# Euroopa Liidu L 48/2020

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 48 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 63. aastakäik21. veebruar 2020 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 48

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

63. aastakäik21. veebruar 2020

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni Rakendusmäärus (EL) 2020/236, 14. veebruar 2020, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Huile d’olive de Provence (KPN) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/237, 14. veebruar 2020, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Bjelovarski kvargl (KGT) | 2 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/238, 20. veebruar 2020, milles käsitletakse loa andmist L-treoniini kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/239, 20. veebruar 2020, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 901/2014 seoses kahe-, kolme- ja neljarattaliste sõidukite tüübikinnitusmenetluses kasutatavate dokumendivormide kohandamisega keskkonnakaitse tasemete Euro 5 ja Euro 5+ nõuetega (
  1
  ) | 6 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni Rakendusotsus (EL) 2020/240, 20. veebruar 2020, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2020/47 (milles käsitletakse kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud lindude kõrge patogeensusega gripiga teatavates liikmesriikides) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 1082 all)

   (
  1
  ) | 12 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | ÜRO eeskiri nr 118 – ühtsed tehnonõuded, mis käsitlevad teatavate kategooriate mootorsõidukite ehituses kasutatavate materjalide põlemiskäitumist ja/või kütuse- või määrdeainehülgavust [2020/241] | 26 |
| | * | ÜRO eeskiri nr 142 – ühtsed sätted mootorsõidukite tüübikinnituse kohta seoses rehvide paigaldamisega [2020/242] | 60 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni Rakendusmäärus (EL) 2020/236, 14. veebruar 2020, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Huile d’olive de Provence (KPN)

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/237, 14. veebruar 2020, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Bjelovarski kvargl (KGT)

2

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/238, 20. veebruar 2020, milles käsitletakse loa andmist L-treoniini kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina (
  1
  )

1

3

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/239, 20. veebruar 2020, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 901/2014 seoses kahe-, kolme- ja neljarattaliste sõidukite tüübikinnitusmenetluses kasutatavate dokumendivormide kohandamisega keskkonnakaitse tasemete Euro 5 ja Euro 5+ nõuetega (
  1
  )

1

6

OTSUSED

*

Komisjoni Rakendusotsus (EL) 2020/240, 20. veebruar 2020, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2020/47 (milles käsitletakse kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud lindude kõrge patogeensusega gripiga teatavates liikmesriikides) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 1082 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 1082 all)

1

12

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

ÜRO eeskiri nr 118 – ühtsed tehnonõuded, mis käsitlevad teatavate kategooriate mootorsõidukite ehituses kasutatavate materjalide põlemiskäitumist ja/või kütuse- või määrdeainehülgavust [2020/241]

26

*

ÜRO eeskiri nr 142 – ühtsed sätted mootorsõidukite tüübikinnituse kohta seoses rehvide paigaldamisega [2020/242]

60

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 21.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 48/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 48/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/236,

14. veebruar 2020,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus „Huile d’olive de Provence“ (KPN)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Prantsusmaa taotlus registreerida nimetus „Huile d’olive de Provence“ (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Prantsusmaa taotlus registreerida nimetus „Huile d’olive de Provence“ (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Huile d’olive de Provence“ registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Huile d’olive de Provence“ registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Huile d’olive de Provence“ (KPN) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.5 „õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne)“ kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. veebruar 2020

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 325, 30.9.2019, lk 10.

2

(3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 21.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 48/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 48/2

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/237,

14. veebruar 2020,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus „Bjelovarski kvargl“ (KGT)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Horvaatia taotlus registreerida nimetus „Bjelovarski kvargl“ (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Horvaatia taotlus registreerida nimetus „Bjelovarski kvargl“ (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Bjelovarski kvargl“ registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Bjelovarski kvargl“ registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Bjelovarski kvargl“ (KGT) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.3 „juust“ kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. veebruar 2020

Komisjoni nimel

presidendi eest

Janusz WOJCIECHOWSKI

komisjoni liige

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 320, 24.9.2019, lk 9.

