raziskava trga je pokazala, da izdelek VA Techa pripada nemškemu podjetju, ki ima zakonsko pravico, da prodajne pravice prenese na drugo podjetje. Tako se glede števila ponudnikov na avstrijskem trgu nič ne spremeni. |
| --- | --- |

(45)

Tako Siemens kot tudi VA Tech sta ponudnika prehodov čez železniško progo. VA Tech je dejaven izključno v Avstriji, Siemens pa je mogoče označiti kot morebitnega prišleka na avstrijskem trgu. En kupec je zastavil vprašanje, ali bo Siemens po združitvi izdelek VA Techa umaknil s trga in ga nadomestil s svojo ponudbo. Raziskava trga je pokazala, da izdelek VA Techa pripada nemškemu podjetju, ki ima zakonsko pravico, da prodajne pravice prenese na drugo podjetje. Tako se glede števila ponudnikov na avstrijskem trgu nič ne spremeni.

D.   FREKVENČNI PRETVORNIKI

| (46) | Tako Siemens kot VA Tech ponujata frekvenčne pretvornike. Raziskava trga je potrdila mnenje Siemensa, da je EGP upoštevni geografski trg za frekvenčne pretvornike. V skladu s predhodno odločbo je potrebno upoštevni proizvodni trg razdeliti pri ločnici 100 kW. Vprašanje, ali je pri frekvenčnih pretvornikih z močjo več kot 100 kW potrebna nadaljnja delitev po vodno hlajenih pretvornikih in pretvornikih s štiri kvadratnim vodenjem, lahko ostane odprto, saj se ocena konkurence s tem ne bi spremenila. |
| --- | --- |

(46)

Tako Siemens kot VA Tech ponujata frekvenčne pretvornike. Raziskava trga je potrdila mnenje Siemensa, da je EGP upoštevni geografski trg za frekvenčne pretvornike. V skladu s predhodno odločbo je potrebno upoštevni proizvodni trg razdeliti pri ločnici 100 kW. Vprašanje, ali je pri frekvenčnih pretvornikih z močjo več kot 100 kW potrebna nadaljnja delitev po vodno hlajenih pretvornikih in pretvornikih s štiri kvadratnim vodenjem, lahko ostane odprto, saj se ocena konkurence s tem ne bi spremenila.

| (47) | Skupni tržni delež Siemensa in VA Techa znaša pri frekvenčnih pretvornikih z močjo manj kot 100 kW manj kot [15-20] (1) %. Ker je VA Tech leta 2004 s Schneiderjem in Toshibo (STI) ustanovil skupno podjetje, je treba dodati tržni delež STI-ja. Kljub temu pa skupni tržni delež znaša manj kot [30-40] (1) %. Pomembni konkurenti so ABB in Danfoss z 10-20 % ter Lenze, SEW Eurodrive, Vacon in Yaskawa/Omron s po 5-10 %. Na lokalni ravni obstajajo številna majhna, vendar dobro zastopana podjetja. Pri pretvornikih z močjo več kot 100 kW znaša skupni tržni delež, vključno s skupnim podjetjem STI, manj kot [20-30] (1) %. Pri vodno hlajenih pretvornikih in pretvornikih s štiri kvadratnim vodenjem znaša skupni tržni delež manj kot [20-30] (1) %. Komisija je zato sklenila, da se pri nobeni možni opredelitvi proizvodnega trga ne izkazujejo pomisleki glede konkurence. |
| --- | --- |

(47)

Skupni tržni delež Siemensa in VA Techa znaša pri frekvenčnih pretvornikih z močjo manj kot 100 kW manj kot [15-20] (1) %. Ker je VA Tech leta 2004 s Schneiderjem in Toshibo (STI) ustanovil skupno podjetje, je treba dodati tržni delež STI-ja. Kljub temu pa skupni tržni delež znaša manj kot [30-40] (1) %. Pomembni konkurenti so ABB in Danfoss z 10-20 % ter Lenze, SEW Eurodrive, Vacon in Yaskawa/Omron s po 5-10 %. Na lokalni ravni obstajajo številna majhna, vendar dobro zastopana podjetja. Pri pretvornikih z močjo več kot 100 kW znaša skupni tržni delež, vključno s skupnim podjetjem STI, manj kot [20-30] (1) %. Pri vodno hlajenih pretvornikih in pretvornikih s štiri kvadratnim vodenjem znaša skupni tržni delež manj kot [20-30] (1) %. Komisija je zato sklenila, da se pri nobeni možni opredelitvi proizvodnega trga ne izkazujejo pomisleki glede konkurence.

E.   METALURŠKI INŽENIRING IN DRUG INDUSTRIJSKI INŽENIRING

1.   UPOŠTEVNI PROIZVODNI TRGI

a.   Temeljna razlikovanja

| (48) | V industrijskem inženiringu obstajajo različne panoge (npr. metalurgija, kemija, papir, cement itd.). Ta primer zadeva predvsem metalurški inženiring, kjer razlikujemo med mehanskim in električnim industrijskim inženiringom ter vzdrževanjem obratov in storitvami. |
| --- | --- |

(48)

V industrijskem inženiringu obstajajo različne panoge (npr. metalurgija, kemija, papir, cement itd.). Ta primer zadeva predvsem metalurški inženiring, kjer razlikujemo med mehanskim in električnim industrijskim inženiringom ter vzdrževanjem obratov in storitvami.

| (49) | Mehanski industrijski inženiring zajema načrtovanje uporabe strojev za posamezen potek proizvodnje, zagotovitev strojnega parka in vgradnjo proizvodne naprave. VA Tech je kot ponudnik na tem področju dejaven prek svojega hčerinskega podjetja VAI. Siemens v tej panogi ne nastopa kot ponudnik, v metalurškem sektorju ima [...] (1) udeležbo pri SMS Demag, ki je eden od dveh konkurentov VA Techa. |
| --- | --- |

(49)

Mehanski industrijski inženiring zajema načrtovanje uporabe strojev za posamezen potek proizvodnje, zagotovitev strojnega parka in vgradnjo proizvodne naprave. VA Tech je kot ponudnik na tem področju dejaven prek svojega hčerinskega podjetja VAI. Siemens v tej panogi ne nastopa kot ponudnik, v metalurškem sektorju ima [...] (1) udeležbo pri SMS Demag, ki je eden od dveh konkurentov VA Techa.

| (50) | Električni industrijski inženiring zajema splošno elektrifikacijo obrata, načrtovanje in montažo pogonskih rešitev in samo avtomatizacijo, ki je v glavnem sestavljena iz nadzornega in krmilnega sistema ter iz procesne avtomatizacije. Na tem področju kot ponudnika nastopata tako Siemens kot tudi VA Tech. VA Tech je dejaven prek svojih hčerinskih podjetij VAI (metalurški sektor) in Elin EBG (v različnih sektorjih). |
| --- | --- |

(50)

Električni industrijski inženiring zajema splošno elektrifikacijo obrata, načrtovanje in montažo pogonskih rešitev in samo avtomatizacijo, ki je v glavnem sestavljena iz nadzornega in krmilnega sistema ter iz procesne avtomatizacije. Na tem področju kot ponudnika nastopata tako Siemens kot tudi VA Tech. VA Tech je dejaven prek svojih hčerinskih podjetij VAI (metalurški sektor) in Elin EBG (v različnih sektorjih).

| (51) | K vzdrževanju obratov in storitvam spadajo tekoče vzdrževanje in opravljanje storitev, ne pa tudi snovanje delov obrata. Siemens in VA Tech sta oba dejavna na področju vzdrževanja obratov in storitev v metalurškem sektorju. |
| --- | --- |

(51)

K vzdrževanju obratov in storitvam spadajo tekoče vzdrževanje in opravljanje storitev, ne pa tudi snovanje delov obrata. Siemens in VA Tech sta oba dejavna na področju vzdrževanja obratov in storitev v metalurškem sektorju.

b.   Mehanski metalurški inženiring

| (52) | Siemens pojmuje mehanski del industrijskih obratov za panožnega in zato izhaja iz lastnega proizvodnega trga za mehanski metalurški inženiring. Vendar ne sledi nadaljnji delitvi po procesnih korakih, kot je Komisija navedla v Odločbi SMS/Mannesman Demag (4), temveč zastopa mnenje, da gre pri tem le za segmente večjega trga mehanskega metalurškega inženiringa. |
| --- | --- |

(52)

Siemens pojmuje mehanski del industrijskih obratov za panožnega in zato izhaja iz lastnega proizvodnega trga za mehanski metalurški inženiring. Vendar ne sledi nadaljnji delitvi po procesnih korakih, kot je Komisija navedla v Odločbi SMS/Mannesman Demag (4), temveč zastopa mnenje, da gre pri tem le za segmente večjega trga mehanskega metalurškega inženiringa.

| (53) | Komisija iz rezultatov raziskave trga sklepa, da je delitev po procesnih korakih, kot jo je navedla v zadevi SMS/Mannesman Demag za mehanski industrijski inženiring v železarskem in jeklarskem sektorju, uporabna tudi v tej odločbi. V ta namen je treba ločevati med proizvodnimi trgi za pridobivanje surovega železa, pridobivanje jekla, napravami za kontinuirno litje, obrati za toplo valjanje, obrati za hladno valjanje, obrati za profilno valjanje, transportnimi napravami ter tehniko stiskanja in kovanja. Treba je tudi razlikovati med metalurškim inženiringom za železo in jeklo na eni strani ter za neželezne kovine, zlasti aluminij in baker, na drugi strani. |
| --- | --- |

(53)

Komisija iz rezultatov raziskave trga sklepa, da je delitev po procesnih korakih, kot jo je navedla v zadevi SMS/Mannesman Demag za mehanski industrijski inženiring v železarskem in jeklarskem sektorju, uporabna tudi v tej odločbi. V ta namen je treba ločevati med proizvodnimi trgi za pridobivanje surovega železa, pridobivanje jekla, napravami za kontinuirno litje, obrati za toplo valjanje, obrati za hladno valjanje, obrati za profilno valjanje, transportnimi napravami ter tehniko stiskanja in kovanja. Treba je tudi razlikovati med metalurškim inženiringom za železo in jeklo na eni strani ter za neželezne kovine, zlasti aluminij in baker, na drugi strani.

| (54) | Podrobna opredelitev proizvodnega trga na področju mehanskega metalurškega inženiringa ni potrebna. |
| --- | --- |

(54)

Podrobna opredelitev proizvodnega trga na področju mehanskega metalurškega inženiringa ni potrebna.

c.   Električni metalurški inženiring

| (55) | Električni metalurški inženiring zajema stopnjo 0 – avtomatizacijo (oskrba s tokom in električni pogon), samo avtomatizacijo (stopnji 1 in 2) in mlajše področje informacijsko tehnoloških rešitev za logistiko obratov/MES (stopnja 3). |
| --- | --- |

(55)

Električni metalurški inženiring zajema stopnjo 0 – avtomatizacijo (oskrba s tokom in električni pogon), samo avtomatizacijo (stopnji 1 in 2) in mlajše področje informacijsko tehnoloških rešitev za logistiko obratov/MES (stopnja 3).

Neenotni trg

| (56) | Siemens meni, da je električni industrijski inženiring za področje metalurgije panožno neodvisen in ne tvori samostojnega trga. |
| --- | --- |

(56)

Siemens meni, da je električni industrijski inženiring za področje metalurgije panožno neodvisen in ne tvori samostojnega trga.

| (57) | Med raziskavo trga je večina udeležencev na trgu jasno izrazila, da so za gradnjo električnih obratov v metalurškem sektorju potrebni strokovno znanje in izkušnje. V svojih izjavah so konkurenti poudarili zlasti specializacijo svojih inženirjev. Pomen referenčnih seznamov v odgovorih, prispelih za raziskavo trga, omogoča sklepanje, da večina kupcev od ponudnikov zahteva ustrezne izkušnje v metalurškem sektorju. [...] (1). Nadaljnji znak za naraščajočo panožno specializacijo je širjenje Danielija, SNS Demaga in VAI-ja, nekdanjih strokovnjakov za mehanski metalurški inženiring, na področju električnega metalurškega inženiringa. |
| --- | --- |

(57)

Med raziskavo trga je večina udeležencev na trgu jasno izrazila, da so za gradnjo električnih obratov v metalurškem sektorju potrebni strokovno znanje in izkušnje. V svojih izjavah so konkurenti poudarili zlasti specializacijo svojih inženirjev. Pomen referenčnih seznamov v odgovorih, prispelih za raziskavo trga, omogoča sklepanje, da večina kupcev od ponudnikov zahteva ustrezne izkušnje v metalurškem sektorju. [...] (1). Nadaljnji znak za naraščajočo panožno specializacijo je širjenje Danielija, SNS Demaga in VAI-ja, nekdanjih strokovnjakov za mehanski metalurški inženiring, na področju električnega metalurškega inženiringa.

| (58) | Medtem ko so izdelki stopnje 0 (elektrika, pogon) le v manjši meri značilni za metalurgijo, to ne velja za izdelke stopenj 1 in 2 (sama avtomatizacija). To je razvidno iz dejstva, da so potrebne panožne rešitve (moduli programske opreme), ki so uporabne na teh stopnjah. Siemens in njegovi konkurenti razvijajo tovrstne rešitve za družine izdelkov v električnem industrijskem inženiringu. |
| --- | --- |

(58)

Medtem ko so izdelki stopnje 0 (elektrika, pogon) le v manjši meri značilni za metalurgijo, to ne velja za izdelke stopenj 1 in 2 (sama avtomatizacija). To je razvidno iz dejstva, da so potrebne panožne rešitve (moduli programske opreme), ki so uporabne na teh stopnjah. Siemens in njegovi konkurenti razvijajo tovrstne rešitve za družine izdelkov v električnem industrijskem inženiringu.

| (59) | Iz omenjenih razlogov bi bilo pri določitvi proizvodnega trga vsaj v metalurškem sektorju potrebno izhajati iz obstoja lastnega trga za električni inženiring. Takšen trg je mogoče opredeliti bodisi kot celotni trg električnega metalurškega inženiringa, vključno z možnimi specializiranimi trgi, bodisi, v ožjem pomenu, kot možni celotni trg električnega metalurškega inženiringa na stopnjah avtomatizacije 0-2 v železarski in jeklarski panogi. |
| --- | --- |

(59)

Iz omenjenih razlogov bi bilo pri določitvi proizvodnega trga vsaj v metalurškem sektorju potrebno izhajati iz obstoja lastnega trga za električni inženiring. Takšen trg je mogoče opredeliti bodisi kot celotni trg električnega metalurškega inženiringa, vključno z možnimi specializiranimi trgi, bodisi, v ožjem pomenu, kot možni celotni trg električnega metalurškega inženiringa na stopnjah avtomatizacije 0-2 v železarski in jeklarski panogi.

Možni ločeni trgi za posamezna procesna področja ali procesne korake

| (60) | Nekateri udeleženci na trgu so mnenja, da je mogoče trg električnega inženiringa nadalje razdeliti po posameznih procesnih korakih metalurške proizvodnje. Raziskava trga je v ta namen podala nekaj dokazov, vendar ni potrebno ugotoviti, ali za tri najpomembnejše procesne korake v električnem metalurškem inženiringu (tekoča faza, topla faza, hladna faza) in za posebno področje valjanja dolgih izdelkov obstajajo ločeni električni proizvodni trgi. Za namen te odločbe lahko ostane odprto tudi vprašanje, ali je treba izvesti nadaljnjo razdelitev po procesnih korakih. |
| --- | --- |

(60)

Nekateri udeleženci na trgu so mnenja, da je mogoče trg električnega inženiringa nadalje razdeliti po posameznih procesnih korakih metalurške proizvodnje. Raziskava trga je v ta namen podala nekaj dokazov, vendar ni potrebno ugotoviti, ali za tri najpomembnejše procesne korake v električnem metalurškem inženiringu (tekoča faza, topla faza, hladna faza) in za posebno področje valjanja dolgih izdelkov obstajajo ločeni električni proizvodni trgi. Za namen te odločbe lahko ostane odprto tudi vprašanje, ali je treba izvesti nadaljnjo razdelitev po procesnih korakih.

Ločeni specializirani trgi za stopnjah avtomatizacije 1 in 2?

| (61) | V tej odločbi prav tako ni potrebno določiti, ali se ločeni proizvodni trgi opredelijo za stopnji 1 in 2 skupaj ali za specializirane trge proizvodnih trgov. |
| --- | --- |

(61)

V tej odločbi prav tako ni potrebno določiti, ali se ločeni proizvodni trgi opredelijo za stopnji 1 in 2 skupaj ali za specializirane trge proizvodnih trgov.

Ločeni trgi za železarski/jeklarski sektor in za aluminijski sektor, zlasti za toplo in hladno valjanje aluminija

| (62) | Odprto lahko ostane tudi vprašanje, ali je potrebno ločevati proizvodne trge za valjanje železa, jekla in aluminija. |
| --- | --- |

(62)

Odprto lahko ostane tudi vprašanje, ali je potrebno ločevati proizvodne trge za valjanje železa, jekla in aluminija.

Možni trg za informacijsko tehnološke rešitve za logistiko obratov/MES/stopnja 3

| (63) | Raziskava trga Komisije je postregla z namigi o lastnem razvijajočem se proizvodnem trgu za informacijsko tehnološke rešitve za logistiko obratov/MES/stopnja 3, značilnem za metalurgijo. Odprto lahko ostane tudi vprašanje, ali gre za posebno panogo in ali bi ta proizvodni trg bilo treba vključiti na trg za električni metalurški inženiring ali ga z njega odstraniti. |
| --- | --- |

(63)

Raziskava trga Komisije je postregla z namigi o lastnem razvijajočem se proizvodnem trgu za informacijsko tehnološke rešitve za logistiko obratov/MES/stopnja 3, značilnem za metalurgijo. Odprto lahko ostane tudi vprašanje, ali gre za posebno panogo in ali bi ta proizvodni trg bilo treba vključiti na trg za električni metalurški inženiring ali ga z njega odstraniti.

d.   Vzdrževanje in storitve

| (64) | Siemens je mnenja, da opravljanje storitev za metalurške obrate tvori svoj lasten trg. Raziskava Komisije to mnenje tendenčno potrjuje. Podrobnejša opredelitev trga pa na tem področju ni potrebna. |
| --- | --- |

(64)

Siemens je mnenja, da opravljanje storitev za metalurške obrate tvori svoj lasten trg. Raziskava Komisije to mnenje tendenčno potrjuje. Podrobnejša opredelitev trga pa na tem področju ni potrebna.

e.   Električni industrijski inženiring in nemetalurške panoge

| (65) | V tej odločbi lahko opredelitev panožnega trga za nemetalurški električni industrijski inženiring ostane odprta, saj predvidena združitev neodvisno od opredelitve proizvodnega trga (zajemajoč več panog ali ločeni trgi za vsako panogo) ne sproža pomislekov glede konkurence. |
| --- | --- |

(65)

V tej odločbi lahko opredelitev panožnega trga za nemetalurški električni industrijski inženiring ostane odprta, saj predvidena združitev neodvisno od opredelitve proizvodnega trga (zajemajoč več panog ali ločeni trgi za vsako panogo) ne sproža pomislekov glede konkurence.

f.   Sklepna ugotovitev o opredelitvi proizvodnega trga v metalurškem inženiringu in v industrijskem inženiringu v drugih panogah

| (66) | V tej odločbi je na področju mehanskega metalurškega inženiringa potrebno izhajati iz naslednjih proizvodnih trgov:






  — | celotnega trga za mehanski metalurški inženiring, ki je bodisi omejen na železne kovine bodisi zajema železne in neželezne kovine; |
| --- | --- | --- |

(66)

V tej odločbi je na področju mehanskega metalurškega inženiringa potrebno izhajati iz naslednjih proizvodnih trgov:

—

celotnega trga za mehanski metalurški inženiring, ki je bodisi omejen na železne kovine bodisi zajema železne in neželezne kovine;

| — | možnih specializiranih trgov za različne procesne korake pri mehanskem metalurškem inženiringu. |
| --- | --- |

—

možnih specializiranih trgov za različne procesne korake pri mehanskem metalurškem inženiringu.

| (67) | V tej odločbi se na področju električnega metalurškega inženiringa izhaja iz naslednjih proizvodnih trgov:






  — | celotnega trga električnega metalurškega inženiringa z vključitvijo vseh v nadaljevanju omenjenih možnih specializiranih trgov; |
| --- | --- | --- |

(67)

V tej odločbi se na področju električnega metalurškega inženiringa izhaja iz naslednjih proizvodnih trgov:

—

celotnega trga električnega metalurškega inženiringa z vključitvijo vseh v nadaljevanju omenjenih možnih specializiranih trgov;

| — | možnega (v ožjem smislu) celotnega trga električnega metalurškega inženiringa stopenj avtomatizacije 0-2 na področju železa/jekla; |
| --- | --- |

—

možnega (v ožjem smislu) celotnega trga električnega metalurškega inženiringa stopenj avtomatizacije 0-2 na področju železa/jekla;

| — | možnih specializiranih trgov električnega metalurškega inženiringa tekoče faze, tople faze, hladne faze in valjanja dolgih izdelkov (trgi procesnih področij) na področju železa/jekla in možnih trgov procesnih korakov (ali nadaljnjih razčlenitev po stopnjah avtomatizacije) ter možnih specializiranih trgov stopenj 1 in 2; |
| --- | --- |

—

možnih specializiranih trgov električnega metalurškega inženiringa tekoče faze, tople faze, hladne faze in valjanja dolgih izdelkov (trgi procesnih področij) na področju železa/jekla in možnih trgov procesnih korakov (ali nadaljnjih razčlenitev po stopnjah avtomatizacije) ter možnih specializiranih trgov stopenj 1 in 2;

| — | trgov toplega in hladnega valjanja aluminija ter |
| --- | --- |

—

trgov toplega in hladnega valjanja aluminija ter

| — | možnega trga informacijsko tehnoloških rešitev za logistiko obratov/MES/stopnja 3. |
| --- | --- |

—

možnega trga informacijsko tehnoloških rešitev za logistiko obratov/MES/stopnja 3.

| (68) | V tej odločbi se poleg tega izhaja iz najmanj enega ločenega proizvodnega trga za metalurško vzdrževanje obratov in storitev. |
| --- | --- |

(68)

V tej odločbi se poleg tega izhaja iz najmanj enega ločenega proizvodnega trga za metalurško vzdrževanje obratov in storitev.

| (69) | Opredelitev proizvodnega trga za električni industrijski inženiring na drugih področjih ni potrebna. |
| --- | --- |

(69)

Opredelitev proizvodnega trga za električni industrijski inženiring na drugih področjih ni potrebna.

2.   UPOŠTEVNI GEOGRAFSKI TRGI

a.   Mehanski metalurški inženiring

| (70) | Siemens je mnenja, da trg za mehanski metalurški inženiring predstavlja svetovni trg ali vsaj trg EGP z močno tendenco k svetovnemu trgu. |
| --- | --- |

(70)

Siemens je mnenja, da trg za mehanski metalurški inženiring predstavlja svetovni trg ali vsaj trg EGP z močno tendenco k svetovnemu trgu.

| (71) | Vendar v tej odločbi ni potrebno določiti upoštevnega geografskega trga, saj združitev neodvisno od opredelitve geografskega trga (trg EGP ali večji trg) na področju mehanskega metalurškega inženiringa sproža pomisleke glede konkurence. |
| --- | --- |

(71)

Vendar v tej odločbi ni potrebno določiti upoštevnega geografskega trga, saj združitev neodvisno od opredelitve geografskega trga (trg EGP ali večji trg) na področju mehanskega metalurškega inženiringa sproža pomisleke glede konkurence.

b.   Električni metalurški inženiring

| (72) | Siemens tudi na področju električnega metalurškega inženiringa izhaja iz obstoja svetovnega trga. |
| --- | --- |

(72)

Siemens tudi na področju električnega metalurškega inženiringa izhaja iz obstoja svetovnega trga.

| (73) | Po rezultatih raziskave trga bi bil upoštevni geografski trg v smislu te odločbe vsaj trg EGP, vendar bi bilo potrebno upoštevati tudi možnost večjega trga. |
| --- | --- |

(73)

Po rezultatih raziskave trga bi bil upoštevni geografski trg v smislu te odločbe vsaj trg EGP, vendar bi bilo potrebno upoštevati tudi možnost večjega trga.

| (74) | To velja za vse možne specializirane trge in trge električnega metalurškega inženiringa, vključno z možnim trgom informacijsko tehnoloških rešitev za logistiko obratov/MES/stopnja 3. |
| --- | --- |

(74)

To velja za vse možne specializirane trge in trge električnega metalurškega inženiringa, vključno z možnim trgom informacijsko tehnoloških rešitev za logistiko obratov/MES/stopnja 3.

| (75) | Siemens se z opredelitvijo geografskega trga za električni metalurški inženiring, ki jo je podala Komisija, strinja le do te mere, da je Komisija pripravljena pretehtati možnost obstoja trga, ki presega trg EGP, ne strinja pa se z mnenjem, da določenih azijskih regij ni mogoče vključiti v upoštevni trg. Ustrezni specializirani trgi naj bi bili tujim ponudnikom dostopni brez omejitev. |
| --- | --- |

(75)

Siemens se z opredelitvijo geografskega trga za električni metalurški inženiring, ki jo je podala Komisija, strinja le do te mere, da je Komisija pripravljena pretehtati možnost obstoja trga, ki presega trg EGP, ne strinja pa se z mnenjem, da določenih azijskih regij ni mogoče vključiti v upoštevni trg. Ustrezni specializirani trgi naj bi bili tujim ponudnikom dostopni brez omejitev.

| (76) | Komisija je še naprej mnenja, da v določenih delih sveta obstajajo različni konkurenčni pogoji, ki jih ni mogoče razložiti zgolj z zgodovinskimi dejavniki. Vendar pa ni potrebno ugotoviti, ali obstaja trg, ki zajema Evropski gospodarski prostor ali večji, morda celo svetovni trg. |
| --- | --- |

(76)

Komisija je še naprej mnenja, da v določenih delih sveta obstajajo različni konkurenčni pogoji, ki jih ni mogoče razložiti zgolj z zgodovinskimi dejavniki. Vendar pa ni potrebno ugotoviti, ali obstaja trg, ki zajema Evropski gospodarski prostor ali večji, morda celo svetovni trg.

c.   Vzdrževanje in storitve

| (77) | Po mnenju Siemensa bi bilo ta trg treba opredeliti kot trg EGP. Vendar pa ga večina udeležencev na trgu označuje kot ožjega, saj sta prostorska bližina do dobaviteljev in, v določeni meri, sporazumevanje v skupnem jeziku zelo pomembna na tem področju. Veliko število kupcev ne bi izbralo dobavitelja iz druge države članice, četudi bi cena storitev njihovega zdajšnjega ponudnika zrasla za 5 do 10 %. To velja tako za mehansko kot tudi za električno področje. |
| --- | --- |

(77)

Po mnenju Siemensa bi bilo ta trg treba opredeliti kot trg EGP. Vendar pa ga večina udeležencev na trgu označuje kot ožjega, saj sta prostorska bližina do dobaviteljev in, v določeni meri, sporazumevanje v skupnem jeziku zelo pomembna na tem področju. Veliko število kupcev ne bi izbralo dobavitelja iz druge države članice, četudi bi cena storitev njihovega zdajšnjega ponudnika zrasla za 5 do 10 %. To velja tako za mehansko kot tudi za električno področje.

| (78) | Za to odločbo natančna opredelitev trga ni potrebna. V vsakem primeru upoštevni geografski trg ni manjši od nacionalnega in ne večji od trga EGP. |
| --- | --- |

(78)

Za to odločbo natančna opredelitev trga ni potrebna. V vsakem primeru upoštevni geografski trg ni manjši od nacionalnega in ne večji od trga EGP.

d.   Električni industrijski inženiring in druga področja

| (79) | Notranja organizacija VA Techa s podjetjem za kovinski inženiring VAI, ki je dejavno po vsem svetu, in z Elin EBG kot delom podjetja, ki je pristojen za električni inženiring in ki ima težišče delovanja predvsem v Avstriji ter je poleg tega dejaven v industrijskem inženiringu v srednji Evropi, priporoča v prostorskem pogledu ožjo zamejitev trga oz. trgov drugega električnega industrijskega inženiringa kot trgov specializiranega električnega metalurškega inženiringa. To stališče je bilo potrjeno z raziskavo trga, pri kateri je veliko industrijskih podjetij v svojih odgovorih izhajalo iz nacionalnih trgov ali regionalno določenih upoštevnih geografskih trgov. Za posamezne specializirane procesne industrije, kot sta papirna in kemična, bi bilo mogoče določiti še nadaljnji geografski trg. Vendar v raziskavi trga ni bilo namigov o geografskem trgu, ki bi zajemal širše območje od območja EGP. |
| --- | --- |

(79)

Notranja organizacija VA Techa s podjetjem za kovinski inženiring VAI, ki je dejavno po vsem svetu, in z Elin EBG kot delom podjetja, ki je pristojen za električni inženiring in ki ima težišče delovanja predvsem v Avstriji ter je poleg tega dejaven v industrijskem inženiringu v srednji Evropi, priporoča v prostorskem pogledu ožjo zamejitev trga oz. trgov drugega električnega industrijskega inženiringa kot trgov specializiranega električnega metalurškega inženiringa. To stališče je bilo potrjeno z raziskavo trga, pri kateri je veliko industrijskih podjetij v svojih odgovorih izhajalo iz nacionalnih trgov ali regionalno določenih upoštevnih geografskih trgov. Za posamezne specializirane procesne industrije, kot sta papirna in kemična, bi bilo mogoče določiti še nadaljnji geografski trg. Vendar v raziskavi trga ni bilo namigov o geografskem trgu, ki bi zajemal širše območje od območja EGP.

| (80) | Vprašanje natančne zamejitve upoštevnega geografskega trga lahko za to odločbo ostane odprto. V vsakem primeru upoštevni trg oz. upoštevni trgi niso manjši od nacionalnih trgov in niso večji od trga EGP. |
| --- | --- |

(80)

Vprašanje natančne zamejitve upoštevnega geografskega trga lahko za to odločbo ostane odprto. V vsakem primeru upoštevni trg oz. upoštevni trgi niso manjši od nacionalnih trgov in niso večji od trga EGP.

3.   KONKURENČNA OCENA

a.   Mehanski metalurški inženiring

| (81) | Združitev na trgu EGP ali svetovnem trgu mehanskega metalurškega inženiringa ali njegovih specializiranih trgih mehanskega inženiringa za pridobivanje jekla in za kontinuirano litje močno slabi konkurenco med Siemensom/VAI in njegovim glavnim konkurentom SMS. To zaradi nastalega prevladujočega položaja na trgu Siemens/VAI-ja vodi k občutnem oviranju učinkovite konkurence na omenjenih specializiranih trgih. |
| --- | --- |

(81)

Združitev na trgu EGP ali svetovnem trgu mehanskega metalurškega inženiringa ali njegovih specializiranih trgih mehanskega inženiringa za pridobivanje jekla in za kontinuirano litje močno slabi konkurenco med Siemensom/VAI in njegovim glavnim konkurentom SMS. To zaradi nastalega prevladujočega položaja na trgu Siemens/VAI-ja vodi k občutnem oviranju učinkovite konkurence na omenjenih specializiranih trgih.

(1)   Tržni pogoji

| (82) | V nasprotju z VA Techom Siemens ni dejaven na tem področju. Siemens navaja, da znaša tržni delež VA Techa na vseh možnih specializiranih trgih manj kot [10-15] (1) %. |
| --- | --- |

(82)

V nasprotju z VA Techom Siemens ni dejaven na tem področju. Siemens navaja, da znaša tržni delež VA Techa na vseh možnih specializiranih trgih manj kot [10-15] (1) %.

| (83) | Udeleženci na trgu pa so navedli znatno višje tržne deleže VA Techa na možnih proizvodnih trgih mehanskega inženiringa. V metalurškem inženiringu so bili tržni deleži VA Techa na svetovnem trgu in trgu EGP približno enaki kot tržni deleži prejšnjega edinega vodilnega na trgu SMS Demaga (v nadaljevanju SMS), sledi Danieli, tretji in edini nadaljnji celotni ponudnik, dejaven v EGP. Na posameznih mehanskih specializiranih trgih velja VA Tech nedvomno za vodilnega na trgu. |
| --- | --- |

(83)

Udeleženci na trgu pa so navedli znatno višje tržne deleže VA Techa na možnih proizvodnih trgih mehanskega inženiringa. V metalurškem inženiringu so bili tržni deleži VA Techa na svetovnem trgu in trgu EGP približno enaki kot tržni deleži prejšnjega edinega vodilnega na trgu SMS Demaga (v nadaljevanju SMS), sledi Danieli, tretji in edini nadaljnji celotni ponudnik, dejaven v EGP. Na posameznih mehanskih specializiranih trgih velja VA Tech nedvomno za vodilnega na trgu.

| (84) | Izjave udeležencev na trgu priporočajo tudi označitev trga oz. trgov za mehanski metalurški inženiring kot močno koncentriranega trga oz. močno koncentriranih trgov. |
| --- | --- |

(84)

Izjave udeležencev na trgu priporočajo tudi označitev trga oz. trgov za mehanski metalurški inženiring kot močno koncentriranega trga oz. močno koncentriranih trgov.

| (85) | SMS označuje VAI kot glavnega konkurenta na večini svojih področjih dejavnosti. Svoje tržne deleže in tržne deleže VAI-ja v mehanskem metalurškem inženiringu ocenjuje na 24 oz. 20 %. Na posameznih trgih procesnih korakov so skupni tržni deleži obeh vodilnih podjetij precej višji. Na trgu procesnih korakov pridobivanja jekla sta tržna deleža SMS in VAI enaka (vsak ima 33 %), medtem ko ima na trgu procesnih korakov kontinuiranega litja VAI veliko prednost pred SMS (SMS: 23 %, VAI: 62 %). VAI je v javnih pojasnilih potrdil svoj vodilni položaj v kontinuiranem litju in visoke tržne deleže. |
| --- | --- |

(85)

SMS označuje VAI kot glavnega konkurenta na večini svojih področjih dejavnosti. Svoje tržne deleže in tržne deleže VAI-ja v mehanskem metalurškem inženiringu ocenjuje na 24 oz. 20 %. Na posameznih trgih procesnih korakov so skupni tržni deleži obeh vodilnih podjetij precej višji. Na trgu procesnih korakov pridobivanja jekla sta tržna deleža SMS in VAI enaka (vsak ima 33 %), medtem ko ima na trgu procesnih korakov kontinuiranega litja VAI veliko prednost pred SMS (SMS: 23 %, VAI: 62 %). VAI je v javnih pojasnilih potrdil svoj vodilni položaj v kontinuiranem litju in visoke tržne deleže.

(2)   Celotni trg mehanskega metalurškega inženiringa na področju železa in jekla ali celotni trg z vključitvijo neželeznih kovin: bistveno oviranje učinkovite konkurence

| (86) | Raziskava trga je pokazala, da bo združitev zaradi manjšinskega deleža Siemensa v SMS vodila do znatne oslabitve sedanje konkurence med VAI in SMS. Zaradi velike moči VAI-ja na tem močno koncentriranem trgu, tesnega konkurenčnega odnosa med VAI in Siemensom ter dejstva, da drugi konkurenti ne morejo v zadostni meri omejiti konkurenčnega prostora Siemens/VAI-ja, če konkurenčni pritisk na Siemens/VAI izvira iz SMS, bo združitev v vsakem primeru ovirala učinkovito konkurenco zaradi neusklajenega ravnanja in morda tudi zaradi nastanka prevladujočega položaja na trgu za Siemens/VAI. |
| --- | --- |

(86)

Raziskava trga je pokazala, da bo združitev zaradi manjšinskega deleža Siemensa v SMS vodila do znatne oslabitve sedanje konkurence med VAI in SMS. Zaradi velike moči VAI-ja na tem močno koncentriranem trgu, tesnega konkurenčnega odnosa med VAI in Siemensom ter dejstva, da drugi konkurenti ne morejo v zadostni meri omejiti konkurenčnega prostora Siemens/VAI-ja, če konkurenčni pritisk na Siemens/VAI izvira iz SMS, bo združitev v vsakem primeru ovirala učinkovito konkurenco zaradi neusklajenega ravnanja in morda tudi zaradi nastanka prevladujočega položaja na trgu za Siemens/VAI.

| (87) | VAI in SMS sta na zadevnem trgu najtesnejša konkurenta. Zaradi tega tesnega konkurenčnega odnosa bi kupec, ki se pri določenem metalurškem projektu ne bi odločil za VA Tech, najverjetneje kot prvo alternativo izbral SMS. To izhaja iz ocene, dobljene iz vprašanj, naslovljenih na konkurente in kupce med raziskavo trga. |
| --- | --- |

(87)

VAI in SMS sta na zadevnem trgu najtesnejša konkurenta. Zaradi tega tesnega konkurenčnega odnosa bi kupec, ki se pri določenem metalurškem projektu ne bi odločil za VA Tech, najverjetneje kot prvo alternativo izbral SMS. To izhaja iz ocene, dobljene iz vprašanj, naslovljenih na konkurente in kupce med raziskavo trga.

| (88) | Danieli v splošnem velja za tretjega najmočnejšega konkurenta, vendar najpogosteje daleč za SMS in VAI. Močan položaj ima predvsem pri valjanju dolgih izdelkov, kjer je tudi vodilni na trgu. Zaradi njegovega tržnega položaja in ocene kupcev Danieli ne bi mogel preprečiti upada konkurence na trgu mehanskega metalurškega inženiringa ali spodbijati prevladujočega položaja, ki bi ga lahko dosegel VAI zaradi informacijske prednosti Siemens/VAI-ja. Poleg tega potrebujejo kupci za uspešna pogajanja v metalurškem inženiringu vsaj tri ponudbe. |
| --- | --- |

(88)

Danieli v splošnem velja za tretjega najmočnejšega konkurenta, vendar najpogosteje daleč za SMS in VAI. Močan položaj ima predvsem pri valjanju dolgih izdelkov, kjer je tudi vodilni na trgu. Zaradi njegovega tržnega položaja in ocene kupcev Danieli ne bi mogel preprečiti upada konkurence na trgu mehanskega metalurškega inženiringa ali spodbijati prevladujočega položaja, ki bi ga lahko dosegel VAI zaradi informacijske prednosti Siemens/VAI-ja. Poleg tega potrebujejo kupci za uspešna pogajanja v metalurškem inženiringu vsaj tri ponudbe.

| (89) | Drugi konkurenti ne izvajajo pritiska. Večji ponudniki, ki jih je Siemens navedel poleg treh vodilnih na trgu, so v Evropi dejavni zelo redko ali nikoli in tako ne predstavljajo ustrezne alternative za evropske kupce. Za majhne ponudnike je malo verjetno, da bi lahko uspešno ponujali pri velikih naročilih. Razen treh vodilnih na trgu je konkurenca razdrobljena in ne bi mogla zavirati tržne moči treh vodilnih ponudnikov. |
| --- | --- |

(89)

Drugi konkurenti ne izvajajo pritiska. Večji ponudniki, ki jih je Siemens navedel poleg treh vodilnih na trgu, so v Evropi dejavni zelo redko ali nikoli in tako ne predstavljajo ustrezne alternative za evropske kupce. Za majhne ponudnike je malo verjetno, da bi lahko uspešno ponujali pri velikih naročilih. Razen treh vodilnih na trgu je konkurenca razdrobljena in ne bi mogla zavirati tržne moči treh vodilnih ponudnikov.

| (90) | Velik ponudnik v mehanskem metalurškem inženiringu ima veliko število kupcev, na katere odpade večina njegovih naročil, zaradi česar ni močno odvisen od posameznega kupca. |
| --- | --- |

(90)

Velik ponudnik v mehanskem metalurškem inženiringu ima veliko število kupcev, na katere odpade večina njegovih naročil, zaradi česar ni močno odvisen od posameznega kupca.

| (91) | Združitev bi močno oslabila konkurenčni pritisk, ki ga izvajata SMS in Siemens/VAI. Siemens bi poleg obstoječega 28-odstotnega deleža v SMS dobil še nadzor nad VA Techom. Vendar pa zaradi posebnih okoliščin primera (glej naslednji odstavek: prejšnje zaznavanje prodajne opcije; običajno je treba vrednost delnice določiti za datum 31. 12. 2004) ni mogoče z zadostno gotovostjo izhajati iz tega, da bo 28-odstotni delež delnic, ki ga ima Siemens v SMS (in finančna udeležba pri poslovnem uspehu SMS-a, ki je s tem praviloma povezana), sprožil, da bo Siemens/VA Tech popustil v konkurenci z SMS. [...] (1). |
| --- | --- |

(91)

Združitev bi močno oslabila konkurenčni pritisk, ki ga izvajata SMS in Siemens/VAI. Siemens bi poleg obstoječega 28-odstotnega deleža v SMS dobil še nadzor nad VA Techom. Vendar pa zaradi posebnih okoliščin primera (glej naslednji odstavek: prejšnje zaznavanje prodajne opcije; običajno je treba vrednost delnice določiti za datum 31. 12. 2004) ni mogoče z zadostno gotovostjo izhajati iz tega, da bo 28-odstotni delež delnic, ki ga ima Siemens v SMS (in finančna udeležba pri poslovnem uspehu SMS-a, ki je s tem praviloma povezana), sprožil, da bo Siemens/VA Tech popustil v konkurenci z SMS. [...] (1).

| (92) | Siemens je izvedel prodajno opcijo, da bi svoj delež v podjetju SMS prodal večinskim delničarjem. Vrednost deleža v lasti Siemensa je sporna, verjetno dolgotrajen pravni spor pri nemških sodiščih pa še ni rešen. Dokler spor ni rešen in Siemens ne izvrši prodaje 28-odstotnega deleža [...] (1). |
| --- | --- |

(92)

Siemens je izvedel prodajno opcijo, da bi svoj delež v podjetju SMS prodal večinskim delničarjem. Vrednost deleža v lasti Siemensa je sporna, verjetno dolgotrajen pravni spor pri nemških sodiščih pa še ni rešen. Dokler spor ni rešen in Siemens ne izvrši prodaje 28-odstotnega deleža [...] (1).

| (93) | [...] (1). |
| --- | --- |

(93)

[...] (1).

| (94) | [...] (1). |
| --- | --- |

(94)

[...] (1).

| (95) | [...] (1). Ker bo delež delnic v SMS v višini 28 % obstajal še naprej, bi združitev močno oslabila konkurenco med Siemens/VAI in SMS. Vprašanje, ali informacijska prednost pred največjim konkurentom in prednost v tržni moči pred Danielijem Siemens/VAI-ju daje prevladujoč položaj, lahko ostane odprto. V vsakem primeru bi imela združitev zelo škodljive učinke na konkurenco, in sicer kot posledica neusklajenega ravnanja podjetja. Iz tega izhaja bistveno oviranje učinkovite konkurence na celotnem trgu mehanskega metalurškega inženiringa. |
| --- | --- |

(95)

[...] (1). Ker bo delež delnic v SMS v višini 28 % obstajal še naprej, bi združitev močno oslabila konkurenco med Siemens/VAI in SMS. Vprašanje, ali informacijska prednost pred največjim konkurentom in prednost v tržni moči pred Danielijem Siemens/VAI-ju daje prevladujoč položaj, lahko ostane odprto. V vsakem primeru bi imela združitev zelo škodljive učinke na konkurenco, in sicer kot posledica neusklajenega ravnanja podjetja. Iz tega izhaja bistveno oviranje učinkovite konkurence na celotnem trgu mehanskega metalurškega inženiringa.