2

(3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 21.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 48/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 48/3

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/238,

20. veebruar 2020,

milles käsitletakse loa andmist L-treoniini kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eelkõige selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklile 7 on esitatud loataotlused Corynebacterium glutamicum KCCM 80117 või Corynebacterium glutamicum KCCM 80118 abil toodetud L-treoniini kasutamiseks söödalisandina kõikide loomaliikide söödas. Taotlustele olid lisatud kõnealuse määruse artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklile 7 on esitatud loataotlused Corynebacterium glutamicum KCCM 80117 või Corynebacterium glutamicum KCCM 80118 abil toodetud L-treoniini kasutamiseks söödalisandina kõikide loomaliikide söödas. Taotlustele olid lisatud kõnealuse määruse artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

| (3) | Taotlustes käsitletakse Corynebacterium glutamicum KCCM 80117 või Corynebacterium glutamicum KCCM 80118 abil toodetud L-treoniini kasutamise lubamist kõikide loomaliikide söödalisandina ning selle liigitamist söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid“. |
| --- | --- |

(3)

Taotlustes käsitletakse Corynebacterium glutamicum KCCM 80117 või Corynebacterium glutamicum KCCM 80118 abil toodetud L-treoniini kasutamise lubamist kõikide loomaliikide söödalisandina ning selle liigitamist söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid“.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) jõudis oma 22. jaanuari 2019. aasta arvamustes, (2) (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Corynebacterium glutamicum KCCM 80117 või Corynebacterium glutamicum KCCM 80118 abil toodetud L-treoniin kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Samuti jõudis amet järeldusele, et kõnealune söödalisand on kõikide loomade jaoks tõhusaks aminohappe L-treoniini allikaks ning selleks, et saavutada mäletsejate puhul sama tõhusus kui mittemäletsejate puhul, tuleks söödalisandit kaitsta lagunemise eest vatsas. Ameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Amet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) jõudis oma 22. jaanuari 2019. aasta arvamustes, (2) (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Corynebacterium glutamicum KCCM 80117 või Corynebacterium glutamicum KCCM 80118 abil toodetud L-treoniin kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Samuti jõudis amet järeldusele, et kõnealune söödalisand on kõikide loomade jaoks tõhusaks aminohappe L-treoniini allikaks ning selleks, et saavutada mäletsejate puhul sama tõhusus kui mittemäletsejate puhul, tuleks söödalisandit kaitsta lagunemise eest vatsas. Ameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Amet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.

| (5) | Corynebacterium glutamicum KCCM 80117 või Corynebacterium glutamicum KCCM 80118 abil toodetud L-treoniini hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse söödalisandi kasutamiseks vastavalt käesoleva määruse lisas esitatud tingimustele. |
| --- | --- |

(5)

Corynebacterium glutamicum KCCM 80117 või Corynebacterium glutamicum KCCM 80118 abil toodetud L-treoniini hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse söödalisandi kasutamiseks vastavalt käesoleva määruse lisas esitatud tingimustele.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas kirjeldatud ainet, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid“ ja funktsionaalrühma „aminohapped, nende soolad ja analoogid“, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöödas vastavalt lisas sätestatud tingimustele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. veebruar 2020

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  
  EFSA Journal 2019; 17(2): 5602.

2

EFSA Journal

(3)  
  EFSA Journal 2019; 17(3): 5603.

3

EFSA Journal

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa hoidja | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sisaldus milligrammides 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta |
| Kategooria: toitainelised lisandid. Funktsionaalrühm: aminohapped, nende soolad ja analoogid |
| 3c410 | – | L-treoniin | Söödalisandi koostis

  Pulber, mis sisaldab kuivaine põhjal vähemalt 98 %
  L-treoniini

  Toimeaine kirjeldus

  L-treoniin, mis on saadud Corynebacterium glutamicum KCCM 80117 või

  Corynebacterium glutamicum KCCM 80118 abil kääritamise teel
  Keemiline valem: C4H9NO3

  CASi nr: 72-19-5

  Analüüsimeetodid
   (1)

  L-treoniini sisalduse määramine söödalisandis:






  — | Food Chemical Codex’i „L-threonine monograph“ ja |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa hoidja

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Sisaldus milligrammides 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta

Kategooria: toitainelised lisandid. Funktsionaalrühm: aminohapped, nende soolad ja analoogid

3c410

–

L-treoniin

Söödalisandi koostis

Pulber, mis sisaldab kuivaine põhjal vähemalt 98 %

L-treoniini

Toimeaine kirjeldus

L-treoniin, mis on saadud Corynebacterium glutamicum KCCM 80117 või

Corynebacterium glutamicum KCCM 80118 abil kääritamise teel

Keemiline valem: C4H9NO3

CASi nr: 72-19-5

Analüüsimeetodid
   (1)