(3)   Specializirani trgi mehanskega metalurškega inženiringa: nastanek prevladujočega položaja

| (96) | Ti sklepi veljajo za možne trge procesnih korakov v mehanskem inženiringu za pridobivanje jekla in kontinuirano litje. Za ostale možne specializirane trge mehanskega metalurškega inženiringa ni mogoče z gotovostjo določiti, ali bi združitev povzročila bistveno oviranje učinkovite konkurence. |
| --- | --- |

(96)

Ti sklepi veljajo za možne trge procesnih korakov v mehanskem inženiringu za pridobivanje jekla in kontinuirano litje. Za ostale možne specializirane trge mehanskega metalurškega inženiringa ni mogoče z gotovostjo določiti, ali bi združitev povzročila bistveno oviranje učinkovite konkurence.

| (97) | Na možnem trgu mehanskega inženiringa za pridobivanje jekla so v raziskavi trga Komisije konkurenti in kupci VAI uvrstili na najvišje mesto. Na drugem mestu mu neposredno sledi SMS. Na tem koncentriranem trgu imata VAI in SMS visoke tržne deleže tako na evropskem kot tudi na svetovnem trgu. Njuna deleža na svetovnem trgu znašata med 30 in 40 %; njuna deleža na trgu EGP sta zelo verjetno še višja. Zaradi teh visokih tržnih deležev je mogoče sklepati, da je trg močno koncentriran, zaradi česar so močno negativni vplivi na kupce bolj verjetni. To velja zlasti zaradi tesne konkurence med obema najmočnejšima ponudnikoma, ki bi po združitvi oslabela v korist vodilnega podjetja. VAI in SMS sta največja konkurenta. S precejšnjim zaostankom na tretjem mestu sledi Danieli, ki z njima ni v tesnem konkurenčnem odnosu. Ostala konkurenca je razdrobljena. Manjši ponudniki pri večjih projektih ne morejo konkurirati velikim ponudnikom oz. so od njih odvisni prek sodelovanja ali pa se specializirajo za posamezne tržne niše. |
| --- | --- |

(97)

Na možnem trgu mehanskega inženiringa za pridobivanje jekla so v raziskavi trga Komisije konkurenti in kupci VAI uvrstili na najvišje mesto. Na drugem mestu mu neposredno sledi SMS. Na tem koncentriranem trgu imata VAI in SMS visoke tržne deleže tako na evropskem kot tudi na svetovnem trgu. Njuna deleža na svetovnem trgu znašata med 30 in 40 %; njuna deleža na trgu EGP sta zelo verjetno še višja. Zaradi teh visokih tržnih deležev je mogoče sklepati, da je trg močno koncentriran, zaradi česar so močno negativni vplivi na kupce bolj verjetni. To velja zlasti zaradi tesne konkurence med obema najmočnejšima ponudnikoma, ki bi po združitvi oslabela v korist vodilnega podjetja. VAI in SMS sta največja konkurenta. S precejšnjim zaostankom na tretjem mestu sledi Danieli, ki z njima ni v tesnem konkurenčnem odnosu. Ostala konkurenca je razdrobljena. Manjši ponudniki pri večjih projektih ne morejo konkurirati velikim ponudnikom oz. so od njih odvisni prek sodelovanja ali pa se specializirajo za posamezne tržne niše.

| (98) | Na možnem trgu mehanskega inženiringa za kontinuirano litje kupci in konkurenti VAI opredeljujejo kot vodilnega tako na trgu EGP kot tudi na svetovnem trgu. Tržni deleži VAI-ja najverjetneje presegajo 50 % v EGP in v svetovnem merilu. Na drugem mestu je SMS, ki je njegov največji konkurent. S precejšnjim zaostankom na tretjem mestu sledi Danieli. Konkurenca je razdrobljena in ne more omejiti tržne moči VAI-ja. |
| --- | --- |

(98)

Na možnem trgu mehanskega inženiringa za kontinuirano litje kupci in konkurenti VAI opredeljujejo kot vodilnega tako na trgu EGP kot tudi na svetovnem trgu. Tržni deleži VAI-ja najverjetneje presegajo 50 % v EGP in v svetovnem merilu. Na drugem mestu je SMS, ki je njegov največji konkurent. S precejšnjim zaostankom na tretjem mestu sledi Danieli. Konkurenca je razdrobljena in ne more omejiti tržne moči VAI-ja.

| (99) | V takšnih okoliščinah bi [...] (1) vodili do prevladujočega položaja Siemensa na možnih trgih mehanskega inženiringa za pridobivanje jekla in mehanskega inženiringa za kontinuirano litje in s tem do močnega oviranja učinkovite konkurence. |
| --- | --- |

(99)

V takšnih okoliščinah bi [...] (1) vodili do prevladujočega položaja Siemensa na možnih trgih mehanskega inženiringa za pridobivanje jekla in mehanskega inženiringa za kontinuirano litje in s tem do močnega oviranja učinkovite konkurence.

b.   Električni metalurški inženiring

Trg za električni metalurški inženiring (stopnje 0-2, železo/jeklo), možni specializirani trgi procesnih področij in procesnih korakov

Tržna struktura in tržni deleži

| (100) | Raziskava trga je pokazala, da veliko udeležencev na trgu šteje Siemens za najpomembnejšega ponudnika na področju električnega metalurškega inženiringa za železarski in jeklarski sektor na trgu EGP in na svetovnem trgu. To velja za možni celotni trg in večino specializiranih trgov, razen za možni specializirani trg valjanja dolgih izdelkov, kjer se za vodilnega na trgu šteje Danieli. Na teh področjih je VAI kot močan konkurent večinoma na drugem mestu, na področju kontinuiranega litja pa je celo enakovreden Siemensu. Vendar je treba poudariti, da so kot močni in verodostojni ponudniki označeni še štirje konkurenti. To so predvsem ABB, Alstom, SMS in Danieli, na nekaterih področjih, zlasti na svetovni ravni, pa Toshiba (oz. TMEIC-GE) ter Sundwig-Andritz, Ingelectric in ASI Robicon. |
| --- | --- |

(100)

Raziskava trga je pokazala, da veliko udeležencev na trgu šteje Siemens za najpomembnejšega ponudnika na področju električnega metalurškega inženiringa za železarski in jeklarski sektor na trgu EGP in na svetovnem trgu. To velja za možni celotni trg in večino specializiranih trgov, razen za možni specializirani trg valjanja dolgih izdelkov, kjer se za vodilnega na trgu šteje Danieli. Na teh področjih je VAI kot močan konkurent večinoma na drugem mestu, na področju kontinuiranega litja pa je celo enakovreden Siemensu. Vendar je treba poudariti, da so kot močni in verodostojni ponudniki označeni še štirje konkurenti. To so predvsem ABB, Alstom, SMS in Danieli, na nekaterih področjih, zlasti na svetovni ravni, pa Toshiba (oz. TMEIC-GE) ter Sundwig-Andritz, Ingelectric in ASI Robicon.

Tržni deleži

| (101) | Tržne deleže je na tem homogenem področju z različnimi izdelki in storitvami težko določiti. Siemens je Komisiji predložil ocene, ki so bile delno izdelane za postopek in delno očitno pred začetkom postopka. Predložene so tudi ocene ki jih je pred začetkom postopka izdelal VA Tech in ocene, izdelane na zahtevo Komisije med postopkom. Poleg tega je SMS Komisiji predložil ocene za namene postopka. Te ocene prikazujejo zelo različne tržne deleže. Siemens v svojih ocenah navaja skupne tržne deleže v višini manj kot 20 %, VAI pa navaja precej višje tržne deleže v višini 40-50 %. Najvišje številke za nekatere trge procesnih korakov navajajo ocene SMS-ja. |
| --- | --- |

(101)

Tržne deleže je na tem homogenem področju z različnimi izdelki in storitvami težko določiti. Siemens je Komisiji predložil ocene, ki so bile delno izdelane za postopek in delno očitno pred začetkom postopka. Predložene so tudi ocene ki jih je pred začetkom postopka izdelal VA Tech in ocene, izdelane na zahtevo Komisije med postopkom. Poleg tega je SMS Komisiji predložil ocene za namene postopka. Te ocene prikazujejo zelo različne tržne deleže. Siemens v svojih ocenah navaja skupne tržne deleže v višini manj kot 20 %, VAI pa navaja precej višje tržne deleže v višini 40-50 %. Najvišje številke za nekatere trge procesnih korakov navajajo ocene SMS-ja.

| (102) | Po mnenju Komisije (in nekaterih omenjenih konkurentov) nobena izmed teh ocen ne more veljati za posebej zanesljivo. |
| --- | --- |

(102)

Po mnenju Komisije (in nekaterih omenjenih konkurentov) nobena izmed teh ocen ne more veljati za posebej zanesljivo.

| (103) | Komisija je opravila analizo moči najpomembnejših konkurentov v poglavitnem delu omenjenega trga, tj. naročila v vrednosti več kot 1 mio EUR v letih 2002-2004. Konkurente je povprašala o vseh naročilih, ki so jih dobili v zadevnem časovnem obdobju, in seštela ustrezne številke. Rezultati ankete odsevajo relativno velikost anketiranih podjetij. V poznejši fazi postopka je Siemens predložil posamezne podatke o drugih konkurentih glede tekoče faze. Komisija je te podatke preverila in jih upoštevala, potem ko so bili potrjeni s strani kupcev in/ali konkurentov. Po mnenju Komisije je ta izračun uporaben približek dejanskih tržnih deležev. Na navedene tržne deleže pa je potrebno gledati kot na zgornjo mejo, saj so dejanski tržni deleži najverjetneje nižji. |
| --- | --- |

(103)

Komisija je opravila analizo moči najpomembnejših konkurentov v poglavitnem delu omenjenega trga, tj. naročila v vrednosti več kot 1 mio EUR v letih 2002-2004. Konkurente je povprašala o vseh naročilih, ki so jih dobili v zadevnem časovnem obdobju, in seštela ustrezne številke. Rezultati ankete odsevajo relativno velikost anketiranih podjetij. V poznejši fazi postopka je Siemens predložil posamezne podatke o drugih konkurentih glede tekoče faze. Komisija je te podatke preverila in jih upoštevala, potem ko so bili potrjeni s strani kupcev in/ali konkurentov. Po mnenju Komisije je ta izračun uporaben približek dejanskih tržnih deležev. Na navedene tržne deleže pa je potrebno gledati kot na zgornjo mejo, saj so dejanski tržni deleži najverjetneje nižji.

| (104) | Te številke kažejo, da združitev zelo verjetno ne bo vodila do tržnih deležev, višjih od 35-40 %. Na vsakem procesnem področju in procesnem koraku bodo na trgu ostali najmanj štirje močni ponudniki, od katerih se lahko pričakuje, da bodo vršili zadosten konkurenčni pritisk na združeno podjetje. |
| --- | --- |

(104)

Te številke kažejo, da združitev zelo verjetno ne bo vodila do tržnih deležev, višjih od 35-40 %. Na vsakem procesnem področju in procesnem koraku bodo na trgu ostali najmanj štirje močni ponudniki, od katerih se lahko pričakuje, da bodo vršili zadosten konkurenčni pritisk na združeno podjetje.

Analiza razpisa

| (105) | Pri upoštevnem trgu/upoštevnih trgih gre za trge ponudnikov, kjer so tržni deleži zgolj okvirni. Odločilna je moč konkurenčnega pritiska, ki ga podjetja vršijo drug na drugega v postopku izbire ponudnikov, kjer so dolgoročni tržni deleži pomemben pokazatelj te moči. |
| --- | --- |

(105)

Pri upoštevnem trgu/upoštevnih trgih gre za trge ponudnikov, kjer so tržni deleži zgolj okvirni. Odločilna je moč konkurenčnega pritiska, ki ga podjetja vršijo drug na drugega v postopku izbire ponudnikov, kjer so dolgoročni tržni deleži pomemben pokazatelj te moči.

| (106) | Analiza razpisa podatkov Siemensa in VAI-ja je pokazala, da je mogoče edino Siemens in VAI označiti kot tesna konkurenta na nekaterih možnih specializiranih trgih (kontinuirano litje, tekoča faza), vendar pa na teh specializiranih trgih nista največja konkurenta. |
| --- | --- |

(106)

Analiza razpisa podatkov Siemensa in VAI-ja je pokazala, da je mogoče edino Siemens in VAI označiti kot tesna konkurenta na nekaterih možnih specializiranih trgih (kontinuirano litje, tekoča faza), vendar pa na teh specializiranih trgih nista največja konkurenta.

Učinki Siemensove udeležbe v podjetju SMS

| (107) | Obveznosti, ki zadevajo [...] (1) Siemensov delež v SMS in ki so mu bile naložene za odpravo pomislekov glede konkurence na področju mehanskega metalurškega inženiringa, odpravljajo bistveno oviro za konkurenco zgolj zaradi te udeležbe [...] (1) vsaj na področju električnega metalurškega inženiringa (to velja tudi za druge trge električnega metalurškega inženiringa). |
| --- | --- |

(107)

Obveznosti, ki zadevajo [...] (1) Siemensov delež v SMS in ki so mu bile naložene za odpravo pomislekov glede konkurence na področju mehanskega metalurškega inženiringa, odpravljajo bistveno oviro za konkurenco zgolj zaradi te udeležbe [...] (1) vsaj na področju električnega metalurškega inženiringa (to velja tudi za druge trge električnega metalurškega inženiringa).

Možni trgi avtomatizacije na stopnjah 1 in 2

| (108) | Raziskava trga je potrdila, da so programske rešitve stopenj 1 in 2 s strani konkurentov označene kot prepričljivi pokazatelji tržne moči. |
| --- | --- |

(108)

Raziskava trga je potrdila, da so programske rešitve stopenj 1 in 2 s strani konkurentov označene kot prepričljivi pokazatelji tržne moči.

| (109) | [...] (1). Vendar tudi na teh trgih obstaja zadostno število močnih konkurentov, kot so SMS, Danieli, ABB, Alstom in TMEIC-GE. Poleg tega obstaja vrsta drugih konkurentov, ki so večinoma dejavni na stopnji 1, kjer so meje dostopa nižje kot pri stopnji 2, ali pri nišnih rešitvah v konkurenci s Siemens/VA Techom. To potrjuje tudi analiza tržne moči modulov programske opreme na stopnjah 1 in 2 v nekaterih procesnih korakih. Podatki posameznih glavnih konkurentov niso bili predloženi, vendar je bilo kljub temu mogoče izvesti analizo najslabšega primera, s katero je bil potrjen nadaljnji obstoj močnih konkurentov na možnih trgih. |
| --- | --- |

(109)

[...] (1). Vendar tudi na teh trgih obstaja zadostno število močnih konkurentov, kot so SMS, Danieli, ABB, Alstom in TMEIC-GE. Poleg tega obstaja vrsta drugih konkurentov, ki so večinoma dejavni na stopnji 1, kjer so meje dostopa nižje kot pri stopnji 2, ali pri nišnih rešitvah v konkurenci s Siemens/VA Techom. To potrjuje tudi analiza tržne moči modulov programske opreme na stopnjah 1 in 2 v nekaterih procesnih korakih. Podatki posameznih glavnih konkurentov niso bili predloženi, vendar je bilo kljub temu mogoče izvesti analizo najslabšega primera, s katero je bil potrjen nadaljnji obstoj močnih konkurentov na možnih trgih.

Električni metalurški inženiring za toplo in hladno valjanje aluminija

| (110) | Možni trgi za gradnjo valjalne proge za aluminij so v primerjavi z valjalnimi progami za jeklo zelo majhni. Že zgolj zaradi tega se zgoraj omenjena analiza trgov valjanja jekla v primeru skupnih trgov valjanja jekla in aluminija ne bi močno spremenila. |
| --- | --- |

(110)

Možni trgi za gradnjo valjalne proge za aluminij so v primerjavi z valjalnimi progami za jeklo zelo majhni. Že zgolj zaradi tega se zgoraj omenjena analiza trgov valjanja jekla v primeru skupnih trgov valjanja jekla in aluminija ne bi močno spremenila.

| (111) | Velika večina kupcev učinkov združitve na električni inženiring za proge hladnega in toplega valjanja aluminija ne šteje za problematične. Res je, da se med vodilne ponudnike pogosto uvrščata Siemens in VA Tech, vendar pa so bila kot uspešni ponudniki omenjena tudi druga podjetja, kot so ABB, TMEIC, Alstom, ASI Robicon in IAS. |
| --- | --- |

(111)

Velika večina kupcev učinkov združitve na električni inženiring za proge hladnega in toplega valjanja aluminija ne šteje za problematične. Res je, da se med vodilne ponudnike pogosto uvrščata Siemens in VA Tech, vendar pa so bila kot uspešni ponudniki omenjena tudi druga podjetja, kot so ABB, TMEIC, Alstom, ASI Robicon in IAS.

| (112) | Meje dostopa na področju aluminija so precej nižje za ponudnike mehanskih valjalnih prog za aluminij in za podjetja, ki že ponujajo avtomatizacijo stopenj 1 in 2 na področju jekla. Določeno moč povpraševanja je mogoče z gotovostjo pripisati močno koncentrirani strani povpraševanja, kar bi lahko pospešilo vstop na trg novih ponudnikom iz te skupine. V zvezi s tem se omenja predvsem SMS. |
| --- | --- |

(112)

Meje dostopa na področju aluminija so precej nižje za ponudnike mehanskih valjalnih prog za aluminij in za podjetja, ki že ponujajo avtomatizacijo stopenj 1 in 2 na področju jekla. Določeno moč povpraševanja je mogoče z gotovostjo pripisati močno koncentrirani strani povpraševanja, kar bi lahko pospešilo vstop na trg novih ponudnikom iz te skupine. V zvezi s tem se omenja predvsem SMS.

Informacijsko tehnološke rešitve za logistiko obratov/MES/stopnja 3

| (113) | Na tem sorazmerno mladem in že hitro rastočem trgu namera ne sproža pomislekov glede konkurence. Zaradi vključitve tega majhnega področja v možen celotni trg za metalurški inženiring ne prihaja do večjih razlik. |
| --- | --- |

(113)

Na tem sorazmerno mladem in že hitro rastočem trgu namera ne sproža pomislekov glede konkurence. Zaradi vključitve tega majhnega področja v možen celotni trg za metalurški inženiring ne prihaja do večjih razlik.

Sklepna ugotovitev glede možnega celotnega trga električnega metalurškega inženiringa z vključitvijo vseh zgoraj omenjenih in vseh možnih specializiranih trgov

| (114) | Na možnih specializiranih trgih celotnega trga za električni metalurški inženiring in s tem tudi na možnem celotnem trgu ni konkurenčnih težav. Na nobenem možnem trgu električnega metalurškega inženiringa se ne sproža vprašanje glede nastanka ali krepitve prevladujočega položaja ali glede drugega občutnega oviranja učinkovite konkurence. Tudi pri dodatnem preverjanju morebitnih nehorizontalnih učinkov ni bilo zaznati protikonkurenčnih učinkov za električni metalurški inženiring. |
| --- | --- |

(114)

Na možnih specializiranih trgih celotnega trga za električni metalurški inženiring in s tem tudi na možnem celotnem trgu ni konkurenčnih težav. Na nobenem možnem trgu električnega metalurškega inženiringa se ne sproža vprašanje glede nastanka ali krepitve prevladujočega položaja ali glede drugega občutnega oviranja učinkovite konkurence. Tudi pri dodatnem preverjanju morebitnih nehorizontalnih učinkov ni bilo zaznati protikonkurenčnih učinkov za električni metalurški inženiring.

c.   Vzdrževanje metalurških obratov in storitve

| (115) | Dejavnosti Siemensa in VA Techa se prekrivajo tudi na tem področju. Vendar pa pri raziskavi trga ni bilo zaznati konkurenčnih težav na trgu vzdrževanja metalurških obratov in storitev. Pragi dostopa na ta trg so precej nižji od pragov na trgih električnega in mehanskega inženiringa. Na tem področju je dejavnih tudi dovolj lokalnih konkurentov. Poleg tega lahko kupci v metalurškem inženiringu ta dela izvedejo sami. |
| --- | --- |

(115)

Dejavnosti Siemensa in VA Techa se prekrivajo tudi na tem področju. Vendar pa pri raziskavi trga ni bilo zaznati konkurenčnih težav na trgu vzdrževanja metalurških obratov in storitev. Pragi dostopa na ta trg so precej nižji od pragov na trgih električnega in mehanskega inženiringa. Na tem področju je dejavnih tudi dovolj lokalnih konkurentov. Poleg tega lahko kupci v metalurškem inženiringu ta dela izvedejo sami.

| (116) | Združitev zato na tem trgu ne bi vodila do nastanka ali krepitve prevladujočega položaja ali do drugega občutnega oviranja učinkovite konkurence. |
| --- | --- |

(116)

Združitev zato na tem trgu ne bi vodila do nastanka ali krepitve prevladujočega položaja ali do drugega občutnega oviranja učinkovite konkurence.

d.   Električni industrijski inženiring v drugih panogah

| (117) | Načrtovana združitev je neodvisno od opredelitve proizvodnega trga v električnem nemetalurškem industrijskem inženiringu s konkurenčnega vidika neoporečna. |
| --- | --- |

(117)

Načrtovana združitev je neodvisno od opredelitve proizvodnega trga v električnem nemetalurškem industrijskem inženiringu s konkurenčnega vidika neoporečna.

e.   Sklepna ugotovitev glede električnih trgov gradnje metalurških obratov in glede trgov/trga električnega industrijskega inženiringa v nemetalurških panogah

| (118) | Iz pojasnjenih razlogov priglašena namera na upoštevnih trgih električnega metalurškega inženiringa ali na trgu/trgih industrijskega inženiringa v nemetalurških panogah ne bo vodila k nastanku ali krepitvi prevladujočega položaja ali k občutnem oviranju siceršnje konkurence. |
| --- | --- |

(118)

Iz pojasnjenih razlogov priglašena namera na upoštevnih trgih električnega metalurškega inženiringa ali na trgu/trgih industrijskega inženiringa v nemetalurških panogah ne bo vodila k nastanku ali krepitvi prevladujočega položaja ali k občutnem oviranju siceršnje konkurence.

F.   STIKALNE NAPRAVE ZA NIZKO NAPETOST

| (119) | Upoštevni proizvodni trg za stikalne naprave za nizko napetost je v skladu z vgrajenim ločilnim bremenskim stikalom razdeljen na tri specializirane trge ACB, MCB in MCCB. Poleg tega obstaja ločen trg za zbiralčne razvodne sisteme, dodatno komponento. Dodatni komponenti sta programabilni logični krmilnik (PLK) in zagonska reverzibilna kombinacija. Trgi komponent in sestavljenih stikalnih naprav so bili raziskani v skladu s prejšnjimi odločbami po državah članicah, ker pa predlagana združitev tudi na ravni EGP ni povzročila pomislekov glede konkurence, lahko vprašanje ostane odprto. |
| --- | --- |

(119)

Upoštevni proizvodni trg za stikalne naprave za nizko napetost je v skladu z vgrajenim ločilnim bremenskim stikalom razdeljen na tri specializirane trge ACB, MCB in MCCB. Poleg tega obstaja ločen trg za zbiralčne razvodne sisteme, dodatno komponento. Dodatni komponenti sta programabilni logični krmilnik (PLK) in zagonska reverzibilna kombinacija. Trgi komponent in sestavljenih stikalnih naprav so bili raziskani v skladu s prejšnjimi odločbami po državah članicah, ker pa predlagana združitev tudi na ravni EGP ni povzročila pomislekov glede konkurence, lahko vprašanje ostane odprto.

| (120) | Na tej podlagi bi bili trgi za stikalne naprave za nizko napetost in nekatere komponente v Avstriji ter druge komponente v EGP in v nekaterih državah članicah zaradi namere horizontalno in/ali vertikalno prizadeti trgi. VA Tech je proizvajalec platin, ki komponente, potrebne za sestavo stikalnih plošč za nizko napetost, nabavlja pri tretjem podjetju. Tudi Siemens proizvaja platine in vse potrebne komponente. Neodvisno od izbrane opredelitve trga skupni tržni delež na nobenem prizadetem trgu ne presega [30-40] (1) %. Poleg tega so na vseh prizadetih trgih prisotni močni konkurenti, ki bodisi proizvajajo svoje komponente bodisi razpolagajo z lastnim, neodvisnim dobaviteljem komponent, tako da Siemens nikakor ne more izključiti teh konkurentov. Zato je Komisija sklenila, da ni pomislekov glede konkurence. |
| --- | --- |

(120)

Na tej podlagi bi bili trgi za stikalne naprave za nizko napetost in nekatere komponente v Avstriji ter druge komponente v EGP in v nekaterih državah članicah zaradi namere horizontalno in/ali vertikalno prizadeti trgi. VA Tech je proizvajalec platin, ki komponente, potrebne za sestavo stikalnih plošč za nizko napetost, nabavlja pri tretjem podjetju. Tudi Siemens proizvaja platine in vse potrebne komponente. Neodvisno od izbrane opredelitve trga skupni tržni delež na nobenem prizadetem trgu ne presega [30-40] (1) %. Poleg tega so na vseh prizadetih trgih prisotni močni konkurenti, ki bodisi proizvajajo svoje komponente bodisi razpolagajo z lastnim, neodvisnim dobaviteljem komponent, tako da Siemens nikakor ne more izključiti teh konkurentov. Zato je Komisija sklenila, da ni pomislekov glede konkurence.

G.   TEHNOLOGIJA ZGRADB IN UPRAVLJANJE OBRATOV

1.   UPOŠTEVNI PROIZVODNI TRGI

G1.   Tehnologija zgradb

| (121) | Siemens in VA Tech sta dejavna na področju tehnologije zgradb, ki jo je po mnenju Siemensa potrebno razčleniti na raven komponent, raven sistemov in raven obratov. Po navedbah Siemensa obstajata dva trga za upravljanje zgradb (glej G.2), ostale storitve pa bi bilo treba dodeliti posameznim glavnim trgom. Ravni komponent in sistemov bi bilo treba razčleniti po področjih uporabe. Na ravni komponent je treba ločevati med električno inštalacijsko tehniko, varnostno tehniko, tehniko vodenja in GKPS (gretje, klima, prezračevanje, sanitarije), na ravni sistemov pa med varnostno tehniko in tehniko vodenja. Na ravni obratov je treba ločevati med električno in mehansko postavitvijo obratov. V skladu z rezultati raziskave trga je treba pri varnostni tehniki ločevati vsaj med področjema (i) protipožarne zaščite in (ii) protivlomne zaščite. Vprašanje glede nadaljnjega ločevanja lahko v tej odločbi ostane odprto. |
| --- | --- |

(121)

Siemens in VA Tech sta dejavna na področju tehnologije zgradb, ki jo je po mnenju Siemensa potrebno razčleniti na raven komponent, raven sistemov in raven obratov. Po navedbah Siemensa obstajata dva trga za upravljanje zgradb (glej G.2), ostale storitve pa bi bilo treba dodeliti posameznim glavnim trgom. Ravni komponent in sistemov bi bilo treba razčleniti po področjih uporabe. Na ravni komponent je treba ločevati med električno inštalacijsko tehniko, varnostno tehniko, tehniko vodenja in GKPS (gretje, klima, prezračevanje, sanitarije), na ravni sistemov pa med varnostno tehniko in tehniko vodenja. Na ravni obratov je treba ločevati med električno in mehansko postavitvijo obratov. V skladu z rezultati raziskave trga je treba pri varnostni tehniki ločevati vsaj med področjema (i) protipožarne zaščite in (ii) protivlomne zaščite. Vprašanje glede nadaljnjega ločevanja lahko v tej odločbi ostane odprto.

| (122) | Na ravni obratov je mogoče ločevati med električnimi in mehanskimi stavbnimi objekti. Raziskava trga je pokazala, da bi lahko obstajal tudi ločen, ta področja zajemajoč trg za postavitev električnih in mehanskih stavbnih objektov (5)s splošnim podjetjem, ki bi nosilo celotno odgovornost. Natančna razdelitev pa ni potrebna . |
| --- | --- |

(122)

Na ravni obratov je mogoče ločevati med električnimi in mehanskimi stavbnimi objekti. Raziskava trga je pokazala, da bi lahko obstajal tudi ločen, ta področja zajemajoč trg za postavitev električnih in mehanskih stavbnih objektov (5)s splošnim podjetjem, ki bi nosilo celotno odgovornost. Natančna razdelitev pa ni potrebna .

G2.   Upravljanje zgradb

| (123) | Raziskava trga je pokazala, da je ta trg mogoče razdeliti na tehnično, poslovno in splošno upravljanje zgradb. Vprašanje glede natančne opredelitve proizvodnega trga lahko ostane odprto. |
| --- | --- |

(123)

Raziskava trga je pokazala, da je ta trg mogoče razdeliti na tehnično, poslovno in splošno upravljanje zgradb. Vprašanje glede natančne opredelitve proizvodnega trga lahko ostane odprto.

2.   UPOŠTEVNI GEOGRAFSKI TRGI

G1.   Tehnologija zgradb

| (124) | Po mnenju Siemensa vsi v delu G omenjeni trgi (z izjemo komponent tehnologije zgradb) zajemajo najmanj EGP. Raziskava trga je postregla z velikim številom znakov, ki kažejo, da gre za nacionalne trge. Vprašanje glede opredelitve geografskega trga lahko ostane odprto. |
| --- | --- |

(124)

Po mnenju Siemensa vsi v delu G omenjeni trgi (z izjemo komponent tehnologije zgradb) zajemajo najmanj EGP. Raziskava trga je postregla z velikim številom znakov, ki kažejo, da gre za nacionalne trge. Vprašanje glede opredelitve geografskega trga lahko ostane odprto.

G2.   Upravljanje zgradb

| (125) | Enako velja za trg/trge upravljanja zgradb. |
| --- | --- |

(125)

Enako velja za trg/trge upravljanja zgradb.

3.   KONKURENČNA OCENA

G1.   Tehnologija zgradb

| (126) | Na ravni komponent lahko obstajajo samo v vertikalnem smislu prizadeti trgi, saj VA Tech na teh trgih ni dejaven. |
| --- | --- |

(126)

Na ravni komponent lahko obstajajo samo v vertikalnem smislu prizadeti trgi, saj VA Tech na teh trgih ni dejaven.

| (127) | Raziskava trga ni podala zadostnih namigov o tem, da bi Siemens z združitvijo lahko izoliral trge komponent v Avstriji pred svojimi konkurenti na ravni komponent. Na podrejenih trgih sistemov in inštalacij vlada zadostna konkurenca. Poleg tega je zaradi združitve seštevek tržnih deležev na neposredno podrejeni ravni sistemov zelo majhen. Na samih trgih komponent Siemensu konkurirajo velika mednarodno dejavna podjetja (med drugim ABB in Möller oz. Honeywell, Johnson Controls in Sauter). |
| --- | --- |

(127)

Raziskava trga ni podala zadostnih namigov o tem, da bi Siemens z združitvijo lahko izoliral trge komponent v Avstriji pred svojimi konkurenti na ravni komponent. Na podrejenih trgih sistemov in inštalacij vlada zadostna konkurenca. Poleg tega je zaradi združitve seštevek tržnih deležev na neposredno podrejeni ravni sistemov zelo majhen. Na samih trgih komponent Siemensu konkurirajo velika mednarodno dejavna podjetja (med drugim ABB in Möller oz. Honeywell, Johnson Controls in Sauter).

| (128) | VA Tech po lastnem pričevanju ni dejaven na ravni sistemov. Svoje prihodke na tem področju pripisuje graditvi obratov. Horizontalni učinki združitve na področju posameznih obrti izven Avstrije so neznatni. Tudi znotraj Avstrije ne obstajajo upoštevni trgi z rastjo tržnega deleža v višini več kot 10 %. Prisotno je zadostno število alternativnih ponudnikov sistemov in integratorjev sistemov. Tudi v vertikalnem smislu združitev ne bi vodila do občutnega oviranja učinkovite konkurence. |
| --- | --- |

(128)

VA Tech po lastnem pričevanju ni dejaven na ravni sistemov. Svoje prihodke na tem področju pripisuje graditvi obratov. Horizontalni učinki združitve na področju posameznih obrti izven Avstrije so neznatni. Tudi znotraj Avstrije ne obstajajo upoštevni trgi z rastjo tržnega deleža v višini več kot 10 %. Prisotno je zadostno število alternativnih ponudnikov sistemov in integratorjev sistemov. Tudi v vertikalnem smislu združitev ne bi vodila do občutnega oviranja učinkovite konkurence.

| (129) | Tudi na ravni obratov prihaja v Avstriji do omembe vrednega prekrivanja med VA Techom in Siemensom. Najbolj izrazita sta neposredni konkurenčni položaj in tržna moč Siemensa in VA Techa na možnih specializiranih trgih za splošna tehnična podjetja. Združitev bi na tem mestu sicer vodila do upada števila ponudnikov v Avstriji, vendar pa bi z RWE Solutions, MCE, nizozemsko skupino Imtech (preko njenega nemškega hčerinskega podjetja) in M+W Zander (Nemčija) v Avstriji še naprej obstajali večji ponudniki splošnih tehničnih storitev. Graditelji električnih obratov srednje velikosti, kot so npr. Klenk&Meder, Landsteiner in Bostelmann so na tem trgu dejavni preko konzorcijev. Če v posameznih primerih, npr. pri velikih projektih, z vidika kupcev ne bi bilo dovolj ponudnikov, se kupci po lastnih trditvah ne bi obotavljali in bi razpis razdelili na manjše dele (za posamezne sisteme/obrti) namesto celotnega splošnega tehničnega naročila. Kupci bi nato bodisi sami izvedli načrtovanje in integracijo ali pa bi to delo zaupali svetovalnim inženirjem. Tako ne bi prišlo do bistvenega oviranja konkurence. Enako velja za področji električnega in mehanskega inženiringa. |
| --- | --- |

(129)

Tudi na ravni obratov prihaja v Avstriji do omembe vrednega prekrivanja med VA Techom in Siemensom. Najbolj izrazita sta neposredni konkurenčni položaj in tržna moč Siemensa in VA Techa na možnih specializiranih trgih za splošna tehnična podjetja. Združitev bi na tem mestu sicer vodila do upada števila ponudnikov v Avstriji, vendar pa bi z RWE Solutions, MCE, nizozemsko skupino Imtech (preko njenega nemškega hčerinskega podjetja) in M+W Zander (Nemčija) v Avstriji še naprej obstajali večji ponudniki splošnih tehničnih storitev. Graditelji električnih obratov srednje velikosti, kot so npr. Klenk&Meder, Landsteiner in Bostelmann so na tem trgu dejavni preko konzorcijev. Če v posameznih primerih, npr. pri velikih projektih, z vidika kupcev ne bi bilo dovolj ponudnikov, se kupci po lastnih trditvah ne bi obotavljali in bi razpis razdelili na manjše dele (za posamezne sisteme/obrti) namesto celotnega splošnega tehničnega naročila. Kupci bi nato bodisi sami izvedli načrtovanje in integracijo ali pa bi to delo zaupali svetovalnim inženirjem. Tako ne bi prišlo do bistvenega oviranja konkurence. Enako velja za področji električnega in mehanskega inženiringa.

G2.   Upravljanje zgradb

| (130) | Večina kupcev Siemensa in VA Techa je v raziskavi trga navedla, da pri razpisnih postopkih in dodeljevanju naročil nista bila najobetavnejša konkurenta. V Avstriji, na edinem možnem prizadetem trgu, obstaja vrsta drugih večjih ponudnikov, katerih storitve na področju tehničnega upravljanja zgradb z vidika kupcev v glavnem ustrezajo storitvam VA Techa in Siemensa. Zlasti na regionalni ravni tudi manjša podjetja izvajajo konkurenčni pritisk na omenjene večje konkurente. Namera torej ne bi vodila k občutni omejitvi učinkovite konkurence na tem področju. |
| --- | --- |

(130)

Večina kupcev Siemensa in VA Techa je v raziskavi trga navedla, da pri razpisnih postopkih in dodeljevanju naročil nista bila najobetavnejša konkurenta. V Avstriji, na edinem možnem prizadetem trgu, obstaja vrsta drugih večjih ponudnikov, katerih storitve na področju tehničnega upravljanja zgradb z vidika kupcev v glavnem ustrezajo storitvam VA Techa in Siemensa. Zlasti na regionalni ravni tudi manjša podjetja izvajajo konkurenčni pritisk na omenjene večje konkurente. Namera torej ne bi vodila k občutni omejitvi učinkovite konkurence na tem področju.

H.   INFRASTRUKTURNE INŠTALACIJE IN TEHNOLOGIJA ŽIČNIC

H1.   PROMETNE INFRASTRUKTURNE INŠTALACIJE

| (131) | Na področju prometnih infrastrukturnih inštalacij bi med Siemensom in VA Techom prišlo do manjših prekrivanj le v Avstriji, in sicer pri ulični razsvetljavi, prometni signalizaciji, napravah za upravljanje parkirišč in pri napravah za nadzor prometa. Vprašanje glede stvarnih in upoštevnih geografskih trgov lahko na teh področjih ostane odprto. Kupcem so na voljo številne možnosti. Združitev ne bi vodila do bistvenega oviranja učinkovite konkurence. |
| --- | --- |

(131)

Na področju prometnih infrastrukturnih inštalacij bi med Siemensom in VA Techom prišlo do manjših prekrivanj le v Avstriji, in sicer pri ulični razsvetljavi, prometni signalizaciji, napravah za upravljanje parkirišč in pri napravah za nadzor prometa. Vprašanje glede stvarnih in upoštevnih geografskih trgov lahko na teh področjih ostane odprto. Kupcem so na voljo številne možnosti. Združitev ne bi vodila do bistvenega oviranja učinkovite konkurence.

H2.   NAPRAVE ZA PRIPRAVO VODE

| (132) | Enako velja za pripravo vode. |
| --- | --- |

(132)

Enako velja za pripravo vode.

H3.   ELEKTRIKA ZA ŽIČNE NAPRAVE

| (133) | Enako velja za električno opremo za žične naprave. |
| --- | --- |

(133)

Enako velja za električno opremo za žične naprave.

I.   DRUGE INFORMACIJSKO TEHNOLOŠKE STORITVE

| (134) | Enako velja za električno opremo za druge IT-storitve. |
| --- | --- |

(134)

Enako velja za električno opremo za druge IT-storitve.

SKLEPNA UGOTOVITEV

| (135) | V osnutku se tako sklene, da bi priglašena namera o združitvi vodila do občutnega oviranja učinkovite konkurence, zlasti z nastankom prevladujočega položaja na trgih (i) opreme za hidroelektrarne in (ii) mehanskega metalurškega inženiringa. |
| --- | --- |

(135)

V osnutku se tako sklene, da bi priglašena namera o združitvi vodila do občutnega oviranja učinkovite konkurence, zlasti z nastankom prevladujočega položaja na trgih (i) opreme za hidroelektrarne in (ii) mehanskega metalurškega inženiringa.

J.   OBVEZNOSTI

| (136) | Da bi odpravile pomisleke glede konkurence na trgih (i) opreme za hidroelektrarne in (ii) mehanskega metalurškega inženiringa, so stranke predložile naslednje obveznosti. |
| --- | --- |

(136)

Da bi odpravile pomisleke glede konkurence na trgih (i) opreme za hidroelektrarne in (ii) mehanskega metalurškega inženiringa, so stranke predložile naslednje obveznosti.

| (137) | Na področju opreme za hidroelektrarne odsvojitev VA Tech Hydro, hčerinskega podjetja VA Techa, v katerem so združene dejavnosti podjetja na področju opreme za hidroelektrarne in opreme za kombinirane elektrarne. Na slednjem področju ni prišlo do pomislekov glede konkurence, vendar je njegov pretežni del tako fizično kot tudi finančno integriran v poslovanje z vodno energijo. Test trga je potrdil, da bi odsvojitev VA Tech Hydra (s čimer se popolnoma odstranijo konkurenčna prekrivanja pri vodni energiji) rešil konkurenčne težave na tem trgu. |
| --- | --- |

(137)

Na področju opreme za hidroelektrarne odsvojitev VA Tech Hydro, hčerinskega podjetja VA Techa, v katerem so združene dejavnosti podjetja na področju opreme za hidroelektrarne in opreme za kombinirane elektrarne. Na slednjem področju ni prišlo do pomislekov glede konkurence, vendar je njegov pretežni del tako fizično kot tudi finančno integriran v poslovanje z vodno energijo. Test trga je potrdil, da bi odsvojitev VA Tech Hydra (s čimer se popolnoma odstranijo konkurenčna prekrivanja pri vodni energiji) rešil konkurenčne težave na tem trgu.

| (138) | V mehanskem metalurškem inženiringu odsvojitev 28-odstotne udeležbe Siemensa v SMS Demag, največjem konkurentu VA Techa, za odpravo občutnega oviranja učinkovite konkurence. Siemens je že izvedel prodajno opcijo z začetkom veljave 31 december 2004, da bi odsvojil svoj delež delničarju podjetja SMS Demag. Izvršitev prodaje deleža pa se bo za nedoločen čas zavlekla zaradi pravnega spora z SMS glede cene delnic. Siemens se je zato obvezal, da bo odpravil vsako oviranje konkurence, nastalo zaradi obstoječe udeležbe [...] (1) v SMS, in oviranje gospodarskega interesa svojega prihodnjega konkurenta. Zato bo zastopnike Siemensa v skupščini delničarjev in nadzornem svetu SMS-a zamenjal zaupnik. Siemensu ne bo posredovana nobena občutljiva strateška informacija glede prihodnjega poslovnega obnašanja SMS-a. Zaupnik bo Siemensu predložil le informacije, ki so nujno potrebne za to, da se lahko Siemens zagovarja v sodnih obravnavah in da lahko sestavi svoja finančna poročila. Prve informacije zadevajo le obdobje do 31 december 2004, zadnje informacije pa niso vezane na dogovor delničarjev, temveč na običajne pravice na podlagi manjšinskega deleža. Poleg tega se z odpovedjo povratnemu nakupu in izjavo, da bo vrednost udeležbe Siemensa določena za datum 31 december 2004, kot tudi z dejstvom, da Siemens ne more računati na dividende, odstrani vsak pomislek glede tega, da bi Siemens lahko računal na nadaljnjo udeležbo pri prihodnjem dobičku SMS Demaga. Zato ta obveznost zadeva predvsem popolno odsvojitev deleža v SMS Demagu do zaključka pravnega spora. Test trga glede obveznosti na področju mehanskega metalurškega inženiringa je bil pozitiven. |
| --- | --- |

(138)

V mehanskem metalurškem inženiringu odsvojitev 28-odstotne udeležbe Siemensa v SMS Demag, največjem konkurentu VA Techa, za odpravo občutnega oviranja učinkovite konkurence. Siemens je že izvedel prodajno opcijo z začetkom veljave 31 december 2004, da bi odsvojil svoj delež delničarju podjetja SMS Demag. Izvršitev prodaje deleža pa se bo za nedoločen čas zavlekla zaradi pravnega spora z SMS glede cene delnic. Siemens se je zato obvezal, da bo odpravil vsako oviranje konkurence, nastalo zaradi obstoječe udeležbe [...] (1) v SMS, in oviranje gospodarskega interesa svojega prihodnjega konkurenta. Zato bo zastopnike Siemensa v skupščini delničarjev in nadzornem svetu SMS-a zamenjal zaupnik. Siemensu ne bo posredovana nobena občutljiva strateška informacija glede prihodnjega poslovnega obnašanja SMS-a. Zaupnik bo Siemensu predložil le informacije, ki so nujno potrebne za to, da se lahko Siemens zagovarja v sodnih obravnavah in da lahko sestavi svoja finančna poročila. Prve informacije zadevajo le obdobje do 31 december 2004, zadnje informacije pa niso vezane na dogovor delničarjev, temveč na običajne pravice na podlagi manjšinskega deleža. Poleg tega se z odpovedjo povratnemu nakupu in izjavo, da bo vrednost udeležbe Siemensa določena za datum 31 december 2004, kot tudi z dejstvom, da Siemens ne more računati na dividende, odstrani vsak pomislek glede tega, da bi Siemens lahko računal na nadaljnjo udeležbo pri prihodnjem dobičku SMS Demaga. Zato ta obveznost zadeva predvsem popolno odsvojitev deleža v SMS Demagu do zaključka pravnega spora. Test trga glede obveznosti na področju mehanskega metalurškega inženiringa je bil pozitiven.

| (139) | Komisija je v svoji odločbi sklenila, da na podlagi obveznosti, ki so jih predložile stranke, priglašena združitev ne bo vodila do prevladujočega položaja strank na področjih (i) opreme za hidroelektrarne in (ii) mehanskega metalurškega inženiringa. |
| --- | --- |

(139)

Komisija je v svoji odločbi sklenila, da na podlagi obveznosti, ki so jih predložile stranke, priglašena združitev ne bo vodila do prevladujočega položaja strank na področjih (i) opreme za hidroelektrarne in (ii) mehanskega metalurškega inženiringa.

K.   SKLEP

| (140) | V Odločbi je sklenjeno, da s popolnim upoštevanjem obveznosti, ki so jih določile stranke, predvidena združitev ne bo ovirala učinkovite konkurence na skupnem trgu ali na njegovem bistvenem delu. Zato je Komisija sklenila, da je združitev po členu 2(2) in členu 8(2) Uredbe ES o združitvah in členu 57 Sporazuma o EGP združljiva s skupnim trgom in Sporazumom o EGP. |
| --- | --- |

(140)

V Odločbi je sklenjeno, da s popolnim upoštevanjem obveznosti, ki so jih določile stranke, predvidena združitev ne bo ovirala učinkovite konkurence na skupnem trgu ali na njegovem bistvenem delu. Zato je Komisija sklenila, da je združitev po členu 2(2) in členu 8(2) Uredbe ES o združitvah in členu 57 Sporazuma o EGP združljiva s skupnim trgom in Sporazumom o EGP.

III.   SVETOVALNI ODBOR

| (141) | Svetovalni odbor za koncentracije je na svoji 133. seji dne 29. junija 2005 soglasno podprl osnutek odločbe Komisije, ki dovoljuje združitev pod pogoji in zahtevami na podlagi obveznosti, ki so jih predložile stranke. |
| --- | --- |

(141)

Svetovalni odbor za koncentracije je na svoji 133. seji dne 29. junija 2005 soglasno podprl osnutek odločbe Komisije, ki dovoljuje združitev pod pogoji in zahtevami na podlagi obveznosti, ki so jih predložile stranke.

| (142) | V skladu s členom 19(7) Uredbe ES o združitvah Komisija objavi mnenje Svetovalnega odbora skupaj z Odločbo ob upoštevanju upravičenih interesov podjetij glede varovanja njihovih poslovnih skrivnosti. V zadevnem primeru mnenje svetovalnega odbora ne vsebuje poslovnih skrivnosti. |
| --- | --- |

(142)

V skladu s členom 19(7) Uredbe ES o združitvah Komisija objavi mnenje Svetovalnega odbora skupaj z Odločbo ob upoštevanju upravičenih interesov podjetij glede varovanja njihovih poslovnih skrivnosti. V zadevnem primeru mnenje svetovalnega odbora ne vsebuje poslovnih skrivnosti.

---

(1)  Deli tega besedila so bili izpuščeni za zagotovitev zaupnosti informacij; ti deli so označeni z oglatimi oklepaji in zvezdico.

(2)  Voith Siemens je skupno podjetje, s katerim Siemens sodeluje na področju vodne energije.

(3)  Nenadzorovan delež v višini 40 %; 60 % l. 2004 prodano Southern States LLC (ZDA).

(4)  IV/M.1450 – SMS/Mannesmann Demag.

(5)  Dejavnosti strank na tem področju zadevajo predvsem gradnjo stanovanj, pisarn, koncertnih dvoran, muzejev, bolnišnic in tunelov.

---

| 13.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 353/36 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 353/36

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 20. oktobra 2005

o državni pomoči ki jo izvaja Finska za pomoč v investicijah za Componenta Corporation

(notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 3871)

(Besedili v finskem in švedskem jeziku sta edini verodostojni)

(Besedilo velja za EGP)

(2006/900/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z zgoraj navedenimi določbami (1),

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | V dopisu z dne 10. marca 2004 je Metalls Verkstadsklubb vid Componenta Alvesta AB, Švedska, Komisijo obvestila, da je mesto Karkkila izvedlo finančno transakcijo s Componenta Corporation Oyj v Karkkili, Finska, ki naj bi vsebovala državno pomoč. Na podlagi te informacije je Komisija od Finske zahtevala pojasnilo. V dopisu z dne 22. junija 2004 je Finska Komisiji predložila zahtevane informacije. |
| --- | --- |

(1)

V dopisu z dne 10. marca 2004 je Metalls Verkstadsklubb vid Componenta Alvesta AB, Švedska, Komisijo obvestila, da je mesto Karkkila izvedlo finančno transakcijo s Componenta Corporation Oyj v Karkkili, Finska, ki naj bi vsebovala državno pomoč. Na podlagi te informacije je Komisija od Finske zahtevala pojasnilo. V dopisu z dne 22. junija 2004 je Finska Komisiji predložila zahtevane informacije.

| (2) | V dopisu z dne 19. novembra 2004 je Komisija Finsko obvestila o svoji odločitvi, da bo sprožila postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES glede domnevne pomoči. |
| --- | --- |

(2)

V dopisu z dne 19. novembra 2004 je Komisija Finsko obvestila o svoji odločitvi, da bo sprožila postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES glede domnevne pomoči.

| (3) | Odločitev Komisije, da bo sprožila postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala vse zainteresirane stranke, da predložijo svoje pripombe glede ukrepa. |
| --- | --- |

(3)

Odločitev Komisije, da bo sprožila postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala vse zainteresirane stranke, da predložijo svoje pripombe glede ukrepa.

| (4) | Komisija od zainteresiranih strank ni prejela nobenih pripomb. |
| --- | --- |

(4)

Komisija od zainteresiranih strank ni prejela nobenih pripomb.