L-treoniini sisalduse määramine söödalisandis:

—

Food Chemical Codex’i „L-threonine monograph“ ja

| — | ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja optilise määramisega (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180 |
| --- | --- |

—

ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja optilise määramisega (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180

Treoniinisisalduse määramine eelsegus:

| — | ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja optilise määramisega (IEC-VIS/FD) – EN ISO 17180 – ning |
| --- | --- |

—

ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja optilise määramisega (IEC-VIS/FD) – EN ISO 17180 – ning

| — | ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja fotomeetrilise määramisega (IEC-VIS) – komisjoni määrus (EÜ) nr 152/2009 (III lisa F osa) |
| --- | --- |

—

ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja fotomeetrilise määramisega (IEC-VIS) – komisjoni määrus (EÜ) nr 152/2009 (III lisa F osa)

Treoniinisisalduse määramine segasöödas ja söödamaterjalis:

| — | ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja fotomeetrilise määramisega (IEC-VIS) – komisjoni määrus (EÜ) nr 152/2009 (III lisa F osa) |
| --- | --- |

—

ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja fotomeetrilise määramisega (IEC-VIS) – komisjoni määrus (EÜ) nr 152/2009 (III lisa F osa)

Treoniinisisalduse määramine vees:

| — | ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja optilise määramisega (IEC-VIS/FLD) |
| --- | --- |

—

ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja optilise määramisega (IEC-VIS/FLD)

Kõik liigid

–

–

–

| 1. | L-treoniini võib turule lasta ja kasutada söödalisandina preparaadi kujul. |
| --- | --- |

1.

L-treoniini võib turule lasta ja kasutada söödalisandina preparaadi kujul.

| 2. | L-treoniini võib manustada joogiveega. |
| --- | --- |

2.

L-treoniini võib manustada joogiveega.

| 3. | Söödalisandi etiketil esitatakse niiskusesisaldus. |
| --- | --- |

3.

Söödalisandi etiketil esitatakse niiskusesisaldus.

| 4. | Söödalisandi ja eelsegude etiketil esitatakse järgmine teave:
  „L-treoniini lisamisel, eelkõige joogiveele, tuleks võtta arvesse kõikide asendamatute ja tinglikult asendamatute aminohapete olemasolu, et hoida ära tasakaalustamatust.“ |
| --- | --- |

4.

Söödalisandi ja eelsegude etiketil esitatakse järgmine teave:

„L-treoniini lisamisel, eelkõige joogiveele, tuleks võtta arvesse kõikide asendamatute ja tinglikult asendamatute aminohapete olemasolu, et hoida ära tasakaalustamatust.“

12.3.2030

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 21.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 48/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 48/6

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/239,

20. veebruar 2020,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 901/2014 seoses kahe-, kolme- ja neljarattaliste sõidukite tüübikinnitusmenetluses kasutatavate dokumendivormide kohandamisega keskkonnakaitse tasemete Euro 5 ja Euro 5+ nõuetega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2013. aasta määrust (EL) nr 168/2013 kahe-, kolme- ja neljarattaliste sõidukite kinnituse ja turujärelevalve kohta, (1) eriti selle artikli 27 lõiget 4, artikli 29 lõiget 4, artikli 32 lõiget 1 ja artikli 38 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/129 (2) kehtestatud nõuetele, mis käsitlevad L-kategooria sõidukite suhtes kohaldatavat keskkonnakaitse taset Euro 5, peavad teatavad sõidukite alamkategooriad vastama täiendavatele tehnilistele nõuetele alates teatavatest kuupäevadest. Muud alamkategooriad on nõuete täitmisest vabastatud või peavad vastama teatavatele nõuetele hiljem, kui algselt määruses (EL) nr 168/2013 sätestatud. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/129 (2) kehtestatud nõuetele, mis käsitlevad L-kategooria sõidukite suhtes kohaldatavat keskkonnakaitse taset Euro 5, peavad teatavad sõidukite alamkategooriad vastama täiendavatele tehnilistele nõuetele alates teatavatest kuupäevadest. Muud alamkategooriad on nõuete täitmisest vabastatud või peavad vastama teatavatele nõuetele hiljem, kui algselt määruses (EL) nr 168/2013 sätestatud.