II.   PODROBEN OPIS POMOČI

| (5) | Componenta Corporation Oyj (v nadaljnjem besedilu Componenta) je družba s sedežem v Karkkili na Finskem, ki posluje v sektorju kovin in izvaja mednarodne operacije. Proizvodne obrate ima na Finskem, Nizozemskem in Švedskem. Večina čistih prihodkov od prodaje družbe v letu 2004, ki so znašali 316 milijonov EUR, je prišla iz nordijskih držav in srednje Evrope. Skupina zaposluje približno 2 200 ljudi. |
| --- | --- |

(5)

Componenta Corporation Oyj (v nadaljnjem besedilu Componenta) je družba s sedežem v Karkkili na Finskem, ki posluje v sektorju kovin in izvaja mednarodne operacije. Proizvodne obrate ima na Finskem, Nizozemskem in Švedskem. Večina čistih prihodkov od prodaje družbe v letu 2004, ki so znašali 316 milijonov EUR, je prišla iz nordijskih držav in srednje Evrope. Skupina zaposluje približno 2 200 ljudi.

| (6) | Domnevno pomoč, ki je bila sestavljena iz dveh operacij, je Componenta prejela decembra 2003. V prvem primeru je pomoč zagotovilo mesto Karkkila (v nadaljnjem besedilu Karikkila), in sicer z nakupom 50 % delnic nepremičninske družbe Karkkilan Keskustakiinteistöt Oy (v nadaljnjem besedilu KK), ki je bilo v skupni lasti (50/50) Karkkile in Componente. V drugem primeru je Karikkila odobrila KK brezobrestno posojilo, ki ga je KK uporabila za povračilo posojila v enakem znesku, ki ji ga je Componenta odobrila leta 1996. Skupni znesek posla je znašal 2 383 276,5 EUR (713 092,5 EUR za delnice in 1 670 184 EUR v obliki povračila dolga) (3). |
| --- | --- |

(6)

Domnevno pomoč, ki je bila sestavljena iz dveh operacij, je Componenta prejela decembra 2003. V prvem primeru je pomoč zagotovilo mesto Karkkila (v nadaljnjem besedilu Karikkila), in sicer z nakupom 50 % delnic nepremičninske družbe Karkkilan Keskustakiinteistöt Oy (v nadaljnjem besedilu KK), ki je bilo v skupni lasti (50/50) Karkkile in Componente. V drugem primeru je Karikkila odobrila KK brezobrestno posojilo, ki ga je KK uporabila za povračilo posojila v enakem znesku, ki ji ga je Componenta odobrila leta 1996. Skupni znesek posla je znašal 2 383 276,5 EUR (713 092,5 EUR za delnice in 1 670 184 EUR v obliki povračila dolga) (3).

| (7) | Cena delnic je temeljila na ocenjeni neto vrednosti družbe (sredstva, zmanjšana za obveznosti), ta znesek pa se je delil z 2, saj je imela Componenta v lasti 50 % KK. Ker je izračunana neto vrednost KK znašala 1 495 918 EUR, je vrednost 50 % delnic znašala 747 958 EUR. Cena delnic je bila določena nekoliko nižje, in sicer 713 092,5 EUR. |
| --- | --- |

(7)

Cena delnic je temeljila na ocenjeni neto vrednosti družbe (sredstva, zmanjšana za obveznosti), ta znesek pa se je delil z 2, saj je imela Componenta v lasti 50 % KK. Ker je izračunana neto vrednost KK znašala 1 495 918 EUR, je vrednost 50 % delnic znašala 747 958 EUR. Cena delnic je bila določena nekoliko nižje, in sicer 713 092,5 EUR.

| (8) | V kupoprodajni pogodbi med Karkkilo (kupec) in Componento (prodajalec) je bilo navedeno tudi naslednje:






  a. | „Prodajalec soglaša, da bo investiral v razširitev proizvodnih zmogljivosti družbe Componenta Karkkila Oy na območju mesta Karkkila, kakor je določeno v dodatku 1 te pogodbe. Ocenjuje se, da bo naložba v letu 2004 v Karkkili ustvarila 50–70 novih delovnih mest s polnim delovnim časom (povprečno število zaposlenih v družbi Componenta v Karkilli v letu 2003 je bilo 130). |
| --- | --- | --- |

(8)

V kupoprodajni pogodbi med Karkkilo (kupec) in Componento (prodajalec) je bilo navedeno tudi naslednje:

a.

„Prodajalec soglaša, da bo investiral v razširitev proizvodnih zmogljivosti družbe Componenta Karkkila Oy na območju mesta Karkkila, kakor je določeno v dodatku 1 te pogodbe. Ocenjuje se, da bo naložba v letu 2004 v Karkkili ustvarila 50–70 novih delovnih mest s polnim delovnim časom (povprečno število zaposlenih v družbi Componenta v Karkilli v letu 2003 je bilo 130).

| b. | Če se širitev zmogljivosti prodajalca ne začne izvajati v letu 2004, kakor je navedeno v zgornjem odstavku, ima kupec pravico transakcijo preklicati po svoji presoji.“ |
| --- | --- |

b.

Če se širitev zmogljivosti prodajalca ne začne izvajati v letu 2004, kakor je navedeno v zgornjem odstavku, ima kupec pravico transakcijo preklicati po svoji presoji.“

| (9) | V Prilogi 1 kupoprodajne pogodbe je navedeno, da bo Componenta združila poslovanje dveh livarn skupine (livarno Alvesta na Švedskem in livarno Karkkila); da bosta ti dve enoti, ki poslujeta z nizkim izkoristkom, združeni; da so potrebne analize za odločitev glede lokacije livarne in začetka pogajanj med delodajalcem in delavci v zvezi z odločitvijo o zaprtju livarne Alvesta ali livarne Karkkila in da je potrebno podrobno načrtovanje nove livarne, vključno s prenosom strojev iz druge livarne. Zato je jasno, da je bila odločitev povezana s prenosom proizvodnih zmogljivosti iz ene izmed dveh lokacij na drugo. |
| --- | --- |

(9)

V Prilogi 1 kupoprodajne pogodbe je navedeno, da bo Componenta združila poslovanje dveh livarn skupine (livarno Alvesta na Švedskem in livarno Karkkila); da bosta ti dve enoti, ki poslujeta z nizkim izkoristkom, združeni; da so potrebne analize za odločitev glede lokacije livarne in začetka pogajanj med delodajalcem in delavci v zvezi z odločitvijo o zaprtju livarne Alvesta ali livarne Karkkila in da je potrebno podrobno načrtovanje nove livarne, vključno s prenosom strojev iz druge livarne. Zato je jasno, da je bila odločitev povezana s prenosom proizvodnih zmogljivosti iz ene izmed dveh lokacij na drugo.

| (10) | Po podatkih iz letnega poročila Componente za leto 2004 je bila njena livarna v Alvesti, Švedska, zaprta maja 2004, ključna proizvodnja in stroji pa so bili preseljeni v Karkkilo, Finska. Po podatkih družbe so skupni stroški zaprtja proizvodnje na Švedskem in naložb na Finskem znašali 13 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(10)

Po podatkih iz letnega poročila Componente za leto 2004 je bila njena livarna v Alvesti, Švedska, zaprta maja 2004, ključna proizvodnja in stroji pa so bili preseljeni v Karkkilo, Finska. Po podatkih družbe so skupni stroški zaprtja proizvodnje na Švedskem in naložb na Finskem znašali 13 milijonov EUR.

| (11) | Finska je trdila, da je bila transakcija med Componento in Karkkilo tržno zasnovana in da pri tem ni šlo za pomoč. Komisija pa je v svoji odločitvi o sprožitvi formalnega postopka izrazila dvom, da je bila transakcija med Karkkilo in Componento tržno zasnovana. Navedla je, da če je bila nakupna cena višja od tržne vrednosti delnic, to predstavlja pomoč Componenti. Znesek pomoči bi bil razlika med ceno, ki bi jo bil za delnice pripravljen plačati zasebni investitor, in 2,4 milijona EUR, prenesenimi iz Karkkile v Componento. |
| --- | --- |

(11)

Finska je trdila, da je bila transakcija med Componento in Karkkilo tržno zasnovana in da pri tem ni šlo za pomoč. Komisija pa je v svoji odločitvi o sprožitvi formalnega postopka izrazila dvom, da je bila transakcija med Karkkilo in Componento tržno zasnovana. Navedla je, da če je bila nakupna cena višja od tržne vrednosti delnic, to predstavlja pomoč Componenti. Znesek pomoči bi bil razlika med ceno, ki bi jo bil za delnice pripravljen plačati zasebni investitor, in 2,4 milijona EUR, prenesenimi iz Karkkile v Componento.

| (12) | Komisija je tudi menila, da so zgoraj omenjene klavzule kupoprodajne pogodbe prepričljiv dokaz, da transakcija ni bila tržno zasnovana, ampak da je bila namenjena kot oblika nadomestila za nove naložbe Componente na območju Karkkile, ki so bile povezane z zaprtjem livarne Alvesta. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je tudi menila, da so zgoraj omenjene klavzule kupoprodajne pogodbe prepričljiv dokaz, da transakcija ni bila tržno zasnovana, ampak da je bila namenjena kot oblika nadomestila za nove naložbe Componente na območju Karkkile, ki so bile povezane z zaprtjem livarne Alvesta.

| (13) | Po prevzemu delnic Componente v KK se je Karkkila odločila likvidirati KK, zemljišče pa prenesti v last mesta. |
| --- | --- |

(13)

Po prevzemu delnic Componente v KK se je Karkkila odločila likvidirati KK, zemljišče pa prenesti v last mesta.

III.   PRIPOMBE FINSKE

| (14) | Ker je bilo zemljišče edino pomembnejše sredstvo KK, je Finska natančneje navedla, kako je bilo zemljišče, ki je bilo v lasti KK, ovrednoteno pri določanju cene delnic.






  a. | Za zemljišča, ki se bodo uporabljala za zasebna stanovanja in bloke, je bila cena oblikovana na podlagi meril za prodajo zemljišč, ki jih pri prodaji zemljišč uporablja mesto samo. Po podatkih Finske je bila ta cena enaka ali nižja od tržne cene. Finska je predložila tudi kopijo pisma pooblaščenega nepremičninskega zastopnika, v katerem je navedeno, da je bila tržna vrednost kvadratnega metra različnih vrst zemljišč malo nad ceno, ki se je uporabila v zadevni transakciji. |
| --- | --- | --- |

(14)

Ker je bilo zemljišče edino pomembnejše sredstvo KK, je Finska natančneje navedla, kako je bilo zemljišče, ki je bilo v lasti KK, ovrednoteno pri določanju cene delnic.

a.

Za zemljišča, ki se bodo uporabljala za zasebna stanovanja in bloke, je bila cena oblikovana na podlagi meril za prodajo zemljišč, ki jih pri prodaji zemljišč uporablja mesto samo. Po podatkih Finske je bila ta cena enaka ali nižja od tržne cene. Finska je predložila tudi kopijo pisma pooblaščenega nepremičninskega zastopnika, v katerem je navedeno, da je bila tržna vrednost kvadratnega metra različnih vrst zemljišč malo nad ceno, ki se je uporabila v zadevni transakciji.

| b. | V zvezi z velikim zemljiščem v centru mesta Karkkila na območju, ki se imenuje Asemansuo, Finska trdi, da je bila nakupna cena izračunana na podlagi nižje meje dovoljenega območja gradnje v mestnem načrtu, predloženi pa niso bili podatki, na podlagi česa je bil določen znesek v eurih za kvadratni meter. |
| --- | --- |

b.

V zvezi z velikim zemljiščem v centru mesta Karkkila na območju, ki se imenuje Asemansuo, Finska trdi, da je bila nakupna cena izračunana na podlagi nižje meje dovoljenega območja gradnje v mestnem načrtu, predloženi pa niso bili podatki, na podlagi česa je bil določen znesek v eurih za kvadratni meter.

| c. | V zvezi z zemljiščem, namenjenim za parke, je nepremičninski zastopnik menil, da je vrednost 456 000 EUR enaka tržni vrednosti. |
| --- | --- |

c.

V zvezi z zemljiščem, namenjenim za parke, je nepremičninski zastopnik menil, da je vrednost 456 000 EUR enaka tržni vrednosti.

| (15) | Komisija je od Finske zahtevala, da pridobi tržno vrednost vseh zemljišč, ki so bile v lasti KK v času kupoprodajne pogodbe. Finska je odgovorila, da to ni potrebno, saj sta Karkkila in Componenta pooblastili nepremičninskega zastopnika, da oceni vrednost na enoto zemljišča, podobno zemljišču, vključenem v transakcijo, in da je torej tržna vrednost že znana. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je od Finske zahtevala, da pridobi tržno vrednost vseh zemljišč, ki so bile v lasti KK v času kupoprodajne pogodbe. Finska je odgovorila, da to ni potrebno, saj sta Karkkila in Componenta pooblastili nepremičninskega zastopnika, da oceni vrednost na enoto zemljišča, podobno zemljišču, vključenem v transakcijo, in da je torej tržna vrednost že znana.

| (16) | V zvezi s pogojem v kupoprodajni pogodbi, ki določa, da bo Karkkila kupila delnice Componente v KK samo pod pogojem, da bo Komponenta investirala v nove proizvodne zmogljivosti (in tako prenesla svojo livarno iz Alveste, Švedska, v Karkkilo), Finska zanika obtožbe Komisije, da je ta klavzula znak, da transakcija ni bila tržno zasnovana. Klavzulo upravičuje z dejstvom, da bi bila povečana dejavnost Componente v Karkkili ugodna za mesto, saj bi zvišala njegove prihodke. Prav tako bi povečala povpraševanje po nepremičninah, zato bi vrednost zemljišč v lasti KK narastla. V nasprotnem primeru Karkkili ne bi bilo „treba“ skleniti transakcije. |
| --- | --- |

(16)

V zvezi s pogojem v kupoprodajni pogodbi, ki določa, da bo Karkkila kupila delnice Componente v KK samo pod pogojem, da bo Komponenta investirala v nove proizvodne zmogljivosti (in tako prenesla svojo livarno iz Alveste, Švedska, v Karkkilo), Finska zanika obtožbe Komisije, da je ta klavzula znak, da transakcija ni bila tržno zasnovana. Klavzulo upravičuje z dejstvom, da bi bila povečana dejavnost Componente v Karkkili ugodna za mesto, saj bi zvišala njegove prihodke. Prav tako bi povečala povpraševanje po nepremičninah, zato bi vrednost zemljišč v lasti KK narastla. V nasprotnem primeru Karkkili ne bi bilo „treba“ skleniti transakcije.

| (17) | Na vprašanje Komisije, ali je Componenta poskušala poiskati drugega kupca za delnice, je Finska odgovorila, da ne, saj je imela Karkkila pravico do prve zavrnitve za izplačilo delnic po tržni ceni v primeru, da bi Componenta želela prodati svoje delnice v KK. |
| --- | --- |

(17)

Na vprašanje Komisije, ali je Componenta poskušala poiskati drugega kupca za delnice, je Finska odgovorila, da ne, saj je imela Karkkila pravico do prve zavrnitve za izplačilo delnic po tržni ceni v primeru, da bi Componenta želela prodati svoje delnice v KK.

| (18) | V zvezi s kreditnim poslom Finska potrjuje, da je bilo povračilo posojila delničarjev Componente z novimi sredstvi iz Karkkile v KK sestavni del prenosa delnic med Karkkilo in Componento in da je bila „skupna nakupna cena“ sestavljena iz plačila delnic in vračila posojila. |
| --- | --- |

(18)

V zvezi s kreditnim poslom Finska potrjuje, da je bilo povračilo posojila delničarjev Componente z novimi sredstvi iz Karkkile v KK sestavni del prenosa delnic med Karkkilo in Componento in da je bila „skupna nakupna cena“ sestavljena iz plačila delnic in vračila posojila.

| (19) | V zvezi s tem Finska trdi, da je bil tudi kreditni posel tržno zasnovan, saj je bil skupni znesek, zagotovljen Componenti za delnice in posojilo, ki je znašal 2,37 milijona EUR, nižji od tržne vrednosti polovice KK. Poleg tega Finska trdi, da se je finančno stanje KK od leta 1996, ko je Componenta odobrila posojilo KK, izboljšalo. |
| --- | --- |

(19)

V zvezi s tem Finska trdi, da je bil tudi kreditni posel tržno zasnovan, saj je bil skupni znesek, zagotovljen Componenti za delnice in posojilo, ki je znašal 2,37 milijona EUR, nižji od tržne vrednosti polovice KK. Poleg tega Finska trdi, da se je finančno stanje KK od leta 1996, ko je Componenta odobrila posojilo KK, izboljšalo.

IV.   PRESOJA POMOČI

| (20) | Člen 87(1) Pogodbe ES navaja, da je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. V skladu z veljavno sodno prakso evropskih sodišč je merilo o vplivu na trgovino izpolnjeno, če podjetje prejemnik izvaja gospodarsko dejavnost, ki vključuje trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(20)

Člen 87(1) Pogodbe ES navaja, da je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. V skladu z veljavno sodno prakso evropskih sodišč je merilo o vplivu na trgovino izpolnjeno, če podjetje prejemnik izvaja gospodarsko dejavnost, ki vključuje trgovino med državami članicami.

| (21) | Dejavnosti Componente vključujejo trgovino med državami članicami. Zato pomoč tej družbi spada v okvir člena 87(1) Pogodbe ES. Državna sredstva vključujejo finančno pomoč, ki jo odobrijo regionalne in lokalne oblasti (4). |
| --- | --- |

(21)

Dejavnosti Componente vključujejo trgovino med državami članicami. Zato pomoč tej družbi spada v okvir člena 87(1) Pogodbe ES. Državna sredstva vključujejo finančno pomoč, ki jo odobrijo regionalne in lokalne oblasti (4).

| (22) | Komisija je v svoji odločitvi, da sproži formalni postopek preiskave, navedla, da je znesek pomoči razlika med ceno, ki bi jo bil za delnice pripravljen plačati zasebni investitor, in nakupno ceno v višini 2,37 milijona EUR. |
| --- | --- |

(22)

Komisija je v svoji odločitvi, da sproži formalni postopek preiskave, navedla, da je znesek pomoči razlika med ceno, ki bi jo bil za delnice pripravljen plačati zasebni investitor, in nakupno ceno v višini 2,37 milijona EUR.

| (23) | Komisija ugotavlja, da je bila skupna nakupna cena sestavljena iz dveh delov. V prvem delu je Componenta prejela 0,7 milijona EUR v gotovini v zameno za delnice, v drugem delu pa ji je bilo povrnjenega 1,67 milijona EUR, ki jih je posodila KK. Skupaj je Componenta v zadevni transakciji torej prejela 2,37 milijona EUR. Ta dva dela bosta ocenjena ločeno. |
| --- | --- |

(23)

Komisija ugotavlja, da je bila skupna nakupna cena sestavljena iz dveh delov. V prvem delu je Componenta prejela 0,7 milijona EUR v gotovini v zameno za delnice, v drugem delu pa ji je bilo povrnjenega 1,67 milijona EUR, ki jih je posodila KK. Skupaj je Componenta v zadevni transakciji torej prejela 2,37 milijona EUR. Ta dva dela bosta ocenjena ločeno.

| (24) | Komisija ugotavlja, da je bila alternativna možnost za Componento, da prenese svoje livarske dejavnosti iz Karkkile v Alvesto. Zato je razumljivo, da je bila Karkkila zaskrbljena, saj bi lahko izgubila proizvodne zmogljivosti in s tem delovna mesta. |
| --- | --- |

(24)

Komisija ugotavlja, da je bila alternativna možnost za Componento, da prenese svoje livarske dejavnosti iz Karkkile v Alvesto. Zato je razumljivo, da je bila Karkkila zaskrbljena, saj bi lahko izgubila proizvodne zmogljivosti in s tem delovna mesta.

| (25) | Prav tako drži, da bi se lahko povpraševanje po zemljiščih povečalo, če bi glavni delodajalec v mestu svoje dejavnosti razširil namesto zmanjšal. Vendar pa dejstvo, da sta bila nakup delnic v KK in zagotovitev posojila KK pogodbeno povezana z odločitvijo Componente glede naložb, in da je mesto imelo celo pravico prekiniti celotno transakcijo, če Componenta ne bi izvedla obljubljenih naložb v Karkkili, dokazuje, da odločitev mesta, da s Componento izvede transakcijo, ni temeljila le na tržni vrednosti KK, ampak so bili pri tem upoštevani tudi drugi vidiki. |
| --- | --- |

(25)

Prav tako drži, da bi se lahko povpraševanje po zemljiščih povečalo, če bi glavni delodajalec v mestu svoje dejavnosti razširil namesto zmanjšal. Vendar pa dejstvo, da sta bila nakup delnic v KK in zagotovitev posojila KK pogodbeno povezana z odločitvijo Componente glede naložb, in da je mesto imelo celo pravico prekiniti celotno transakcijo, če Componenta ne bi izvedla obljubljenih naložb v Karkkili, dokazuje, da odločitev mesta, da s Componento izvede transakcijo, ni temeljila le na tržni vrednosti KK, ampak so bili pri tem upoštevani tudi drugi vidiki.

| (26) | Vendar pa po načelu vlagatelja v tržnem gospodarstvu, ki ga je določilo Sodišče, vlagatelj v tržnem gospodarstvu svoje odločitve sprejema ob upoštevanju predvidevanj glede dobička, ne glede na socialne vidike, regionalno politiko ali sektorske vidike. Glede na to, da je bila naložba Componente v nove proizvodne zmogljivosti neposreden pogoj za zadevno finančno transakcijo, je mogoče sklepati, da obnašanje Karkkile ni bilo v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Če bi sprejeli povečevanje davčnih prihodkov in izboljšanje splošne blaginje v občini kot vidike vlagatelja v tržnem gospodarstvu, bi pomešali vlogi mesta kot javne oblasti in mesta kot komercialnega solastnika KK. |
| --- | --- |

(26)

Vendar pa po načelu vlagatelja v tržnem gospodarstvu, ki ga je določilo Sodišče, vlagatelj v tržnem gospodarstvu svoje odločitve sprejema ob upoštevanju predvidevanj glede dobička, ne glede na socialne vidike, regionalno politiko ali sektorske vidike. Glede na to, da je bila naložba Componente v nove proizvodne zmogljivosti neposreden pogoj za zadevno finančno transakcijo, je mogoče sklepati, da obnašanje Karkkile ni bilo v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Če bi sprejeli povečevanje davčnih prihodkov in izboljšanje splošne blaginje v občini kot vidike vlagatelja v tržnem gospodarstvu, bi pomešali vlogi mesta kot javne oblasti in mesta kot komercialnega solastnika KK.

| (27) | Komisija ugotavlja tudi, da je mestna oblast v Karkkili na seji dne 1. septembra 2003 izjavila, da je transakcija s Componento neposredno povezana z njeno odločitvijo glede naložb v Karkkili, in da bi Karkkila z nakupom delnic KK Componenti zagotovila sredstva, s katerimi bi slednja lahko izvedla naložbo v svojem obratu v Karkkili. |
| --- | --- |

(27)

Komisija ugotavlja tudi, da je mestna oblast v Karkkili na seji dne 1. septembra 2003 izjavila, da je transakcija s Componento neposredno povezana z njeno odločitvijo glede naložb v Karkkili, in da bi Karkkila z nakupom delnic KK Componenti zagotovila sredstva, s katerimi bi slednja lahko izvedla naložbo v svojem obratu v Karkkili.

| (28) | Te opombe dodatno podpirajo spodaj navedene ugotovitve Komisije, da transakcija ni bila tržno zasnovana. |
| --- | --- |

(28)

Te opombe dodatno podpirajo spodaj navedene ugotovitve Komisije, da transakcija ni bila tržno zasnovana.

| (29) | Cena, plačana za delnice v KK, je en del finančne transakcije med Karkkilo in Componento. Vprašanje je, ali je bila ta cena tržno zasnovana. |
| --- | --- |

(29)

Cena, plačana za delnice v KK, je en del finančne transakcije med Karkkilo in Componento. Vprašanje je, ali je bila ta cena tržno zasnovana.

| (30) | Finska je ceno delnic v KK upravičila z neto vrednostjo sredstev, ki so v lasti KK. Vendar pa zadevna transakcija ni prodaja nepremičnin, ampak pridobitev delnic v družbi. Vlagatelj v tržnem gospodarstvu bi za takšno naložbo svojo oceno tržne cene osnoval predvsem na predvidenem donosu, ki bi ga lahko pričakoval od svoje naložbe. To pa zato, ker vlagatelj v tržnem gospodarstvu investira v želji po dobičku, tj. po pričakovanem donosu naložbe. Zato bi upošteval razmerje med pričakovanim letnim donosom delnic in investiranim kapitalom, da bi ocenil, ali lahko pričakuje ustrezen donos v primerjavi z drugimi naložbenimi alternativami. |
| --- | --- |

(30)

Finska je ceno delnic v KK upravičila z neto vrednostjo sredstev, ki so v lasti KK. Vendar pa zadevna transakcija ni prodaja nepremičnin, ampak pridobitev delnic v družbi. Vlagatelj v tržnem gospodarstvu bi za takšno naložbo svojo oceno tržne cene osnoval predvsem na predvidenem donosu, ki bi ga lahko pričakoval od svoje naložbe. To pa zato, ker vlagatelj v tržnem gospodarstvu investira v želji po dobičku, tj. po pričakovanem donosu naložbe. Zato bi upošteval razmerje med pričakovanim letnim donosom delnic in investiranim kapitalom, da bi ocenil, ali lahko pričakuje ustrezen donos v primerjavi z drugimi naložbenimi alternativami.

| (31) | Na podlagi rezultatov zadnjih nekaj let je mogoče sklepati, da bi bil donos naložbe v KK zagotovo negativen. Prav tako nič ne kaže, da naj bi se ta položaj v prihodnosti izboljšal. Finska ni predložila nobenega poslovnega načrta KK, v katerem bi bili določeni ukrepi, načrtovani za izboljšanje dobička, niti ni trdila, da Karkkila pričakuje kakršno koli izboljšanje dobička in donosa. |
| --- | --- |

(31)

Na podlagi rezultatov zadnjih nekaj let je mogoče sklepati, da bi bil donos naložbe v KK zagotovo negativen. Prav tako nič ne kaže, da naj bi se ta položaj v prihodnosti izboljšal. Finska ni predložila nobenega poslovnega načrta KK, v katerem bi bili določeni ukrepi, načrtovani za izboljšanje dobička, niti ni trdila, da Karkkila pričakuje kakršno koli izboljšanje dobička in donosa.

| (32) | Vzrok za negativne rezultate so očitne težave KK, saj je bilo povpraševanje po njenih zemljiščih nizko, prihodek od zemljišč pa je bil le neznaten. Družba je imela izgube v preteklih štirih letih, imela je zelo nizko prodajo, ni mogla razdeliti dividend in je bila v negotovem finančnem stanju. Še več, družba je bila v tako težkem finančnem stanju, kljub temu da je prejemala brezobrestna posojila. Če bi svoje dejavnosti financirala z običajnimi posojili z obrestmi, bi bilo stanje še slabše. Tržni vlagatelj na podlagi preteklih izkušenj in na podlagi pomanjkanja kakršnih koli obetov za izboljšanje finančnega stanja družbe pri nakupu delnic KK ne bi mogel pričakovati donosa od svoje naložbe. Zato Komisija meni, da je bila vrednost delnic v KK enaka nič. |
| --- | --- |

(32)

Vzrok za negativne rezultate so očitne težave KK, saj je bilo povpraševanje po njenih zemljiščih nizko, prihodek od zemljišč pa je bil le neznaten. Družba je imela izgube v preteklih štirih letih, imela je zelo nizko prodajo, ni mogla razdeliti dividend in je bila v negotovem finančnem stanju. Še več, družba je bila v tako težkem finančnem stanju, kljub temu da je prejemala brezobrestna posojila. Če bi svoje dejavnosti financirala z običajnimi posojili z obrestmi, bi bilo stanje še slabše. Tržni vlagatelj na podlagi preteklih izkušenj in na podlagi pomanjkanja kakršnih koli obetov za izboljšanje finančnega stanja družbe pri nakupu delnic KK ne bi mogel pričakovati donosa od svoje naložbe. Zato Komisija meni, da je bila vrednost delnic v KK enaka nič.

| (33) | To ugotovitev potrjuje tudi dejstvo, da je KK, kakor je razloženo zgoraj, sredstva v veliki meri črpala iz dveh brezobrestnih posojil delničarjev. To pomeni, da bi moral spremembi lastništva delnic slediti tudi prevzem brezobrestnih posojil, česar pa, kakor bo razloženo spodaj, tržni vlagatelj ne bi mogel storiti. |
| --- | --- |

(33)

To ugotovitev potrjuje tudi dejstvo, da je KK, kakor je razloženo zgoraj, sredstva v veliki meri črpala iz dveh brezobrestnih posojil delničarjev. To pomeni, da bi moral spremembi lastništva delnic slediti tudi prevzem brezobrestnih posojil, česar pa, kakor bo razloženo spodaj, tržni vlagatelj ne bi mogel storiti.

| (34) | Kakor je navedeno že zgoraj, je odloèilen prièakovani dolgoroèni donos, ki bi se lahko razlikoval od dejanskega donosa v preteklosti. Kljub temu pa bi vlagatelj v tržnem gospodarstvu upošteval tudi uspešnost v preteklosti. V zvezi s prièakovanimi donosi je kljuèno vprašanje, ali je mogoèe razumno prièakovati, da bi KK ustvarila ustrezen prihodek s prodajo zemljišè in z oddajanjem zemljišè v zakup. To je povezano z vrednotenjem vseh nepremiènin, kakor je pojasnjeno spodaj. |
| --- | --- |

(34)

Kakor je navedeno že zgoraj, je odloèilen prièakovani dolgoroèni donos, ki bi se lahko razlikoval od dejanskega donosa v preteklosti. Kljub temu pa bi vlagatelj v tržnem gospodarstvu upošteval tudi uspešnost v preteklosti. V zvezi s prièakovanimi donosi je kljuèno vprašanje, ali je mogoèe razumno prièakovati, da bi KK ustvarila ustrezen prihodek s prodajo zemljišè in z oddajanjem zemljišè v zakup. To je povezano z vrednotenjem vseh nepremiènin, kakor je pojasnjeno spodaj.

| (35) | Finska je obrazložila, da je bila vrednost zemljišè, ki so v lasti KK, osnova za vrednotenje delnic. Res je, da vlagatelj v tržnem gospodarstvu pri svoji odloèitvi upošteva tudi neto vrednost sredstev. Finska utemeljitev vrednotenja delnic je povzeta v spodnji tabeli:
  Tabela 1:
  Vrednost KK po mnenju Finske






  Vrsta zemljišča | Vrednost po mnenju Finske (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Za samostojne hiše | 1 031 565 |
| Za vrstne hiše in stanovanjske bloke | 1 136 849 |
| Asemansuo | 2 358 158 |
| Parki in komunalna zemljišča | 491 738 |
| Druga površina (Haapala) | 49 678 |
| Skupna vrednost zemljišč | 5 067 988 |
| Knjižna sredstva KK | - 231 595 |
| Dolgovi KK | -3 340 475 |
| Neto vrednost KK | 1 495 918 |
| Neto vrednost 50 % KK | 747 959 |
| Cena, ki jo je plačalo mesto | 713 092 |
| Pomoč | 0 |

(35)

Finska je obrazložila, da je bila vrednost zemljišè, ki so v lasti KK, osnova za vrednotenje delnic. Res je, da vlagatelj v tržnem gospodarstvu pri svoji odloèitvi upošteva tudi neto vrednost sredstev. Finska utemeljitev vrednotenja delnic je povzeta v spodnji tabeli:

Tabela 1:

Vrednost KK po mnenju Finske

Vrsta zemljišča

Vrednost po mnenju Finske (EUR)

Za samostojne hiše

1 031 565

Za vrstne hiše in stanovanjske bloke

1 136 849

Asemansuo

2 358 158

Parki in komunalna zemljišča

491 738

Druga površina (Haapala)

49 678

Skupna vrednost zemljišč

5 067 988

Knjižna sredstva KK

- 231 595

Dolgovi KK

-3 340 475

Neto vrednost KK

1 495 918

Neto vrednost 50 % KK

747 959

Cena, ki jo je plačalo mesto

713 092

Pomoč

0

| (36) | Preudarki Sporočila Komisije o elementih državne pomoči pri prodaji zemljišč in objektov s strani javnih oblasti
   (5) ne veljajo neposredno, ker transakcija ne zadeva posameznih delov nepremičnin, ampak delnice v družbi. Vendar pa jih je mogoče v tem primeru uporabiti po podobnosti, saj je namen Sporočila Komisije, ki je zagotoviti, da transakcije med javnimi in zasebnimi podjetji, ki vključujejo zemljišča, ne vsebujejo pomoči, pomemben za prodajo in tudi za nakup zemljišč s strani javnih podjetij, in ker v tem primeru Finska trdi, da je ocena vrednosti zemljišč služila kot osnova za določitev cene delnic. Sporočilo določa, da mora vrednotenje zemljišča, če ne temelji na brezpogojnem ponudbenem postopku, pred prodajo izvesti eden ali več neodvisnih cenilcev, da se določi tržna vrednost na podlagi splošno sprejetih tržnih kazalnikov in standardov vrednotenja. |
| --- | --- |

(36)

Preudarki Sporočila Komisije o elementih državne pomoči pri prodaji zemljišč in objektov s strani javnih oblasti
   (5) ne veljajo neposredno, ker transakcija ne zadeva posameznih delov nepremičnin, ampak delnice v družbi. Vendar pa jih je mogoče v tem primeru uporabiti po podobnosti, saj je namen Sporočila Komisije, ki je zagotoviti, da transakcije med javnimi in zasebnimi podjetji, ki vključujejo zemljišča, ne vsebujejo pomoči, pomemben za prodajo in tudi za nakup zemljišč s strani javnih podjetij, in ker v tem primeru Finska trdi, da je ocena vrednosti zemljišč služila kot osnova za določitev cene delnic. Sporočilo določa, da mora vrednotenje zemljišča, če ne temelji na brezpogojnem ponudbenem postopku, pred prodajo izvesti eden ali več neodvisnih cenilcev, da se določi tržna vrednost na podlagi splošno sprejetih tržnih kazalnikov in standardov vrednotenja.

| (37) | Komisija ugotavlja, da zemljišèe ni bilo vrednoteno na podlagi brezpogojnega ponudbenega postopka. Zato bi moral vrednotenje izvesti neodvisni cenilec. Vprašanje je, ali vrednotenje, ki ga je izvedla Finska, izpolnjuje zahtevo za takšno neodvisno vrednotenje osnovnih sredstev. Komisija najprej ugotavlja, da v kratkem poroèilu nepremièninskega zastopnika, ki ga je predložila Finska, ni jasno navedeno, da zadeva vrednotenje zemljišèa v lasti KK. Relevantnost tega poroèila bo podrobneje ocenjena spodaj. |
| --- | --- |

(37)

Komisija ugotavlja, da zemljišèe ni bilo vrednoteno na podlagi brezpogojnega ponudbenega postopka. Zato bi moral vrednotenje izvesti neodvisni cenilec. Vprašanje je, ali vrednotenje, ki ga je izvedla Finska, izpolnjuje zahtevo za takšno neodvisno vrednotenje osnovnih sredstev. Komisija najprej ugotavlja, da v kratkem poroèilu nepremièninskega zastopnika, ki ga je predložila Finska, ni jasno navedeno, da zadeva vrednotenje zemljišèa v lasti KK. Relevantnost tega poroèila bo podrobneje ocenjena spodaj.

| (38) | Komisija ugotavlja, da so bila zemljišèa v lasti KK vrednotena razlièno glede na vrsto zemljišè, tj. zemljišèa za samostojne hiše, zemljišèa za vrstne hiše in stanovanjske bloke, posebno obmoèje, imenovano Asemansuo, ter parki in komunalna zemljišèa. Te razliène vrste zemljišè bodo analizirane loèeno. |
| --- | --- |

(38)

Komisija ugotavlja, da so bila zemljišèa v lasti KK vrednotena razlièno glede na vrsto zemljišè, tj. zemljišèa za samostojne hiše, zemljišèa za vrstne hiše in stanovanjske bloke, posebno obmoèje, imenovano Asemansuo, ter parki in komunalna zemljišèa. Te razliène vrste zemljišè bodo analizirane loèeno.

| (39) | Pri zemljišèih za samostojne hiše je vrednotenje temeljijo na uradni prodajni ceni Karkkile na enoto za takšno zemljišèe, ki znaša 10,19 EUR za kvadratni meter. Komisija ugotavlja, da je bila to cena, ki jo je mesto uporabljalo za prodajo zemljišè posameznim kupcem, torej je bila to maloprodajna cena. Finska je predložila tudi podatke nepremièninskega izvedenca za vrednost enote (za konènega kupca, tj. v tem primeru tudi za maloprodajno ceno) razliènih vrst zemljišè v Karkkili. Izvedenec ugotavlja, da so se takšna zemljišèa v letu 2003 v Karkkili prodajala za ceno med 9,43 EUR in 14,76 EUR za kvadratni meter, ugotavlja pa tudi, da je cena, ki jo je uporabila Karkkila, blizu dejanske vrednosti zemljišèa, pri èemer pa ne podaja natanènejše razlage. |
| --- | --- |

(39)

Pri zemljišèih za samostojne hiše je vrednotenje temeljijo na uradni prodajni ceni Karkkile na enoto za takšno zemljišèe, ki znaša 10,19 EUR za kvadratni meter. Komisija ugotavlja, da je bila to cena, ki jo je mesto uporabljalo za prodajo zemljišè posameznim kupcem, torej je bila to maloprodajna cena. Finska je predložila tudi podatke nepremièninskega izvedenca za vrednost enote (za konènega kupca, tj. v tem primeru tudi za maloprodajno ceno) razliènih vrst zemljišè v Karkkili. Izvedenec ugotavlja, da so se takšna zemljišèa v letu 2003 v Karkkili prodajala za ceno med 9,43 EUR in 14,76 EUR za kvadratni meter, ugotavlja pa tudi, da je cena, ki jo je uporabila Karkkila, blizu dejanske vrednosti zemljišèa, pri èemer pa ne podaja natanènejše razlage.

| (40) | Vendar Komisija ugotavlja, da dejansko zunanje ocenjevanje specifiènih zemljišè v lasti KK, namenjenih za samostojne hiše, ni bilo izvedeno. Prav tako ni bila podana ocena veleprodajne vrednosti zemljišè. Po mnenju Komisije je jasno, da je vrednost zemljišè na ravni maloprodaje obèutno višja, kot èe se zemljišèa prodajajo v velikih kolièinah (kot je bilo v tem primeru, saj je KK imela v lasti 80 parcel za samostojne hiše), kjer jih kupec nima namena uporabljati, ampak pozneje prodati naprej. |
| --- | --- |

(40)

Vendar Komisija ugotavlja, da dejansko zunanje ocenjevanje specifiènih zemljišè v lasti KK, namenjenih za samostojne hiše, ni bilo izvedeno. Prav tako ni bila podana ocena veleprodajne vrednosti zemljišè. Po mnenju Komisije je jasno, da je vrednost zemljišè na ravni maloprodaje obèutno višja, kot èe se zemljišèa prodajajo v velikih kolièinah (kot je bilo v tem primeru, saj je KK imela v lasti 80 parcel za samostojne hiše), kjer jih kupec nima namena uporabljati, ampak pozneje prodati naprej.

| (41) | Zato ocena, pri kateri je ocenjena maloprodajna vrednost za eno vrsto zemljišè preprosto pomnožena s skupno kolièino zemljišè v lasti KK, vsebuje dve napaki. Prviè, zadevna specifièna zemljišèa niso vrednotena, in drugiè, vrednotenje ne kaže, koliko bi bil v èasu transakcije pripravljen plaèati tržni vlagatelj, ki bi kupil vsa zemljišèa naenkrat, zlasti ob upoštevanju omejenosti trga za takšne parcele. |
| --- | --- |

(41)

Zato ocena, pri kateri je ocenjena maloprodajna vrednost za eno vrsto zemljišè preprosto pomnožena s skupno kolièino zemljišè v lasti KK, vsebuje dve napaki. Prviè, zadevna specifièna zemljišèa niso vrednotena, in drugiè, vrednotenje ne kaže, koliko bi bil v èasu transakcije pripravljen plaèati tržni vlagatelj, ki bi kupil vsa zemljišèa naenkrat, zlasti ob upoštevanju omejenosti trga za takšne parcele.

| (42) | V zvezi z zemljišèi, namenjenimi za izgradnjo vrstnih hiš in stanovanjskih blokov, ki so bila ocenjena na skupno 1 136 849 EUR, se Finska sklicuje na cenitev nepremièninskega izvedenca. Komisija ugotavlja, da je nepremièninski izvedenec kvadratni meter talnih površin za vrstne hiše ocenil med 70 in 80 EUR, kvadratni meter za stanovanja pa med 60 in 75 EUR. Vrednosti, ki jih je uporabila Finska, so bile 74,02 EUR za kvadratni meter talnih površin za vrstne hiše in 79,56 EUR za stanovanjske bloke. Te številke so torej v sredini ali malo nad sredino razponov, ki ju je navedel nepremièninski izvedenec. Izvedenec nadalje poudarja, da je bilo v preteklih letih le malo primerljivih transakcij in da povpraševanje ostaja nizko. |
| --- | --- |

(42)

V zvezi z zemljišèi, namenjenimi za izgradnjo vrstnih hiš in stanovanjskih blokov, ki so bila ocenjena na skupno 1 136 849 EUR, se Finska sklicuje na cenitev nepremièninskega izvedenca. Komisija ugotavlja, da je nepremièninski izvedenec kvadratni meter talnih površin za vrstne hiše ocenil med 70 in 80 EUR, kvadratni meter za stanovanja pa med 60 in 75 EUR. Vrednosti, ki jih je uporabila Finska, so bile 74,02 EUR za kvadratni meter talnih površin za vrstne hiše in 79,56 EUR za stanovanjske bloke. Te številke so torej v sredini ali malo nad sredino razponov, ki ju je navedel nepremièninski izvedenec. Izvedenec nadalje poudarja, da je bilo v preteklih letih le malo primerljivih transakcij in da povpraševanje ostaja nizko.

| (43) | Komisija ugotavlja, da bi naj tudi za te vrste zemljišè izvedenec postavil maloprodajno vrednost zemljišè, ne pa veleprodajne vrednosti, ki je cena, kakršno bi tržni vlagatelj plaèal za nakup vseh zemljišè v eni transakciji. Glede na to, da izvedenec poudarja, da povpraševanje po tej vrsti zemljišè ostaja nizko, Komisija meni, da je bila veleprodajna tržna cena tudi v primeru teh vrst zemljišè v èasu zadevne transakcije obèutno precenjena. |
| --- | --- |

(43)

Komisija ugotavlja, da bi naj tudi za te vrste zemljišè izvedenec postavil maloprodajno vrednost zemljišè, ne pa veleprodajne vrednosti, ki je cena, kakršno bi tržni vlagatelj plaèal za nakup vseh zemljišè v eni transakciji. Glede na to, da izvedenec poudarja, da povpraševanje po tej vrsti zemljišè ostaja nizko, Komisija meni, da je bila veleprodajna tržna cena tudi v primeru teh vrst zemljišè v èasu zadevne transakcije obèutno precenjena.

| (44) | V zvezi z ocenjeno vrednostjo zemljišèa v središèu mesta (Asemansuo), ki znaša približno polovico ocenjene vrednosti zemljišè KK (2 358 158 EUR), ni jasno, kako je bila tržna vrednost doloèena. Finska se sklicuje na vrednost za kvadratni meter za gradnjo (79,56 EUR) in to pomnoži s površino, na kateri je gradnja dovoljena (29 640 m2). Vendar pa je nepremièninski zastopnik, na katerega se Finska sklicuje, to zemljišèe ocenil po 50 EUR za kvadratni meter za gradnjo, kar bi pomenilo vrednost 1 480 200 EUR. Razlika med tema vrednotenjema je 877 958 EUR. Ker gre pri tem za velik kos zemljišèa, je mogoèe sklepati, da je ocena, ki jo je za Asemansuo dal nepremièninski izvedenec, maloprodajna vrednost, zato lahko Komisija številko, ki jo je dal nepremièninski izvedenec, upošteva kot verodostojno. Finska ni predložila razlage za obèutno odstopanje od poroèila izvedenca. |
| --- | --- |

(44)

V zvezi z ocenjeno vrednostjo zemljišèa v središèu mesta (Asemansuo), ki znaša približno polovico ocenjene vrednosti zemljišè KK (2 358 158 EUR), ni jasno, kako je bila tržna vrednost doloèena. Finska se sklicuje na vrednost za kvadratni meter za gradnjo (79,56 EUR) in to pomnoži s površino, na kateri je gradnja dovoljena (29 640 m2). Vendar pa je nepremièninski zastopnik, na katerega se Finska sklicuje, to zemljišèe ocenil po 50 EUR za kvadratni meter za gradnjo, kar bi pomenilo vrednost 1 480 200 EUR. Razlika med tema vrednotenjema je 877 958 EUR. Ker gre pri tem za velik kos zemljišèa, je mogoèe sklepati, da je ocena, ki jo je za Asemansuo dal nepremièninski izvedenec, maloprodajna vrednost, zato lahko Komisija številko, ki jo je dal nepremièninski izvedenec, upošteva kot verodostojno. Finska ni predložila razlage za obèutno odstopanje od poroèila izvedenca.

| (45) | V zvezi z zemljišèi, namenjenimi za vrtove in komunalne površine, ocenjenimi na 491 738 EUR, Komisija dvomi, da so zemljišèa veliko vredna, saj takšno zemljišèe, ki ga ni mogoèe izkorišèati za proizvodno rabo, ne zagotavlja nobenega finanènega donosa, zato vlagatelj v tržnem gospodarstvu za takšno zemljišèe ne bi bil pripravljen plaèati veliko. |
| --- | --- |

(45)

V zvezi z zemljišèi, namenjenimi za vrtove in komunalne površine, ocenjenimi na 491 738 EUR, Komisija dvomi, da so zemljišèa veliko vredna, saj takšno zemljišèe, ki ga ni mogoèe izkorišèati za proizvodno rabo, ne zagotavlja nobenega finanènega donosa, zato vlagatelj v tržnem gospodarstvu za takšno zemljišèe ne bi bil pripravljen plaèati veliko.

| (46) | Na podlagi zgornjih ugotovitev Komisija meni, da cenitev zemljišè v lasti KK ni bila izvedena pravilno in ni v skladu z merili vrednotenja v Sporoèilu Komisije o elementih državne pomoèi pri prodaji zemljišè in objektov s strani javnih oblasti. |
| --- | --- |

(46)

Na podlagi zgornjih ugotovitev Komisija meni, da cenitev zemljišè v lasti KK ni bila izvedena pravilno in ni v skladu z merili vrednotenja v Sporoèilu Komisije o elementih državne pomoèi pri prodaji zemljišè in objektov s strani javnih oblasti.

| (47) | Že samo ob upoštevanju precenitve zemljišèa na obmoèju Asemansuo se skupna vrednost zemljišè KK, in s tem vrednost družbe, èe se ta raèuna na podlagi premoženjske vrednosti, zniža za 876 158 EUR na 619 760 EUR. |
| --- | --- |

(47)

Že samo ob upoštevanju precenitve zemljišèa na obmoèju Asemansuo se skupna vrednost zemljišè KK, in s tem vrednost družbe, èe se ta raèuna na podlagi premoženjske vrednosti, zniža za 876 158 EUR na 619 760 EUR.

| (48) | Komisija prav tako meni, da je bila vrednost zemljišè, namenjenih za samostojne hiše, vrstne hiše in stanovanjske bloke ter komunalna zemljišèa in vrtove, obèutno precenjena, saj je temeljila na dveh napakah, obrazloženih zgoraj, to je, prviè, da niso bila vrednotena dejanska zemljišèa, o katerih teèe razprava, in drugiè, da ocenitev ne kaže, koliko bi tržni vlagatelj, ki bi prodal vsa zemljišèa naenkrat, prejel v èasu transakcije. Skupna vrednost zemljišè je bila po navedbah Finske 2 660 152 EUR. Komisija meni, da so bila zemljišèa precenjena za veè kot 619 760 EUR, kar bi bila preostala neto vrednost KK na podlagi izraèuna, ki ga je podala Finska, in po popravku precenitve zemljišèa na obmoèju Asemansuo. To pomeni, da èetudi se vrednost delnic izraèuna na ta naèin, je bil celoten znesek, ki ga je Karkkila plaèala za delnice v KK, pomoè Componenti.
  Tabela 2:
  Ocene Komisije za pomoè, povezano s ceno delnic v KK | EUR |
| --- | --- | --- |
| Neto vrednost KK po navedbah Finske | 1 495 918 |
| Zmanjšanje na podlagi ocenitve zemljišča na območju Asemansuo s strani nepremičninskega izvedenca | 876 158 |
| Ocenjena neto vrednost KK po tem popravku | 619 760 |
| Nadaljnja precenitev zemljišè po mnenju Komisije | vsaj 619 760 |
| Neto vrednost KK na podlagi premoženjske vrednosti | 0 |

(48)

Komisija prav tako meni, da je bila vrednost zemljišè, namenjenih za samostojne hiše, vrstne hiše in stanovanjske bloke ter komunalna zemljišèa in vrtove, obèutno precenjena, saj je temeljila na dveh napakah, obrazloženih zgoraj, to je, prviè, da niso bila vrednotena dejanska zemljišèa, o katerih teèe razprava, in drugiè, da ocenitev ne kaže, koliko bi tržni vlagatelj, ki bi prodal vsa zemljišèa naenkrat, prejel v èasu transakcije. Skupna vrednost zemljišè je bila po navedbah Finske 2 660 152 EUR. Komisija meni, da so bila zemljišèa precenjena za veè kot 619 760 EUR, kar bi bila preostala neto vrednost KK na podlagi izraèuna, ki ga je podala Finska, in po popravku precenitve zemljišèa na obmoèju Asemansuo. To pomeni, da èetudi se vrednost delnic izraèuna na ta naèin, je bil celoten znesek, ki ga je Karkkila plaèala za delnice v KK, pomoè Componenti.

Tabela 2:

Ocene Komisije za pomoè, povezano s ceno delnic v KK

EUR

Neto vrednost KK po navedbah Finske

1 495 918

Zmanjšanje na podlagi ocenitve zemljišča na območju Asemansuo s strani nepremičninskega izvedenca

876 158

Ocenjena neto vrednost KK po tem popravku

619 760

Nadaljnja precenitev zemljišè po mnenju Komisije

vsaj 619 760

Neto vrednost KK na podlagi premoženjske vrednosti

0

| (49) | Ker vlagatelj, ki bi kupil delnice KK, ne bi mogel prièakovati donosa od vloženega kapitala in ker so bila zemljišèa precenjena, Komisija sklepa, da je bila neto vrednost delnic v KK enaka niè. Poleg tega Componenta niti ni poskušala poiskati drugega kupca za svoje delnice v KK, kar tudi kaže, da je Karkkila plaèala ceno, ki je bila višja od tržne vrednosti, saj bi bil vsaj poskus poiskati drugega kupca dober naèin za doloèitev njihove tržne cene. |
| --- | --- |

(49)

Ker vlagatelj, ki bi kupil delnice KK, ne bi mogel prièakovati donosa od vloženega kapitala in ker so bila zemljišèa precenjena, Komisija sklepa, da je bila neto vrednost delnic v KK enaka niè. Poleg tega Componenta niti ni poskušala poiskati drugega kupca za svoje delnice v KK, kar tudi kaže, da je Karkkila plaèala ceno, ki je bila višja od tržne vrednosti, saj bi bil vsaj poskus poiskati drugega kupca dober naèin za doloèitev njihove tržne cene.

| (50) | Komisija torej na podlagi cenitve družbe same in zemljišè, ki so v njeni lasti, sklepa, da delnice KK v èasu spremembe lastništva niso imele nobene vrednosti in da je cena, ki jo je za njih plaèala Karkkila (713 092 EUR), zato v celoti pomoè Componenti. |
| --- | --- |

(50)

Komisija torej na podlagi cenitve družbe same in zemljišè, ki so v njeni lasti, sklepa, da delnice KK v èasu spremembe lastništva niso imele nobene vrednosti in da je cena, ki jo je za njih plaèala Karkkila (713 092 EUR), zato v celoti pomoè Componenti.

| (51) | Vendar pa je mogoèe element pomoèi v transakciji delnic ustrezno znižati, èe lahko Finska predloži dokaz, da je precenitev zemljišè, kakor je opisano zgoraj, nižja od 619 760 EUR. Tak dokaz mora temeljiti na natanèni oceni neodvisnega cenilca, ki ima dober ugled, si je pridobil ustrezen naziv oziroma akademsko kvalifikacijo ali enakovreden dokument, ima ustrezne izkušnje in je pristojen za vrednotenje zemljišè in objektov na zadevni lokaciji in za zadevne kategorije zemljišè. Vrednotenje mora vsebovati oceno veleprodajne vrednosti vseh zemljišè, ki so bila v èasu transakcije v lasti KK, in, posledièno, koliko bi KK prejela, èe bi po tržnih pogojih prodala vsa zemljišèa hkrati. |
| --- | --- |

(51)

Vendar pa je mogoèe element pomoèi v transakciji delnic ustrezno znižati, èe lahko Finska predloži dokaz, da je precenitev zemljišè, kakor je opisano zgoraj, nižja od 619 760 EUR. Tak dokaz mora temeljiti na natanèni oceni neodvisnega cenilca, ki ima dober ugled, si je pridobil ustrezen naziv oziroma akademsko kvalifikacijo ali enakovreden dokument, ima ustrezne izkušnje in je pristojen za vrednotenje zemljišè in objektov na zadevni lokaciji in za zadevne kategorije zemljišè. Vrednotenje mora vsebovati oceno veleprodajne vrednosti vseh zemljišè, ki so bila v èasu transakcije v lasti KK, in, posledièno, koliko bi KK prejela, èe bi po tržnih pogojih prodala vsa zemljišèa hkrati.

| (52) | Drugi del finanène transakcije med Karkkilo in Componento je bil, da je Karkkila KK odobrila brezobrestno posojilo v višini 1,67 milijona EUR, ki ga je KK uporabila, da je takoj odplaèala posojilo, ki ji ga je Componenta odobrila leta 1996. KK je leta 1996 prejela dve enakovredni posojili, eno od Karkkile in drugo od Componente, in sicer pod enakimi pogoji, saj KK takrat ni mogla izpolnjevati svojih obveznosti do zasebnih upnikov. To pomeni, da je bila skupna vrednost teh dveh posojil 3,34 milijona EUR. |
| --- | --- |

(52)

Drugi del finanène transakcije med Karkkilo in Componento je bil, da je Karkkila KK odobrila brezobrestno posojilo v višini 1,67 milijona EUR, ki ga je KK uporabila, da je takoj odplaèala posojilo, ki ji ga je Componenta odobrila leta 1996. KK je leta 1996 prejela dve enakovredni posojili, eno od Karkkile in drugo od Componente, in sicer pod enakimi pogoji, saj KK takrat ni mogla izpolnjevati svojih obveznosti do zasebnih upnikov. To pomeni, da je bila skupna vrednost teh dveh posojil 3,34 milijona EUR.

| (53) | Finska trdi, da je bila KK leta 2003 v dobrem finanènem stanju. Sklicuje se na primer na opombo v letnem poroèilu KK za leto 2003, v kateri je navedeno, da se trenutna vrednost zemljišè v lasti KK ocenjuje na 5 052 459 EUR, kar je 1 971 845 EUR veè od knjižne vrednosti zemljišè. Vendar pa, kakor je navedeno v prejšnjem poglavju, Komisija ocenjuje, da zemljišèa v lasti KK niso bila vredna toliko. |
| --- | --- |

(53)

Finska trdi, da je bila KK leta 2003 v dobrem finanènem stanju. Sklicuje se na primer na opombo v letnem poroèilu KK za leto 2003, v kateri je navedeno, da se trenutna vrednost zemljišè v lasti KK ocenjuje na 5 052 459 EUR, kar je 1 971 845 EUR veè od knjižne vrednosti zemljišè. Vendar pa, kakor je navedeno v prejšnjem poglavju, Komisija ocenjuje, da zemljišèa v lasti KK niso bila vredna toliko.

| (54) | V letnih poroèilih KK za leti 2001 in 2003 so navedene naslednje kljuène številke:









  (Znesek v EUR) | Prodaja/dohodek | Rezultat | Denarna sredstva (ob koncu poslovnega leta) | Lastni kapital (ob koncu poslovnega leta) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 19 883 | -14 817 | 94 147 | - 207 052 |
| 2001 | 25 127 | -16 180 | 65 576 | - 223 233 |
| 2002 | 50 015 | -1 879 | 53 425 | - 225 113 |
| 2003 | 48 044 | -6 481 | 28 256 | - 231 595 |

(54)

V letnih poroèilih KK za leti 2001 in 2003 so navedene naslednje kljuène številke:

(Znesek v EUR)

Prodaja/dohodek

Rezultat

Denarna sredstva (ob koncu poslovnega leta)

Lastni kapital (ob koncu poslovnega leta)

2000

19 883

-14 817

94 147

- 207 052

2001

25 127

-16 180

65 576

- 223 233

2002

50 015

-1 879

53 425

- 225 113

2003

48 044

-6 481

28 256

- 231 595

| (55) | Iz podatkov v tej tabeli je jasno, da je bilo povpraševanje po zemljišèih v navedenih štirih letih zelo omejeno. Podatki kažejo tudi, da družba od svojih zemljišè prejema zelo malo prihodka v obliki prodaje zemljišè ali v obliki dohodka od najemnin. Prav tako je oèitno, da je družbi zmanjkovalo denarnih sredstev in da je imela nenavadno bilanco stanja, saj je imela trajno negativen lastni kapital. Prav tako je mogoèe poudariti, da sta bila dva glavna vira financiranja družbe, posojili v skupni vrednosti 3,34 milijonov EUR s strani Karkkile in Componente, brez obresti. Èe bi se za ti dve posojili obraèunavala obièajna obrestna mera, bi bilo finanèno stanje mnogo slabše. |
| --- | --- |

(55)

Iz podatkov v tej tabeli je jasno, da je bilo povpraševanje po zemljišèih v navedenih štirih letih zelo omejeno. Podatki kažejo tudi, da družba od svojih zemljišè prejema zelo malo prihodka v obliki prodaje zemljišè ali v obliki dohodka od najemnin. Prav tako je oèitno, da je družbi zmanjkovalo denarnih sredstev in da je imela nenavadno bilanco stanja, saj je imela trajno negativen lastni kapital. Prav tako je mogoèe poudariti, da sta bila dva glavna vira financiranja družbe, posojili v skupni vrednosti 3,34 milijonov EUR s strani Karkkile in Componente, brez obresti. Èe bi se za ti dve posojili obraèunavala obièajna obrestna mera, bi bilo finanèno stanje mnogo slabše.

| (56) | Na podlagi teh podatkov se Komisija ne strinja z navedbami Finske, da je bilo finanèno stanje KK dobro. |
| --- | --- |

(56)

Na podlagi teh podatkov se Komisija ne strinja z navedbami Finske, da je bilo finanèno stanje KK dobro.

| (57) | Vprašanje je, ali bi KK lahko odplaèala svoj dolg Componenti brez pomoèi Karkkile. |
| --- | --- |

(57)

Vprašanje je, ali bi KK lahko odplaèala svoj dolg Componenti brez pomoèi Karkkile.

| (58) | Komisija najprej ugotavlja, da sta bili dve brezobrestni posojili v enakih zneskih, ki jih je KK od Componente in Karkkile prejela leta 1996, namenjeni reševanju KK. Oèitno je, da sta ti dve posojili pomenili ugodnost za KK. Vsak vlagatelj v tržnem gospodarstvu, ki bi zagotovil takšno posojilo, bi zahteval, da se povraèilo posojil izvaja v enakih delih obema strankama, ki sta posojili odobrili. Delno oziroma celotno povraèilo teh posojil bi se zato moralo izvajati enako do obeh posojilodajalcev (Componente in Karkkile), da se ne bi dajala prednost enemu pred drugim. |
| --- | --- |

(58)

Komisija najprej ugotavlja, da sta bili dve brezobrestni posojili v enakih zneskih, ki jih je KK od Componente in Karkkile prejela leta 1996, namenjeni reševanju KK. Oèitno je, da sta ti dve posojili pomenili ugodnost za KK. Vsak vlagatelj v tržnem gospodarstvu, ki bi zagotovil takšno posojilo, bi zahteval, da se povraèilo posojil izvaja v enakih delih obema strankama, ki sta posojili odobrili. Delno oziroma celotno povraèilo teh posojil bi se zato moralo izvajati enako do obeh posojilodajalcev (Componente in Karkkile), da se ne bi dajala prednost enemu pred drugim.

| (59) | Ker je bilo Componenti v zadevni transakciji posojilo, ki ga je odobrila, povrnjeno v celoti, je treba oceniti, ali bi lahko KK v normalnih tržnih pogojih odplaèala ne le svoje posojilo pri Componenti, ampak tudi svoje posojilo pri Karkkili, da ne bi dajala prednosti Componenti. Vprašanje je torej, ali bi lahko KK na trgu zbrala 3,34 milijona EUR za odplaèilo dveh posojil svojih delnièarjev. |
| --- | --- |

(59)

Ker je bilo Componenti v zadevni transakciji posojilo, ki ga je odobrila, povrnjeno v celoti, je treba oceniti, ali bi lahko KK v normalnih tržnih pogojih odplaèala ne le svoje posojilo pri Componenti, ampak tudi svoje posojilo pri Karkkili, da ne bi dajala prednosti Componenti. Vprašanje je torej, ali bi lahko KK na trgu zbrala 3,34 milijona EUR za odplaèilo dveh posojil svojih delnièarjev.

| (60) | Èe se KK ne bi financirala z dvema brezobrestnima posojiloma, ampak bi morala namesto tega za svoji posojili v višini 3,34 milijona EUR plaèevati tržno obrestno mero, bi plaèila letnih obresti znašala vsaj 265 000 EUR na leto. Ta izraèun temelji na referenènem teèaju Komisije za leto 2003, plus 4 % toèke, ki jih Komisija obièajno doda za družbe v težavah (3,95 % + 4 % = 7,95 % pomnoženo s 3,4 mio). |
| --- | --- |

(60)

Èe se KK ne bi financirala z dvema brezobrestnima posojiloma, ampak bi morala namesto tega za svoji posojili v višini 3,34 milijona EUR plaèevati tržno obrestno mero, bi plaèila letnih obresti znašala vsaj 265 000 EUR na leto. Ta izraèun temelji na referenènem teèaju Komisije za leto 2003, plus 4 % toèke, ki jih Komisija obièajno doda za družbe v težavah (3,95 % + 4 % = 7,95 % pomnoženo s 3,4 mio).

| (61) | KK bi morala, glede na svoj prihodek v preteklih letih in glede na denarna sredstva, moèno poveèati svoj letni prihodek, èe bi želela odplaèevati posojilo v tem znesku, ki bi se obrestovalo. Ker zemljišèa oèitno niso proizvajala prihodka oziroma so proizvajala le neznaten prihodek od najemnin, bi lahko KK svoj dolg odplaèevala le, èe bi moèno poveèala prodajo svojih zemljišè. |
| --- | --- |

(61)

KK bi morala, glede na svoj prihodek v preteklih letih in glede na denarna sredstva, moèno poveèati svoj letni prihodek, èe bi želela odplaèevati posojilo v tem znesku, ki bi se obrestovalo. Ker zemljišèa oèitno niso proizvajala prihodka oziroma so proizvajala le neznaten prihodek od najemnin, bi lahko KK svoj dolg odplaèevala le, èe bi moèno poveèala prodajo svojih zemljišè.

| (62) | Ker pa je bilo po mnenju nepremièninskega izvedenca povpraševanje po veèini zemljišè v lasti KK nizko (za vrstne hiše in stanovanjske bloke) in ker obmoèje Asemansuo ni bilo pripravljeno za izkorišèanje, je težko uvideti, kako bi KK lahko nenadoma moèno poveèala svoj letni prihodek. |
| --- | --- |

(62)

Ker pa je bilo po mnenju nepremièninskega izvedenca povpraševanje po veèini zemljišè v lasti KK nizko (za vrstne hiše in stanovanjske bloke) in ker obmoèje Asemansuo ni bilo pripravljeno za izkorišèanje, je težko uvideti, kako bi KK lahko nenadoma moèno poveèala svoj letni prihodek.

| (63) | In še pomembneje, èe bi družba prodajala zemljišèa, da bi odplaèevala dolg, bi s tem izgubljala svoja glavna sredstva, in sicer samo za to, da bi odplaèevala dolg. To pomeni, da KK, èe bi morala prodati zemljišèa v vrednosti vsaj 300 000 EUR letno, da bi odplaèevala svoj dolg in pokrila minimalne administrativne stroške, po desetih letih na primer skorajda ne bi veè imela sredstev, še vedno pa bi dolgovala glavnico v višini 3,34 milijona EUR. |
| --- | --- |

(63)

In še pomembneje, èe bi družba prodajala zemljišèa, da bi odplaèevala dolg, bi s tem izgubljala svoja glavna sredstva, in sicer samo za to, da bi odplaèevala dolg. To pomeni, da KK, èe bi morala prodati zemljišèa v vrednosti vsaj 300 000 EUR letno, da bi odplaèevala svoj dolg in pokrila minimalne administrativne stroške, po desetih letih na primer skorajda ne bi veè imela sredstev, še vedno pa bi dolgovala glavnico v višini 3,34 milijona EUR.

| (64) | Komisija torej ugotavlja, da je celo na podlagi preprostega izraèuna jasno, da KK svojih dveh brezobrestnih posojil ne bi mogla nadomestiti s posojilom s tržno obrestno mero. Glede na finanèno stanje KK je celo malo verjetno, da bi lahko dobila manjše tržno zasnovano posojilo, da bi odplaèala del svojih brezobrestnih posojil. |
| --- | --- |

(64)

Komisija torej ugotavlja, da je celo na podlagi preprostega izraèuna jasno, da KK svojih dveh brezobrestnih posojil ne bi mogla nadomestiti s posojilom s tržno obrestno mero. Glede na finanèno stanje KK je celo malo verjetno, da bi lahko dobila manjše tržno zasnovano posojilo, da bi odplaèala del svojih brezobrestnih posojil.

| (65) | Ugotovitev Komisije je, da transakcija, s katero je KK od Karkkile prejela brezobrestno posojilo v višini 1,67 milijona EUR, ki jih je KK nemudoma porabila za odplaèilo posojila Componenti, ni bila v skladu z naèelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu in pomeni državno pomoè Componenti. |
| --- | --- |

(65)

Ugotovitev Komisije je, da transakcija, s katero je KK od Karkkile prejela brezobrestno posojilo v višini 1,67 milijona EUR, ki jih je KK nemudoma porabila za odplaèilo posojila Componenti, ni bila v skladu z naèelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu in pomeni državno pomoè Componenti.

| (66) | Znesek pomoèi na podlagi podatkov, ki jih je predložila Finska, je torej celoten znesek, ki ga je v zadevni transakciji prejela Componenta. To zajema plaèilo za delnice v KK (713 092,5 EUR) in posojilo KK, s katerim je slednja lahko odplaèala posojilo (1 670 184 EUR), ki ji ga je odobrila Componenta. Skupni znesek pomoèi je torej 2 383 276,5 EUR. Vendar pa je mogoèe element pomoèi v transakciji delnic (713 092,5 EUR) ustrezno znižati, èe lahko Finska predloži dokaz, da je precenitev zemljišè po metodi, opisani zgoraj, nižja od 619 760 EUR. |
| --- | --- |

(66)

Znesek pomoèi na podlagi podatkov, ki jih je predložila Finska, je torej celoten znesek, ki ga je v zadevni transakciji prejela Componenta. To zajema plaèilo za delnice v KK (713 092,5 EUR) in posojilo KK, s katerim je slednja lahko odplaèala posojilo (1 670 184 EUR), ki ji ga je odobrila Componenta. Skupni znesek pomoèi je torej 2 383 276,5 EUR. Vendar pa je mogoèe element pomoèi v transakciji delnic (713 092,5 EUR) ustrezno znižati, èe lahko Finska predloži dokaz, da je precenitev zemljišè po metodi, opisani zgoraj, nižja od 619 760 EUR.

| (67) | Komisija ugotavlja, da so bili njeni dvomi, da je bila transakcija med Karkkilo in Componento tržno zasnovana, potrjeni in da je Componenta prejela pomoè v višini 2 383 276,5 EUR. |
| --- | --- |

(67)

Komisija ugotavlja, da so bili njeni dvomi, da je bila transakcija med Karkkilo in Componento tržno zasnovana, potrjeni in da je Componenta prejela pomoè v višini 2 383 276,5 EUR.

| (68) | Komisija prav tako ugotavlja, da je bila ta državna pomoè nezakonita, saj ni bila priglašena Komisiji. |
| --- | --- |

(68)

Komisija prav tako ugotavlja, da je bila ta državna pomoè nezakonita, saj ni bila priglašena Komisiji.

| (69) | Komisija nadalje ugotavlja, da dejavnosti Componente vkljuèujejo trgovino med državami èlanicami in da državna sredstva vkljuèujejo finanèno pomoè, ki so jo odobrile regionalne in lokalne oblasti (6). |
| --- | --- |

(69)

Komisija nadalje ugotavlja, da dejavnosti Componente vkljuèujejo trgovino med državami èlanicami in da državna sredstva vkljuèujejo finanèno pomoè, ki so jo odobrile regionalne in lokalne oblasti (6).

| (70) | Komisija zato sklepa, da pomoè, katere obstoj je bil dokazan zgoraj, spada v okvir prepovedi iz èlena 87.1 Pogodbe, saj je bila odobrena iz državnih virov, bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti podjetju (Componenti) in vpliva na trgovino med državami èlanicami. |
| --- | --- |

(70)

Komisija zato sklepa, da pomoè, katere obstoj je bil dokazan zgoraj, spada v okvir prepovedi iz èlena 87.1 Pogodbe, saj je bila odobrena iz državnih virov, bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti podjetju (Componenti) in vpliva na trgovino med državami èlanicami.

| (71) | Edina izjema te prepovedi je, èe pomoè spada v okvir enega izmed odstopanj, navedenih v èlenu 87 Pogodbe. Ker je bila pomoè namenjena financiranju nove naložbe v Karkkili, je Komisija ocenila, ali bi bila Componenta upravièena do regionalne pomoèi za naložbe. Komisija sklepa, da to ne bi bilo mogoèe iz dveh razlogov. |
| --- | --- |

(71)

Edina izjema te prepovedi je, èe pomoè spada v okvir enega izmed odstopanj, navedenih v èlenu 87 Pogodbe. Ker je bila pomoè namenjena financiranju nove naložbe v Karkkili, je Komisija ocenila, ali bi bila Componenta upravièena do regionalne pomoèi za naložbe. Komisija sklepa, da to ne bi bilo mogoèe iz dveh razlogov.

| (72) | Prviè, Karkkila ima sedež na obmoèju, ki po karti regionalnih pomoèi za Finsko za obdobje od 2000 do 2006 ni upravièeno do pomoèi. Drugiè, Componenta ni MSP v skladu z merili, doloèenimi v Prilogi I k Uredbi Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi èlenov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoè za MSP (7). Prodaja Componente v letu 2003 je znašala 178 milijonov EUR, opredelitev MSP pa doloèa, da prodaja ne sme preseèi 40 milijonov EUR. Nadalje, povpreèno število zaposlenih v družbi v letu 2003 je bilo 1595, medtem ko je najveèje število zaposlenih v okviru meril za MSP 250. |
| --- | --- |

(72)

Prviè, Karkkila ima sedež na obmoèju, ki po karti regionalnih pomoèi za Finsko za obdobje od 2000 do 2006 ni upravièeno do pomoèi. Drugiè, Componenta ni MSP v skladu z merili, doloèenimi v Prilogi I k Uredbi Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi èlenov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoè za MSP (7). Prodaja Componente v letu 2003 je znašala 178 milijonov EUR, opredelitev MSP pa doloèa, da prodaja ne sme preseèi 40 milijonov EUR. Nadalje, povpreèno število zaposlenih v družbi v letu 2003 je bilo 1595, medtem ko je najveèje število zaposlenih v okviru meril za MSP 250.

| (73) | Komisija nadalje sklepa, da pomoèi ni mogoèe odobriti na podlagi nobenega od preostalih odstopanj, doloèenih v Pogodbi in zlasti v èlenu 87. Nezakonita pomoè je torej nezdružljiva s skupnim trgom in jo je treba povrniti skupaj z obrestmi. |
| --- | --- |

(73)

Komisija nadalje sklepa, da pomoèi ni mogoèe odobriti na podlagi nobenega od preostalih odstopanj, doloèenih v Pogodbi in zlasti v èlenu 87. Nezakonita pomoè je torej nezdružljiva s skupnim trgom in jo je treba povrniti skupaj z obrestmi.

V.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (74) | Komisija ugotavlja, da je Finska nezakonito izvedla pomoè v skupni vrednosti 2 383 276,5 EUR s kršitvijo èlena 88(3) Pogodbe. Pomoè je v dveh delih nezakonito odobrilo mesto Karkkila, Finska, Componenti Oyj, Finska. |
| --- | --- |

(74)

Komisija ugotavlja, da je Finska nezakonito izvedla pomoè v skupni vrednosti 2 383 276,5 EUR s kršitvijo èlena 88(3) Pogodbe. Pomoè je v dveh delih nezakonito odobrilo mesto Karkkila, Finska, Componenti Oyj, Finska.

| (75) | Vrednost prvega dela, ki je bil izplaèan v obliki cene nad tržno ceno, plaèane Componenti Oyj za njene delnice v Keskustakiinteistöt Oy v Karkkili, je 713 092,5 EUR. Ta znesek je mogoèe znižati z ocenjeno teoretièno vrednostjo KK, èe Finska predloži dokaze, da precenitev zemljišè, kakor je opisano zgoraj, znaša manj kot 619 760 EUR. |
| --- | --- |

(75)

Vrednost prvega dela, ki je bil izplaèan v obliki cene nad tržno ceno, plaèane Componenti Oyj za njene delnice v Keskustakiinteistöt Oy v Karkkili, je 713 092,5 EUR. Ta znesek je mogoèe znižati z ocenjeno teoretièno vrednostjo KK, èe Finska predloži dokaze, da precenitev zemljišè, kakor je opisano zgoraj, znaša manj kot 619 760 EUR.

| (76) | Vrednost drugega dela, zagotovljenega Componenti Oyj z brezobrestnim posojilom, odobrenim Keskustakiinteistöt Oy v Karkkili, ki je bilo uporabljeno za povraèilo enakega zneska posojila Componenti Oyj, je 1 670 184,0 EUR. |
| --- | --- |

(76)

Vrednost drugega dela, zagotovljenega Componenti Oyj z brezobrestnim posojilom, odobrenim Keskustakiinteistöt Oy v Karkkili, ki je bilo uporabljeno za povraèilo enakega zneska posojila Componenti Oyj, je 1 670 184,0 EUR.

| (77) | Pomoè ni združljiva s skupnim trgom, zato jo mora upravièenka, Componenta Oyj, vrniti z obrestmi – |
| --- | --- |

(77)

Pomoè ni združljiva s skupnim trgom, zato jo mora upravièenka, Componenta Oyj, vrniti z obrestmi –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOÈBO:

Èlen 1

Državna pomoè, ki jo je Finska izvedla za Componento Oyj, v skupni vrednosti 2 383 276,5 EUR, ki sta jo sestavljala plaèilo mesta Karkkila za delnice v Keskustakiinteistöt Oy v Karkkili v vrednosti 713 092,5 EUR in brezobrestno posojilo v višini 1 670 184,0 EUR, ki ga je mesto Karkkila odobrilo Keskustakiinteistöt Oy v Karkkili, Keskustakiinteistöt Oy v Karkkili pa ga je uporabila za povraèilo preostalega dolga Componenti Oyj v enakem znesku, je nezdružljiva s skupnim trgom.

Znesek pomoèi v višini 713 092,5 EUR je mogoèe znižati, èe Finska predloži dokaze, da precenitev zemljišè, kakor je opisano zgoraj, znaša manj kot 619 760 EUR. Znesek pomoèi bi se na podlagi tega znižal za ustrezno dokazano vrednost delnic v Keskustakiinteistöt Oy v Karkkili, ki so bile prodane mestu Karkkila.

Èlen 2

1.   Finska sprejme vse potrebne ukrepe, da od upravièenke Componenta Oyj izterja pomoè, ki je navedena v èlenu 1 in je bila upravièenki nezakonito na razpolago.

2.   Vraèilo se izvede nemudoma in v skladu s postopki po nacionalnem pravu, èe ti omogoèajo takojšnjo in uèinkovito izvedbo te odloèbe.

3.   Pomoè, ki se izterja, vkljuèuje obresti od datuma, ko je bila upravièenki na razpolago, do datuma vraèila.

4.   Obresti se zaraèunajo v skladu z doloèbami iz poglavja V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o podrobnih pravilih za uporabo èlena 93 Pogodbe ES (8).

Èlen 3

1.   Finska v dveh mesecih od uradnega obvestila o tej odloèbi Komisijo obvesti o ukrepih, ki jih je že sprejela in ki jih naèrtuje za izterjavo pomoèi, navedene v èlenu 1. Te podatke predloži s pomoèjo vprašalnika, priloženega v Prilogi I k tej odloèbi.

2.   Finska v dveh mesecih od uradnega obvestila o tej odloèbi predloži tudi dokazno dokumentacijo, da je proti upravièenki, Componenti Oyj, sprožila postopek za izterjavo plaèila.

Èlen 4

Ta odloèba je naslovljena na Republiko Finsko.

V Bruslju, 20. oktober 2005.

Za Komisijo

Neelie KROES

Èlanica Komisije

---

(1)  UL C 49, 25.2.2005, str. 11.

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  Drugje v besedilu so ti zneski zaradi enostavnosti zaokroženi.

3

(4)  Zadeva 248/84, Nemčija proti Komisiji, [1987] Recueil 4013, odstavek 17.

4

Nemčija proti Komisiji

(5)  UL C 209, 10.7.1997, str. 3.

5

(6)  Zadeva 248/84, Nemčija proti Komisiji, [1987] ECR 4013, odstavek 17.

6

Nemčija proti Komisiji

(7)  UL L 10, 13.1.2001, str. 33.

7

(8)  UL L 140, 30.4.2004, str. 1.

8

---

PRILOGA I

Informacije v zvezi z izvajanjem odloèbe Komisije 2006//ES

1.   Izraèun zneska, ki ga je treba izterjati

| 1.1 | Prosim, navedite naslednje podatke v zvezi z zneskom nezakonite državne pomoèi, ki je bila dana na voljo prejemniku:








  Datum(i) povraèil(a) (1) | Znesek pomoèi (2) | Valuta | Prejemnik |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| Pripombe: |

1.1

Prosim, navedite naslednje podatke v zvezi z zneskom nezakonite državne pomoèi, ki je bila dana na voljo prejemniku:

Datum(i) povraèil(a) (1)

Znesek pomoèi (2)

Valuta

Prejemnik

Pripombe:

| 1.2 | Prosim, podrobno razložite, kako bodo izraèunane obrestne obveznosti za znesek, ki ga je treba izterjati. |
| --- | --- |

1.2

Prosim, podrobno razložite, kako bodo izraèunane obrestne obveznosti za znesek, ki ga je treba izterjati.

2.   Naèrtovani ali že izvedeni ukrepi za izterjavo

| 2.1 | Prosim, natanèno opišite, kateri ukrepi so že bili sprejeti in kateri ukrepi so naèrtovani za takojšnjo in uèinkovito izterjavo pomoèi. Prosim, razložite tudi, kateri alternativni ukrepi so na razpolago v okviru nacionalnega zakona za izvedbo izterjave. Kjer je to ustrezno, prosim navedite tudi pravno podlago za sprejete ali naèrtovane ukrepe. |
| --- | --- |

2.1

Prosim, natanèno opišite, kateri ukrepi so že bili sprejeti in kateri ukrepi so naèrtovani za takojšnjo in uèinkovito izterjavo pomoèi. Prosim, razložite tudi, kateri alternativni ukrepi so na razpolago v okviru nacionalnega zakona za izvedbo izterjave. Kjer je to ustrezno, prosim navedite tudi pravno podlago za sprejete ali naèrtovane ukrepe.

| 2.2 | Kdaj bo izterjava pomoèi zakljuèena? |
| --- | --- |

2.2

Kdaj bo izterjava pomoèi zakljuèena?

3.   Že izvedena izterjava

| 3.1 | Prosim, navedite naslednje podatke o pomoèi, ki je bila izterjana od prejemnika:








  Datum(i) (3) | Znesek povrnjene pomoèi | Valuta | Prejemnik |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

3.1

Prosim, navedite naslednje podatke o pomoèi, ki je bila izterjana od prejemnika:

Datum(i) (3)

Znesek povrnjene pomoèi

Valuta

Prejemnik

| 3.2 | Prosim, priložite dokazno dokumentacijo za povraèila, prikazana v tabeli pod toèko 3.1. |
| --- | --- |

3.2

Prosim, priložite dokazno dokumentacijo za povraèila, prikazana v tabeli pod toèko 3.1.

---

(1)

| (°) | Datum(i), ko je bila pomoè (ali posamezni obroki pomoèi) dana na voljo prejemniku (èe ukrep vkljuèuje veè obrokov in povraèil, uporabite loèene vrstice). |
| --- | --- |

(°)

Datum(i), ko je bila pomoè (ali posamezni obroki pomoèi) dana na voljo prejemniku (èe ukrep vkljuèuje veè obrokov in povraèil, uporabite loèene vrstice).

(2)  Znesek pomoèi, ki je bil dan na voljo prejemniku, v bruto ekvivalentih dotacije.

Pripombe:

(3)

| (°) | Datum ali datumi povraèila pomoèi. |
| --- | --- |

(°)

Datum ali datumi povraèila pomoèi.

---

| 13.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 353/45 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 353/45

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 20. oktobra 2005

v zvezi s postopkom na podlagi člena 81(1) Pogodbe ES

(Zadeva št. COMP/C.38.281/B.2 – surovi tobak, Italija)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 4012)

(Besedili v angleškem in italijanskem jeziku sta edini verodostojni)

(2006/901/ES)

POVZETEK ODLOČBE

1.   Uvod

Komisija je dne 20. oktobra 2005 sprejela odločbo v zvezi s postopkom po členu 81 Pogodbe ES („Odločba“). Komisija v skladu z določbami člena 30 Uredbe 1/2003 objavlja imena strank in glavno vsebino Odločbe, vključno z vsemi naloženimi sankcijami, ob upoštevanju pravnega interesa podjetij do varovanja njihovih poslovnih skrivnosti. Različica celotnega besedila Odločbe, ki ni zaupna, je na voljo v verodostojnem jeziku zadeve in v delovnih jezikih Komisije na spletni strani GD COMP: http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html.

Štirje vodilni italijanski predelovalci surovega tobaka, in sicer Deltafina, Dimon (zdaj preimenovan v Mindo), Transcatab in Romana Tabacchi (v nadaljnjem besedilu skupaj imenovani „predelovalci“), so od leta 1995 do začetka leta 2002 sklepali sporazume in/ali sodelovali v usklajenih ravnanjih, katerih namen je bil določiti pogoje trgovanja za nakup surovega tobaka v Italiji (v zvezi z neposredno nabavo pri proizvajalcih ali nabavo pri tretjih podjetjih za pakiranje), vključno z določanjem cen in razdelitvijo trga.

Odločba prav tako obravnava dve ločeni kršitvi, ki sta potekali vsaj med začetkom leta 1999 in koncem leta 2001, vključno s tem, da je poklicno združenje italijanskih predelovalcev tobaka (Associazione Professionale Trasformatori Tabacchi Italiani, v nadaljnjem besedilu „APTI“) določalo pogodbene cene, o katerih se je v imenu svojih članov pogajalo pri sklepanju panožnih sporazumov z italijansko konfederacijo združenj predelovalcev surovega tobaka – Unione Italiana Tabacco („UNITAB“), ter da je UNITAB določal cene, o katerih se je v imenu svojih članov pogajal z združenjem APTI pri sklepanju istih sporazumov.

2.   Ozadje zadeve in postopkovni koraki

Ker je Komisija prejela določene informacije o obstoju sektorskih sporazumov, ki so določali cenovni razpon za različne kakovosti ene ali več sort surovega tobaka, je 15. januarja 2002 naslovila zahteve za informacije na trgovinski združenji predelovalcev in proizvajalcev (APTI oziroma UNITAB), ki sta odgovorili 12. februarja 2002.

Komisija je 19. februarja 2002 prejela zahtevek za ugodno obravnavo od družbe Deltafina S.p.A. („Deltafina“, vodilni italijanski predelovalec) pod pogoji tedaj na novo sprejetega Obvestila Komisije o imuniteti pred globami in zmanjševanju glob v primerih kartelov („Obvestilo o ugodni obravnavi“). Komisija je 6. marca 2002 Deltafini odobrila status pogojne imunitete v skladu s točko 15 Obvestila o ugodni obravnavi.

Komisija je 4. in 10. aprila 2002 prejela še dva druga zahtevka za ugodno obravnavo od družb Dimon S.r.l. („Dimon“) oziroma Transcatab S.p.A. („Transcatab“).

Komisija je 18. in 19. aprila 2002 opravila preiskave v prostorih družb Dimon, Transcatab, Trestina Azienda Tabacchi S.p.A („Trestina“) in Romana Tabacchi s.r.l. („Romana Tabacchi“).

Komisija je 8. oktobra 2002 družbi Dimon in Transcatab obvestila o svojem namenu, da bo zanju na koncu postopka uporabila zmanjšanji (znotraj razredov 30–50 % oziroma 20–30 %).

Komisija je 25. februarja 2004 sprožila postopke v tej zadevi in prejela obvestilo o nasprotovanju (v nadaljnjem besedilu „obvestilo“), naslovnikom je bila dana priložnost, da nanj pisno odgovorijo in imajo ustno zaslišanje, ki je potekalo 22. junija 2004.

Dodatek k obvestilu z dne 25. februarja 2004 (v nadaljnjem besedilu imenovan „dodatek“) je bil sprejet dne 21. decembra 2004. Drugo ustno zaslišanje je tako potekalo 1. marca 2005.

3.   Pogodbenice

3.1.   Stran predelovalcev

Deltafina je italijanska hčerinska družba, ki je v popolni lasti Universal Corporation („Universal“), največjega svetovnega trgovca s tobakom. Deltafina je leta 2001 (zadnje polno leto kršitve predelovalcev) kupila približno 25 % italijanskega surovega tobaka. Deltafina in Universal sta naslovnika te odločbe.

Dimon in Transcatab sta bili v času kršitve italijanski hčerinski družbi v popolni lasti Dimon Incorporated („Dimon Inc“) oziroma Standard Commercial Corporation („SCC“), tj. drugega in tretjega največjega trgovca s tobakom. Od septembra 2004 je Dimon spremenil ime v Mindo S.r.l („Mindo“) in ni več del Dimon Inc. group. Dimon Inc. in SCC sta se 13. aprila 2005 združila, da je nastal Alliance One International Inc. („Alliance“). Leta 2001 je družba Dimon kupila 11,28 % in družba Transcatab 10,8 % surovega tobaka, proizvedenega v Italiji. Družbe Mindo, Transcatab in Alliance so naslovniki Odločbe.

Romana Tabacchi je gospodarska družba v družinski lasti. Do leta 1997 je delovala kot zastopnik mednarodnega trgovca (ki ga je nato pridobila družba Dimon Inc.). Kot neodvisni trgovec deluje od leta 1997. Družba Romana Tabacchi je leta 2001 kupila 9,5 % surovega tobaka, proizvedenega v Italiji.

APTI je italijansko združenje predelovalcev surovega tobaka. Združenje APTI ima 17 članov med skupno 59 predelovalci v Italiji.

3.2.   Stran proizvajalcev

UNITAB Italia je italijanska konfederacija združenj predelovalcev tobaka, ki zastopa okoli 80 % vseh proizvajalcev.

4.   Zadevni sektor: italijanski surovi tobak

Proizvodnja surovega tobaka v EU obsega približno 5 % svetovne proizvodnje surovega tobaka. Grčija, Italija in Španija so vodilne države članice glede na proizvedeni tobak, pokrivajo 38 % oziroma 37,5 % oziroma 12 % proizvodnje v EU.

Surovi tobak ni homogeni proizvod. V Italiji sta najbolj razširjeni sorti burley in bright. V vsaki kategoriji je več različnih kakovostnih razredov. Potem ko se tobak posuši, ga proizvajalci prodajajo predelovalcem v svežnjih, katerih cene se razlikujejo glede na kakovost tobaka, ki ga vsebujejo.

Italijanski predelovalci surovega tobaka kupujejo surovi tobak od proizvajalcev in združenj proizvajalcev v Italiji (ter obdelan tobak od drugih posrednikov) ter ga predelajo (ali ponovno predelajo) in v ustrezni obliki preprodajo tobačni predelovalni industriji v Italiji in po svetu. Znani so tudi kot „podjetje za prvo predelavo“, ker so prvi pri predelavi tobaka (v nasprotju z drugo predelavo, ki jo opravijo proizvajalci cigaret), ali „trgovci s tobačnimi listi“, ker imajo vlogo posrednika med proizvajalci in končnim proizvajalcem izdelkov.

Izraz „izvoznik“ se splošno uporablja za predelovalce, ki imajo opremo za mlatenje, s katero je omogočena proizvodnja končnega predelanega izdelka (trakovi iz tobačnih listov), potrebnega za proizvajalce cigaret. Predelovalci, ki lahko proizvedejo le nepakirane liste, se imenujejo „podjetja za tretje pakiranje“ ali preprosto „podjetja za pakiranje“. Tisti, ki pakirajo, po svoji začetni obdelavi (tj. odstranitev nečistoč in sortiranje) pošljejo tobak izvoznikom za nadaljnjo obdelavo, tako da se lahko tobak ponudi proizvajalcem. Proizvajalce, ki so naslovniki Odločbe, označujemo kot „izvoznike“.

5.   Ureditveni okvir

Za proizvodnjo surovega tobaka ter njegovo prodajo proizvajalcem veljajo pravni predpisi v skladu s pravom Skupnosti in nacionalno zakonodajo.

5.1.   Skupna ureditev trga za surovi tobak

Skupna ureditev trga v sektorju surovega tobaka (1) predvideva (i) sistem proizvodnih kvot in (ii) podporo za prihodke proizvajalcev s pomočjo sistema premij za proizvodnjo surovega tobaka.

Premija je dodeljena le glede na tobak, proizveden v okviru kvote (z nekaterimi prilagoditvami). Plačilo dela premije Skupnosti (t.i. variabilni del) je od leta 1998 v povezavi s kakovostjo proizvedenega tobaka, kar se kaže v ceni. Za plačilo variabilnega dela premije so pooblaščene skupine proizvajalcev.

Skupna ureditev trga zahteva, da vsak proizvajalec ali skupina proizvajalcev in vsako podjetje za prvo predelavo sklenejo tako imenovano „pogodbo o pridelavi“ na začetku vsakoletnega obdobja (od marca do maja, ko se presadijo sadike tobaka), tedaj se sporazumejo o „pogodbenih cenah“ za vsak kakovostni razred vsake posamezne sorte. Na tej stopnji so cene pogosto izražene kot najnižje cene ali cenovni razpon. Toda opozoriti je treba, da se končna cena (ali „dobavna cena“) lahko določi le, ko pride čas žetve (tj. med oktobrom in januarjem), ter se lahko močno razlikuje od „pridelovalne pogodbene cene“ glede na kakovost, količino in nadaljnje pogajanje.