| (2) | Komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 901/2014 (3) sätestatud halduslikke tüübikinnitusmenetluses kasutavaid dokumendivorme tuleks kohandada, võttes arvesse määruses (EL) 2019/129 sätestatud muudatusi, et lihtsustada tüübikinnitusmenetlust ja võimaldada riiklikel ametiasutustel kontrollida, kas teataval kuupäeval kohaldatavate keskkonnakaitse tasemete Euro 5 ja Euro 5+ nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 901/2014 (3) sätestatud halduslikke tüübikinnitusmenetluses kasutavaid dokumendivorme tuleks kohandada, võttes arvesse määruses (EL) 2019/129 sätestatud muudatusi, et lihtsustada tüübikinnitusmenetlust ja võimaldada riiklikel ametiasutustel kontrollida, kas teataval kuupäeval kohaldatavate keskkonnakaitse tasemete Euro 5 ja Euro 5+ nõuded on täidetud.

| (3) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 901/2014 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 901/2014 vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas mootorsõidukite tehnilise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas mootorsõidukite tehnilise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) nr 901/2014 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Lisatakse järgmine artikkel 12a:

  „Artikkel 12a
  Üleminekusätted

  1.   Kuni 30. juunini 2020 jätkavad riiklikud ametiasutused sõidukitüüpidele tüübikinnituste andmist käesoleva määruse selle redaktsiooni kohaselt, mis kehtib 11. märtsil 2020.


  2.   Kuni 31. detsembrini 2020 lubavad liikmesriigid turule lasta, registreerida ja kasutusele võtta sõidukeid, mis põhinevad sõidukitüübil, mis on saanud tüübikinnituse käesoleva määruse selle redaktsiooni kohaselt, mis kehtib 11. märtsil 2020.“ |
| --- | --- |

1)

Lisatakse järgmine artikkel 12a:

„Artikkel 12a

Üleminekusätted

1.   Kuni 30. juunini 2020 jätkavad riiklikud ametiasutused sõidukitüüpidele tüübikinnituste andmist käesoleva määruse selle redaktsiooni kohaselt, mis kehtib 11. märtsil 2020.

2.   Kuni 31. detsembrini 2020 lubavad liikmesriigid turule lasta, registreerida ja kasutusele võtta sõidukeid, mis põhinevad sõidukitüübil, mis on saanud tüübikinnituse käesoleva määruse selle redaktsiooni kohaselt, mis kehtib 11. märtsil 2020.“

| 2) | I, IV, VII ja VIII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

2)

I, IV, VII ja VIII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. veebruar 2020

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 60, 2.3.2013, lk 52.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. jaanuari 2019. aasta määrus (EL) 2019/129, millega muudetakse määrust (EL) nr 168/2013 seoses Euro 5 etapi kohaldamisega kahe-, kolme- ja neljarattaliste sõidukite tüübikinnituse suhtes (ELT L 30, 31.1.2019, lk 106).

2

(3)  Komisjoni 18. juuli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 901/2014, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 168/2013 kahe-, kolme- ja neljarattaliste sõidukite tüübikinnituse haldusnõuete ja turujärelevalve osas (ELT L 249, 22.8.2014, lk 1).

3

---

LISA

1)

| a) | B osa muudetakse järgmiselt:






  i) | punkti 1 lisatakse järgmine alapunkt 1.4:






  „1.4. | Sõidukid ja sõidukitüübid tunnistatakse vastavaks keskkonnakaitse tasemete Euro 5 ja Euro 5+ nõuetele kooskõlas järgmise tabeliga.

  Keskkonnakaitse tasemete Euro 5 ja Euro 5+ kirjeldus L-kategooria sõidukite puhul










  (Alam-) kategooria | Kohustuslik alates:
  1.1.2020 uute sõidukitüüpide puhul
  1.1.2021 olemasolevate sõidukitüüpide puhul | Kesk-konnakaitse tase | Kohustuslik alates:
  1.1.2024 uute sõidukitüüpide puhul
  1.1.2025 olemasolevate sõidukitüüpide puhul | Kesk-konnakaitse tase |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L1e | Ei nõuta pardadiagnostikasüsteemi | Euro 5 | Ei nõuta pardadiagnostikasüsteemi | Euro 5 |
| I, IV ja V tüübi katse: Euro 5 | I, IV ja V tüübi katse: Euro 5 |
| L2e (v.a L2e-U) | Ei nõuta pardadiagnostikasüsteemi | Euro 5 | Ei nõuta pardadiagnostikasüsteemi | Euro 5 |
| I, IV ja V tüübi katse: Euro 5 | I, IV ja V tüübi katse: Euro 5 |
| L2e-U | Ei nõuta pardadiagnostikasüsteemi | Euro 5 | Ei nõuta pardadiagnostikasüsteemi | Euro 5+ |
| I tüübi katse: Euro 4 | I tüübi katse: Euro 5 |
| IV ja V tüübi katse: Euro 5 | IV ja V tüübi katse: Euro 5 |
| L3e (v.a enduro- ja trial-mootorrattad), L4e, L5e-A ja L7e-A | I etapi pardadiagnostikasüsteem, mis kontrollib vooluahelate ja elektroonika tõrkeid ning genereerib teate, kui: | Euro 5 | I etapi pardadiagnostikasüsteem, mis kontrollib vooluahelate ja elektroonika tõrkeid ning genereerib teate, kui: | Euro 5+ |
| a) | ületatakse määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa punktis B1 sätestatud pardadiagnostika heitkoguste piirnormid ning |

a)

B osa muudetakse järgmiselt:

i)

punkti 1 lisatakse järgmine alapunkt 1.4:

„1.4.

Sõidukid ja sõidukitüübid tunnistatakse vastavaks keskkonnakaitse tasemete Euro 5 ja Euro 5+ nõuetele kooskõlas järgmise tabeliga.

Keskkonnakaitse tasemete Euro 5 ja Euro 5+ kirjeldus L-kategooria sõidukite puhul

(Alam-) kategooria

Kohustuslik alates:

1.1.2020 uute sõidukitüüpide puhul

1.1.2021 olemasolevate sõidukitüüpide puhul

Kesk-konnakaitse tase

Kohustuslik alates:

1.1.2024 uute sõidukitüüpide puhul

1.1.2025 olemasolevate sõidukitüüpide puhul

Kesk-konnakaitse tase

L1e

Ei nõuta pardadiagnostikasüsteemi

Euro 5

Ei nõuta pardadiagnostikasüsteemi

Euro 5

I, IV ja V tüübi katse: Euro 5

I, IV ja V tüübi katse: Euro 5

L2e (v.a L2e-U)

Ei nõuta pardadiagnostikasüsteemi

Euro 5

Ei nõuta pardadiagnostikasüsteemi

Euro 5

I, IV ja V tüübi katse: Euro 5

I, IV ja V tüübi katse: Euro 5

L2e-U

Ei nõuta pardadiagnostikasüsteemi

Euro 5

Ei nõuta pardadiagnostikasüsteemi

Euro 5+

I tüübi katse: Euro 4

I tüübi katse: Euro 5

IV ja V tüübi katse: Euro 5

IV ja V tüübi katse: Euro 5

L3e (v.a enduro- ja trial-mootorrattad), L4e, L5e-A ja L7e-A

I etapi pardadiagnostikasüsteem, mis kontrollib vooluahelate ja elektroonika tõrkeid ning genereerib teate, kui:

Euro 5

I etapi pardadiagnostikasüsteem, mis kontrollib vooluahelate ja elektroonika tõrkeid ning genereerib teate, kui:

Euro 5+

a)

ületatakse määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa punktis B1 sätestatud pardadiagnostika heitkoguste piirnormid ning

| a) | ületatakse määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa punktis B2 sätestatud pardadiagnostika heitkoguste piirnormid ning |
| --- | --- |

a)

ületatakse määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa punktis B2 sätestatud pardadiagnostika heitkoguste piirnormid ning

| b) | töörežiim vähendab olulisel määral mootori pöördemomenti. |
| --- | --- |

b)

töörežiim vähendab olulisel määral mootori pöördemomenti.

| b) | töörežiim vähendab olulisel määral mootori pöördemomenti. |
| --- | --- |

b)

töörežiim vähendab olulisel määral mootori pöördemomenti.

II etapi pardadiagnostikasüsteem, mis kontrollib heitekontrollisüsteemi tõrkeid ja seisundi halvenemist (v.a katalüsaatori seire) ning annab teada, kui:

II etapi pardadiagnostikasüsteem, mis kontrollib heitekontrollisüsteemi tõrkeid ja seisundi halvenemist ning annab teada, kui:

ületatakse määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa punktis B1 sätestatud pardadiagnostika heitkoguste piirnormid.

ületatakse määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa punktis B2 sätestatud pardadiagnostika heitkoguste piirnormid.