Pravo Skupnosti podpira ustanavljanje medpanožnih organizacij, v okviru katerih proizvajalci in predelovalci sodelujejo za učinkovito delovanje trga. Vendar je določanje cen in kvot izrecno prepovedano. Nobeno združenje, vpleteno v to zadevo, ni medpanožna organizacija v smislu pomena prava Skupnosti.

5.2.   Nacionalna zakonodaja

Italijanski zakon št. 88/88 ureja panožne (kar pomeni sektorske) sporazume, pogodbe o pridelavi in prodajo kmetijskih proizvodov. Natančneje člen 5(1)(b) zakona št. 88/88 določa, da morajo panožni sporazumi o zadevnem proizvodu odločati s pogodbo, načini in časovnim razporedom za njegovo dobavo ter najnižjo ceno. Spodbude (še posebej v smislu preferencialne pomoči) so ponujene proizvajalcem in predelovalcem, ki ravnajo v skladu s pogoji panožnih sporazumov. Zakon št. 88/88 se uporablja v številnih kmetijskih sektorjih, vključno s tobačnim, v katerem sta združenji APTI in UNITAB sklenili več panožnih sporazumov (predpisovanje pridelovalnih pogodbenih cen, izraženih v obliki najnižjih cen ali cenovnega razpona) med leti 1999 in 2001.

6.   Dejavnosti, naslovljene v Odločbi

6.1.   Kršitev predelovalcev

Družbe Deltafina, Dimon, Transcatab in Romana Tabacchi so od leta 1995 do začetka leta 2002 sklepale sporazume in/ali sodelovale v usklajenih ravnanjih, katerih namen je bil določiti pogoje trgovanja za nakup surovega tobaka v Italiji (z vključevanjem obeh neposrednih nabav od predelovalcev in od tretjih podjetij za pakiranje), vključno z: (a) določanjem skupnih odkupnih cen, ki so jih plačali predelovalci pri dostavi tobaka, in drugih pogojev trgovanja; (b) porazdelitvijo dobaviteljev in količin; (c) izmenjavo informacij za usklajevanje njihovega konkurenčnega nabavnega vedenja; (d) odločanjem o količinah in cenah za presežek proizvodnje; ter (e) usklajevanjem ponudb za javne dražbe leta 1995 in leta 1998.

6.2.   Kršitev združenja APTI

Združenje APTI je od leta 1999 do konca leta 2001 določalo svoje pogajalsko izhodišče glede na cene za vsak kakovostni razred vsake posamezne sorte, o katerih se je potrebno sporazumeti s konfederacijo UNITAB v okviru sklepanja panožnih sporazumov.

6.3.   Kršitev konfederacije UNITAB

Konfederacija UNITAB je od leta 1999 do konca leta 2001 določala svoje pogajalsko izhodišče glede na cene za vsak kakovostni razred vsake posamezne sorte, o katerih se je potrebno sporazumeti z združenjem APTI v okviru sklepanja panožnih sporazumov.

7.   Pravna ocena

Komisija v Odločbi ugotavlja, da zgoraj opisana ravnanja pomenijo tri ločene (posamične in nepretrgane) kršitve člena 81 Pogodbe.

Vsi udeleženci kršitev, na katere je Odločba naslovljena, so ali tvorijo del družb, združenj teh družb ali zveze združenj družb in podjetij v smislu člena 81 Pogodbe.

Sam namen sporazumov in/ali usklajenih ravnanj, ki neposredno ali posredno določajo cene transakcij ali razdelijo količine, je omejevanje konkurence. Natančneje je v tej zadevi nabavno vedenje, ki so ga predelovalci usklajevali, vplivalo na temeljne vidike njihovega konkurenčnega vedenja in je lahko po definiciji tudi vplivalo na vedenje istih podjetij na vsakem drugem trgu, na katerem tekmujejo, vključno s prodajnim trgom. Taka vedenja so posebej predvidena na podlagi člena 81(1) Pogodbe ES.

Taka vedenja lahko vsaj morebitno vplivajo na trgovino s surovim tobakom med Italijo in drugimi državami članicami, saj pokrivajo precejšnje število nakupov italijanskega surovega tobaka in s proizvodom (surovim tobakom), ki je vmesni proizvod predelanega tobaka, povezujejo proizvod, ki se ga večinoma izvaža.

V Odločbi se ukvarjajo z vprašanjem uporabe Uredbe Sveta št. 26 z dne 4. aprila 1962 (o uporabi nekaterih pravil konkurence v proizvodnji in trgovini s kmetijskimi proizvodi – „Uredba št. 26“) za ravnanja, ki se jih obravnava. Zaključeno je, da se zadevna omejevalna ravnanja ne morejo šteti za „potrebna“ pri doseganju ciljev skupne kmetijske politike in so zato v celoti predmet uporabe člena 81(1) Pogodbe.

V Odločbi je nazadnje ugotovljeno, da nista niti nacionalno pravo niti upravna praksa zahtevala od predelovalcev, da se sporazumejo o povprečni ali največji nabavni ceni za surovi tobak ali da si razdelijo količine tobaka, ki naj bi jih kupil vsak predelovalec. Nadalje tak ureditveni okvir ni zahteval, da se predelovalci in proizvajalci skupno sporazumejo o „pogodbenih cenah“, niti ni odpravil vseh možnosti konkurenčnega vedenja z njihove strani. Zato sporazume in/ali usklajena ravnanja predstavnikov proizvajalcev na eni strani in predelovalcev na drugi popolnoma zajema člen 81(1) Pogodbe.

8.   Odgovornost matičnih družb deltafina, Transcatab in dimon

V Odločbi je tudi ugotovljeno, da so družbe Universal (za Deltafino), Dimon Inc. (za Dimon) in SCC (za Transcatab) med obravnavanim obdobjem odločilno vplivale na svoje podružnice ter so zato skupno in solidarno odgovorne za vedenje svojih podružnic.

9.   Globe

9.1.   Globe, naložene za kršitve združenj UNITAB in APTI

Odločba glede vedenja predstavnika proizvajalcev in predelovalcev meni, da je primerna le globa v višini 1 000 EUR.

Čeprav sklepanje panožnih sporazumov pod pogoji Zakona št. 88/88 ni bilo obvezno in dejansko več let ni bil sklenjen noben panožni sporazum, je Zakon št. 88/88 (kakor se je nadalje uporabljal v upravni praksi ministrstva) ustvaril spodbude za sklepanje panožnih sporazumov, ki vsebujejo najnižje cene. Prav tako je treba upoštevati, da se je Zakon št. 88/88 uporabljal v različnih primerih kmetijskega sektorja pred sklenitvijo panožnih sporazumov, ki jih obravnava ta odločba, vključno s sektorjem tobaka, in da vedenja strank, ki so se o njih pogajale, nista nikoli izpodbijala niti nacionalna zakonodaja niti pravo Skupnosti, kljub temu, da so bili ti sporazumi v javni domeni in so bili sporočeni ministrstvu.

9.2.   Globe, naložene za kršitve predelovalcev

9.2.1.   Teža kršitve predelovalcev

Narava kršitve predelovalcev je zelo resna, ker zadeva določanje cen za sorte italijanskega surovega tobaka in razdelitev količin. Nakupni karteli lahko dejansko izkrivljajo pripravljenost proizvajalcev, da ustvarjajo proizvodnjo, ter omejujejo konkurenco med predelovalci na prodajnem trgu in drugih trgih. To zlasti drži v primerih, kot je obravnavana zadeva, v kateri proizvod, na katerega vpliva nakupni kartel (surovi tobak), pomeni znatni vnos dejavnosti, ki jih izvajajo udeleženci na prodajnem trgu (prva predelava in prodaja predelanega tobaka v tej zadevi). Proizvodnja surovega tobaka v Italiji dosega približno 38 % proizvodnje Skupnosti v okviru kvote. Skupna vrednost te proizvodnje je bila 67 338 milijonov EUR v letu 2001 (zadnje polno leto kršitve).

9.2.2.   Posamezna teža in odvračanje

Komisija meni, da je treba globe za štiri vpletene predelovalce določiti ob upoštevanju njihovega tržnega položaja. Višji začeti znesek je treba določiti za družbo Deltafina, saj je razvidno, da je največji kupec s tržnim deležem okrog 25 % v letu 2001 (zadnje polno leto kršitve). Ob upoštevanju manjših deležev na trgu surovega tobaka v Italiji (med 8,86 in 11,28) je treba družbe Transcatab, Dimon in Romana Tabacchi združiti in jim določiti nižje začetne zneske.

Ker so (oziroma v primeru družbe Mindo – je bila) družbe Deltafina, Transcatab in Dimon (sedaj Mindo) del velikih združenj, ki so prav tako naslovniki Odločbe, se za njihove globe uporablja multiplikativni dejavnik za zagotovitev učinkovitega odvračanja.

Zaradi teh razlogov je začetni znesek v tej zadevi določen tako:

| – | Deltafina |
| --- | --- |

–

Deltafina

37 500 000 EUR

| – | Transcatab |
| --- | --- |

–

Transcatab

12 500 000 EUR

| – | Dimon (Mindo) |
| --- | --- |

–

Dimon (Mindo)

12 500 000 EUR

| – | Romana Tabacchi |
| --- | --- |

–

Romana Tabacchi

10 000 000 EUR

9.2.3.   Trajanje kršitve

Kršitev družb Deltafina, Dimon, Transcatab je trajala približno 6 let in 5 mesecev. Sodelovanje družbe Romana Tabacchi pri kršitvi naj bi trajalo več kot 2 leti in 9 mesecev.

Zaradi teh razlogov je treba osnovni znesek naloženih glob v tej zadevi določiti tako:

| – | Deltafina |
| --- | --- |

–

Deltafina

60 000 000 EUR

| – | Transcatab |
| --- | --- |

–

Transcatab

20 000 000 EUR

| – | Dimon (Mindo) |
| --- | --- |

–

Dimon (Mindo)

20 000 000 EUR

| – | Romana Tabacchi |
| --- | --- |

–

Romana Tabacchi

12 500 000 EUR

9.2.4.   Olajševalne okoliščine

Olajševalna okoliščina je priznana v korist družbe Romana Tabacchi, ker ni sodelovala v določenih vidikih kartela in je delovala proti namenu kartela do te mere, da je povzročila skupen odziv ostalih udeležencev proti njej.

Olajševalno dejstvo je priznano tudi družbi Deltafina za dejavno sodelovanje med postopkom. Deltafina je, kakor je pojasnjeno v nadaljevanju, izgubila svojo imuniteto pred globami pod pogoji Obvestila o ugodni obravnavi. Vendar je treba ob upoštevanju izjemnih okoliščin te zadeve (gre za prvo zadevo, v kateri je bil predložen zahtevek za ugodno obravnavo, in prvo zadevo, v kateri se uporablja v odločbi) sodelovanje Deltafine ugodno obravnavati. Sodelovanje Deltafine je bilo resnično precejšnje in je trajalo celoten postopek (z izjemo dejstev, ki se jih obravnava v nadaljevanju), zato je treba uporabiti olajševalni dejavnik.

9.2.5.   Zgornja meja globe

Zdi se, da v tej zadevi ni presežena 10-odstotna meja celotnega prometa, določena na podlagi člena 23(2) Uredbe ES št. 1/2003, za globe, naložene družbam Universal/Deltafina in Alliance/Transcatab-Mindo. Vendar je treba skupno in resno odgovornost družbe Mindo, ker ta družba ne vzdržuje več nobene povezave s prejšnjo skupino Dimon, porazdeliti v 10 % njegovega celotnega prometa v najbolj nedavnih poslovnih letih (tj. 2,59 milijona EUR).

Za družbo Romana Tabacchi je potrebno zmanjšanje v okviru 10 %.

Nastali zneski so zato naslednji:

| – | Deltafina |
| --- | --- |

–

Deltafina

30 000 000 EUR

| – | Dimon (Mindo) |
| --- | --- |

–

Dimon (Mindo)

20 000 000 EUR

| – | Transcatab |
| --- | --- |

–

Transcatab

20 000 000 EUR

| – | Romana Tabacchi |
| --- | --- |

–

Romana Tabacchi

2 050 000 EUR

9.3.   Uporaba Obvestila o ugodni obravnavi

Družbe Deltafina, Dimon in Transcatab so zahtevale ugodno obravnavo pod pogoji Obvestila o ugodni obravnavi iz leta 2002 (glej zgoraj pod oddelek 2).

9.3.1.   Vloga za imuniteto družbe Deltafina

Zaradi Obvestila o ugodni obravnavi postane odobritev končne imunitete pogojna za izpolnjevanje kumulativnih pogojev, določenih v točki 11 obvestila. Še zlasti točka 11(a) določa, da morajo podjetja (ki se jim odobri pogojna imuniteta) sodelovati „v celoti, na trajni podlagi [...]“.

Na ustnem zaslišanju z dne 22. junija 2004 je postalo očitno, da je Deltafina razkrila svojo vlogo za imuniteto na srečanju z upravnim odborom združenja APTI, na tem srečanju so bili tudi predstavniki družb Dimon, Transcatab in Trestina. Tako razkritje se je zgodilo preden je imela Komisija priložnost opraviti preiskave in bi jih lahko ogrozilo.

V Odločbi je tako ugotovljeno, da je Deltafina s takim dejanjem kršila obveznost sodelovanja, ki bi jo morala spoštovati na podlagi točke 11(a) Obvestila o ugodni obravnavi. Zato se družbi Deltafina imuniteta ne more odobriti.

Odločba, kot odgovor na obrambo Deltafine o tej točki, potrjuje, da točka 11(a) Obvestila o ugodni obravnavi vključuje dolžnost, da je treba vlogo za imuniteto obravnavati kot zaupno, kar je utemeljeno s potrebo po zagotovitvi neogroženega rezultata naknadnih preiskav, ki jih mora opraviti Komisija. Deltafina se je zavedala, da namerava Komisija opraviti nenapovedane preiskave. Inšpekcijski pregledi so bili dejansko organizirani in opravljeni, kakor so družbi Deltafina povedali na srečanju med Deltafino in službami Komisije.

Določena stopnja težavnosti je prisotna pri ohranjanju zaupnosti vloge za imuniteto v vseh zadevah, v katerih se udeleženec v kartelu odloči predložiti vlogo za imuniteto. Vendar vsaka taka težava (ali dejstvo, da je bila o tem obveščena Komisija) vlagatelju za imuniteto ne dovoljuje, da bi prostovoljno razkril svojo vlogo za imuniteto na srečanjih s konkurenti.

9.3.2.   Nadomestni zahtevek za zmanjšanje glob družbe Deltafina

Vloga za imuniteto družbe Deltafina je vključevala tudi zahtevek za zmanjšanje globe, ki bi ji bila v tej zadevi sicer odrejena, dosledno v skladu z „GD Comp, ki je zavrnil njeno vlogo za polno imuniteto“.

Odločba (ki temelji na veljavnosti Obvestila o ugodni obravnavi ter na njegovi teleološki in sistematični razlagi) ugotavlja, da se dodatni zahtevki za zmanjšanje lahko sprejmejo le v primerih, v katerih se pogojna imuniteta ne more odobriti takrat, ko je predložen zahtevek, in izgubi vsako pravno veljavo, ko se pogojna imuniteta enkrat odobri. Ker je bila družbi Deltafina prvotno odobrena pogojna imuniteta in ker jo je izgubila zaradi kršitve obveznosti, katerih bi se morala držati, ni upravičena do zmanjšanja globe.

9.3.3.   Uporaba Obvestila o ugodni obravnavi družb Dimon in Transcatab

Odločba ugotavlja, da neuporaba končne imunitete za družbo Deltafina nima nobenega neposrednega vpliva na način uporabe Obvestila o ugodni obravnavi za podjetji Dimon in Transcatab Obvestilo o ugodni obravnavi še zlasti ne zagotavlja izboljšave njihovih položajev po zavrnitvi končne imunitete družbi Deltafina.

Ugotovilo se je, da sta obe družbi Dimon in Transcatab ravnali v skladu s pogoji, postavljenimi na podlagi njunega zahtevka za zmanjšanje. Na podlagi ocene dokazov, predloženih Komisiji in njunega sodelovanja s Komisijo med postopkom, dodeljuje Odločba družbama Dimon in Transcatab najvišjo raven zmanjšanja, predvideno znotraj razredov, ki so jima bili navedeni po njunih zahtevkih za zmanjšanje (tj. 50 % oziroma 30 %).

Glede na zgoraj navedeno je končni znesek glob v tej zadevi določen tako:

| – | Deltafina in Universal, skupno in solidarno |
| --- | --- |

–

Deltafina in Universal, skupno in solidarno

30 000 000 EUR

| – | Dimon (Mindo) in Alliance One International |
| --- | --- |

–

Dimon (Mindo) in Alliance One International

10 000 000 EUR

Alliance One International je odgovorna za celoto, Mindo je skupno in solidarno odgovoren le za 3,99 milijonov EUR

| – | Transcatab in Alliance One International, skupno in solidarno |
| --- | --- |

–

Transcatab in Alliance One International, skupno in solidarno

14 000 000 EUR

| – | Romana Tabacchi |
| --- | --- |

–

Romana Tabacchi

2 050 000 EUR

| – | APTI |
| --- | --- |

–

APTI

1 000 EUR

| – | UNITAB |
| --- | --- |

–

UNITAB

1 000 EUR

---

(1)  Uredba Sveta (EGS) št. 727/70 z dne 21. aprila 1970 o skupni ureditvi trga za surovi tobak, v nadaljnjem besedilu „Uredba 727/70“ (UL L 94, 28.4.1970, str. 1), kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (EGS) št. 2075/92 z dne 30. junija 1992 o skupni ureditvi trga za surovi tobak, v nadaljnjem besedilu „Uredba 2075/92“ (UL L 215, 30.7.1992, str. 70) (nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 864/2004 z dne 29. aprila 2004 (UL L 161, 30.4.2004, str. 48)). Glej tudi Uredbo Sveta (ES) št. 1636/98, z dne 20. julija 1998 o spremembi Uredbe št. 2075/92, v nadaljnjem besedilu „Uredba 1636/98“ (UL L 210, 28.7.1998, str. 23), in Uredbe Komisije (ES) št. 2848/98 z dne 22. decembra 1998 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 2075/92 glede sheme premij, proizvodnih kvot in posebne pomoči za skupine proizvajalcev v sektorju surovega tobaka, v nadaljnjem besedilu „Uredba 1636/98“ (UL L 358, 31.12.1998, str. 17), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije št. 1983/2002 z dne 7. novembra 2002 (UL L 306, 8.11.2002, str. 8).

---

| 13.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 353/50 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 353/50

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 12. decembra 2005

v zvezi s postopkom na podlagi člena 81 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in člena 53 Sporazuma EGP proti podjetjem Flexsys NV, Bayer AG, Crompton Manufacturing Company Inc. (nekdanji Uniroyal Chemical Company Inc.), Crompton Europe Ltd, Chemtura Corporation (nekdanji Crompton Corporation), General Química SA, Repsol Química SA in Repsol YPF SA

(Zadeva COMP/F/C.38.443 – Kemikalije v industriji gume)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2004) 5592)

(Besedila v angleškem, nemškem in španskem jeziku so edina verodostojna)

(Besedilo velja za EGP)

(2006/902/ES)

1.   POVZETEK KRŠITVE

1.1.   Naslovniki

| (1) | Ta odločba je naslovljena na naslednja podjetja:






  — | Flexsys N.V.; |
| --- | --- | --- |

(1)

Ta odločba je naslovljena na naslednja podjetja:

—

Flexsys N.V.;

| — | Bayer AG; |
| --- | --- |

—

Bayer AG;

| — | Crompton Manufacturing Company, Inc. (nekdanji Uniroyal Chemical Company Inc.); |
| --- | --- |

—

Crompton Manufacturing Company, Inc. (nekdanji Uniroyal Chemical Company Inc.);

| — | Crompton Europe Ltd; |
| --- | --- |

—

Crompton Europe Ltd;

| — | Chemtura Corporation (nekdanji Crompton Corporation); |
| --- | --- |

—

Chemtura Corporation (nekdanji Crompton Corporation);

| — | General Química SA; |
| --- | --- |

—

General Química SA;

| — | Repsol Química SA; |
| --- | --- |

—

Repsol Química SA;

| — | Repsol YPF SA. |
| --- | --- |

—

Repsol YPF SA.

| (2) | Naslovniki Odločbe so sodelovali v eni sami, sestavljeni in nepretrgani kršitvi člena 81 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in člena 53 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, ki vključuje določanje cen in izmenjavo zaupnih podatkov o določenih kemikalijah v industriji gume (antioksidanti, antiozonanti, primarni pospeševalci) na trgih v EGP in drugje po svetu. |
| --- | --- |

(2)

Naslovniki Odločbe so sodelovali v eni sami, sestavljeni in nepretrgani kršitvi člena 81 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in člena 53 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, ki vključuje določanje cen in izmenjavo zaupnih podatkov o določenih kemikalijah v industriji gume (antioksidanti, antiozonanti, primarni pospeševalci) na trgih v EGP in drugje po svetu.

1.2.   Sektor kemikalij v industriji gume

| (3) | Kemikalije v industriji gume so sintetične ali organske kemikalije, s katerimi se izboljšujeta produktivnost in kakovost pri proizvodnji gume, ki se večinoma uporablja za avtomobilske pnevmatike. Leta 2001 je bila vrednost na trgu EGP ocenjena na 200 milijonov EUR, kar zajema kategorije antiozonantov, antioksidantov in primarnih pospeševalcev, ki jih je prizadel kartel. |
| --- | --- |

(3)

Kemikalije v industriji gume so sintetične ali organske kemikalije, s katerimi se izboljšujeta produktivnost in kakovost pri proizvodnji gume, ki se večinoma uporablja za avtomobilske pnevmatike. Leta 2001 je bila vrednost na trgu EGP ocenjena na 200 milijonov EUR, kar zajema kategorije antiozonantov, antioksidantov in primarnih pospeševalcev, ki jih je prizadel kartel.

| (4) | Veliki svetovni proizvajalci kemikalij v industriji gume so podjetja Flexsys, Bayer in Chemtura (nekdanji Crompton), ki skupaj preskrbujejo približno polovico svetovnega trga kemikalij v industriji gume. Obstaja še nekaj pomembnih manjših konkurentov, kot na primer General Quimica (Španija), Duslo (Slovaška), Istrochem (Slovaška), Noveon (ZDA) in Great Lakes (ZDA) ter veliko manj pomembnih konkurentov, predvsem v Aziji. |
| --- | --- |

(4)

Veliki svetovni proizvajalci kemikalij v industriji gume so podjetja Flexsys, Bayer in Chemtura (nekdanji Crompton), ki skupaj preskrbujejo približno polovico svetovnega trga kemikalij v industriji gume. Obstaja še nekaj pomembnih manjših konkurentov, kot na primer General Quimica (Španija), Duslo (Slovaška), Istrochem (Slovaška), Noveon (ZDA) in Great Lakes (ZDA) ter veliko manj pomembnih konkurentov, predvsem v Aziji.

| (5) | Največji kupci kemikalij v industriji gume so veliki proizvajalci pnevmatik, ki delujejo po vsem svetu – Michelin (Francija), Goodyear (ZDA), Bridgestone/Firestone (Japonska), Continental (Nemčija) in Pirelli (Italija), ki skupaj pomenijo 35–40 % svetovne potrošnje. |
| --- | --- |

(5)

Največji kupci kemikalij v industriji gume so veliki proizvajalci pnevmatik, ki delujejo po vsem svetu – Michelin (Francija), Goodyear (ZDA), Bridgestone/Firestone (Japonska), Continental (Nemčija) in Pirelli (Italija), ki skupaj pomenijo 35–40 % svetovne potrošnje.

| (6) | Sredi devetdesetih let 20. stoletja se je geografski obseg poslovanja s kemikalijami v industriji gume postopoma spremenil iz regionalnega v globalnega. To je vplivalo tudi na obseg kartela in zato so se po letu 1995 stranke večinoma dogovorile o zvišanju svetovnih cen. |
| --- | --- |

(6)

Sredi devetdesetih let 20. stoletja se je geografski obseg poslovanja s kemikalijami v industriji gume postopoma spremenil iz regionalnega v globalnega. To je vplivalo tudi na obseg kartela in zato so se po letu 1995 stranke večinoma dogovorile o zvišanju svetovnih cen.

1.3.   Delovanje kartela

| (7) | Čeprav obstaja več znakov, da so se vsaj občasni skrivni dogovori na področju kemikalij v industriji gume dogajali že od sedemdesetih let 20. stoletja, ima Komisija dovolj trdne dokaze za obstoj kartela šele za obdobje med letoma 1996–2001 za podjetja Flexsys, Bayer in Crompton (zdaj Chemtura) (vključno s podjetjema Crompton Europe in Uniroyal Chemical Company). Ta podjetja so se dogovarjala o zvišanju cen za nekatere kemikalije v industriji gume (antioksidante, antiozonante in primarne pospeševalce) v EGP in na svetovnih trgih vsaj v letih 1996, 1998, 1999, 2000 in 2001. Podjetje General Química, ki je igralo le stransko vlogo, je bilo vpleteno v te dogovore v letih 1999 in 2000. |
| --- | --- |

(7)

Čeprav obstaja več znakov, da so se vsaj občasni skrivni dogovori na področju kemikalij v industriji gume dogajali že od sedemdesetih let 20. stoletja, ima Komisija dovolj trdne dokaze za obstoj kartela šele za obdobje med letoma 1996–2001 za podjetja Flexsys, Bayer in Crompton (zdaj Chemtura) (vključno s podjetjema Crompton Europe in Uniroyal Chemical Company). Ta podjetja so se dogovarjala o zvišanju cen za nekatere kemikalije v industriji gume (antioksidante, antiozonante in primarne pospeševalce) v EGP in na svetovnih trgih vsaj v letih 1996, 1998, 1999, 2000 in 2001. Podjetje General Química, ki je igralo le stransko vlogo, je bilo vpleteno v te dogovore v letih 1999 in 2000.

| (8) | Dogovarjanje o zviševanju cen je ponavadi sledilo splošnemu vzorcu, ki je vključeval stike med konkurenti med pripravljalno fazo, preden so kupci obveščeni o cenah, nato med pogajanji s kupci in nazadnje še po podpisu pogodb, s čimer sta se spremljala spoštovanje dogovorov in uspešnost na trgu. Med stiki pred usklajenim delovanjem so stranke iskale podporo za predlagano zvišanje cen ter se dogovorile o zneskih ter izdelkih in območju, ki jih bo zvišanje pokrivalo, prav tako pa tudi o vodji in časovnem usklajevanju objav. Faza izvajanja kršitve je bila osredotočena na spremljanje odzivov kupcev na objavljena zvišanja cen in na vzajemno obveščanje o stanju pogajanj s kupci glede cen. Stiki, ki so temu sledili, so ponavadi vključevali izmenjavo podrobnih podatkov o pogodbenih količinah in cenah s posameznimi kupci. |
| --- | --- |

(8)

Dogovarjanje o zviševanju cen je ponavadi sledilo splošnemu vzorcu, ki je vključeval stike med konkurenti med pripravljalno fazo, preden so kupci obveščeni o cenah, nato med pogajanji s kupci in nazadnje še po podpisu pogodb, s čimer sta se spremljala spoštovanje dogovorov in uspešnost na trgu. Med stiki pred usklajenim delovanjem so stranke iskale podporo za predlagano zvišanje cen ter se dogovorile o zneskih ter izdelkih in območju, ki jih bo zvišanje pokrivalo, prav tako pa tudi o vodji in časovnem usklajevanju objav. Faza izvajanja kršitve je bila osredotočena na spremljanje odzivov kupcev na objavljena zvišanja cen in na vzajemno obveščanje o stanju pogajanj s kupci glede cen. Stiki, ki so temu sledili, so ponavadi vključevali izmenjavo podrobnih podatkov o pogodbenih količinah in cenah s posameznimi kupci.

1.4.   Postopek

| (9) | Preiskava sektorja kemikalij v industriji gume se je začela kot posledica vložitve prošnje podjetja Flexys za pogojno imuniteto pred globami aprila 2002, ki je bila odobrena junija 2002. Posledično je Komisija septembra 2002 izvedla preglede v prostorih podjetij Bayer, Crompton Europe in General Química. |
| --- | --- |

(9)

Preiskava sektorja kemikalij v industriji gume se je začela kot posledica vložitve prošnje podjetja Flexys za pogojno imuniteto pred globami aprila 2002, ki je bila odobrena junija 2002. Posledično je Komisija septembra 2002 izvedla preglede v prostorih podjetij Bayer, Crompton Europe in General Química.

| (10) | Podjetja Crompton (zdaj Chemtura), Bayer in General Química so 8. oktobra 2002, 24. oktobra 2002 in 7. junija 2004, v tem zaporedju, vložila prošnje za prizanesljivost. Komisija je pravočasno obvestila vse vlagatelje prošenj, da namerava znižati globe. |
| --- | --- |

(10)

Podjetja Crompton (zdaj Chemtura), Bayer in General Química so 8. oktobra 2002, 24. oktobra 2002 in 7. junija 2004, v tem zaporedju, vložila prošnje za prizanesljivost. Komisija je pravočasno obvestila vse vlagatelje prošenj, da namerava znižati globe.

| (11) | Dne 12. aprila 2005 je Komisija sprejela obvestilo o nasprotovanju proti podjetjem Bayer, Crompton, Crompton Europe, Uniroyal Chemical Company, Flexsys, Akzo Nobel, Pharmacia (nekdanji Monsanto), General Química, Repsol Química, Repsol YPF, Duslo, Prezam, Vagus in Istrochem. Ustno zaslišanje je bilo 18. julija 2005. Posledično so se zaključili postopki proti podjetjem Akzo Nobel NV, Pharmacia Corporation, Duslo a.s., Prezam a.s., Vagus a.s. in Istrochem a.s. |
| --- | --- |

(11)

Dne 12. aprila 2005 je Komisija sprejela obvestilo o nasprotovanju proti podjetjem Bayer, Crompton, Crompton Europe, Uniroyal Chemical Company, Flexsys, Akzo Nobel, Pharmacia (nekdanji Monsanto), General Química, Repsol Química, Repsol YPF, Duslo, Prezam, Vagus in Istrochem. Ustno zaslišanje je bilo 18. julija 2005. Posledično so se zaključili postopki proti podjetjem Akzo Nobel NV, Pharmacia Corporation, Duslo a.s., Prezam a.s., Vagus a.s. in Istrochem a.s.

1.5.   Odgovornosti

| (12) | Čeprav podjetji Repsol YPF SA in Repsol Química SA sami nista sodelovali v zadevnih dogovorih, sta vseeno odgovorni za vedenje podjetja General Química, ki je v celoti v njuni lasti. |
| --- | --- |

(12)

Čeprav podjetji Repsol YPF SA in Repsol Química SA sami nista sodelovali v zadevnih dogovorih, sta vseeno odgovorni za vedenje podjetja General Química, ki je v celoti v njuni lasti.

2.   GLOBE

2.1.   Osnovni znesek

| (13) | Osnovni znesek globe se določi glede na stopnjo in trajanje kršitve. |
| --- | --- |

(13)

Osnovni znesek globe se določi glede na stopnjo in trajanje kršitve.

2.1.1.   Teža kršitve

| (14) | Pri oceni teže kršitve Komisija upošteva njeno naravo, njen dejanski učinek na trg, kadar je ta izmerljiv, in velikost upoštevnega geografskega trga. |
| --- | --- |

(14)

Pri oceni teže kršitve Komisija upošteva njeno naravo, njen dejanski učinek na trg, kadar je ta izmerljiv, in velikost upoštevnega geografskega trga.

| (15) | Upoštevajoč naravo kršitve in njen geografski obseg (kršitev je v tem primeru sestavljena predvsem iz skrivnih dogovorov med člani kartela o določanju cen v EGP in drugod, podprtih z izmenjavami skrivnih podatkov) je treba kršitev opredeliti kot zelo resno. |
| --- | --- |

(15)

Upoštevajoč naravo kršitve in njen geografski obseg (kršitev je v tem primeru sestavljena predvsem iz skrivnih dogovorov med člani kartela o določanju cen v EGP in drugod, podprtih z izmenjavami skrivnih podatkov) je treba kršitev opredeliti kot zelo resno.

2.1.2.   Preferenčna obravnava

| (16) | V kategoriji zelo resnih kršitev dovoljuje lestvica možnih glob preferenčno obravnavo podjetij, da se s tem upoštevajo dejanske ekonomske zmožnosti kršiteljev za povzročanje resne škode konkurenci ter da se višina globe postavi tako, da ima zadosten odvračalni učinek. |
| --- | --- |

(16)

V kategoriji zelo resnih kršitev dovoljuje lestvica možnih glob preferenčno obravnavo podjetij, da se s tem upoštevajo dejanske ekonomske zmožnosti kršiteljev za povzročanje resne škode konkurenci ter da se višina globe postavi tako, da ima zadosten odvračalni učinek.

| (17) | Na osnovi dejstva, da sta tako geografski obseg kartela kot trg s kemikalijami v industriji gume razširjena po vsem svetu, se deleži globalnega trga iz leta 2001, zadnjega polnega leta kršitve, uporabijo kot referenčne vrednosti pri izračunu glob. |
| --- | --- |

(17)

Na osnovi dejstva, da sta tako geografski obseg kartela kot trg s kemikalijami v industriji gume razširjena po vsem svetu, se deleži globalnega trga iz leta 2001, zadnjega polnega leta kršitve, uporabijo kot referenčne vrednosti pri izračunu glob.

| (18) | Podjetje Flexys je bilo največji svetovni upravljalec trga, s tržnim deležem približno [20–30] %. Zato spada v prvo kategorijo. Podjetje Bayer s tržnim deležem približno [10–20] % spada v drugo kategorijo. Podjetje Crompton s tržnim deležem približno [10–20] % spada v tretjo kategorijo. In nazadnje, podjetje General Química s tržnim deležem približno [0–10] % spada v četrto kategorijo. Začetni zneski bodo določeni sorazmerno, čeprav ne aritmetično, z ozirom na tržne deleže. |
| --- | --- |

(18)

Podjetje Flexys je bilo največji svetovni upravljalec trga, s tržnim deležem približno [20–30] %. Zato spada v prvo kategorijo. Podjetje Bayer s tržnim deležem približno [10–20] % spada v drugo kategorijo. Podjetje Crompton s tržnim deležem približno [10–20] % spada v tretjo kategorijo. In nazadnje, podjetje General Química s tržnim deležem približno [0–10] % spada v četrto kategorijo. Začetni zneski bodo določeni sorazmerno, čeprav ne aritmetično, z ozirom na tržne deleže.

2.1.3.   Učinkovito odvračanje

| (19) | V kategoriji zelo resnih kršitev lestvica možnih glob omogoča tudi določitev takšne višine glob, ki zagotavlja zadosten odvračalni učinek, s tem, da se upošteva velikost vsakega podjetja. V letu 2004 je skupni promet podjetij znašal: Bayer 29,7 milijarde EUR; Crompton približno 2 milijardi EUR; Flexsys približno 425 milijonov EUR in Repsol YPF 41,7 milijarde EUR. V skladu s tem Komisija meni, da bi bilo primerno pomnožiti globo za podjetje Bayer z 2 in za podjetje Repsol z 2,5. |
| --- | --- |

(19)

V kategoriji zelo resnih kršitev lestvica možnih glob omogoča tudi določitev takšne višine glob, ki zagotavlja zadosten odvračalni učinek, s tem, da se upošteva velikost vsakega podjetja. V letu 2004 je skupni promet podjetij znašal: Bayer 29,7 milijarde EUR; Crompton približno 2 milijardi EUR; Flexsys približno 425 milijonov EUR in Repsol YPF 41,7 milijarde EUR. V skladu s tem Komisija meni, da bi bilo primerno pomnožiti globo za podjetje Bayer z 2 in za podjetje Repsol z 2,5.

2.1.4.   Zvišanje zaradi trajanja

| (20) | Podjetja Flexsys, Bayer in Uniroyal (vključno s podjetjem Crompton Europe) so zagrešila kršitev s trajanjem šestih let, medtem ko je podjetje Crompton Corporation (zdaj Chemtura) odgovorno za kršitev, ki je trajala pet let in štiri mesece. Vsa ta podjetja so zagrešila dolgotrajno kršitev, zato bodo njihovi osnovni zneski zvišani za 10 % za vsako polno leto kršitve. |
| --- | --- |

(20)

Podjetja Flexsys, Bayer in Uniroyal (vključno s podjetjem Crompton Europe) so zagrešila kršitev s trajanjem šestih let, medtem ko je podjetje Crompton Corporation (zdaj Chemtura) odgovorno za kršitev, ki je trajala pet let in štiri mesece. Vsa ta podjetja so zagrešila dolgotrajno kršitev, zato bodo njihovi osnovni zneski zvišani za 10 % za vsako polno leto kršitve.

| (21) | Podjetje General Química je zagrešilo kršitev s trajanjem osmih mesecev. Ker je njegova kršitev skupno trajala manj kot eno leto, se njegova globa ne bo zvišala. |
| --- | --- |

(21)

Podjetje General Química je zagrešilo kršitev s trajanjem osmih mesecev. Ker je njegova kršitev skupno trajala manj kot eno leto, se njegova globa ne bo zvišala.

2.2.   Olajševalne okoliščine

| (22) | V primeru podjetja General Química je primerno znižati njegovo globo za 50 % zaradi njegove pasivne in manj pomembne vloge pri kršitvi v primerjavi z ostalimi udeleženci kartela. |
| --- | --- |

(22)

V primeru podjetja General Química je primerno znižati njegovo globo za 50 % zaradi njegove pasivne in manj pomembne vloge pri kršitvi v primerjavi z ostalimi udeleženci kartela.

2.3.   Uporaba Obvestila o prizanesljivosti iz leta 2002

2.3.1.   Imuniteta

| (23) | Podjetje Flexys je prvo predložilo dokaze, ki so Komisiji omogočili sprejetje odločbe za izvedbo preiskave v zvezi z domnevnim kartelom na področju kemikalij v industriji gume. Podjetje Flexys je dlje časa polno in brez odlašanja sodelovalo v upravnem postopku Komisije ter ji priskrbelo vse dostopne dokaze v zvezi z osumljeno kršitvijo. Podjetje Flexys je končalo svojo vpletenost v osumljeno kršitev najpozneje v trenutku, ko je predložilo dokaze v skladu z Obvestilom o prizanesljivosti, in ni poskušalo prisiliti ostalih podjetij k sodelovanju v kršitvi. Zato se podjetju Flexys odobri polna imuniteta pred globami. |
| --- | --- |

(23)

Podjetje Flexys je prvo predložilo dokaze, ki so Komisiji omogočili sprejetje odločbe za izvedbo preiskave v zvezi z domnevnim kartelom na področju kemikalij v industriji gume. Podjetje Flexys je dlje časa polno in brez odlašanja sodelovalo v upravnem postopku Komisije ter ji priskrbelo vse dostopne dokaze v zvezi z osumljeno kršitvijo. Podjetje Flexys je končalo svojo vpletenost v osumljeno kršitev najpozneje v trenutku, ko je predložilo dokaze v skladu z Obvestilom o prizanesljivosti, in ni poskušalo prisiliti ostalih podjetij k sodelovanju v kršitvi. Zato se podjetju Flexys odobri polna imuniteta pred globami.

| (24) | Podjetje Crompton je spodbijalo imuniteto podjetja Flexys in med drugim trdilo, da podjetje Flexys ne izpolnjuje pogojev za imuniteto, saj je skušalo prisiliti druga podjetja k sodelovanju ter nadaljevalo kršitev po vlogi za imuniteto. Po temeljiti preiskavi obtožb podjetja Crompton Komisija meni, da ni nobenih prepričljivih materialnih dokazov, ki bi te obtožbe podprli. |
| --- | --- |

(24)

Podjetje Crompton je spodbijalo imuniteto podjetja Flexys in med drugim trdilo, da podjetje Flexys ne izpolnjuje pogojev za imuniteto, saj je skušalo prisiliti druga podjetja k sodelovanju ter nadaljevalo kršitev po vlogi za imuniteto. Po temeljiti preiskavi obtožb podjetja Crompton Komisija meni, da ni nobenih prepričljivih materialnih dokazov, ki bi te obtožbe podprli.

2.3.2.   Prva alinea točke 23(b), (znižanje za 30–50 %)

| (25) | Podjetje Crompton je bilo prvo, ki je zadostilo zahtevam iz točke 21 Obvestila o prizanesljivosti, saj je Komisiji priskrbelo dokaze, ki pomenijo pomembno dodatno vrednost v primerjavi z dokazi, ki jih je ob času njihove predložitve Komisija že imela. Zato je upravičeno, v skladu s prvo alineo točke 23(b), do 30– 50 % znižanja globe. |
| --- | --- |

(25)

Podjetje Crompton je bilo prvo, ki je zadostilo zahtevam iz točke 21 Obvestila o prizanesljivosti, saj je Komisiji priskrbelo dokaze, ki pomenijo pomembno dodatno vrednost v primerjavi z dokazi, ki jih je ob času njihove predložitve Komisija že imela. Zato je upravičeno, v skladu s prvo alineo točke 23(b), do 30– 50 % znižanja globe.

| (26) | Z ozirom na takojšnje sodelovanje podjetja, kakovost njegovih dokazov in njegovo obsežno ter nepretrgano sodelovanje v postopku, Komisija meni, da se lahko podjetju Crompton odobri najvišje, 50-odstotno znižanje. |
| --- | --- |

(26)

Z ozirom na takojšnje sodelovanje podjetja, kakovost njegovih dokazov in njegovo obsežno ter nepretrgano sodelovanje v postopku, Komisija meni, da se lahko podjetju Crompton odobri najvišje, 50-odstotno znižanje.

2.3.3.   Druga alinea točke 23(b), (znižanje za 20-30 %)

| (27) | Podjetje Bayer je bilo drugo, ki je zadostilo zahtevam iz točke 21 Obvestila o prizanesljivosti, saj je Komisiji priskrbelo dokaze, ki pomenijo pomembno dodatno vrednost v primerjavi z dokazi, ki jih je ob času njihove predložitve Komisija že imela. Zato je upravičeno, v skladu z drugo alineo točke 23(b), do 20–30 % znižanja globe. Obseg dodatne vrednosti, ki ga je v tej zadevi prispevalo podjetje Bayer, je omejen in podjetje je kršitev priznalo le za zadnja štiri leta. Komisija meni, da je podjetje Bayer upravičeno do najnižjega znižanja v ustreznem razredu, tj. do 20 % znižanja. |
| --- | --- |

(27)

Podjetje Bayer je bilo drugo, ki je zadostilo zahtevam iz točke 21 Obvestila o prizanesljivosti, saj je Komisiji priskrbelo dokaze, ki pomenijo pomembno dodatno vrednost v primerjavi z dokazi, ki jih je ob času njihove predložitve Komisija že imela. Zato je upravičeno, v skladu z drugo alineo točke 23(b), do 20–30 % znižanja globe. Obseg dodatne vrednosti, ki ga je v tej zadevi prispevalo podjetje Bayer, je omejen in podjetje je kršitev priznalo le za zadnja štiri leta. Komisija meni, da je podjetje Bayer upravičeno do najnižjega znižanja v ustreznem razredu, tj. do 20 % znižanja.

2.3.4.   Tretja alinea ttočke 23(b), (znižanje za do 20 %)

| (28) | Podjetje General Química je bilo tretje, ki je zadostilo zahtevam iz točke 21 Obvestila o prizanesljivosti, saj je Komisiji priskrbelo dokaze, ki pomenijo pomembno dodatno vrednost v primerjavi z dokazi, ki jih je ob času njihove predložitve Komisija že imela. Zato je podjetje General Química upravičeno, v skladu s tretjo alineo točke 23(b), do 20 % znižanja globe. Glede na to, da je podjetje General Química izpolnilo pogoj pomembne dodatne vrednosti precej pozno v postopku, več kot leto in pol po tem, ko je Komisija pregledala njegove prostore, in da je obseg, v katerem je njegova predložitev dodala vrednost dokazom, ostal omejen, Komisija ugotavlja, da je podjetje General Química (in Repsol) upravičeno do 10 % znižanja globe, ki bi mu bila sicer naložena. |
| --- | --- |

(28)

Podjetje General Química je bilo tretje, ki je zadostilo zahtevam iz točke 21 Obvestila o prizanesljivosti, saj je Komisiji priskrbelo dokaze, ki pomenijo pomembno dodatno vrednost v primerjavi z dokazi, ki jih je ob času njihove predložitve Komisija že imela. Zato je podjetje General Química upravičeno, v skladu s tretjo alineo točke 23(b), do 20 % znižanja globe. Glede na to, da je podjetje General Química izpolnilo pogoj pomembne dodatne vrednosti precej pozno v postopku, več kot leto in pol po tem, ko je Komisija pregledala njegove prostore, in da je obseg, v katerem je njegova predložitev dodala vrednost dokazom, ostal omejen, Komisija ugotavlja, da je podjetje General Química (in Repsol) upravičeno do 10 % znižanja globe, ki bi mu bila sicer naložena.

2.3.5.   Končna opomba glede uporabe obvestila o prizanesljivosti

| (29) | V tem primeru je Komisija izdala tudi ostro opozorilo vlagateljem prošenj za prizanesljivost, ki so skušali zmanjšati njene zmožnosti dokazovanja kršitve, čeprav skupno obstajajo trdni kazalniki in dokazi, da kartel obstaja. Komisija meni, da takšen odnos poraja resne dvome v obseg in nadaljevanje sodelovanja z vlagatelji prošenj za prizanesljivost. |
| --- | --- |

(29)

V tem primeru je Komisija izdala tudi ostro opozorilo vlagateljem prošenj za prizanesljivost, ki so skušali zmanjšati njene zmožnosti dokazovanja kršitve, čeprav skupno obstajajo trdni kazalniki in dokazi, da kartel obstaja. Komisija meni, da takšen odnos poraja resne dvome v obseg in nadaljevanje sodelovanja z vlagatelji prošenj za prizanesljivost.