I, IV ja V tüübi katse: Euro 5

I, IV ja V tüübi katse: Euro 5

L3e-AxE enduro-mootorrattad ja L3e-AxT trial-mootorrattad

I etapi pardadiagnostikasüsteem, mis kontrollib vooluahelate ja elektroonika tõrkeid ning genereerib teate, kui:

Euro 5

I etapi pardadiagnostikasüsteem, mis kontrollib vooluahelate ja elektroonika tõrkeid ning genereerib teate, kui:

Euro 5+

| a) | ületatakse määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa punktis B1 sätestatud pardadiagnostika heitkoguste piirnormid ning |
| --- | --- |

a)

ületatakse määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa punktis B1 sätestatud pardadiagnostika heitkoguste piirnormid ning

| a) | ületatakse määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa punktis B2 sätestatud pardadiagnostika heitkoguste piirnormid ning |
| --- | --- |

a)

ületatakse määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa punktis B2 sätestatud pardadiagnostika heitkoguste piirnormid ning

| b) | töörežiim vähendab olulisel määral mootori pöördemomenti. |
| --- | --- |

b)

töörežiim vähendab olulisel määral mootori pöördemomenti.

| b) | töörežiim vähendab olulisel määral mootori pöördemomenti. |
| --- | --- |

b)

töörežiim vähendab olulisel määral mootori pöördemomenti.

I tüübi katse: Euro 4

I tüübi katse: Euro 5

IV ja V tüübi katse: Euro 5

IV ja V tüübi katse: Euro 5

L5e (v.a Le5-A) ja L7e (v.a L7e-A)

I etapi pardadiagnostikasüsteem, mis kontrollib vooluahelate ja elektroonika tõrkeid ning genereerib teate, kui:

Euro 5

I etapi pardadiagnostikasüsteem, mis kontrollib vooluahelate ja elektroonika tõrkeid ning genereerib teate, kui:

Euro 5+

| a) | ületatakse määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa punktis B1 sätestatud pardadiagnostika heitkoguste piirnormid ning |
| --- | --- |

a)

ületatakse määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa punktis B1 sätestatud pardadiagnostika heitkoguste piirnormid ning

| a) | ületatakse määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa punktis B2 sätestatud pardadiagnostika heitkoguste piirnormid ning |
| --- | --- |

a)

ületatakse määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa punktis B2 sätestatud pardadiagnostika heitkoguste piirnormid ning

| b) | töörežiim vähendab olulisel määral mootori pöördemomenti. |
| --- | --- |

b)

töörežiim vähendab olulisel määral mootori pöördemomenti.

| b) | töörežiim vähendab ol“ulisel määral mootori pöördemomenti. |
| --- | --- |

b)

töörežiim vähendab ol“ulisel määral mootori pöördemomenti.

I, IV ja V tüübi katse: Euro 5

I, IV ja V tüübi katse: Euro 5

L6e, v.a L6e-B

Ei nõuta pardadiagnostikasüsteemi

Euro 5

Ei nõuta pardadiagnostikasüsteemi

Euro 5

I, IV ja V tüübi katse: Euro 5

I, IV ja V tüübi katse: Euro 5

L6e-B

Ei nõuta pardadiagnostikasüsteemi

Euro 5

Ei nõuta pardadiagnostikasüsteemi

Euro 5+“

I tüübi katse: Euro 4

I tüübi katse: Euro 5

IV ja V tüübi katse: Euro 5

IV ja V tüübi katse: Euro 5

| ii) | punkti 2.8 muudetakse järgmiselt:






  — | teatisesse kantavate andmete tabeli punkt 4.0.1 asendatakse järgmisega:








  „4.0.1. | L1e — L7e | Keskkonnakaitse tase: Euro (3/4/5/5+) (4)“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

punkti 2.8 muudetakse järgmiselt:

—

teatisesse kantavate andmete tabeli punkt 4.0.1 asendatakse järgmisega:

„4.0.1.

L1e — L7e

Keskkonnakaitse tase: Euro (3/4/5/5+) (4)“

| — | teatisesse kantavate andmete tabelisse lisatakse pärast teatisesse kantavate andmete tabeli punkti 7.6.3.4 järgmine punkt 7.6.3.5:







  „7.6.3.5. | L3e — L7e(10) | Nende veaolekute kirjeldus, mida juht võib drosselklapi elektroonilise juhtimissüsteemi rikke korral tajuda“ |
| --- | --- | --- | --- |

—

teatisesse kantavate andmete tabelisse lisatakse pärast teatisesse kantavate andmete tabeli punkti 7.6.3.4 järgmine punkt 7.6.3.5:

„7.6.3.5.