3.   ODLOČBA

| (30) | Naslednja podjetja so kršila člen 81(1) Pogodbe in člen 53 Sporazuma EGP, ker so v navedenih obdobjih sodelovala v skupini dogovorov in usklajenih ravnanj, sestavljenih iz določanja cen in izmenjave zaupnih podatkov v sektorju kemikalij v industriji gume v EGP:






  a) | Bayer AG, od 1. januarja 1996 do 31. decembra 2001; |
| --- | --- | --- |

(30)

Naslednja podjetja so kršila člen 81(1) Pogodbe in člen 53 Sporazuma EGP, ker so v navedenih obdobjih sodelovala v skupini dogovorov in usklajenih ravnanj, sestavljenih iz določanja cen in izmenjave zaupnih podatkov v sektorju kemikalij v industriji gume v EGP:

a)

Bayer AG, od 1. januarja 1996 do 31. decembra 2001;

| b) | Crompton Manufacturing Company Inc., od 1. januarja 1996 do 31. decembra 2001; |
| --- | --- |

b)

Crompton Manufacturing Company Inc., od 1. januarja 1996 do 31. decembra 2001;

| c) | Crompton Europe Ltd., od 1. januarja 1996 do 31. decembra 2001; |
| --- | --- |

c)

Crompton Europe Ltd., od 1. januarja 1996 do 31. decembra 2001;

| d) | Chemtura Corporation, od 21. avgusta 1996 do 31. decembra 2001; |
| --- | --- |

d)

Chemtura Corporation, od 21. avgusta 1996 do 31. decembra 2001;

| e) | Flexsys N.V., od 1. januarja 1996 do 31. decembra 2001; |
| --- | --- |

e)

Flexsys N.V., od 1. januarja 1996 do 31. decembra 2001;

| f) | General Química SA, od 31. oktobra 1999 do 30. junija 2000; |
| --- | --- |

f)

General Química SA, od 31. oktobra 1999 do 30. junija 2000;

| g) | Repsol Química SA, od 31. oktobra 1999 do 30. junija 2000; |
| --- | --- |

g)

Repsol Química SA, od 31. oktobra 1999 do 30. junija 2000;

| h) | Repsol YPF SA, od 31. oktobra 1999 do 30. junija 2000; |
| --- | --- |

h)

Repsol YPF SA, od 31. oktobra 1999 do 30. junija 2000;

| (31) | Zgoraj navedena podjetja morajo takoj prenehati prav tako zgoraj navedene kršitve, če tega še niso storila. V prihodnje se morajo vzdržati ponovitve katerega koli zgoraj omenjenega dejanja ali ravnanja ter katerega koli dejanja ali ravnanja, ki ima enak ali enakovreden namen ali učinek. |
| --- | --- |

(31)

Zgoraj navedena podjetja morajo takoj prenehati prav tako zgoraj navedene kršitve, če tega še niso storila. V prihodnje se morajo vzdržati ponovitve katerega koli zgoraj omenjenega dejanja ali ravnanja ter katerega koli dejanja ali ravnanja, ki ima enak ali enakovreden namen ali učinek.

| (32) | Za zgoraj navedene kršitve se naslednjim podjetjem določijo naslednje globe:












  (a) | Flexsys N.V. |
| --- | --- | --- |

(32)

Za zgoraj navedene kršitve se naslednjim podjetjem določijo naslednje globe:

(a)

Flexsys N.V.

0 EUR

| (b) | Crompton Manufacturing Company, Inc., solidarno s podjetjem Crompton Europe Ltd. |
| --- | --- |

(b)

Crompton Manufacturing Company, Inc., solidarno s podjetjem Crompton Europe Ltd.

13,60 milijona EUR

od tega solidarno s podjetjem Chemtura Corporation

12,75 milijona EUR

| (c) | Bayer AG |
| --- | --- |

(c)

Bayer AG

58,88 milijona EUR

| (d) | General Química SA, solidarno s podjetjema Repsol Química SA in Repsol YPF SA |
| --- | --- |

(d)

General Química SA, solidarno s podjetjema Repsol Química SA in Repsol YPF SA

3,38 milijona EUR.

Različica celotnega besedila Odločbe, ki ni zaupna, je na voljo v verodostojnih jezikih zadeve in v delovnih jezikih Komisije na spletni strani GD za konkurenco http://ec.europa.eu/comm/competition/.

---

| 13.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 353/54 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 353/54

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 3. maja 2006

v zvezi s postopkom na podlagi člena 81 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in člena 53 Sporazuma EGP proti podjetjem Akzo Nobel NV, Akzo Nobel Chemicals Holding AB, EKA Chemicals AB, Degussa AG, Edison SpA, FMC Corporation, FMC Foret S.A., Kemira OYJ, L'Air Liquide SA, Chemoxal SA, Snia SpA, Caffaro Srl, Solvay SA/NV, Solvay Solexis SpA, Total SA, Elf Aquitaine SA in Arkema SA.

(Zadeva št. COMP/F/C.38.620 – vodikov peroksid in perborat)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 1766)

(Besedila v angleškem, francoskem in italijanskem jeziku so edina verodostojna)

(Besedilo velja za EGP)

(2006/903/ES)

1.   POVZETEK KRŠITVE

1.1.   Naslovniki

| (1) | Ta odločba je naslovljena na naslednja podjetja:






  — | Akzo Nobel NV („Akzo“) |
| --- | --- | --- |

(1)

Ta odločba je naslovljena na naslednja podjetja:

—

Akzo Nobel NV („Akzo“)

| — | Akzo Nobel Chemicals Holding AB („ANCH“) |
| --- | --- |

—

Akzo Nobel Chemicals Holding AB („ANCH“)

| — | EKA Chemicals AB („EKA“) |
| --- | --- |

—

EKA Chemicals AB („EKA“)

| — | Degussa AG („Degussa“) |
| --- | --- |

—

Degussa AG („Degussa“)

| — | Edison SpA („Edison“) |
| --- | --- |

—

Edison SpA („Edison“)

| — | FMC Corporation („FMC“) |
| --- | --- |

—

FMC Corporation („FMC“)

| — | FMC Foret S.A. („Foret“) |
| --- | --- |

—

FMC Foret S.A. („Foret“)

| — | Kemira OYJ („Kemira“) |
| --- | --- |

—

Kemira OYJ („Kemira“)

| — | L'Air Liquide SA („Air Liquide“) |
| --- | --- |

—

L'Air Liquide SA („Air Liquide“)

| — | Chemoxal SA („Chemoxal“) |
| --- | --- |

—

Chemoxal SA („Chemoxal“)

| — | Snia SpA („Snia“) |
| --- | --- |

—

Snia SpA („Snia“)

| — | Caffaro Srl („Caffaro“) |
| --- | --- |

—

Caffaro Srl („Caffaro“)

| — | Solvay SA/NV („Solvay“) |
| --- | --- |

—

Solvay SA/NV („Solvay“)

| — | Solvay Solexis SpA („Solexis“) |
| --- | --- |

—

Solvay Solexis SpA („Solexis“)

| — | Total SA („Total“) |
| --- | --- |

—

Total SA („Total“)

| — | Elf Aquitaine SA („Elf Aquitaine“) |
| --- | --- |

—

Elf Aquitaine SA („Elf Aquitaine“)

| — | Arkema SA („Atofina“). |
| --- | --- |

—

Arkema SA („Atofina“).

| (2) | Naslovniki te odločbe so sodelovali v enotni in dolgotrajni kršitvi člena 81 Pogodbe in člena 53 Sporazuma EGP glede vodikovega peroksida in njegovega nadaljnjega proizvoda natrijevega perborata, ki je vključevala celotno ozemlje EGP („kršitev“). Obdobje kršitve, ki ga obravnava ta odločba, je od 31. januarja 1994 do 31. decembra 2000. Kršitev je v glavnem temeljila na izmenjavi med konkurenti tržno pomembnih ter zaupnih informacij o trgu in/ali informacij, pomembnih za podjetja, omejevanju in/ali nadzoru proizvodnje ter potencialnih in dejanskih zmogljivosti, razdeljevanju tržnih deležev in strank ter določanju in nadzoru (ciljnih) cen. |
| --- | --- |

(2)

Naslovniki te odločbe so sodelovali v enotni in dolgotrajni kršitvi člena 81 Pogodbe in člena 53 Sporazuma EGP glede vodikovega peroksida in njegovega nadaljnjega proizvoda natrijevega perborata, ki je vključevala celotno ozemlje EGP („kršitev“). Obdobje kršitve, ki ga obravnava ta odločba, je od 31. januarja 1994 do 31. decembra 2000. Kršitev je v glavnem temeljila na izmenjavi med konkurenti tržno pomembnih ter zaupnih informacij o trgu in/ali informacij, pomembnih za podjetja, omejevanju in/ali nadzoru proizvodnje ter potencialnih in dejanskih zmogljivosti, razdeljevanju tržnih deležev in strank ter določanju in nadzoru (ciljnih) cen.

1.2.   Sektor vodikovega peroksida in perborata

| (3) | Vodikov peroksid je močno oksidacijsko sredstvo, ki se v industriji uporablja za vrsto namenov. Je prozorna, brezbarvna tekočina, ki jo je v prosti prodaji mogoče kupiti kot vodno raztopino v koncentracijah od 30 % do 70 %. Kot končni izdelek se vodikov peroksid uporablja kot belilno sredstvo pri industrijski proizvodnji celuloze in papirja, za beljenje tekstila, za razkuževanje ter za drugo okoljsko uporabo, kot je obdelava odpadnih vod. Vodikov peroksid se uporablja tudi kot surovina za proizvodnjo drugih nadaljnjih peroksidnih proizvodov, kot so peroksidne soli (ki vključujejo natrijev perborat) in perocetna kislina |
| --- | --- |

(3)

Vodikov peroksid je močno oksidacijsko sredstvo, ki se v industriji uporablja za vrsto namenov. Je prozorna, brezbarvna tekočina, ki jo je v prosti prodaji mogoče kupiti kot vodno raztopino v koncentracijah od 30 % do 70 %. Kot končni izdelek se vodikov peroksid uporablja kot belilno sredstvo pri industrijski proizvodnji celuloze in papirja, za beljenje tekstila, za razkuževanje ter za drugo okoljsko uporabo, kot je obdelava odpadnih vod. Vodikov peroksid se uporablja tudi kot surovina za proizvodnjo drugih nadaljnjih peroksidnih proizvodov, kot so peroksidne soli (ki vključujejo natrijev perborat) in perocetna kislina

| (4) | Natrijev perborat se tako kot natrijev perkarbonat večinoma uporablja kot aktivna snov v sintetičnih detergentih in pralnih praških. Tudi natrijev perborat in natrijev perkarbonat sta bila predmet tega postopka, vendar pa glede na odgovore na obvestilo o nasprotovanju in dejstva, predstavljena na ustnem zaslišanju, ni mogoče ugotoviti, ali je kršitev vključevala tudi natrijev perkarbonat. Zato se ta odločba nanaša zgolj na dejanje kršitve glede vodikovega peroksida in natrijevega perborata, ne pa tudi glede natrijevega perkarbonata, kljub temu, da je obvestilo o nasprotovanju obravnavalo tudi natrijev perkarbonat. |
| --- | --- |

(4)

Natrijev perborat se tako kot natrijev perkarbonat večinoma uporablja kot aktivna snov v sintetičnih detergentih in pralnih praških. Tudi natrijev perborat in natrijev perkarbonat sta bila predmet tega postopka, vendar pa glede na odgovore na obvestilo o nasprotovanju in dejstva, predstavljena na ustnem zaslišanju, ni mogoče ugotoviti, ali je kršitev vključevala tudi natrijev perkarbonat. Zato se ta odločba nanaša zgolj na dejanje kršitve glede vodikovega peroksida in natrijevega perborata, ne pa tudi glede natrijevega perkarbonata, kljub temu, da je obvestilo o nasprotovanju obravnavalo tudi natrijev perkarbonat.

1.3.   Ponudba

| (5) | Vodikov peroksid: v celotnem obdobju trajanja kršitve je bilo na območju EGP šest glavnih dobaviteljev: vodilno podjetje je bilo Solvay, z ocenjenim tržnim deležem [20–30] %, sledilo mu je podjetje EKA. Drugi dobavitelji so bili še Atofina, Kemira, Degussa in Foret. Air Liquide in Ausimont sta vodikov peroksid prodajala do junija 1998 oziroma maja 2002. Poleg tega je obstajalo še majhno število prodajnih posrednikov, ki so vodikov peroksid uvažali iz vzhodne Evrope in držav izven Evrope. V zadnjih letih na trg ni vstopilo nobeno novo podjetje. |
| --- | --- |

(5)

Vodikov peroksid: v celotnem obdobju trajanja kršitve je bilo na območju EGP šest glavnih dobaviteljev: vodilno podjetje je bilo Solvay, z ocenjenim tržnim deležem [20–30] %, sledilo mu je podjetje EKA. Drugi dobavitelji so bili še Atofina, Kemira, Degussa in Foret. Air Liquide in Ausimont sta vodikov peroksid prodajala do junija 1998 oziroma maja 2002. Poleg tega je obstajalo še majhno število prodajnih posrednikov, ki so vodikov peroksid uvažali iz vzhodne Evrope in držav izven Evrope. V zadnjih letih na trg ni vstopilo nobeno novo podjetje.

| (6) | Natrijev perborat: podjetja, dejavna v EGP v celotnem obdobju ali delu obdobja trajanja kršitve, so bila: Degussa, Foret, Solvay, Caffaro (ki pa je s proizvodnjo prenehalo v letu 1999), Atofina (ki je prenehalo s proizvodnjo v letu 1999), Air Liquide (prenehalo leta 1994) in Ausimont. |
| --- | --- |

(6)

Natrijev perborat: podjetja, dejavna v EGP v celotnem obdobju ali delu obdobja trajanja kršitve, so bila: Degussa, Foret, Solvay, Caffaro (ki pa je s proizvodnjo prenehalo v letu 1999), Atofina (ki je prenehalo s proizvodnjo v letu 1999), Air Liquide (prenehalo leta 1994) in Ausimont.

1.4.   Povpraševanje

| (7) | V času trajanja kršitve so bili glavni kupci vodikovega peroksida v EGP razmeroma maloštevilni (šest do osem), večinoma iz področja celuloze in papirja, ki so si lahko s pogajanji zagotovili pogodbe za celotno EGP po cenah, veljavnih za celotni EGP. |
| --- | --- |

(7)

V času trajanja kršitve so bili glavni kupci vodikovega peroksida v EGP razmeroma maloštevilni (šest do osem), večinoma iz področja celuloze in papirja, ki so si lahko s pogajanji zagotovili pogodbe za celotno EGP po cenah, veljavnih za celotni EGP.

| (8) | Glavni kupci (kot npr. skandinavski in nemški proizvajalci celuloze in papirja) so si s pogajanji zagotovili pogodbe z enotno ceno za dobavo na različne lokacije po celotnem EGP. Tako je stroške transporta kril dobavitelj, ki si je zato prizadeval dobiti vodikov peroksid iz vira, ki je bil geografsko blizu obratom kupcev. |
| --- | --- |

(8)

Glavni kupci (kot npr. skandinavski in nemški proizvajalci celuloze in papirja) so si s pogajanji zagotovili pogodbe z enotno ceno za dobavo na različne lokacije po celotnem EGP. Tako je stroške transporta kril dobavitelj, ki si je zato prizadeval dobiti vodikov peroksid iz vira, ki je bil geografsko blizu obratom kupcev.

| (9) | Na področju peroksidnih soli je v času trajanja kršitve na strani povpraševanja obstajalo zelo majhno število velikih večnacionalnih podjetij: 75–80 % nakupov peroksidnih soli je bilo osredotočenih v rokah majhnega števila kupcev. Vsi so svoje nakupovalne dejavnosti za celotno Evropo vodili centralizirano, pri čemer so se dvakrat letno pogajali o nakupih. Običajno so kupovali peroksidne soli pri več kot le enem dobavitelju, da bi tako ohranili določeno stopnjo konkurenčnega pritiska. |
| --- | --- |

(9)

Na področju peroksidnih soli je v času trajanja kršitve na strani povpraševanja obstajalo zelo majhno število velikih večnacionalnih podjetij: 75–80 % nakupov peroksidnih soli je bilo osredotočenih v rokah majhnega števila kupcev. Vsi so svoje nakupovalne dejavnosti za celotno Evropo vodili centralizirano, pri čemer so se dvakrat letno pogajali o nakupih. Običajno so kupovali peroksidne soli pri več kot le enem dobavitelju, da bi tako ohranili določeno stopnjo konkurenčnega pritiska.

1.5.   Geografski obseg

| (10) | Kršitev je obsegala celotni EGP, kjer je obstajalo povpraševanje po proizvodu, ki je predmet preiskave. |
| --- | --- |

(10)

Kršitev je obsegala celotni EGP, kjer je obstajalo povpraševanje po proizvodu, ki je predmet preiskave.

1.6.   Delovanje kartela

| (11) | Obdobje kršitve, ki ga obravnava ta odločba, je od 31. januarja 1994 do 31. decembra 2000. |
| --- | --- |

(11)

Obdobje kršitve, ki ga obravnava ta odločba, je od 31. januarja 1994 do 31. decembra 2000.

| (12) | Skrivoma dogovorjena ravnanja so obsegala naslednja področja: vključevala so izmenjavo informacij, povezanih s trgom (vključno s cenami in obsegom prodaje), delitev trga, omejevanje/nadzor proizvodnje in nabavnih virov ter tudi določanje cen vodikovega peroksida in natrijevega perborata. Skrivni dogovori o teh dveh proizvodih veljajo za povezane in predstavljajo del enotne splošne sheme ter zato predstavljajo enotno kršitev, čeprav bi delovanje glede vodikovega peroksida in natrijevega perborata ločeno prav tako spadalo v okvir prepovedi iz člena 81(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(12)

Skrivoma dogovorjena ravnanja so obsegala naslednja področja: vključevala so izmenjavo informacij, povezanih s trgom (vključno s cenami in obsegom prodaje), delitev trga, omejevanje/nadzor proizvodnje in nabavnih virov ter tudi določanje cen vodikovega peroksida in natrijevega perborata. Skrivni dogovori o teh dveh proizvodih veljajo za povezane in predstavljajo del enotne splošne sheme ter zato predstavljajo enotno kršitev, čeprav bi delovanje glede vodikovega peroksida in natrijevega perborata ločeno prav tako spadalo v okvir prepovedi iz člena 81(1) Pogodbe.

1.7.   Postopek

| (13) | V decembru 2002 je podjetje Degussa obvestilo Komisijo o obstoju kartela v sektorju vodikovega peroksida in natrijevega perborata ter izrazilo željo, da bi s Komisijo sodelovalo po določilih Obvestila Komisije o imuniteti pred globami in zmanjševanju glob v primerih kartelov iz leta 2002 („obvestilo o prizanesljivosti“) (1). Podjetje Degussa je Komisiji posredovalo dokaze, ki so v marcu 2003 omogočili izvedbo inšpekcijskih pregledov v prostorih treh podjetij (preiskava proti drugim podjetjem je sprva potekala v obliki zahtevkov za informacije). |
| --- | --- |

(13)

V decembru 2002 je podjetje Degussa obvestilo Komisijo o obstoju kartela v sektorju vodikovega peroksida in natrijevega perborata ter izrazilo željo, da bi s Komisijo sodelovalo po določilih Obvestila Komisije o imuniteti pred globami in zmanjševanju glob v primerih kartelov iz leta 2002 („obvestilo o prizanesljivosti“) (1). Podjetje Degussa je Komisiji posredovalo dokaze, ki so v marcu 2003 omogočili izvedbo inšpekcijskih pregledov v prostorih treh podjetij (preiskava proti drugim podjetjem je sprva potekala v obliki zahtevkov za informacije).

| (14) | Po inšpekcijskem pregledu je pet drugih podjetij podalo vlogo za zmanjšanje globe. Trem podjetjem, tj. EKA, Atofina in Solvay, so bile vloge za zmanjšanje globe odobrene, v skladu s točkama 23 in 26 obvestila o prizanesljivosti. Vlogi podjetij Kemira in Solexis sta bili zavrnjeni. |
| --- | --- |

(14)

Po inšpekcijskem pregledu je pet drugih podjetij podalo vlogo za zmanjšanje globe. Trem podjetjem, tj. EKA, Atofina in Solvay, so bile vloge za zmanjšanje globe odobrene, v skladu s točkama 23 in 26 obvestila o prizanesljivosti. Vlogi podjetij Kemira in Solexis sta bili zavrnjeni.

2.   GLOBE

2.1.   Osnovni znesek

| (15) | Osnovni znesek globe se določi glede na težo in trajanje kršitve. |
| --- | --- |

(15)

Osnovni znesek globe se določi glede na težo in trajanje kršitve.

2.1.1.   Teža

| (16) | Pri ocenjevanju teže kršitve Komisija upošteva naravo kršitve, njen dejanski vpliv na trg, kjer je ta vpliv mogoče izmeriti, in velikost upoštevnega geografskega trga. |
| --- | --- |

(16)

Pri ocenjevanju teže kršitve Komisija upošteva naravo kršitve, njen dejanski vpliv na trg, kjer je ta vpliv mogoče izmeriti, in velikost upoštevnega geografskega trga.

| (17) | Ob upoštevanju narave izvršene kršitve, dejstva, da je zagotovo imela učinek ter dejstva, da je obsegala celotni EGP, kjer je vrednost skupnega trga vodikovega peroksida in natrijevega perborata znašala okoli 470 milijonov EUR v letu 1999, ki je bilo zadnje celo leto kršitve, Komisija meni, da so podjetja, na katera je naslovljena ta odločba, storila zelo hudo kršitev člena 81 Pogodbe in člena 53 Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(17)

Ob upoštevanju narave izvršene kršitve, dejstva, da je zagotovo imela učinek ter dejstva, da je obsegala celotni EGP, kjer je vrednost skupnega trga vodikovega peroksida in natrijevega perborata znašala okoli 470 milijonov EUR v letu 1999, ki je bilo zadnje celo leto kršitve, Komisija meni, da so podjetja, na katera je naslovljena ta odločba, storila zelo hudo kršitev člena 81 Pogodbe in člena 53 Sporazuma EGP.

2.1.2.   Različno obravnavanje

| (18) | V kategoriji zelo hudih kršitev razpon možnih glob omogoča uporabo različnega obravnavanja podjetij, da se tako upošteva dejanska gospodarska zmogljivost kršiteljev pri povzročanju precejšnje škode konkurenci. To je primerno, kadar obstajajo med podjetji, ki so sodelovala v kršitvi, velike razlike med njihovimi tržnimi deleži, kot je temu tako v tem primeru. |
| --- | --- |

(18)

V kategoriji zelo hudih kršitev razpon možnih glob omogoča uporabo različnega obravnavanja podjetij, da se tako upošteva dejanska gospodarska zmogljivost kršiteljev pri povzročanju precejšnje škode konkurenci. To je primerno, kadar obstajajo med podjetji, ki so sodelovala v kršitvi, velike razlike med njihovimi tržnimi deleži, kot je temu tako v tem primeru.

| (19) | Ob oceni prometa z zadevnimi proizvodi za vsako podjetje in z njegovo primerjavo s celotnim prometom z vodikovim peroksidom in natrijevim perboratom, da se tako določi posamezno težo, je Komisija upoštevala dejstvo, da so nekatera podjetja delovala na trgu le z enim od obeh zadevnih proizvodov. S tem je Komisija upoštevala dejanski učinek, ki ga je nezakonito ravnanje vsakega podjetja imelo za konkurenco. Zaradi različnih oblik, v katerih se vodikov peroksid in natrijev perborat lahko prodajata, se zdi, da je obseg celotne vrednosti prodaje najzanesljivejši pokazatelj zmogljivosti podjetij. Te številke kažejo, da je bilo podjetje Solvay največji tržni akter v EGP z deležem skupne prodaje okoli [20–30] %. Zato se ga uvrsti v prvo kategorijo. Podjetje Degussa z [10–20] % tržnim deležem se uvrsti v drugo kategorijo. Foret, EKA, Atofina, Kemira in Ausimont z deleži [5–15] %, se uvrstijo v tretjo kategorijo. Caffaro, s tržnim deležem pri natrijevem perboratu okoli [5–10] % v zadnjem celotnem letu, letu 1998, ter deležem prodaje glede na skupni trg vodikovega peroksida in natrijevega perborata [1–5] %, se uvrsti v četrto kategorijo. |
| --- | --- |

(19)

Ob oceni prometa z zadevnimi proizvodi za vsako podjetje in z njegovo primerjavo s celotnim prometom z vodikovim peroksidom in natrijevim perboratom, da se tako določi posamezno težo, je Komisija upoštevala dejstvo, da so nekatera podjetja delovala na trgu le z enim od obeh zadevnih proizvodov. S tem je Komisija upoštevala dejanski učinek, ki ga je nezakonito ravnanje vsakega podjetja imelo za konkurenco. Zaradi različnih oblik, v katerih se vodikov peroksid in natrijev perborat lahko prodajata, se zdi, da je obseg celotne vrednosti prodaje najzanesljivejši pokazatelj zmogljivosti podjetij. Te številke kažejo, da je bilo podjetje Solvay največji tržni akter v EGP z deležem skupne prodaje okoli [20–30] %. Zato se ga uvrsti v prvo kategorijo. Podjetje Degussa z [10–20] % tržnim deležem se uvrsti v drugo kategorijo. Foret, EKA, Atofina, Kemira in Ausimont z deleži [5–15] %, se uvrstijo v tretjo kategorijo. Caffaro, s tržnim deležem pri natrijevem perboratu okoli [5–10] % v zadnjem celotnem letu, letu 1998, ter deležem prodaje glede na skupni trg vodikovega peroksida in natrijevega perborata [1–5] %, se uvrsti v četrto kategorijo.

| (20) | V primeru podjetja Caffaro Komisija upošteva, da kljub številnim povezavam, ki obstajajo med obema proizvodoma, ni bilo ugotovljeno, da je podjetje Caffaro vedelo ali bi zagotovo moralo vedeti za splošno shemo protikonkurenčnih dogovorov. Zato se, glede na okoliščine primera, za podjetje Caffaro začetna globa zmanjša za 25 %. |
| --- | --- |

(20)

V primeru podjetja Caffaro Komisija upošteva, da kljub številnim povezavam, ki obstajajo med obema proizvodoma, ni bilo ugotovljeno, da je podjetje Caffaro vedelo ali bi zagotovo moralo vedeti za splošno shemo protikonkurenčnih dogovorov. Zato se, glede na okoliščine primera, za podjetje Caffaro začetna globa zmanjša za 25 %.

2.1.3.   Učinkovito odvračanje

| (21) | Znotraj kategorije zelo hudih kršitev stopnja možnih glob omogoča tudi določitev glob na ravni, ki zagotavlja zadosten odvračalni učinek, ob upoštevanju velikosti vsakega podjetja. V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da je v letu 2005, zadnjem finančnem letu pred sprejetjem te odločbe, svetovni promet podjetja Total znašal 143 milijard EUR, podjetja Elf Aquitaine 120 milijard EUR, Akzo 13 000 milijonov EUR, Degussa 11 750 milijonov EUR, Solvay 8 560 milijonov EUR in podjetja Edison 6 650 milijonov EUR. Zato Komisija meni, da je primerno globo za podjetje Total pomnožiti s faktorjem 3, ki temelji na velikosti matičnih podjetij Elf Aquitaine in Total, ki imata vsako promet veliko preko 100 milijard EUR. Podjetji AKZO in Degussa, vsako s prometom okoli 10 % prometa podjetja Total, sta kljub temu še vedno zelo veliki podjetji s prometom, ki močno presega 10 000 milijonov EUR. Zato se zdi primerno globo za ti podjetji pomnožiti s faktorjem 1,75. Ob upoštevanju dejstva, da je promet podjetja Solvay znašal 8 560 milijonov EUR, Komisija meni, da je primerno globo za podjetje Solvay pomnožiti s faktorjem 1,5. Ob upoštevanju dejstva, da je promet podjetja Edison znašal 6 650 milijonov EUR, Komisija meni, da je primerno globo za to podjetje pomnožiti s faktorjem 1,25. Ob upoštevanju dejstva, da je podjetje Ausimont prešlo pod drugo podjetje, okoliščine primera narekujejo, da faktor velja zgolj za globo, naloženo podjetju Edison. |
| --- | --- |

(21)

Znotraj kategorije zelo hudih kršitev stopnja možnih glob omogoča tudi določitev glob na ravni, ki zagotavlja zadosten odvračalni učinek, ob upoštevanju velikosti vsakega podjetja. V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da je v letu 2005, zadnjem finančnem letu pred sprejetjem te odločbe, svetovni promet podjetja Total znašal 143 milijard EUR, podjetja Elf Aquitaine 120 milijard EUR, Akzo 13 000 milijonov EUR, Degussa 11 750 milijonov EUR, Solvay 8 560 milijonov EUR in podjetja Edison 6 650 milijonov EUR. Zato Komisija meni, da je primerno globo za podjetje Total pomnožiti s faktorjem 3, ki temelji na velikosti matičnih podjetij Elf Aquitaine in Total, ki imata vsako promet veliko preko 100 milijard EUR. Podjetji AKZO in Degussa, vsako s prometom okoli 10 % prometa podjetja Total, sta kljub temu še vedno zelo veliki podjetji s prometom, ki močno presega 10 000 milijonov EUR. Zato se zdi primerno globo za ti podjetji pomnožiti s faktorjem 1,75. Ob upoštevanju dejstva, da je promet podjetja Solvay znašal 8 560 milijonov EUR, Komisija meni, da je primerno globo za podjetje Solvay pomnožiti s faktorjem 1,5. Ob upoštevanju dejstva, da je promet podjetja Edison znašal 6 650 milijonov EUR, Komisija meni, da je primerno globo za to podjetje pomnožiti s faktorjem 1,25. Ob upoštevanju dejstva, da je podjetje Ausimont prešlo pod drugo podjetje, okoliščine primera narekujejo, da faktor velja zgolj za globo, naloženo podjetju Edison.

2.1.4.   Povečanje zaradi trajanja

| (22) | Podjetja Degussa, Solvay in Kemira so pri kršitvi sodelovala od 31. januarja 1994 do 31. decembra 2000, kar je obdobje šestih let in enajstih mesecev. Ta podjetja so storila dolgotrajno kršitev. Zato se začetna vsota poveča za 10 % za vsako polno leto kršitve. Nadalje se poveča za 5 % za morebitno preostalo obdobje 6 mesecev ali več, vendar manj kot eno leto. To za vsako podjetje pomeni 65-odstotno povišanje začetne vsote. Podjetje EKA je sodelovalo pri kršitvi od 31. januarja 1994 do 31. decembra 1999, kar je obdobje petih let in enajstih mesecev, podjetji Atofina in Ausimont pa sta pri kršitvi sodelovali od 12. maja 1995 do 31. decembra 2000, kar pomeni obdobje petih let in sedmih mesecev. To za vsako podjetje pomeni 55-odstotno povišanje začetne vsote (2). Podjetje Foret je pri kršitvi sodelovalo od 29. maja 1997 do 13. decembra 1999, kar je obdobje dveh let in sedmih mesecev. To pomeni 25-odstotno povišanje začetne vsote. Podjetje Caffaro je pri kršitvi sodelovalo od 29. maja 1997 do 31. decembra 1998, kar je obdobje enega leta in sedmih mesecev. To pomeni 15-odstotno povišanje začetne vsote. |
| --- | --- |

(22)

Podjetja Degussa, Solvay in Kemira so pri kršitvi sodelovala od 31. januarja 1994 do 31. decembra 2000, kar je obdobje šestih let in enajstih mesecev. Ta podjetja so storila dolgotrajno kršitev. Zato se začetna vsota poveča za 10 % za vsako polno leto kršitve. Nadalje se poveča za 5 % za morebitno preostalo obdobje 6 mesecev ali več, vendar manj kot eno leto. To za vsako podjetje pomeni 65-odstotno povišanje začetne vsote. Podjetje EKA je sodelovalo pri kršitvi od 31. januarja 1994 do 31. decembra 1999, kar je obdobje petih let in enajstih mesecev, podjetji Atofina in Ausimont pa sta pri kršitvi sodelovali od 12. maja 1995 do 31. decembra 2000, kar pomeni obdobje petih let in sedmih mesecev. To za vsako podjetje pomeni 55-odstotno povišanje začetne vsote (2). Podjetje Foret je pri kršitvi sodelovalo od 29. maja 1997 do 13. decembra 1999, kar je obdobje dveh let in sedmih mesecev. To pomeni 25-odstotno povišanje začetne vsote. Podjetje Caffaro je pri kršitvi sodelovalo od 29. maja 1997 do 31. decembra 1998, kar je obdobje enega leta in sedmih mesecev. To pomeni 15-odstotno povišanje začetne vsote.

2.2.   Oteževalne okoliščine

| (23) | V obdobju, ko je kršitev potekala, so podjetja Atofina, Degussa, Edison in Solvay že bila naslovniki prejšnjih odločb Komisije v zvezi s kartelnimi dejavnostmi (3). Dejstvo, da so ta podjetja ponovila enako vrsto dejanja bodisi v enaki industriji bodisi v drugem sektorju od tistega, za katerega so že bila deležna kazni, kaže, da prvotne kazni teh podjetij niso spodbudila k spremembi njihovega ravnanja. To za Komisijo predstavlja oteževalno okoliščino. Ta oteževalna okoliščina upravičuje povečanje osnovnega zneska glob, naloženih zgoraj navedenim podjetjem, za 50 % (4). |
| --- | --- |

(23)

V obdobju, ko je kršitev potekala, so podjetja Atofina, Degussa, Edison in Solvay že bila naslovniki prejšnjih odločb Komisije v zvezi s kartelnimi dejavnostmi (3). Dejstvo, da so ta podjetja ponovila enako vrsto dejanja bodisi v enaki industriji bodisi v drugem sektorju od tistega, za katerega so že bila deležna kazni, kaže, da prvotne kazni teh podjetij niso spodbudila k spremembi njihovega ravnanja. To za Komisijo predstavlja oteževalno okoliščino. Ta oteževalna okoliščina upravičuje povečanje osnovnega zneska glob, naloženih zgoraj navedenim podjetjem, za 50 % (4).

2.3.   Olajševalne okoliščine

| (24) | V primeru podjetja Caffaro je primerno njegovo globo zaradi njegove nedejavne in majhne vloge pri kršitvi, v primerjavi z drugimi udeleženci v kartelu, zmanjšati za 50 %. |
| --- | --- |

(24)

V primeru podjetja Caffaro je primerno njegovo globo zaradi njegove nedejavne in majhne vloge pri kršitvi, v primerjavi z drugimi udeleženci v kartelu, zmanjšati za 50 %.

2.4.   Uporaba meje 10 % prometa

| (25) | Člen 23(2) Uredbe (ES) št. 1/2003 določa, da globa za vsako podjetje ne presega 10 % njegovega prometa. Glede 10 % zgornje meje, če „več naslovnikov sestavlja ‚podjetje‘, ki je gospodarski subjekt, odgovoren za kaznovano kršitev, [...] se na dan sprejetja odločbe [...] lahko zgornja meja izračuna na podlagi celotnega prometa tega podjetja, kar pomeni vseh njegovih sestavnih delov skupaj. V nasprotju s tem, če je ta gospodarska enota razpadla, ima vsak naslovnik odločbe pravico, da se ta zgornja meja določi posamično zanj“ (5). |
| --- | --- |

(25)

Člen 23(2) Uredbe (ES) št. 1/2003 določa, da globa za vsako podjetje ne presega 10 % njegovega prometa. Glede 10 % zgornje meje, če „več naslovnikov sestavlja ‚podjetje‘, ki je gospodarski subjekt, odgovoren za kaznovano kršitev, [...] se na dan sprejetja odločbe [...] lahko zgornja meja izračuna na podlagi celotnega prometa tega podjetja, kar pomeni vseh njegovih sestavnih delov skupaj. V nasprotju s tem, če je ta gospodarska enota razpadla, ima vsak naslovnik odločbe pravico, da se ta zgornja meja določi posamično zanj“ (5).

| (26) | Svetovni promet, ki ga je v letu 2005 doseglo podjetje Solexis, je znašal 256 190 307 EUR. Globa podjetju Solexis zato ne sme presegati 25,619 milijona EUR. |
| --- | --- |

(26)

Svetovni promet, ki ga je v letu 2005 doseglo podjetje Solexis, je znašal 256 190 307 EUR. Globa podjetju Solexis zato ne sme presegati 25,619 milijona EUR.

2.5.   Uporaba obvestila o prizanesljivosti iz leta 2002

| (27) | Podjetja Degussa, EKA, Atofina, Solvay, Solexis in Kemira so podala vloge po določilih obvestila o prizanesljivosti. V različnih stopnjah preiskave so sodelovala s Komisijo, da bi si zagotovila ugodno obravnavo, kot jo določa obvestilo o prizanesljivosti. |
| --- | --- |

(27)

Podjetja Degussa, EKA, Atofina, Solvay, Solexis in Kemira so podala vloge po določilih obvestila o prizanesljivosti. V različnih stopnjah preiskave so sodelovala s Komisijo, da bi si zagotovila ugodno obravnavo, kot jo določa obvestilo o prizanesljivosti.

2.5.1.   Točka 8 (a) – Imuniteta

| (28) | Degussa je bil prvi evropski proizvajalec vodikovega peroksida in peroksidnih soli, ki je Komisijo obvestil o obstoju kartela na trgu vodikovega peroksida ter z vodikovim peroksidom povezanem trgu natrijevega perborata. Podjetje Degussa je v celoti, trajno in hitro sodelovalo v celotnem upravnem postopku Komisije ter je Komisiji zagotovilo vse razpoložljive dokaze v zvezi z domnevno kršitvijo, posredovalo podrobnosti o srečanjih konkurentov glede obeh proizvodov ter je tako Komisiji omogočilo dokazati obstoj kartela za oba proizvoda. Podjetje Degussa je svoje sodelovanje v domnevni kršitvi prekinilo najkasneje ob času, ko je zagotovilo dokaze v skladu s točko 8 (a) obvestila o prizanesljivosti, podjetje tudi ni poskušalo prisiliti drugih podjetij v sodelovanje v kršitvi. Zato je podjetje Degussa upravičeno do polne imunitete pred globo, ki bi jo bilo sicer deležno. |
| --- | --- |

(28)

Degussa je bil prvi evropski proizvajalec vodikovega peroksida in peroksidnih soli, ki je Komisijo obvestil o obstoju kartela na trgu vodikovega peroksida ter z vodikovim peroksidom povezanem trgu natrijevega perborata. Podjetje Degussa je v celoti, trajno in hitro sodelovalo v celotnem upravnem postopku Komisije ter je Komisiji zagotovilo vse razpoložljive dokaze v zvezi z domnevno kršitvijo, posredovalo podrobnosti o srečanjih konkurentov glede obeh proizvodov ter je tako Komisiji omogočilo dokazati obstoj kartela za oba proizvoda. Podjetje Degussa je svoje sodelovanje v domnevni kršitvi prekinilo najkasneje ob času, ko je zagotovilo dokaze v skladu s točko 8 (a) obvestila o prizanesljivosti, podjetje tudi ni poskušalo prisiliti drugih podjetij v sodelovanje v kršitvi. Zato je podjetje Degussa upravičeno do polne imunitete pred globo, ki bi jo bilo sicer deležno.

2.5.2.   Točka 23(b), prva alinea (30–50 % zmanjšanje)

| (29) | EKA je bilo drugo podjetje, ki je se je povezalo s Komisijo po določilih obvestila o prizanesljivosti, kar se je zgodilo 29. marca 2003, in je prvo podjetje, ki je izpolnilo zahteve točke 21 tega obvestila, saj je Komisiji zagotovilo dokaze, ki so predstavljali znatno dodano vrednost glede na dokaze, ki jih je Komisija že imela v času njihove predložitve. |
| --- | --- |

(29)

EKA je bilo drugo podjetje, ki je se je povezalo s Komisijo po določilih obvestila o prizanesljivosti, kar se je zgodilo 29. marca 2003, in je prvo podjetje, ki je izpolnilo zahteve točke 21 tega obvestila, saj je Komisiji zagotovilo dokaze, ki so predstavljali znatno dodano vrednost glede na dokaze, ki jih je Komisija že imela v času njihove predložitve.

| (30) | Podjetje EKA je svoje sodelovanje v kršitvi prekinilo najkasneje ob času, ko je zagotovilo dokaze in v kršitvi ni več sodelovalo. Zato bo Komisija zmanjšala globo v razponu 30–50 %. Komisija je podjetju EKA odobrila 40 % zmanjpanje globe. |
| --- | --- |

(30)

Podjetje EKA je svoje sodelovanje v kršitvi prekinilo najkasneje ob času, ko je zagotovilo dokaze in v kršitvi ni več sodelovalo. Zato bo Komisija zmanjšala globo v razponu 30–50 %. Komisija je podjetju EKA odobrila 40 % zmanjpanje globe.

| (31) | Dokazi podjetja EKA so Komisiji omogočili, da je lahko ugotovila obstoj kartela vse od 31. januarja 1994. Dokazi podjetja EKA za obdobje kršitve pred 14. oktobrom 1997 so se nanašali na dejstva, za katera Komisija prej ni vedela in se neposredno nanašajo na trajanje domnevnega kartela. V skladu s točko 23 obvestila o prizanesljivosti Komisija teh elementov ni upoštevala pri določanju globe, ki se naloži podjetju EKA. |
| --- | --- |

(31)

Dokazi podjetja EKA so Komisiji omogočili, da je lahko ugotovila obstoj kartela vse od 31. januarja 1994. Dokazi podjetja EKA za obdobje kršitve pred 14. oktobrom 1997 so se nanašali na dejstva, za katera Komisija prej ni vedela in se neposredno nanašajo na trajanje domnevnega kartela. V skladu s točko 23 obvestila o prizanesljivosti Komisija teh elementov ni upoštevala pri določanju globe, ki se naloži podjetju EKA.

2.5.3.   Točka 23(b), druga alinea (20–30 % zmanjšanje)

| (32) | Atofina (sedaj Arkema) je bilo drugo podjetje, ki je izpolnilo določbe točke 21 obvestila o prizanesljivosti, saj je Komisiji zagotovilo dokaze, ki so predstavljali znatno dodano vrednost glede na dokaze, ki jih je Komisija že imela v času njihove predložitve, poleg tega je podjetje Atofina, kolikor je znano Komisiji, svoje sodelovanje v kršitvi prekinilo najkasneje ob času, ko je zagotovilo dokaze. Zato je po določbah druge alinee točke 23(b) obvestila o prizanesljivosti upravičeno do 20–30 % zmanjšanja globe. Pri določanju ravni znižanja znotraj razpona 20–30 % je Komisija upoštevala čas, v katerem so bili predloženi dokazi z znatno dodano vrednostjo, in obseg, v kolikšnem ti predstavljajo takšno vrednost. Komisija je podjetju Atofina odobrila 30 % zmanjšanje globe, ki bi mu bila sicer naložena. |
| --- | --- |

(32)

Atofina (sedaj Arkema) je bilo drugo podjetje, ki je izpolnilo določbe točke 21 obvestila o prizanesljivosti, saj je Komisiji zagotovilo dokaze, ki so predstavljali znatno dodano vrednost glede na dokaze, ki jih je Komisija že imela v času njihove predložitve, poleg tega je podjetje Atofina, kolikor je znano Komisiji, svoje sodelovanje v kršitvi prekinilo najkasneje ob času, ko je zagotovilo dokaze. Zato je po določbah druge alinee točke 23(b) obvestila o prizanesljivosti upravičeno do 20–30 % zmanjšanja globe. Pri določanju ravni znižanja znotraj razpona 20–30 % je Komisija upoštevala čas, v katerem so bili predloženi dokazi z znatno dodano vrednostjo, in obseg, v kolikšnem ti predstavljajo takšno vrednost. Komisija je podjetju Atofina odobrila 30 % zmanjšanje globe, ki bi mu bila sicer naložena.

2.5.4.   Točka 23 (b), tretja alinea (do 20 % zmanjšanje)

| (33) | Solvay je bilo tretje podjetje, ki je izpolnilo zahteve točke 21 obvestila o prizanesljivosti. Četrtega aprila 2003, kmalu po tem, ko je bil 25. marca 2003 v prostorih podjetja opravljen inšpekcijski pregled na podlagi člena 14 Uredbe št. 17, je podjetje Solvay podalo vlogo po določilih obvestila o prizanesljivosti. Sestanek 4. aprila 2003 se je odvijal na zahtevo podjetja Solvay, podano 3. aprila 2003 (po tem, ko je svojo vlogo podalo podjetje Atofina). Vloga z dne 4. aprila 2003 je izpolnjevala zahteve točke 21 obvestila o prizanesljivosti, saj je podjetje Solvay Komisiji predložilo dokaze, ki so predstavljali znatno dodano vrednost glede na dokaze, ki jih je Komisija že imela. Podjetje Solvay je, kolikor je znano Komisiji, svoje sodelovanje v kršitvi prekinilo najkasneje ob času, ko je zagotovilo dokaze. |
| --- | --- |

(33)

Solvay je bilo tretje podjetje, ki je izpolnilo zahteve točke 21 obvestila o prizanesljivosti. Četrtega aprila 2003, kmalu po tem, ko je bil 25. marca 2003 v prostorih podjetja opravljen inšpekcijski pregled na podlagi člena 14 Uredbe št. 17, je podjetje Solvay podalo vlogo po določilih obvestila o prizanesljivosti. Sestanek 4. aprila 2003 se je odvijal na zahtevo podjetja Solvay, podano 3. aprila 2003 (po tem, ko je svojo vlogo podalo podjetje Atofina). Vloga z dne 4. aprila 2003 je izpolnjevala zahteve točke 21 obvestila o prizanesljivosti, saj je podjetje Solvay Komisiji predložilo dokaze, ki so predstavljali znatno dodano vrednost glede na dokaze, ki jih je Komisija že imela. Podjetje Solvay je, kolikor je znano Komisiji, svoje sodelovanje v kršitvi prekinilo najkasneje ob času, ko je zagotovilo dokaze.

| (34) | Podjetje Solvay trdi, da je 3. aprila 2003 zjutraj po telefonu vzpostavilo stik s Komisijo, da bi jo obvestilo, da želi Solvay podati vlogo po določilih obvestila o prizanesljivosti. Vloga podjetja Atofina, ki je bila podana 3. aprila 2003 ob 15:50 uri, je vključevala trinajst dokumentov, ki so bili, po trditvah podjetja Solvay, neberljivi in/ali nerazumljivi brez prepisa ali druge razlage, zato Komisija ni mogla uporabiti nobenega od teh dokumentov, dokler ni bila 26. maja 2003 zagotovljena polna razlaga, kar pa je v vsakem primeru po tem, ko je svojo vlogo za prizanesljivost podalo podjetje Solvay. |
| --- | --- |

(34)

Podjetje Solvay trdi, da je 3. aprila 2003 zjutraj po telefonu vzpostavilo stik s Komisijo, da bi jo obvestilo, da želi Solvay podati vlogo po določilih obvestila o prizanesljivosti. Vloga podjetja Atofina, ki je bila podana 3. aprila 2003 ob 15:50 uri, je vključevala trinajst dokumentov, ki so bili, po trditvah podjetja Solvay, neberljivi in/ali nerazumljivi brez prepisa ali druge razlage, zato Komisija ni mogla uporabiti nobenega od teh dokumentov, dokler ni bila 26. maja 2003 zagotovljena polna razlaga, kar pa je v vsakem primeru po tem, ko je svojo vlogo za prizanesljivost podalo podjetje Solvay.

| (35) | Podjetje Solvay trdi, da je odločilni dejavnik pri odločanju, ali je vloga za prizanesljivost upravičena do zmanjšanja globe po določilih obvestila o prizanesljivosti, objektivna kvaliteta posredovanih informacij glede na obseg, v kolikšnem so te koristne za Komisijo. Podjetje Solvay trdi, da je bila njegova vloga za prizanesljivost ustrezno podana 3. aprila 2003 zjutraj in je predstavljala znatno dodano vrednost tako glede vodikovega peroksida kot natrijevega perborata. Zato je upravičena do največjega zmanjšanja (50 %) glede na globo, ki bi bila sicer naložena za ta dva proizvoda. |
| --- | --- |

(35)

Podjetje Solvay trdi, da je odločilni dejavnik pri odločanju, ali je vloga za prizanesljivost upravičena do zmanjšanja globe po določilih obvestila o prizanesljivosti, objektivna kvaliteta posredovanih informacij glede na obseg, v kolikšnem so te koristne za Komisijo. Podjetje Solvay trdi, da je bila njegova vloga za prizanesljivost ustrezno podana 3. aprila 2003 zjutraj in je predstavljala znatno dodano vrednost tako glede vodikovega peroksida kot natrijevega perborata. Zato je upravičena do največjega zmanjšanja (50 %) glede na globo, ki bi bila sicer naložena za ta dva proizvoda.

| (36) | Komisija meni, da sta vlogi podjetij EKA in Atofina imeli znatno dodano vrednost v skladu s točko 21 obvestila o prizanesljivosti pred prvo vlogo podjetja Solvay, ki je bila podana šele 4. aprila 2003. Zato Komisija zavrača trditve podjetja Solvay. |
| --- | --- |

(36)

Komisija meni, da sta vlogi podjetij EKA in Atofina imeli znatno dodano vrednost v skladu s točko 21 obvestila o prizanesljivosti pred prvo vlogo podjetja Solvay, ki je bila podana šele 4. aprila 2003. Zato Komisija zavrača trditve podjetja Solvay.

| (37) | Podjetju Solvay je bilo odobreno 10 % zmanjšanje globe, ki bi mu bila sicer naložena. |
| --- | --- |

(37)

Podjetju Solvay je bilo odobreno 10 % zmanjšanje globe, ki bi mu bila sicer naložena.

2.5.5.   Druge vloge po določilih obvestila o prizanesljivosti

| (38) | Podjetji Solvay Solexis in Kemira sta prav tako vložili vlogi po določilih oddelka B obvestila o prizanesljivosti, vendar pa jima zaradi pomanjkanja znatne dodane dokazne vrednosti v njunih vlogah ni bilo podeljeno nikakršno zmanjšanje globe. |
| --- | --- |

(38)

Podjetji Solvay Solexis in Kemira sta prav tako vložili vlogi po določilih oddelka B obvestila o prizanesljivosti, vendar pa jima zaradi pomanjkanja znatne dodane dokazne vrednosti v njunih vlogah ni bilo podeljeno nikakršno zmanjšanje globe.

3.   SKLEP

| (39) | Naslednja podjetja so kršila člen 81(1) Pogodbe in člen 53 Sporazuma EGP, s tem, ko so v navedenem obdobju sodelovala v enotni in dolgotrajni kršitvi glede vodikovega peroksida in natrijevega perborata, ki je vključevala celotno ozemlje EGP in je v glavnem vključevala izmenjavo informacij med konkurenti o cenah in obsegu prodaje, dogovore o cenah, dogovore o zmanjšanju proizvodnih zmogljivosti v EGP ter nadzor protikonkurenčnih dogovorov:






  (a) | Akzo Nobel NV, od 25. februarja 1994 do 31. decembra 1999; |
| --- | --- | --- |

(39)

Naslednja podjetja so kršila člen 81(1) Pogodbe in člen 53 Sporazuma EGP, s tem, ko so v navedenem obdobju sodelovala v enotni in dolgotrajni kršitvi glede vodikovega peroksida in natrijevega perborata, ki je vključevala celotno ozemlje EGP in je v glavnem vključevala izmenjavo informacij med konkurenti o cenah in obsegu prodaje, dogovore o cenah, dogovore o zmanjšanju proizvodnih zmogljivosti v EGP ter nadzor protikonkurenčnih dogovorov:

(a)

Akzo Nobel NV, od 25. februarja 1994 do 31. decembra 1999;

| (b) | Akzo Nobel Chemicals Holding AB, od 31. januarja 1994 do 31. decembra 1999; |
| --- | --- |

(b)

Akzo Nobel Chemicals Holding AB, od 31. januarja 1994 do 31. decembra 1999;

| (c) | EKA Chemicals AB, od 31. januarja 1994 do 31. decembra 1999; |
| --- | --- |

(c)

EKA Chemicals AB, od 31. januarja 1994 do 31. decembra 1999;

| (d) | Degussa AG, od 31. januarja 1994 do 31. decembra 2000; |
| --- | --- |

(d)

Degussa AG, od 31. januarja 1994 do 31. decembra 2000;

| (e) | Edison SpA, od 12. maja 1995 do 31. decembra 2000; |
| --- | --- |

(e)

Edison SpA, od 12. maja 1995 do 31. decembra 2000;

| (f) | FMC Corporation, od 29. maja 1997 do 13. decembra 1999; |
| --- | --- |

(f)

FMC Corporation, od 29. maja 1997 do 13. decembra 1999;

| (g) | FMC Foret S.A., od 29. maja 1997 do 13. decembra 1999; |
| --- | --- |

(g)

FMC Foret S.A., od 29. maja 1997 do 13. decembra 1999;

| (h) | Kemira OYJ, od 31. januarja 1994 do 31. decembra 2000; |
| --- | --- |

(h)

Kemira OYJ, od 31. januarja 1994 do 31. decembra 2000;

| (i) | L'Air Liquide SA, od 12. maja 1995 do 31. decembra 1997; |
| --- | --- |

(i)

L'Air Liquide SA, od 12. maja 1995 do 31. decembra 1997;

| (j) | Chemoxal SA, od 12. maja 1995 do 31. decembra 1997; |
| --- | --- |

(j)

Chemoxal SA, od 12. maja 1995 do 31. decembra 1997;

| (k) | Snia SpA, od 29. maja 1997 do 31. decembra 1998; |
| --- | --- |

(k)

Snia SpA, od 29. maja 1997 do 31. decembra 1998;

| (l) | Caffaro Srl, od 29. maja 1997 do 31. decembra 1998; |
| --- | --- |

(l)

Caffaro Srl, od 29. maja 1997 do 31. decembra 1998;

| (m) | Solvay SA/NV, od 31. januarja 1994 do 31. decembra 2000; |
| --- | --- |

(m)

Solvay SA/NV, od 31. januarja 1994 do 31. decembra 2000;

| (n) | Solvay Solexis SpA, od 12. maja 1995 do 31. decembra 2000; |
| --- | --- |

(n)

Solvay Solexis SpA, od 12. maja 1995 do 31. decembra 2000;

| (o) | Total SA, od 30. aprila 2000 do 31. decembra 2000; |
| --- | --- |

(o)

Total SA, od 30. aprila 2000 do 31. decembra 2000;

| (p) | Elf Aquitaine SA, od 12. maja 1995 do 31. decembra 2000; |
| --- | --- |

(p)

Elf Aquitaine SA, od 12. maja 1995 do 31. decembra 2000;

| (q) | Arkema SA, od 12. maja 1995 do 31. decembra 2000. |
| --- | --- |

(q)

Arkema SA, od 12. maja 1995 do 31. decembra 2000.

| (40) | Za kršitve v prejšnji navedbi so bile podjetjem naložene naslednje globe:






  (a) | Akzo Nobel NV, Akzo Nobel Chemicals Holding AB in EKA Chemicals AB, solidarno: 25,2 milijona EUR; |
| --- | --- | --- |

(40)

Za kršitve v prejšnji navedbi so bile podjetjem naložene naslednje globe:

(a)

Akzo Nobel NV, Akzo Nobel Chemicals Holding AB in EKA Chemicals AB, solidarno: 25,2 milijona EUR;

| (b) | Degussa AG: 0 EUR; |
| --- | --- |

(b)

Degussa AG: 0 EUR;

| (c) | Edison SpA: 58,125 milijona EUR, od česar 25,619 milijona EUR solidarno s podjetjem Solvay Solexis SpA; |
| --- | --- |

(c)

Edison SpA: 58,125 milijona EUR, od česar 25,619 milijona EUR solidarno s podjetjem Solvay Solexis SpA;

| (d) | FMC Corporation in FMC Foret S.A., solidarno: 25 milijonov EUR; |
| --- | --- |

(d)

FMC Corporation in FMC Foret S.A., solidarno: 25 milijonov EUR;

| (e) | Kemira OYJ: 33 milijonov EUR; |
| --- | --- |

(e)

Kemira OYJ: 33 milijonov EUR;

| (f) | L'Air Liquide SA in Chemoxal SA: 0 EUR; |
| --- | --- |

(f)

L'Air Liquide SA in Chemoxal SA: 0 EUR;

| (g) | Snia SpA in Caffaro Srl, solidarno: 1,078 milijona EUR; |
| --- | --- |

(g)

Snia SpA in Caffaro Srl, solidarno: 1,078 milijona EUR;

| (h) | Solvay SA/NV: 167,062 milijona EUR; |
| --- | --- |

(h)

Solvay SA/NV: 167,062 milijona EUR;

| (i) | Arkema SA: 78,663 milijona EUR, od česar 42 milijonov EUR solidarno s podjetjem Total SA in 65,1 milijona EUR solidarno s podjetjem Elf Aquitaine SA. |
| --- | --- |

(i)

Arkema SA: 78,663 milijona EUR, od česar 42 milijonov EUR solidarno s podjetjem Total SA in 65,1 milijona EUR solidarno s podjetjem Elf Aquitaine SA.

| (41) | Zgoraj našteta podjetjem je bilo odrejeno, da takoj prenehajo s kršitvami iz navedenega člena, če tega še niso storile, in da se vzdržijo kakršnih koli dejanj ali ravnanj, opisanih v navedbi (2) ter kakršnih koli dejanj ali ravnanj, ki imajo enak ali podoben cilj ali učinek. |
| --- | --- |

(41)

Zgoraj našteta podjetjem je bilo odrejeno, da takoj prenehajo s kršitvami iz navedenega člena, če tega še niso storile, in da se vzdržijo kakršnih koli dejanj ali ravnanj, opisanih v navedbi (2) ter kakršnih koli dejanj ali ravnanj, ki imajo enak ali podoben cilj ali učinek.

(1)  UL C 45, 19.2.2002, str. 3.

---

(2)  Ker so dokazi podjetja EKA Komisiji omogočili, da je lahko ugotovila obstoj kartela vse od 31. januarja 1994, v skladu s točko 23 obvestila o prizanesljivosti ti elementi ne bodo upoštevani pri določanju globe, kar za to podjetje pomeni povečanje zaradi časa trajanja v višini 20 %, namesto 55 %.

(3)  Te odločbe so: Za podjetje Degussa: Odločba Komisije z dne 23. novembra 1984 v zvezi s postopkom na podlagi člena 85 Pogodbe EGS (IV/30.907 – Izdelki iz peroksida, UL L 35, 7.2.1985, str. 1), Odločba Komisije z dne 23. aprila 1986 v zvezi s postopkom na podlagi člena 85 Pogodbe EGS (IV/31.149 – Polipropilen, UL L 230, 18.8.1985, str. 1). Za podjetje Edison: Odločba Komisije z dne 27. julija 1994 v zvezi s postopkom na podlagi člena 85 Pogodbe EGS (IV/31865 – PVC II, UL L 239, 14.9.1994, str. 14). Za podjetje Solvay: Odločba Komisije z dne 23. novembra 1984, navedena zgoraj (Izdelki iz peroksida), Odločba Komisije z dne 23. aprila 1986, navedena zgoraj (Polipropilen), Odločba Komisije z dne 27. julija 1994, navedena zgoraj (PVC II). Za podjetje Atofina/Arkema: Odločba Komisije z dne 23. novembra 1984, navedena zgoraj (Izdelki iz peroksida), Odločba Komisije z dne 27. julija 1994, navedena zgoraj (PVC II).

(4)  Povečanje zaradi ponavljanja kaznivih dejanj velja zgolj za podjetje Atofina in ne za njegovi matični podjetji Elf Aquitaine in Total, saj ti nista nadzorovali podjetja Atofina v času prejšnjih kršitev. Multiplikator, uporabljen za podjetje Total, ki je 3, ni vključen v izračun. Namesto tega se za izračun povečanja zaradi ponavljanja kaznivih dejanj uporablja multiplikator 1,25, ki bi sicer veljal za podjetje Atofina, če bi bilo to podjetje edini naslovnik te odločbe (ob upoštevanju svetovnega prometa v višini 5,7 milijarde EUR v letu 2005). Zato je za to vsoto naslovljena ločena globa zgolj za podjetje Atofina.

(5)  Glej sodbo Sodišča prve stopnje z dne 15. junija 2005 v združenih zadevah T-71/03, T-74/03, T-87/03 in T-91/03, Tokai Carbon Co. Ltd in drugi proti Komisiji, poročila še ni (glej UL C 205, 20.8.2005, str. 18), odstavek 390.

---

| 13.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 353/60 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 353/60

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 7. junija 2006

o državni pomoči št. C 8/2005 (prej N 451/2004) Nemčije za Nordbrandenburger UmesterungsWerke

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2088)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2006/904/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi členi (1),

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Nemčija je v dopisu z dne 11. oktobra 2004, evidentiranem 12. oktobra 2004, Komisijo obvestila o svoji nameri, da odobri ukrep regionalne pomoči v korist podjetja NUW Nordbrandenburger Umesterungs-Werke. Ukrep je bil evidentiran kot priglašena pomoč pod številko N 451/2004. Na vprašanja Komisije z dne 6. novembra 2004 je Nemčija 16. decembra posredovala nadaljnje informacije. |
| --- | --- |

(1)

Nemčija je v dopisu z dne 11. oktobra 2004, evidentiranem 12. oktobra 2004, Komisijo obvestila o svoji nameri, da odobri ukrep regionalne pomoči v korist podjetja NUW Nordbrandenburger Umesterungs-Werke. Ukrep je bil evidentiran kot priglašena pomoč pod številko N 451/2004. Na vprašanja Komisije z dne 6. novembra 2004 je Nemčija 16. decembra posredovala nadaljnje informacije.

| (2) | V dopisu z dne 16. februarja 2005 je Komisija Nemčiji sporočila, da bo glede te pomoči sprožila postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(2)

V dopisu z dne 16. februarja 2005 je Komisija Nemčiji sporočila, da bo glede te pomoči sprožila postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES.

| (3) | Odločitev Komisije, da sproži formalni postopek preiskave, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Zainteresirane stranke so bile pozvane, naj predložijo svoje pripombe. |
| --- | --- |

(3)

Odločitev Komisije, da sproži formalni postopek preiskave, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Zainteresirane stranke so bile pozvane, naj predložijo svoje pripombe.

| (4) | V dopisu z dne 22. marca 2005, evidentiranem 23. marca 2005, je Nemčija odgovorila na sprožitev postopka preiskave in Komisiji posredovala obsežne dodatne informacije. |
| --- | --- |

(4)

V dopisu z dne 22. marca 2005, evidentiranem 23. marca 2005, je Nemčija odgovorila na sprožitev postopka preiskave in Komisiji posredovala obsežne dodatne informacije.

| (5) | Komisija ni prejela pripomb zainteresiranih strank. |
| --- | --- |

(5)

Komisija ni prejela pripomb zainteresiranih strank.

| (6) | Komisija je na podlagi lastnih preiskav ugotovila, da so bile informacije, ki jih je predložila Nemčija, nepopolne, in je v dopisu z dne 8. novembra 2005 Nemčiji zastavila nadaljnja vprašanja. Nemčija je odgovorila 13. januarja 2006 in predložila nadaljnje informacije. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je na podlagi lastnih preiskav ugotovila, da so bile informacije, ki jih je predložila Nemčija, nepopolne, in je v dopisu z dne 8. novembra 2005 Nemčiji zastavila nadaljnja vprašanja. Nemčija je odgovorila 13. januarja 2006 in predložila nadaljnje informacije.

2.   OPIS POMOČI

2.1   Upravičenec in projekt

| (7) | Upravičenec pomoči je NUW Nordbrandenburger UmesterungsWerke GmbH & Co. KG (v nadaljnjem besedilu „NUW“) s sedežem v mestu Schwedt, Brandenburg (Nemčija), na območju, ki prejema pomoč v skladu s členom 87(3)(a) Pogodbe ES. Podjetje NUW je bilo ustanovljeno 4. maja 2004. Pred izvedbo načrtovane naložbe podjetje ne bo izvajalo operativnih dejavnosti. Oktobra 2004 zato podjetje NUW ni imelo zaposlenih s polnim ali skrajšanim delovnim časom. |
| --- | --- |

(7)

Upravičenec pomoči je NUW Nordbrandenburger UmesterungsWerke GmbH & Co. KG (v nadaljnjem besedilu „NUW“) s sedežem v mestu Schwedt, Brandenburg (Nemčija), na območju, ki prejema pomoč v skladu s členom 87(3)(a) Pogodbe ES. Podjetje NUW je bilo ustanovljeno 4. maja 2004. Pred izvedbo načrtovane naložbe podjetje ne bo izvajalo operativnih dejavnosti. Oktobra 2004 zato podjetje NUW ni imelo zaposlenih s polnim ali skrajšanim delovnim časom.

| (8) | NUW načrtuje izgradnjo in delovanje obrata za proizvodnjo biodizla s predvideno letno zmogljivostjo 130 000 ton in upravičenimi stroški naložbe v višini 41,84 milijona EUR. Podjetje bo dobavljalo predvsem rafineriji PCK Raffinerie GmbH Schwedt (v nadaljnjem besedilu „PCK“), čigar obrati so trenutno v pripravi za nadaljnjo predelavo biogoriv. |
| --- | --- |

(8)

NUW načrtuje izgradnjo in delovanje obrata za proizvodnjo biodizla s predvideno letno zmogljivostjo 130 000 ton in upravičenimi stroški naložbe v višini 41,84 milijona EUR. Podjetje bo dobavljalo predvsem rafineriji PCK Raffinerie GmbH Schwedt (v nadaljnjem besedilu „PCK“), čigar obrati so trenutno v pripravi za nadaljnjo predelavo biogoriv.

2.2   Finančni ukrepi

| (9) | V okviru programov pomoči, ki jih je odobrila Komisija, namerava dežela Brandenburg NUW dodeliti pomoč v višini 50 % upravičenih stroškov celotnega zneska v višini do 20,92 milijona EUR. |
| --- | --- |

(9)

V okviru programov pomoči, ki jih je odobrila Komisija, namerava dežela Brandenburg NUW dodeliti pomoč v višini 50 % upravičenih stroškov celotnega zneska v višini do 20,92 milijona EUR.

| (10) | Pomoč bo dodeljena v obliki neposredne sredstev za naložbe v višini 14,204 milijona EUR in dodatka za naložbe v višini 6,716 milijona EUR na podlagi skupne pobude „Izboljšanje regionalne gospodarske strukture“ (Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur)
   (3) (v nadaljnjem besedilu ‚Gemeinschaftsaufgabe‘) in v okviru programa pomoči ‚Dodatek za naložbe, namenjen naložbam na operativni ravni v letu 2004‘ (Investitionszulage für betriebliche Investitionen im Jahr 2004)
   (4). Deutschland wird sicherstellen, dass die Obergrenze von 50 % Beihilfeintensität nicht überschritten wird. |
| --- | --- |

(10)

Pomoč bo dodeljena v obliki neposredne sredstev za naložbe v višini 14,204 milijona EUR in dodatka za naložbe v višini 6,716 milijona EUR na podlagi skupne pobude „Izboljšanje regionalne gospodarske strukture“ (Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur)
   (3) (v nadaljnjem besedilu ‚Gemeinschaftsaufgabe‘) in v okviru programa pomoči ‚Dodatek za naložbe, namenjen naložbam na operativni ravni v letu 2004‘ (Investitionszulage für betriebliche Investitionen im Jahr 2004)
   (4). Deutschland wird sicherstellen, dass die Obergrenze von 50 % Beihilfeintensität nicht überschritten wird.

2.3   Vzroki za sprožitev formalnega postopka preiskave

| (11) | Ker pomoč temelji na odobrenih programih, Komisija omejuje svojo oceno na vprašanje, ali se upravičenec uvršča med MSP in je tako upravičen do dodatka za MSP v višini 15 %, ki je vključen v znesek pomoči. |
| --- | --- |

(11)

Ker pomoč temelji na odobrenih programih, Komisija omejuje svojo oceno na vprašanje, ali se upravičenec uvršča med MSP in je tako upravičen do dodatka za MSP v višini 15 %, ki je vključen v znesek pomoči.

| (12) | V skladu s členom 2 Priloge k Priporočilu Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro podjetij, malih in srednjih podjetij (Priporočilo za MSP) (5) so mala in srednja podjetja opredeljena kot podjetja, ki zaposlujejo manj kot 250 oseb in dosegajo letni promet v višini največ 50 milijonov EUR in/ali katerih letna bilanca skupno ne preseže 43 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(12)

V skladu s členom 2 Priloge k Priporočilu Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro podjetij, malih in srednjih podjetij (Priporočilo za MSP) (5) so mala in srednja podjetja opredeljena kot podjetja, ki zaposlujejo manj kot 250 oseb in dosegajo letni promet v višini največ 50 milijonov EUR in/ali katerih letna bilanca skupno ne preseže 43 milijonov EUR.

| (13) | Glede na koncept podjetja upravičenec ni omejen na en poseben pravni subjekt, ampak lahko vključuje kapitalsko povezana podjetja, ki so lahko dosti močnejša od posameznega MSP. Med povezana podjetja spadajo podjetja, ki so med seboj povezana preko fizične osebe in opravljajo svojo dejavnost na istem trgu ali sosednjih trgih. |
| --- | --- |

(13)

Glede na koncept podjetja upravičenec ni omejen na en poseben pravni subjekt, ampak lahko vključuje kapitalsko povezana podjetja, ki so lahko dosti močnejša od posameznega MSP. Med povezana podjetja spadajo podjetja, ki so med seboj povezana preko fizične osebe in opravljajo svojo dejavnost na istem trgu ali sosednjih trgih.

| (14) | Povezava med NUW in nadaljnjimi podjetji preko fizične osebe, zlasti preko članov družine „Sauter“, lahko privede do skupnih dejavnosti na istem trgu ali sosednjih trgih. Povezana podjetja se upoštevajo pri preverjanju statusa za MSP in izračunu števila zaposlenih nekega podjetja. |
| --- | --- |

(14)

Povezava med NUW in nadaljnjimi podjetji preko fizične osebe, zlasti preko članov družine „Sauter“, lahko privede do skupnih dejavnosti na istem trgu ali sosednjih trgih. Povezana podjetja se upoštevajo pri preverjanju statusa za MSP in izračunu števila zaposlenih nekega podjetja.

| (15) | Glede na odnose med navedenimi podjetji Komisija dvomi, da upravičenec pomoči za naložbe dejansko potrebuje prednosti, ki bi za NUW izhajale iz različnih programov in ukrepov v korist MSP, in da je podjetje NUW upravičeno do priglašenega dodatka za MSP. Komisija dvomi, da upravičenec ustreza opredelitvi za MSP iz Priporočila za MSP. |
| --- | --- |

(15)

Glede na odnose med navedenimi podjetji Komisija dvomi, da upravičenec pomoči za naložbe dejansko potrebuje prednosti, ki bi za NUW izhajale iz različnih programov in ukrepov v korist MSP, in da je podjetje NUW upravičeno do priglašenega dodatka za MSP. Komisija dvomi, da upravičenec ustreza opredelitvi za MSP iz Priporočila za MSP.

3.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANK

| (16) | Komisija ni prejela pripomb zainteresiranih strank. |
| --- | --- |

(16)

Komisija ni prejela pripomb zainteresiranih strank.

4.   PRIPOMBE NEMČIJE

| (17) | Nemčija navaja, da podjetje NUW Verwaltung GmbH pri upravičencu NUW finančno ni udeleženo. Njegov edini operativni cilj je prevzem upravljanja in jamstvo za obveznosti podjetja NUW. Tudi druga komplementarna podjetja („Verwaltung GmbH“) jamčijo samo vsak za svoje podjetje in ne izvajajo nadaljnjih poslovnih dejavnosti. |
| --- | --- |

(17)

Nemčija navaja, da podjetje NUW Verwaltung GmbH pri upravičencu NUW finančno ni udeleženo. Njegov edini operativni cilj je prevzem upravljanja in jamstvo za obveznosti podjetja NUW. Tudi druga komplementarna podjetja („Verwaltung GmbH“) jamčijo samo vsak za svoje podjetje in ne izvajajo nadaljnjih poslovnih dejavnosti.

| (18) | Medtem ko je Daniela Sauter udeležena pri NUW s 74 %, pa njena udeležba pri NBE Nordbrandenburger BioEnergie GmbH & Co. KG, MBE Mitteldeutsche BioEnergie GmbH & Co. KG in SBE Swiss BioEnergy AG ne presega 50 %. Nemčija navaja, da podjetje NUW ni povezano z drugimi podjetji. |
| --- | --- |

(18)

Medtem ko je Daniela Sauter udeležena pri NUW s 74 %, pa njena udeležba pri NBE Nordbrandenburger BioEnergie GmbH & Co. KG, MBE Mitteldeutsche BioEnergie GmbH & Co. KG in SBE Swiss BioEnergy AG ne presega 50 %. Nemčija navaja, da podjetje NUW ni povezano z drugimi podjetji.

| (19) | V povezavi s partnerskimi podjetji znaša udeležba Daniele Sauter po podatkih Nemčije 50 % v NBE in 38 % v MBE; v SBE je udeležena z 20 %. Posledično so bile za oceno velikosti upravičenca pomembne le udeležbe v NBE in MBE. |
| --- | --- |

(19)

V povezavi s partnerskimi podjetji znaša udeležba Daniele Sauter po podatkih Nemčije 50 % v NBE in 38 % v MBE; v SBE je udeležena z 20 %. Posledično so bile za oceno velikosti upravičenca pomembne le udeležbe v NBE in MBE.

| (20) | Glede morebitnega skupnega delovanja skupine fizičnih oseb je Nemčija Komisiji sporočila, da Daniela Sauter in Dr. Georg Pollert nastopata skupaj kot glavna komanditista podjetja NUW le za omenjeno podjetje, ne pa za druga podjetja. Njuni skupni interesi so omejeni izključno na NUW; poleg družbene pogodbe drugi dogovori niso bili sklenjeni. |
| --- | --- |

(20)

Glede morebitnega skupnega delovanja skupine fizičnih oseb je Nemčija Komisiji sporočila, da Daniela Sauter in Dr. Georg Pollert nastopata skupaj kot glavna komanditista podjetja NUW le za omenjeno podjetje, ne pa za druga podjetja. Njuni skupni interesi so omejeni izključno na NUW; poleg družbene pogodbe drugi dogovori niso bili sklenjeni.

| (21) | Nemčija poudarja, da pri udeležbi bratov, staršev in svakinje enotna struktura udeležbe, ki bi nakazovala enake interese, ne obstaja. Ne glede na stopnjo sorodstva navedene osebe niso v pravnih ali gospodarskih odnosih. Razen družbene pogodbe drugi dogovori niso bili sklenjeni. |
| --- | --- |

(21)

Nemčija poudarja, da pri udeležbi bratov, staršev in svakinje enotna struktura udeležbe, ki bi nakazovala enake interese, ne obstaja. Ne glede na stopnjo sorodstva navedene osebe niso v pravnih ali gospodarskih odnosih. Razen družbene pogodbe drugi dogovori niso bili sklenjeni.

| (22) | Po podatkih Nemčije sta podjetji NUW in MUW Mitteldeutsche UmesterungsWerke GmbH & Co. KG dejavni na istem trgu, vendar za različne stranke. Podjetji sta povezani preko gospoda Dr. Pollerta, kar pa zaradi nizke intenzivnosti ni odločilnega pomena. |
| --- | --- |

(22)

Po podatkih Nemčije sta podjetji NUW in MUW Mitteldeutsche UmesterungsWerke GmbH & Co. KG dejavni na istem trgu, vendar za različne stranke. Podjetji sta povezani preko gospoda Dr. Pollerta, kar pa zaradi nizke intenzivnosti ni odločilnega pomena.

| (23) | Po podatkih Nemčije proizvaja NUW biodizel, podjetji NBE in MBE pa sta dejavni na trgu z bioetanolom. Čeprav so velike naftne družbe stranke vseh treh podjetij, pa slednja uporabljajo zelo različne surovine in proizvodne postopke. |
| --- | --- |

(23)

Po podatkih Nemčije proizvaja NUW biodizel, podjetji NBE in MBE pa sta dejavni na trgu z bioetanolom. Čeprav so velike naftne družbe stranke vseh treh podjetij, pa slednja uporabljajo zelo različne surovine in proizvodne postopke.

| (24) | Od leta 2004 gospod Heidenreich ni več upravitelj NBE Verwaltung GmbH. Po podatkih Nemčije vsa tri zadevna podjetja upravljajo različne osebe, tako da med upravami posameznih podjetij ni povezav. |
| --- | --- |

(24)

Od leta 2004 gospod Heidenreich ni več upravitelj NBE Verwaltung GmbH. Po podatkih Nemčije vsa tri zadevna podjetja upravljajo različne osebe, tako da med upravami posameznih podjetij ni povezav.

| (25) | Ob predpostavki, da so NUW, MBE in NBE partnerska podjetja in da povezanih podjetij ni, Nemčija izračuna finančne podatke in podatke o zaposlenih. Nemčija ugotavlja, da ta skupina ne presega nobene od mejnih vrednosti meril za MSP. |
| --- | --- |

(25)

Ob predpostavki, da so NUW, MBE in NBE partnerska podjetja in da povezanih podjetij ni, Nemčija izračuna finančne podatke in podatke o zaposlenih. Nemčija ugotavlja, da ta skupina ne presega nobene od mejnih vrednosti meril za MSP.

| (26) | Podjetje NUW je pooblastilo SBE za izgradnjo obrata za proizvodnjo biodizla. Operativni cilj SBE je izgradnja in delovanje kemijskih obratov za pridobivanje biodizla in trgovanje z biogenimi gorivi po vsej Evropi. Čeprav bo podjetje SBE financiralo del naložb, Nemčija zagotavlja, da med podjetjema ni drugih odvisnosti. Da bi preprečili odvisnost NUW od SBE, lahko podjetje NUW samo določi datum vračila posojila. |
| --- | --- |

(26)

Podjetje NUW je pooblastilo SBE za izgradnjo obrata za proizvodnjo biodizla. Operativni cilj SBE je izgradnja in delovanje kemijskih obratov za pridobivanje biodizla in trgovanje z biogenimi gorivi po vsej Evropi. Čeprav bo podjetje SBE financiralo del naložb, Nemčija zagotavlja, da med podjetjema ni drugih odvisnosti. Da bi preprečili odvisnost NUW od SBE, lahko podjetje NUW samo določi datum vračila posojila.

| (27) | Nadalje bo podjetje SBE od leta 2004 vnaprej financiralo neposredno podporo za naložbe. Nemčija poudarja, da je pogodba med SBE in NUW oblikovana tako, da SBE ne more vplivati na poslovne odločitve NUW. |
| --- | --- |

(27)

Nadalje bo podjetje SBE od leta 2004 vnaprej financiralo neposredno podporo za naložbe. Nemčija poudarja, da je pogodba med SBE in NUW oblikovana tako, da SBE ne more vplivati na poslovne odločitve NUW.

| (28) | Po podatkih Nemčije je prodaja goriv, ki znaša le 1 % prihodkov podjetja, manjšega pomena. Sauter Verpachtung GmbH tako ne izvaja dejavnosti na področju predelave biodizla ali bioetanola oziroma trgovanja s temi proizvodi. |
| --- | --- |

(28)

Po podatkih Nemčije je prodaja goriv, ki znaša le 1 % prihodkov podjetja, manjšega pomena. Sauter Verpachtung GmbH tako ne izvaja dejavnosti na področju predelave biodizla ali bioetanola oziroma trgovanja s temi proizvodi.

| (29) | Vendar pa je bilo to podjetje glavni izvajalec pri izgradnji obrata za proizvodnjo bioetanola podjetja NBE. |
| --- | --- |

(29)

Vendar pa je bilo to podjetje glavni izvajalec pri izgradnji obrata za proizvodnjo bioetanola podjetja NBE.

| (30) | Sauter Verpachtung in NUW nimata neposrednih pravnih oziroma gospodarskih odnosov. |
| --- | --- |

(30)

Sauter Verpachtung in NUW nimata neposrednih pravnih oziroma gospodarskih odnosov.

| (31) | Ker odnosi med NBE in MBE potekajo preko osebe Daniele Sauter, nadaljnji odnosi z drugimi podjetji pa ne obstajajo, Nemčija zaključuje, da se NUW uvršča med MSP. Komanditisti NUW niso skupno delujoča skupina fizičnih oseb. Po mnenju dežele Brandenburg družinske vezi ne zadoščajo, da bi lahko sklepali, da gre za skupne interese v smislu opredelitve za MSP. |
| --- | --- |

(31)

Ker odnosi med NBE in MBE potekajo preko osebe Daniele Sauter, nadaljnji odnosi z drugimi podjetji pa ne obstajajo, Nemčija zaključuje, da se NUW uvršča med MSP. Komanditisti NUW niso skupno delujoča skupina fizičnih oseb. Po mnenju dežele Brandenburg družinske vezi ne zadoščajo, da bi lahko sklepali, da gre za skupne interese v smislu opredelitve za MSP.

5.   DODATNE INFORMACIJE, KI JIH JE POSREDOVALA NEMČIJA

| (32) | V teku lastne preiskave je Komisija našla dokaze, da so nadaljnja podjetja, o katerih Nemčija Komisije ni obvestila, prav tako v lasti članov družine Sauter. Na poizvedovanje Komisije z dne 8. novembra 2005 je Nemčija 13. januarja 2006 posredovala dodatne informacije. |
| --- | --- |

(32)

V teku lastne preiskave je Komisija našla dokaze, da so nadaljnja podjetja, o katerih Nemčija Komisije ni obvestila, prav tako v lasti članov družine Sauter. Na poizvedovanje Komisije z dne 8. novembra 2005 je Nemčija 13. januarja 2006 posredovala dodatne informacije.

| (33) | Poleg različnih nepremičninskih podjetij in podjetij za vetrno energijo (nadaljnjih podatkov ni bilo) imajo člani družine Sauter večinski delež v 16 podjetjih. Daniela Sauter ima z 74 % večino podjetja NUW, za katerega je bil priglašen dodatek za MSP; Daniela Sauter je sestra Bernda in Clausa Sauterja. Alois in Alberina Sauter sta starša Daniele, Bernda in Clausa Sauterja. Marion Sauter je soproga Clausa Sauterja. Tudi Georg Poller, ki z družino Sauter ni v sorodstvenem razmerju, ima v NUW 24-odstotni delež. |
| --- | --- |

(33)

Poleg različnih nepremičninskih podjetij in podjetij za vetrno energijo (nadaljnjih podatkov ni bilo) imajo člani družine Sauter večinski delež v 16 podjetjih. Daniela Sauter ima z 74 % večino podjetja NUW, za katerega je bil priglašen dodatek za MSP; Daniela Sauter je sestra Bernda in Clausa Sauterja. Alois in Alberina Sauter sta starša Daniele, Bernda in Clausa Sauterja. Marion Sauter je soproga Clausa Sauterja. Tudi Georg Poller, ki z družino Sauter ni v sorodstvenem razmerju, ima v NUW 24-odstotni delež.

| (34) | Razen podjetja NUW Nordbrandenburger Umesterungswerke Verwaltung GmbH (6) (Daniela Sauter: 50 %) ima družina Sauter z večinsko udeležbo nadzor nad vsemi podjetji družine Sauter:
  SBE Swiss BioEnergy AG (100 %), Sauter Verpachtung GmbH (100 %), Alois Sauter Landesprodukten-Großhandlung GmbH & Co. KG (100 %), Sauter GmbH (100 %), Compos Entsorgung GmbH (100 %), MUW Mitteldeutsche UmesterungsWerke GmbH & Co. KG (66 %), MUW Mitteldeutsche UmesterungsWerke Verwaltungs GmbH (66 %), AIIEN GmbH (100 %), Autokontor Bayern GmbH (66 %), Autokontor Vertriebs GmbH (60 %), MBE Mitteldeutsche BioEnergie GmbH & Co. KG (100 %), MBE Mitteldeutsche BioEnergie Verwaltung GmbH (100 %), NBE Nordbrandenburger BioEnergie GmbH & Co. KG (100 %), NBE Nordbrandenburger BioEnergie Verwaltung GmbH (100 %) in NUW (74 %). |
| --- | --- |

(34)

Razen podjetja NUW Nordbrandenburger Umesterungswerke Verwaltung GmbH (6) (Daniela Sauter: 50 %) ima družina Sauter z večinsko udeležbo nadzor nad vsemi podjetji družine Sauter:

SBE Swiss BioEnergy AG (100 %), Sauter Verpachtung GmbH (100 %), Alois Sauter Landesprodukten-Großhandlung GmbH & Co. KG (100 %), Sauter GmbH (100 %), Compos Entsorgung GmbH (100 %), MUW Mitteldeutsche UmesterungsWerke GmbH & Co. KG (66 %), MUW Mitteldeutsche UmesterungsWerke Verwaltungs GmbH (66 %), AIIEN GmbH (100 %), Autokontor Bayern GmbH (66 %), Autokontor Vertriebs GmbH (60 %), MBE Mitteldeutsche BioEnergie GmbH & Co. KG (100 %), MBE Mitteldeutsche BioEnergie Verwaltung GmbH (100 %), NBE Nordbrandenburger BioEnergie GmbH & Co. KG (100 %), NBE Nordbrandenburger BioEnergie Verwaltung GmbH (100 %) in NUW (74 %).

| (35) | Operativni cilj podjetij NUW Nordbrandenburger Umesterungswerke Verwaltung GmbH, MUW Mitteldeutsche UmesterungsWerke Verwaltung GmbH, Mitteldeutsche BioEnergie Verwaltung GmbH in NBE Nordbrandenburger BioEnergie Verwaltung GmbH je upravljanje in zastopstvo drugih podjetij. |
| --- | --- |

(35)

Operativni cilj podjetij NUW Nordbrandenburger Umesterungswerke Verwaltung GmbH, MUW Mitteldeutsche UmesterungsWerke Verwaltung GmbH, Mitteldeutsche BioEnergie Verwaltung GmbH in NBE Nordbrandenburger BioEnergie Verwaltung GmbH je upravljanje in zastopstvo drugih podjetij.

| (36) | Po podatkih Nemčije se izraz „skupina Sauter“ v javnosti uporablja le v povezavi s podjetji Alois Sauter Landesproduktengroßhandlung, Sauter Verpachtung in Compos Entsorgung, ki tesno sodelujejo na področju ravnanja in odvoza odpadkov. Na vozilih Sauter Verpachtung in Alois Sauter Landesproduktengroßhandlung se oglašuje biodizel. Nemčija ne zna pojasniti, zakaj kreditne institucije, kot je na primer NordLB, za več podjetij družine Sauter uporabljajo izraz „skupina“. |
| --- | --- |

(36)

Po podatkih Nemčije se izraz „skupina Sauter“ v javnosti uporablja le v povezavi s podjetji Alois Sauter Landesproduktengroßhandlung, Sauter Verpachtung in Compos Entsorgung, ki tesno sodelujejo na področju ravnanja in odvoza odpadkov. Na vozilih Sauter Verpachtung in Alois Sauter Landesproduktengroßhandlung se oglašuje biodizel. Nemčija ne zna pojasniti, zakaj kreditne institucije, kot je na primer NordLB, za več podjetij družine Sauter uporabljajo izraz „skupina“.

| (37) | Podjetja imajo številne poslovne odnose, ki jih po podatkih Nemčije ni mogoče posamezno našteti:






  (a) | Podjetje SBE Swiss BioEnergy AG bo kot glavni pogodbenik za predlaganega upravičenca NUW zgradilo obrat za biodizel. Delno bo tudi financiralo naložbe in vnaprej financiralo podporo za naložbe. Podjetje Sauter Verpachtung GmbH je bilo v preteklosti dejavno kot glavni pogodbenik za izgradnjo obratov za bioetanol podjetij MBE GmbH in NBE GmbH ter obrata za biodizel podjetja MUW. Poleg tega je podjetje zgradilo različne obrate za vetrno energijo za podjetji MUW in MBE. Na njihovih bencinskih črpalkah tankajo gorivo vozila podjetij MBE in Autokontor Bayern. |
| --- | --- | --- |

(37)

Podjetja imajo številne poslovne odnose, ki jih po podatkih Nemčije ni mogoče posamezno našteti:

(a)

Podjetje SBE Swiss BioEnergy AG bo kot glavni pogodbenik za predlaganega upravičenca NUW zgradilo obrat za biodizel. Delno bo tudi financiralo naložbe in vnaprej financiralo podporo za naložbe. Podjetje Sauter Verpachtung GmbH je bilo v preteklosti dejavno kot glavni pogodbenik za izgradnjo obratov za bioetanol podjetij MBE GmbH in NBE GmbH ter obrata za biodizel podjetja MUW. Poleg tega je podjetje zgradilo različne obrate za vetrno energijo za podjetji MUW in MBE. Na njihovih bencinskih črpalkah tankajo gorivo vozila podjetij MBE in Autokontor Bayern.

| (b) | Za odstranjevanje blata iz čistilnih naprav uporablja Compos Entsorgung GmbH večinoma vozila podjetij Alois Sauter Landesproduktengrosshandlung GmbH in Sauter Verpachtung GmbH. Sauter Verpachtung si z Compos Entsorgung GmbH in Autokontor Bayern GmbH deli upravno zgradbo. |
| --- | --- |

(b)

Za odstranjevanje blata iz čistilnih naprav uporablja Compos Entsorgung GmbH večinoma vozila podjetij Alois Sauter Landesproduktengrosshandlung GmbH in Sauter Verpachtung GmbH. Sauter Verpachtung si z Compos Entsorgung GmbH in Autokontor Bayern GmbH deli upravno zgradbo.

| (c) | Med stranke MUW spadajo Alois Sauter Landesproduktengroßhandlung, Autokontor Bayern, Sauter Verpachtung in MBE. SBE dobavlja MUW surovo nafto in rafinate za nadaljnjo predelavo v biodizel. |
| --- | --- |

(c)

Med stranke MUW spadajo Alois Sauter Landesproduktengroßhandlung, Autokontor Bayern, Sauter Verpachtung in MBE. SBE dobavlja MUW surovo nafto in rafinate za nadaljnjo predelavo v biodizel.

| (d) | Alois Sauter Landesproduktengroßhandlung daje v najem zgradbe in zemljišča podjetju Autokontor Bayern ter popravlja in vzdržuje vozila podjetij Sauter Verpachtung, Autokontor Bayern, MBE in MUW. Za MUW, MBE, Sauter Verpachtung in Autokontor Bayern upravlja bencinsko črpalko. |
| --- | --- |

(d)

Alois Sauter Landesproduktengroßhandlung daje v najem zgradbe in zemljišča podjetju Autokontor Bayern ter popravlja in vzdržuje vozila podjetij Sauter Verpachtung, Autokontor Bayern, MBE in MUW. Za MUW, MBE, Sauter Verpachtung in Autokontor Bayern upravlja bencinsko črpalko.

| (e) | Nekaj časa sta si podjetji MBE in Sauter Verpachtung delili upravno zgradbo. MBE izvaja za Sauter Verpachtung in Autokontor Bayern prevozne storitve. |
| --- | --- |

(e)

Nekaj časa sta si podjetji MBE in Sauter Verpachtung delili upravno zgradbo. MBE izvaja za Sauter Verpachtung in Autokontor Bayern prevozne storitve.

| (f) | SBE sodeluje z MUW, NUW, MBE NBE in Autokontor Bayern. |
| --- | --- |

(f)

SBE sodeluje z MUW, NUW, MBE NBE in Autokontor Bayern.

| (38) | Upravitelj NUW, gospod Niesmann, je bil prej vodja obrata pri MUW. Do leta 2004 je bil upravitelj MBE gospod Dr. Klotz, prokurist pri Sauter Verpachtung. |
| --- | --- |

(38)

Upravitelj NUW, gospod Niesmann, je bil prej vodja obrata pri MUW. Do leta 2004 je bil upravitelj MBE gospod Dr. Klotz, prokurist pri Sauter Verpachtung.

| (39) | Večinska lastnica upravičenca, Daniela Sauter, je upraviteljica NBE. |
| --- | --- |

(39)

Večinska lastnica upravičenca, Daniela Sauter, je upraviteljica NBE.

| (40) | Gospod Johne je prokurist pri SBE in je bil do decembra 2004 zaposlen pri MUW. Gospod Heidenreich je bil upravitelj pri NBE in prevzel potem isto funkcijo pri NUW. |
| --- | --- |

(40)

Gospod Johne je prokurist pri SBE in je bil do decembra 2004 zaposlen pri MUW. Gospod Heidenreich je bil upravitelj pri NBE in prevzel potem isto funkcijo pri NUW.

| (41) | V posameznih primerih so se zaposleni med podjetji družine Sauter menjavali. |
| --- | --- |

(41)

V posameznih primerih so se zaposleni med podjetji družine Sauter menjavali.

| (42) | Podjetji Bunge Deutschland GmbH in Cargill dobavljata podjetjema MUW in NUW rastlinsko olje. SBE je skupna stranka NUW, MUW, MBE in NBE. |
| --- | --- |

(42)

Podjetji Bunge Deutschland GmbH in Cargill dobavljata podjetjema MUW in NUW rastlinsko olje. SBE je skupna stranka NUW, MUW, MBE in NBE.

6.   PRESOJA STATUSA ZA MSP

| (43) | V Prilogi k Priporočilu za MSP so MSP opredeljena kot podjetja, ki zaposlujejo manj kot 250 oseb, dosežejo letni promet v višini največ 50 milijonov EUR in/ali katerih skupna letna bilanca ne preseže 43 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(43)

V Prilogi k Priporočilu za MSP so MSP opredeljena kot podjetja, ki zaposlujejo manj kot 250 oseb, dosežejo letni promet v višini največ 50 milijonov EUR in/ali katerih skupna letna bilanca ne preseže 43 milijonov EUR.

| (44) | V členu 87(1) Pogodbe ES se koncept podjetja uporablja pri opredelitvi upravičenca pomoči. Kot je potrdilo Sodišče Evropskih skupnosti (7) se ta koncept ne omejuje le na posamezni pravni subjekt, ampak lahko zajema skupino podjetij. |
| --- | --- |

(44)

V členu 87(1) Pogodbe ES se koncept podjetja uporablja pri opredelitvi upravičenca pomoči. Kot je potrdilo Sodišče Evropskih skupnosti (7) se ta koncept ne omejuje le na posamezni pravni subjekt, ampak lahko zajema skupino podjetij.

| (45) | V skladu s pravno prakso lahko Komisija najprej preveri, ali podjetje spada k skupini, ki se šteje za gospodarsko enoto, in šele nato določi, ali zadevna skupina izpolnjuje merila iz Priporočila za MSP. Kadar pravno ločene fizične ali pravne osebe tvorijo gospodarsko enoto, se za namere konkurenčnega prava Skupnosti obravnavajo kot eno samo podjetje. Poleg tega je treba izključiti pravne organizacijske oblike, v katerih MSP tvorijo gospodarsko skupino, ki je precej močnejša kot navadno MSP, in zagotoviti, da se opredelitvi za MSP ne izogne zaradi čisto uradnih razlogov. Sodišče Prve stopnje Evropskih skupnosti je izrecno opomnilo, da ima Komisija pri ugotavljanju, ali se gospodarske enote, ki sestavljajo koncern, obravnavajo kot gospodarska enota, na razpolago širše možnosti presoje (8). |
| --- | --- |

(45)

V skladu s pravno prakso lahko Komisija najprej preveri, ali podjetje spada k skupini, ki se šteje za gospodarsko enoto, in šele nato določi, ali zadevna skupina izpolnjuje merila iz Priporočila za MSP. Kadar pravno ločene fizične ali pravne osebe tvorijo gospodarsko enoto, se za namere konkurenčnega prava Skupnosti obravnavajo kot eno samo podjetje. Poleg tega je treba izključiti pravne organizacijske oblike, v katerih MSP tvorijo gospodarsko skupino, ki je precej močnejša kot navadno MSP, in zagotoviti, da se opredelitvi za MSP ne izogne zaradi čisto uradnih razlogov. Sodišče Prve stopnje Evropskih skupnosti je izrecno opomnilo, da ima Komisija pri ugotavljanju, ali se gospodarske enote, ki sestavljajo koncern, obravnavajo kot gospodarska enota, na razpolago širše možnosti presoje (8).

| (46) | Priporočilo za MSP prevzema takšen pristop. V odstavku 3 člena 2 Priloge je določeno, da se podjetja, ki preko fizičnih oseb ali skupine skupno delujočih fizičnih oseb prevladujoče vplivajo na druga podjetja, obravnavajo kot povezana podjetja, kolikor le-ta izvajajo vse ali del svojih dejavnosti na istem trgu ali sosednjih trgih. K sosednjim trgom se štejejo trgi za proizvod ali storitev, ki se nahajajo neposredno pred ali neposredno za zadevnim trgom. |
| --- | --- |

(46)

Priporočilo za MSP prevzema takšen pristop. V odstavku 3 člena 2 Priloge je določeno, da se podjetja, ki preko fizičnih oseb ali skupine skupno delujočih fizičnih oseb prevladujoče vplivajo na druga podjetja, obravnavajo kot povezana podjetja, kolikor le-ta izvajajo vse ali del svojih dejavnosti na istem trgu ali sosednjih trgih. K sosednjim trgom se štejejo trgi za proizvod ali storitev, ki se nahajajo neposredno pred ali neposredno za zadevnim trgom.

| (47) | V sodbi Sodišča v zadevi Italija proti Komisiji (9) je pojasnjeno, kako se lahko Komisija odloči pri preverjanju upravičenosti do dodatka za MSP: „Če se torej podjetje v resnici ne sooča s težavami, ki so značilne za MSP, lahko Komisija takšen dodatek zavrne. Odobritev povišanja pomoči podjetjem, ki kljub temu, da izpolnjujejo uradna merila opredelitve za MSP, nimajo težav, značilnih za MSP, bi bila v nasprotju s členom 87 Pogodbe ES, saj lahko takšno povišanje pomoči še bolj izkrivi konkurenco in tako spremeni pogoje trgovanja na način, ki nasprotuje skupnim interesom v smislu člena 87(3)(c).“ |
| --- | --- |

(47)

V sodbi Sodišča v zadevi Italija proti Komisiji (9) je pojasnjeno, kako se lahko Komisija odloči pri preverjanju upravičenosti do dodatka za MSP: „Če se torej podjetje v resnici ne sooča s težavami, ki so značilne za MSP, lahko Komisija takšen dodatek zavrne. Odobritev povišanja pomoči podjetjem, ki kljub temu, da izpolnjujejo uradna merila opredelitve za MSP, nimajo težav, značilnih za MSP, bi bila v nasprotju s členom 87 Pogodbe ES, saj lahko takšno povišanje pomoči še bolj izkrivi konkurenco in tako spremeni pogoje trgovanja na način, ki nasprotuje skupnim interesom v smislu člena 87(3)(c).“

| (48) | Da bi ugotovila, ali je povišanje intenzivnosti pomoči za upravičeno podjetje potrebno, je treba po mnenju Komisije proučiti dejavnike, kot so: struktura udeležbe, identiteta upraviteljev, stopnja gospodarske povezanosti in vsi drugi odnosi med zadevnimi podjetji. Na podlagi predstavljenih načel Komisija ugotovi, ali podjetje NUW izpolnjuje merila opredelitve za MSP in ali bi izpolnjevalo pogoje za povišanje intenzivnosti pomoči. |
| --- | --- |

(48)

Da bi ugotovila, ali je povišanje intenzivnosti pomoči za upravičeno podjetje potrebno, je treba po mnenju Komisije proučiti dejavnike, kot so: struktura udeležbe, identiteta upraviteljev, stopnja gospodarske povezanosti in vsi drugi odnosi med zadevnimi podjetji. Na podlagi predstavljenih načel Komisija ugotovi, ali podjetje NUW izpolnjuje merila opredelitve za MSP in ali bi izpolnjevalo pogoje za povišanje intenzivnosti pomoči.

| (49) | Lastniška struktura je glavno merilo za analizo nadzornih pooblastil v podjetjih. Tako je mogoče dokazati povezave med posameznimi podjetji in ugotoviti, če obstajajo gospodarske enote. |
| --- | --- |

(49)

Lastniška struktura je glavno merilo za analizo nadzornih pooblastil v podjetjih. Tako je mogoče dokazati povezave med posameznimi podjetji in ugotoviti, če obstajajo gospodarske enote.

| (50) | Razen NUW Nordbrandenburger Umesterungswerke Verwaltung GmbH (brez prometa, brez zaposlenih, skupna bilanca 32 000 EUR), v katerem je Daniela Sauter udeležena s 50 %, ima družina Sauter z večinsko udeležbo nadzor nad 15 podjetji (glej odstavek 34 in Prilogo). |
| --- | --- |

(50)

Razen NUW Nordbrandenburger Umesterungswerke Verwaltung GmbH (brez prometa, brez zaposlenih, skupna bilanca 32 000 EUR), v katerem je Daniela Sauter udeležena s 50 %, ima družina Sauter z večinsko udeležbo nadzor nad 15 podjetji (glej odstavek 34 in Prilogo).

| (51) | Glede povezav med fizičnimi osebami, ki nadzorujejo posamezna podjetja, se zdijo družinski odnosi še posebno tesni, saj je udeleženih le šest oseb. |
| --- | --- |

(51)

Glede povezav med fizičnimi osebami, ki nadzorujejo posamezna podjetja, se zdijo družinski odnosi še posebno tesni, saj je udeleženih le šest oseb.

| (52) | Daniela Sauter ima večinski delež podjetja NUW (74 %), za katerega je bil priglašen dodatek za MSP; Daniela Sauter je sestra Bernda in Clausa Sauterja. Alois in Alberina Sauter sta starša Daniele, Bernda in Clausa Sauterja. Marion Sauter je soproga Clausa Sauterja. Posledično tvorijo Daniela, Bernd, Claus, Alois in Albertina tradicionalno „jedro družine“, Marion Sauter pa je svakinja. Družinski odnosi, ki zajemajo šest fizičnih oseb, se zdijo še posebno dobri in intenzivni. |
| --- | --- |

(52)

Daniela Sauter ima večinski delež podjetja NUW (74 %), za katerega je bil priglašen dodatek za MSP; Daniela Sauter je sestra Bernda in Clausa Sauterja. Alois in Alberina Sauter sta starša Daniele, Bernda in Clausa Sauterja. Marion Sauter je soproga Clausa Sauterja. Posledično tvorijo Daniela, Bernd, Claus, Alois in Albertina tradicionalno „jedro družine“, Marion Sauter pa je svakinja. Družinski odnosi, ki zajemajo šest fizičnih oseb, se zdijo še posebno dobri in intenzivni.

| (53) | Poslovni odnosi, kot na primer povezave na ravni upravljanja, prekrivanje povezav z dobavitelji in strankami, skupna uporaba logistike (npr. prevozna sredstva, zgradbe in poslovni prostori) se v tem primeru prav tako obravnavajo kot merila za povezovanje med podjetji. Na podlagi teh kazalcev je mogoče preveriti, ali povezava preko fizičnih oseb pripelje ne le do neuradnih temveč tudi do uradnih povezav na posameznih poslovnih področjih in dejavnostih. |
| --- | --- |

(53)

Poslovni odnosi, kot na primer povezave na ravni upravljanja, prekrivanje povezav z dobavitelji in strankami, skupna uporaba logistike (npr. prevozna sredstva, zgradbe in poslovni prostori) se v tem primeru prav tako obravnavajo kot merila za povezovanje med podjetji. Na podlagi teh kazalcev je mogoče preveriti, ali povezava preko fizičnih oseb pripelje ne le do neuradnih temveč tudi do uradnih povezav na posameznih poslovnih področjih in dejavnostih.

| (54) | Po podatkih Nemčije imajo podjetja tako številne poslovne odnose, da vseh ni mogoče našteti. Podjetji SBE Swiss BioEnergy AG in Sauter Verpachtung delujeta kot glavna pogodbenika pri izgradnji obratov za proizvodnjo bioetanola in biodizla, ki jih bodo upravljala podjetja v lasti družine. Sodelovanje med podjetji, ki so pod nadzorom družine Sauter, zlasti na področjih prevoza, upravljanja, osebja in strank kažejo, da so dejavnosti posameznih podjetij dogovorjene in da je prizadevanje za skupno delovanje načrtno. |
| --- | --- |

(54)

Po podatkih Nemčije imajo podjetja tako številne poslovne odnose, da vseh ni mogoče našteti. Podjetji SBE Swiss BioEnergy AG in Sauter Verpachtung delujeta kot glavna pogodbenika pri izgradnji obratov za proizvodnjo bioetanola in biodizla, ki jih bodo upravljala podjetja v lasti družine. Sodelovanje med podjetji, ki so pod nadzorom družine Sauter, zlasti na področjih prevoza, upravljanja, osebja in strank kažejo, da so dejavnosti posameznih podjetij dogovorjene in da je prizadevanje za skupno delovanje načrtno.

| (55) | Nemčija je posredovala tri preproste primere za številne skupne dejavnosti in sodelovanje, ki ponazarjajo povezave med posameznimi podjetji družine Sauter: Na vozilih Sauter Verpachtung GmbH in Alois Sauter Landesproduktengroßhandlung GmbH & Co. KG se oglašuje biodizel. Poleg tega poseduje Alois Sauter Landesproduktengroßhandlung GmbH & Co. KG helikopter, ki ga uporabljajo vsi člani družine za svoje različne poslovne dejavnosti. Isto podjetje vzdržuje in popravlja vozila podjetij Sauter Verpachtung GmbH, Autokontor Bayern GmbH, MBE in MUW. |
| --- | --- |

(55)

Nemčija je posredovala tri preproste primere za številne skupne dejavnosti in sodelovanje, ki ponazarjajo povezave med posameznimi podjetji družine Sauter: Na vozilih Sauter Verpachtung GmbH in Alois Sauter Landesproduktengroßhandlung GmbH & Co. KG se oglašuje biodizel. Poleg tega poseduje Alois Sauter Landesproduktengroßhandlung GmbH & Co. KG helikopter, ki ga uporabljajo vsi člani družine za svoje različne poslovne dejavnosti. Isto podjetje vzdržuje in popravlja vozila podjetij Sauter Verpachtung GmbH, Autokontor Bayern GmbH, MBE in MUW.

| (56) | Poleg navedenih poslovnih odnosov se tesne povezave med člani družine Sauter kažejo tudi v številnih nepremičninskih podjetjih in podjetjih za vetrno energijo. |
| --- | --- |

(56)

Poleg navedenih poslovnih odnosov se tesne povezave med člani družine Sauter kažejo tudi v številnih nepremičninskih podjetjih in podjetjih za vetrno energijo.

| (57) | Zato Komisija meni, da je skupina podjetij tudi iz gospodarskega vidika ena enota. Predvsem na podlagi povezav preko fizične osebe – družina Sauter – pa tudi na podlagi njihovih poslovnih odnosov in organizacijskih povezav, lahko družina Sauter kot skupina brez težav usklajuje ne le svoje poslovne dejavnosti, temveč tudi strateški razvoj. Povezave med podjetji niso nove, temveč nakazujejo, da temeljijo na skupni zgodovini in načrtovanem skupnem razvoju. |
| --- | --- |

(57)

Zato Komisija meni, da je skupina podjetij tudi iz gospodarskega vidika ena enota. Predvsem na podlagi povezav preko fizične osebe – družina Sauter – pa tudi na podlagi njihovih poslovnih odnosov in organizacijskih povezav, lahko družina Sauter kot skupina brez težav usklajuje ne le svoje poslovne dejavnosti, temveč tudi strateški razvoj. Povezave med podjetji niso nove, temveč nakazujejo, da temeljijo na skupni zgodovini in načrtovanem skupnem razvoju.

| (58) | Podjetja Landesprodukten-Großhandlung GmbH, Sauter GmbH, Compos Entsorgung GmbH, MUW GmbH, AIIEN GmbH, Autokontor Bayern GmbH in Biodiesel Production S.A se na internetu pod naslovom http://www.sauter-logistik.de/Sauter_Gruppe.htm predstavljajo kot skupina „Sauter“, kar prav tako nakazuje na skupno gospodarsko delovanje. |
| --- | --- |

(58)

Podjetja Landesprodukten-Großhandlung GmbH, Sauter GmbH, Compos Entsorgung GmbH, MUW GmbH, AIIEN GmbH, Autokontor Bayern GmbH in Biodiesel Production S.A se na internetu pod naslovom http://www.sauter-logistik.de/Sauter_Gruppe.htm predstavljajo kot skupina „Sauter“, kar prav tako nakazuje na skupno gospodarsko delovanje.

| (59) | Poleg tega banke kot npr. NordLB označujejo več podjetij, ki so pod nadzorom družine Sauter, kot „skupina Sauter“. Analiza banke je potrdila, da podjetja Sauter nastopajo kot skupina. Nemčija ni znala navesti, zakaj se banke na takšen način sklicujejo na zadevna podjetja. |
| --- | --- |

(59)

Poleg tega banke kot npr. NordLB označujejo več podjetij, ki so pod nadzorom družine Sauter, kot „skupina Sauter“. Analiza banke je potrdila, da podjetja Sauter nastopajo kot skupina. Nemčija ni znala navesti, zakaj se banke na takšen način sklicujejo na zadevna podjetja.

| (60) | Posebni poslovni odnosi med NUW in SBE Swiss BioEnergy AG poudarjajo daljnosežno povezanost NUW z mrežo podjetij, ki se nahajajo v lasti družine Sauter. Kot navedeno zgoraj, bo podjetje SBE Swiss BioEnergy AG kot glavni pogodbenik za predlaganega upravičenca NUW zgradilo obrat za proizvodnjo biodizla. Poleg tega bo podjetje SBE financiralo naložbe in vnaprej financiralo podporo za naložbe. |
| --- | --- |

(60)

Posebni poslovni odnosi med NUW in SBE Swiss BioEnergy AG poudarjajo daljnosežno povezanost NUW z mrežo podjetij, ki se nahajajo v lasti družine Sauter. Kot navedeno zgoraj, bo podjetje SBE Swiss BioEnergy AG kot glavni pogodbenik za predlaganega upravičenca NUW zgradilo obrat za proizvodnjo biodizla. Poleg tega bo podjetje SBE financiralo naložbe in vnaprej financiralo podporo za naložbe.

| (61) | Na podlagi informacij, ki jih je posredovala Nemčija (glej odstavka 4 in 5) Komisija ugotavlja, da tvorijo podjetja, v katerih imajo člani družine Sauter posamezno ali skupno večinski delež, eno samo gospodarsko enoto. Očitno je, da tvorijo člani družine skupno delujočo skupino oseb v smislu odstavka 3 člena 3 Priloge k Priporočilu za MSP in skupno delujejo v svojih poslovnih dejavnostih. |
| --- | --- |

(61)

Na podlagi informacij, ki jih je posredovala Nemčija (glej odstavka 4 in 5) Komisija ugotavlja, da tvorijo podjetja, v katerih imajo člani družine Sauter posamezno ali skupno večinski delež, eno samo gospodarsko enoto. Očitno je, da tvorijo člani družine skupno delujočo skupino oseb v smislu odstavka 3 člena 3 Priloge k Priporočilu za MSP in skupno delujejo v svojih poslovnih dejavnostih.

| (62) | Različna podjetja so dejavna pretežno na istih ali sosednjih trgih. V zvezi s tem je treba poudariti, da podjetja NUW, MUW, MBE in NBE dobavljajo svoje proizvode SBE Swiss BioEnergy AG in da tri podjetja skupine (NUW, NBE in MBE) svoje proizvode prodajajo velikim naftnim koncernom. Na drugi strani pa NUW in MUW kupujeta rastlinsko olje, ki je najpomembnejši predhodni proizvod, pri Bunge Deutschland GmbH in Cargill GmbH. Enako pomembno se zdi tudi to, da podjetje SBE Swiss BioEnergy AG gradi pa tudi upravlja kemijske obrate za proizvodnjo biogoriv – takšne obrate upravljajo številna podjetja v lasti družine Sauter – in da trguje SBE Swiss BioEnergy AG tudi z biogorivi. Podjetja Sauter Verpachtung GmbH, Alois Sauter Landesproduktenhandlung in Autokontor Bayern so očitno dejavna na področju prevoznih storitev, ki bi jih po potrebi večinoma potrebovalo in uporabljalo več podjetij skupine. Navsezadnje se biodizel pa tudi bioetanol uporabljata kot gorivo za vozila. Glede na analizo sosednjih trgov je nepomembno, da se biodizel uporablja neposredno za tovornjake, bioetanol, zmešan z mineralnim oljem, pa za osebna vozila. Z obema proizvodoma se trguje na podobnih ali celo istih trgovskih in tržnih poteh ter se ju končno uporabi za vozila za prevozne storitve. Za preverjanje statusa NUW kot MSP je treba zato sešteti število zaposlenih in finančne podatke podjetij. |
| --- | --- |

(62)

Različna podjetja so dejavna pretežno na istih ali sosednjih trgih. V zvezi s tem je treba poudariti, da podjetja NUW, MUW, MBE in NBE dobavljajo svoje proizvode SBE Swiss BioEnergy AG in da tri podjetja skupine (NUW, NBE in MBE) svoje proizvode prodajajo velikim naftnim koncernom. Na drugi strani pa NUW in MUW kupujeta rastlinsko olje, ki je najpomembnejši predhodni proizvod, pri Bunge Deutschland GmbH in Cargill GmbH. Enako pomembno se zdi tudi to, da podjetje SBE Swiss BioEnergy AG gradi pa tudi upravlja kemijske obrate za proizvodnjo biogoriv – takšne obrate upravljajo številna podjetja v lasti družine Sauter – in da trguje SBE Swiss BioEnergy AG tudi z biogorivi. Podjetja Sauter Verpachtung GmbH, Alois Sauter Landesproduktenhandlung in Autokontor Bayern so očitno dejavna na področju prevoznih storitev, ki bi jih po potrebi večinoma potrebovalo in uporabljalo več podjetij skupine. Navsezadnje se biodizel pa tudi bioetanol uporabljata kot gorivo za vozila. Glede na analizo sosednjih trgov je nepomembno, da se biodizel uporablja neposredno za tovornjake, bioetanol, zmešan z mineralnim oljem, pa za osebna vozila. Z obema proizvodoma se trguje na podobnih ali celo istih trgovskih in tržnih poteh ter se ju končno uporabi za vozila za prevozne storitve. Za preverjanje statusa NUW kot MSP je treba zato sešteti število zaposlenih in finančne podatke podjetij.

| (63) | V skladu s Priporočilom Komisije za MSP se pri preverjanju vprašanja, ali je upravičeno podjetje MSP, kot referenčno leto upošteva leto, na katerega se nanašajo letni računovodski izkazi. Podjetje, ki preseže mejne vrednosti števila zaposlenih ali finančne pragove, izgubi status MSP samo tedaj, če se to ponovi v dveh zaporednih poslovnih letih. Pri novoustanovljenem podjetju, ki še ne more predložiti izkaza za celotno računovodsko obdobje, se v dobri veri ocenijo ustrezne vrednosti tekočega poslovnega leta. |
| --- | --- |

(63)

V skladu s Priporočilom Komisije za MSP se pri preverjanju vprašanja, ali je upravičeno podjetje MSP, kot referenčno leto upošteva leto, na katerega se nanašajo letni računovodski izkazi. Podjetje, ki preseže mejne vrednosti števila zaposlenih ali finančne pragove, izgubi status MSP samo tedaj, če se to ponovi v dveh zaporednih poslovnih letih. Pri novoustanovljenem podjetju, ki še ne more predložiti izkaza za celotno računovodsko obdobje, se v dobri veri ocenijo ustrezne vrednosti tekočega poslovnega leta.

| (64) | Ne glede na upoštevana leta (2002, 2003, 2004 in 2005) je skupina Sauter vedno presegla mejne vrednosti za letni promet in letno bilanco. V letih 2004 in 2005 so bile presežene vse mejne vrednosti, vključno s številom zaposlenih. |
| --- | --- |

(64)

Ne glede na upoštevana leta (2002, 2003, 2004 in 2005) je skupina Sauter vedno presegla mejne vrednosti za letni promet in letno bilanco. V letih 2004 in 2005 so bile presežene vse mejne vrednosti, vključno s številom zaposlenih.

| (65) | Iz informacij, ki jih je predložila Nemčija, so podatki o številu zaposlenih in finančni podatki za podjetja, ki se nahajajo v večinskem lastništvu družine Sauter (brez NUW Verwaltung GmbH) za leta 2002, 2003, 2004 in 2005 naslednji: | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaposleni | 122 | 164 | 332 | 412 |
| Letni promet v EUR | 79 819 124 | 107 082 928 | 296 332 725 | 421 855 238 |
| Letna bilanca v EUR | 135 966 984 | 327 657 218 | 331 071 069 | 404 652 910 |

(65)

Iz informacij, ki jih je predložila Nemčija, so podatki o številu zaposlenih in finančni podatki za podjetja, ki se nahajajo v večinskem lastništvu družine Sauter (brez NUW Verwaltung GmbH) za leta 2002, 2003, 2004 in 2005 naslednji:

2002

2003

2004

2005

Zaposleni

122

164

332

412

Letni promet v EUR

79 819 124

107 082 928

296 332 725

421 855 238

Letna bilanca v EUR

135 966 984

327 657 218

331 071 069

404 652 910

Podrobnejši podatki o zaposlenih in finančni podatki so vključeni v Prilogo.

| (66) | V Prilogi k Priporočilu Komisije za MSP so MSP opredeljena kot podjetja, ki zaposlujejo manj kot 250 oseb in dosežejo letni promet v višini največ 50 milijonov EUR in/ali katerih skupna letna bilanca ne preseže 43 milijonov EUR. V letih 2002 in 2003 je skupina Sauter presegla mejne vrednosti letnega prometa in letne bilance, v letih 2004 in 2005 pa je presegla celo vsa tri merila. Zato se NUW kot podjetje te skupine ne šteje med MSP in tako ni upravičen do dodatka za MSP. |
| --- | --- |

(66)

V Prilogi k Priporočilu Komisije za MSP so MSP opredeljena kot podjetja, ki zaposlujejo manj kot 250 oseb in dosežejo letni promet v višini največ 50 milijonov EUR in/ali katerih skupna letna bilanca ne preseže 43 milijonov EUR. V letih 2002 in 2003 je skupina Sauter presegla mejne vrednosti letnega prometa in letne bilance, v letih 2004 in 2005 pa je presegla celo vsa tri merila. Zato se NUW kot podjetje te skupine ne šteje med MSP in tako ni upravičen do dodatka za MSP.

| (67) | Ob upoštevanju strukture skupine Sauter, odnosov med družbeniki posameznih podjetij in gospodarskih povezav posameznih podjetij v skupini se niti skupina kot celota niti podjetje NUW kot član te skupine ne soočajo s težavami, ki so značilne za MSP: glede na promet in letno bilanco skupine se predpostavlja, da ima NUW neomejen dostop do finančnih trgov in lahko načrtovano naložbo financira pod podobnimi pogoji kot vsako veliko podjetje. |
| --- | --- |

(67)

Ob upoštevanju strukture skupine Sauter, odnosov med družbeniki posameznih podjetij in gospodarskih povezav posameznih podjetij v skupini se niti skupina kot celota niti podjetje NUW kot član te skupine ne soočajo s težavami, ki so značilne za MSP: glede na promet in letno bilanco skupine se predpostavlja, da ima NUW neomejen dostop do finančnih trgov in lahko načrtovano naložbo financira pod podobnimi pogoji kot vsako veliko podjetje.

| (68) | Vsaj NUW, NBE in MBE imajo za stranke velika naftna podjetja. Tako lahko člani skupine Sauter dobavljajo izven meja regionalnega ali nemškega trga. Zlasti preko SBE Swiss BioEnergy AG imajo tudi dostop do potrebne tehnologije. Ker so različni člani skupine dejavni na različnih ravneh proizvodne in tržne verige, lahko skupina Sauter deluje kot integrirana skupina – in ne kot tipično MSP. Komisija ugotavlja, da NUW in skupina Sauter niso MSP v smislu opredelitve iz Priporočila za MSP in da se zato ne soočajo s težavami, ki so značilne za MSP. Tako niso upravičeni do dodatka za MSP. |
| --- | --- |

(68)

Vsaj NUW, NBE in MBE imajo za stranke velika naftna podjetja. Tako lahko člani skupine Sauter dobavljajo izven meja regionalnega ali nemškega trga. Zlasti preko SBE Swiss BioEnergy AG imajo tudi dostop do potrebne tehnologije. Ker so različni člani skupine dejavni na različnih ravneh proizvodne in tržne verige, lahko skupina Sauter deluje kot integrirana skupina – in ne kot tipično MSP. Komisija ugotavlja, da NUW in skupina Sauter niso MSP v smislu opredelitve iz Priporočila za MSP in da se zato ne soočajo s težavami, ki so značilne za MSP. Tako niso upravičeni do dodatka za MSP.

7.   SKLEP

| (69) | Glede na posredovana dejstva je Komisija sklenila, da je treba državno pomoč, ki jo namerava Nemčija dodeliti podjetju NUW v obliki dodatka za MSP, upoštevati kot nezdružljivo s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(69)

Glede na posredovana dejstva je Komisija sklenila, da je treba državno pomoč, ki jo namerava Nemčija dodeliti podjetju NUW v obliki dodatka za MSP, upoštevati kot nezdružljivo s skupnim trgom.

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Pomoč, ki jo bo Nemčija dodelila v korist podjetja NUW Nordbrandenburger UmesterungsWerke GmbH & Co. KG v obliki dodatka za MSP, ni združljiva s skupnim trgom. Zato se ta pomoč ne dodeli.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Zvezno republiko Nemčijo.

V Bruslju, 7. junija 2006.

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL C 27, 27.1.2001, str. 44.

1

(2)  UL C 86, 8.4.2005, str. 2.

2

(3)  "Zakon o skupni pobudi (GA) ‚Izboljšanje regionalne gospodarske strukture‘ (Gesetz über die Gemeinschaftsaufgabe ‚Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur‘) z dne 6. oktobra 1969 v povezavi z zadevnimi določbami iz Dekla II 31. okvirnega načrta o GA, zadnje podaljšanje je bilo odobreno z Odločbo Komisije pod številko N 642/02 z dne 1. oktobra 2003 (UL C 284, 27.11.2003, str. 2).

3

(4)  ‚Dodatek za naložbe, namenjen naložbam na operativni ravni v letu 2004‘ (Investitionszulage für betriebliche Investitionen im Jahr 2004), odobren pod številko N 3366/2003 z dne 10. decembra 2003 na podlagi zakona o dodatkih za naložbe iz leta 1999 v različici, objavljeni dne 11. oktobra 2002, ob upoštevanju osnutka zakona o davčnih spremembah iz leta 2003" (UL C 67, 13.3.2004, str. 12).

4

‚Dodatek za naložbe, namenjen naložbam na operativni ravni v letu 2004‘ (

(5)  UL L 124, 20.5.2003, str. 36.

5

(6)  NUW Nordbrandenburger Umesterungswerke Verwaltung GmbH je komplementarno podjetje podjetja NUW.

6

Verwaltung

(7)  Sodba Sodišča ES z dne 14. novembra 1984 v zadevi 323/82, Intermills proti Komisiji, Recueil 1984, 3808.

7

Intermills proti Komisiji,

(8)  Sodba Sodišča Prve stopnje z dne 14. oktobra 2004 v zadevi T-137/02, Pollmeier Malchow proti Komisiji, ZOdl. 2005, II-3541.

8

Pollmeier Malchow proti Komisiji,

(9)  Sodba Sodišča z dne 29. aprila 2004 v zadevi C-9/01 Italija proti Komisiji, ZOdl. 2004, I-4355, odstavek 54.

9

Italija proti Komisiji

---

PRILOG A

Podjetja družine Sauter v skladu z informacijami, ki jih je posredovala Nemčija

| Deleži |
| --- |
| Bernd Sauter: | 33 % | Bernd Sauter: | 33 % | Mario Biele: | 1 % | | | Bernd Sauter: | 12 % | Bernd Sauter: | 12 % | | | | |
| Claus Sauter: | 33 % | Claus Sauter: | 33 % | Karl-Heinz Reipert: | 1 % | | | Claus Sauter: | 12 % | Claus auter: | 12 % | | | | |
| Dr. Georg Pollert | 34 % | Dr. Georg Pollert: | 34 % | Daniela Sauter : | 74 % | Daniela Sauter: | 50 % | Daniela Sauter: | 38 % | Daniela Sauter: | 38 % | Daniela Sauter: | 50 % | Daniela Sauter: | 50 % |
| | | | | Dr. Georg Pollert: | 24 % | Dr. Georg Pollert: | 50 % | Marion Sauter: | 38 % | Marion Sauter: | 38 % | Marion Sauter: | 50 % | Marion Sauter: | 50 % |
| Upravitelj |
| Dr. Georg Pollert | Dr. Georg Pollert | Theodor Niesmann | Theodor Niesmann | Dr. Bernd Klotz | Dr. Bernd Klotz | Daniela Sauter in Klaus-Dieter Bettin | Daniela Sauter in Klaus-Dieter Bettin |
| MUW Mitteldeutsche UmesterungsWerke GmbH & Co. KG | MUW Mitteldeutsche UmesterungsWerke Verwaltungs GmbH | NUW Nordbrandenburger UmesterungsWerke GmbH & Co. KG | NUW Nordbrandenburger UmesterungsWerke Verwaltung GmbH | MBE Mitteldeutsche BioEnergie Verwaltung GmbH | MBE Mitteldeutsche BioEnergie GmbH & Co. KG | NBE Nordbrandenburger BioEnergie Verwaltung GmbH | NBE Nordbrandenburger BioEnergie GmbH & Co. KG |
| zastopano preko
  MUW Mitteldeutsche UmesterungsWerke GmbH | | zastopano preko
  NUW Nordbrandenburger Umesterungswerke Verwaltung GmbH | | | zastopano preko
  MBE Mitteldeutsche BioEnergie Verwaltung GmbH | | Nordbrandenburger
  BioEnergie Verwaltung GmbH |
| Proizvod: biodizel | Proizvod: biodizel | Proizvod: biodizel | Proizvod: biodizel | Proizvod: bioetanol | Proizvod: bioetanol | Proizvod: bioetanol | Proizvod: bioetanol |
| 2004 | EUR | 2004 | EUR | 2004 | EUR | 2004 | EUR | 2004 | EUR | 2004 | EUR | 2004 | EUR | 2004 | EUR |
| Promet: | 110 358 000 | Promet: | 0 | Promet: | 0 | Promet: | 0 | Promet: | 0 | Promet: | 4 104 087 | Promet: | 0 | Promet: | 12 531 681 |
| Letna bilanca: | 73 788 863 | Letna bilanca: | 48 084 | Letna bilanca: | 25 085 041 | Letna bilanca: | 28 000 | Letna bilanca: | 48 084 | Letna bilanca: | 60 894 944 | Letna bilanca: | 36 147 | Letna bilanca: | 67 919 722 |
| Zaposleni: | 44 | Zaposleni: | 0 | Zaposleni: | 2 | Zaposleni: | 0 | Zaposleni: | 0 | Zaposleni: | 76 | Zaposleni: | 0 | Zaposleni: | 65 |
| 2005 | EUR | 2005 | EUR | 2005 | EUR | 2005 | EUR | 2005 | EUR | 2005 | EUR | 2005 | EUR | 2005 | EUR |
| (ocena) | (ocena) | (ocena) | (ocena) | (ocena) | (ocena) | (ocena) | (ocena) |
| Promet: | 120 000 000 | Promet: | 0 | Promet: | 10 200 000 | Promet: | 0 | Promet: | 0 | Promet: | 26 135 000 | Promet: | 0 | Promet: | 35 300 000 |
| Letna bilanca: | 60 000 000 | Letna bilanca: | 50 000 | Letna bilanca: | 48 000 000 | Letna bilanca: | 32 000 | Letna bilanca: | 50 000 | Letna bilanca: | 60 900 000 | Letna bilanca: | 4 | Letna bilanca: | 70 000 000 |
| Zaposleni: | 44 | Zaposleni: | 0 | Zaposleni: | 45 | Zaposleni: | 0 | Zaposleni: | 0 | Zaposleni: | 95 | Zaposleni: | 0 | Zaposleni: | 70 |
| Deleži |
| Bernd Sauter: | 40 % | Albertina Sauter: | 25 % | Bernd Sauter: | 50 % | Bernd Sauter: | 50 % | | | | | | | | |
| Claus Sauter: | 40 % | Alois Sauter: | 25 % | Claus Sauter: | 50 % | Claus Sauter: | 50 % | Claus Sauter: | 100 % | Bernd Sauter: | 50 % | Bernd Sauter: | 33,33 % | Bernd Sauter: | 40 % |
| Daniela Sauter: | 20 % | Bernd Sauter: | 25 % | Sauter GmbH: | 0 % | | | | | Claus Sauter: | 50 % | Claus Sauter: | 33,33 % | Claus Sauter: | 20 % |
| | | Claus Sauter: | 25 % | | | | | | | | | Roland Koch: | 33,33 % | Roland Koch: | 40 % |
| Upravitelj |
| Claus Sauter | Bernd Sauter and Alois Sauter | Bernd Sauter | Bernd Sauter | Alois Sauter | Bernd Sauter | Bernd Sauter in Roland Koch | Roland Koch |
| SBE Swiss BioEnergie AG | Sauter Verpachtung GmbH | Alois Sauter Landesprodukten-Großhandlung GmbH & Co. KG | Sauter GmbH | Compos Entsorgungs GmbH | ALLEN GmbH | Autokontor Bayern GmbH | Autokontor Vertriebs GmbH |
| Trgovina z biogenimi gorivi | Oddajanje v najem in zakup, trgovina, predelava in trženje obnovljivih surovin | zastopano preko Sauter GmbH

  Trgovina s kmetijskimi proizvodi | Trgovina s kmetijskimi proizvodi | Odstranjevanje blata in komposta | Obrati za proizvodnjo energije | Trgovina z vozili, prevoz | Trgovina z vozili, prevoz |
| 2004 | EUR | 2004 | EUR | 2004 | EUR | 2004 | EUR | 2004 | EUR | 2004 | EUR | 2004 | EUR | 2004 | EUR |
| Promet: | 41 923 832 | Promet: | 99 610 485 | Promet: | 5 078 988 | Promet: | 0 | Promet: | 1 120 786 | Promet: | 0 | Promet: | 18 203 975 | Promet: | 3 400 000 |
| Letna bilanca: | 33 947 576 | Letna bilanca: | 54 695 450 | Letna bilanca: | 5 938 678 | Letna bilanca: | 41 790 | Letna bilanca: | 1 787 142 | Letna bilanca: | 1 442 219 | Letna bilanca: | 4 006 114 | Letna bilanca: | 1 400 000 |
| Zaposleni: | 4 | Zaposleni: | 61 | Zaposleni: | 37 | Zaposleni: | 0 | Zaposleni: | 4 | Zaposleni: | 0 | Zaposleni: | 32 | Zaposleni: | 7 |
| 2005 | EUR | 2005 | EUR | 2005 | EUR | 2005 | EUR | 2005 | EUR | 2005 | EUR | 2005 | EUR | 2005 | EUR |
| (ocena) | (ocena) | (ocena) | (ocena) | (ocena) | (ocena) | (ocena) | (ocena) |
| Promet: | 172 220 238 | Promet: | 25 000 000 | Promet: | 4 800 000 | Promet: | 0 | Promet: | 1 200 000 | Promet: | 0 | Promet: | 27 000 000 | Promet: | 0 |
| Letna bilanca: | 95 677 910 | Letna bilanca: | 55 000 000 | Letna bilanca: | 5 900 000 | Letna bilanca: | 43 000 | Letna bilanca: | 1 800 000 | Letna bilanca: | 1 100 000 | Letna bilanca: | 6 000 000 | Letna bilanca: | 100 000 |
| Zaposleni: | 7 | Zaposleni: | 50 | Zaposleni: | 37 | Zaposleni: | 0 | Zaposleni: | 4 | Zapos-leni: | 0 | Zapos-leni: | 60 | Zapos-leni: | 0 |

Deleži

Bernd Sauter:

33 %

Bernd Sauter:

33 %

Mario Biele:

1 %

Bernd Sauter:

12 %

Bernd Sauter:

12 %

Claus Sauter:

33 %

Claus Sauter:

33 %

Karl-Heinz Reipert:

1 %

Claus Sauter:

12 %

Claus auter:

12 %

Dr. Georg Pollert

34 %

Dr. Georg Pollert:

34 %

Daniela Sauter :

74 %

Daniela Sauter:

50 %

Daniela Sauter:

38 %

Daniela Sauter:

38 %

Daniela Sauter:

50 %

Daniela Sauter:

50 %

Dr. Georg Pollert:

24 %

Dr. Georg Pollert:

50 %

Marion Sauter:

38 %

Marion Sauter:

38 %

Marion Sauter:

50 %

Marion Sauter:

50 %

Upravitelj

Dr. Georg Pollert

Dr. Georg Pollert

Theodor Niesmann

Theodor Niesmann

Dr. Bernd Klotz

Dr. Bernd Klotz

Daniela Sauter in Klaus-Dieter Bettin

Daniela Sauter in Klaus-Dieter Bettin

MUW Mitteldeutsche UmesterungsWerke GmbH & Co. KG

MUW Mitteldeutsche UmesterungsWerke Verwaltungs GmbH

NUW Nordbrandenburger UmesterungsWerke GmbH & Co. KG

NUW Nordbrandenburger UmesterungsWerke Verwaltung GmbH

MBE Mitteldeutsche BioEnergie Verwaltung GmbH

MBE Mitteldeutsche BioEnergie GmbH & Co. KG

NBE Nordbrandenburger BioEnergie Verwaltung GmbH

NBE Nordbrandenburger BioEnergie GmbH & Co. KG

zastopano preko

MUW Mitteldeutsche UmesterungsWerke GmbH

zastopano preko

NUW Nordbrandenburger Umesterungswerke Verwaltung GmbH

zastopano preko

MBE Mitteldeutsche BioEnergie Verwaltung GmbH

Nordbrandenburger

BioEnergie Verwaltung GmbH

Proizvod: biodizel

Proizvod: biodizel

Proizvod: biodizel

Proizvod: biodizel

Proizvod: bioetanol

Proizvod: bioetanol

Proizvod: bioetanol

Proizvod: bioetanol

2004

EUR

2004

EUR

2004

EUR

2004

EUR

2004

EUR

2004

EUR

2004

EUR

2004

EUR

Promet:

110 358 000

Promet:

0

Promet:

0

Promet:

0

Promet:

0

Promet:

4 104 087

Promet:

0

Promet:

12 531 681

Letna bilanca:

73 788 863

Letna bilanca:

48 084

Letna bilanca:

25 085 041

Letna bilanca:

28 000

Letna bilanca:

48 084

Letna bilanca:

60 894 944

Letna bilanca:

36 147

Letna bilanca:

67 919 722

Zaposleni:

44

Zaposleni:

0

Zaposleni:

2

Zaposleni:

0

Zaposleni:

0

Zaposleni:

76

Zaposleni:

0

Zaposleni:

65

2005

EUR

2005

EUR

2005

EUR

2005

EUR

2005

EUR

2005

EUR

2005

EUR

2005

EUR

(ocena)

(ocena)

(ocena)

(ocena)

(ocena)

(ocena)

(ocena)

(ocena)

Promet:

120 000 000

Promet:

0

Promet:

10 200 000

Promet:

0

Promet:

0

Promet:

26 135 000

Promet:

0

Promet:

35 300 000

Letna bilanca:

60 000 000

Letna bilanca:

50 000

Letna bilanca:

48 000 000

Letna bilanca:

32 000

Letna bilanca:

50 000

Letna bilanca:

60 900 000

Letna bilanca:

4

Letna bilanca:

70 000 000

Zaposleni:

44

Zaposleni:

0

Zaposleni:

45

Zaposleni:

0

Zaposleni:

0

Zaposleni:

95

Zaposleni:

0

Zaposleni:

70

Deleži

Bernd Sauter:

40 %

Albertina Sauter:

25 %

Bernd Sauter:

50 %

Bernd Sauter:

50 %

Claus Sauter:

40 %

Alois Sauter:

25 %

Claus Sauter:

50 %

Claus Sauter:

50 %

Claus Sauter:

100 %

Bernd Sauter:

50 %

Bernd Sauter:

33,33 %

Bernd Sauter:

40 %

Daniela Sauter:

20 %

Bernd Sauter:

25 %

Sauter GmbH:

0 %

Claus Sauter:

50 %

Claus Sauter:

33,33 %

Claus Sauter:

20 %

Claus Sauter:

25 %

Roland Koch:

33,33 %

Roland Koch:

40 %

Upravitelj

Claus Sauter

Bernd Sauter and Alois Sauter

Bernd Sauter

Bernd Sauter

Alois Sauter

Bernd Sauter

Bernd Sauter in Roland Koch

Roland Koch

SBE Swiss BioEnergie AG

Sauter Verpachtung GmbH

Alois Sauter Landesprodukten-Großhandlung GmbH & Co. KG

Sauter GmbH

Compos Entsorgungs GmbH

ALLEN GmbH

Autokontor Bayern GmbH

Autokontor Vertriebs GmbH

Trgovina z biogenimi gorivi

Oddajanje v najem in zakup, trgovina, predelava in trženje obnovljivih surovin

zastopano preko Sauter GmbH

Trgovina s kmetijskimi proizvodi

Trgovina s kmetijskimi proizvodi

Odstranjevanje blata in komposta

Obrati za proizvodnjo energije

Trgovina z vozili, prevoz

Trgovina z vozili, prevoz

2004

EUR

2004

EUR

2004

EUR

2004

EUR

2004

EUR

2004

EUR

2004

EUR

2004

EUR

Promet:

41 923 832

Promet:

99 610 485

Promet:

5 078 988

Promet:

0

Promet:

1 120 786

Promet:

0

Promet:

18 203 975

Promet:

3 400 000

Letna bilanca:

33 947 576

Letna bilanca:

54 695 450

Letna bilanca:

5 938 678

Letna bilanca:

41 790

Letna bilanca:

1 787 142

Letna bilanca:

1 442 219

Letna bilanca:

4 006 114

Letna bilanca:

1 400 000

Zaposleni:

4

Zaposleni:

61

Zaposleni:

37

Zaposleni:

0

Zaposleni:

4

Zaposleni:

0

Zaposleni:

32

Zaposleni:

7

2005

EUR

2005

EUR

2005

EUR

2005

EUR

2005

EUR

2005

EUR

2005

EUR

2005

EUR

(ocena)

(ocena)

(ocena)

(ocena)

(ocena)

(ocena)

(ocena)

(ocena)

Promet:

172 220 238

Promet:

25 000 000

Promet:

4 800 000

Promet:

0

Promet:

1 200 000

Promet:

0

Promet:

27 000 000

Promet:

0

Letna bilanca:

95 677 910

Letna bilanca:

55 000 000

Letna bilanca:

5 900 000

Letna bilanca:

43 000

Letna bilanca:

1 800 000

Letna bilanca:

1 100 000

Letna bilanca:

6 000 000

Letna bilanca:

100 000

Zaposleni:

7

Zaposleni:

50

Zaposleni:

37

Zaposleni:

0

Zaposleni:

4

Zapos-leni:

0

Zapos-leni:

60

Zapos-leni:

0

---