L3e — L7e(10)

(10)

Nende veaolekute kirjeldus, mida juht võib drosselklapi elektroonilise juhtimissüsteemi rikke korral tajuda“

| b) | 3. liites asendatakse teatisesse kantavate andmete tabeli punkt 4.0.1 järgmisega:







  „4.0.1. | L1e — L7e | Keskkonnakaitse tase: Euro (3/4/5/5+) (4)“; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

3. liites asendatakse teatisesse kantavate andmete tabeli punkt 4.0.1 järgmisega:

„4.0.1.

L1e — L7e

Keskkonnakaitse tase: Euro (3/4/5/5+) (4)“;

4

| c) | 6. liites asendatakse teatisesse kantavate andmete tabeli punkt 4.0.1 järgmisega:







  „4.0.1. | L1e — L7e | Keskkonnakaitse tase: Euro (3/4/5/5+) (4)“ |
| --- | --- | --- | --- |

c)

6. liites asendatakse teatisesse kantavate andmete tabeli punkt 4.0.1 järgmisega:

„4.0.1.

L1e — L7e

Keskkonnakaitse tase: Euro (3/4/5/5+) (4)“

4

| d) | 7. liites asendatakse teatisesse kantavate andmete tabeli punkt 4.0.1 järgmisega:







  „4.0.1. | L1e — L7e | Keskkonnakaitse tase: Euro (3/4/5/5+) (4)“; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

7. liites asendatakse teatisesse kantavate andmete tabeli punkt 4.0.1 järgmisega:

„4.0.1.

L1e — L7e

Keskkonnakaitse tase: Euro (3/4/5/5+) (4)“;

4

| e) | 8. liites asendatakse teatisesse kantavate andmete tabeli punkt 4.0.1 järgmisega:







  „4.0.1. | L1e — L7e | Keskkonnakaitse tase: Euro (3/4/5/5+) (4)“ |
| --- | --- | --- | --- |

e)

8. liites asendatakse teatisesse kantavate andmete tabeli punkt 4.0.1 järgmisega:

„4.0.1.

L1e — L7e

Keskkonnakaitse tase: Euro (3/4/5/5+) (4)“

4

2)

| „4.0.1. | Keskkonnakaitse tase: Euro (3/4/5/5+) (1)“ |
| --- | --- |

„4.0.1.

Keskkonnakaitse tase: Euro (3/4/5/5+) (1)“

3)

| a) | pärast rida „Süsteem: mootori heide (Euro 5 tase)“ lisatakse järgmine rida







  „Süsteem: mootori heide (Euro 5+ tase) | 134/2014 | A3“ |
| --- | --- | --- | --- |

a)

pärast rida „Süsteem: mootori heide (Euro 5 tase)“ lisatakse järgmine rida

„Süsteem: mootori heide (Euro 5+ tase)

134/2014

A3“

| b) | read „Süsteem: keskkonnamõju pardadiagnostika (I etapi OBD: määruse (EL) nr 168/2013 IV lisa punktid 1.8.1–1.8.2)“ ja „Süsteem: keskkonnamõju pardadiagnostika (II etapi OBD: määruse (EL) nr 168/2013 IV lisa punkt 1.8.3)“ asendatakse järgmisega:







  „Süsteem: keskkonnamõju pardadiagnostika (I etapi OBD: määruse (EL) nr 168/2013 IV lisa punktid 1.8.1–1.8.2 redaktsioonis, mis on kohaldatav 19. veebruaril 2019) | 134/2014 | C1 |
| --- | --- | --- | --- |
| Süsteem: keskkonnamõju pardadiagnostika (II etapi OBD: määruse (EL) nr 168/2013 IV lisa punkt 1.8.3 redaktsioonis, mis on kohaldatav 19. veebruaril 2019) | 134/2014 | C2“ |

b)

read „Süsteem: keskkonnamõju pardadiagnostika (I etapi OBD: määruse (EL) nr 168/2013 IV lisa punktid 1.8.1–1.8.2)“ ja „Süsteem: keskkonnamõju pardadiagnostika (II etapi OBD: määruse (EL) nr 168/2013 IV lisa punkt 1.8.3)“ asendatakse järgmisega:

„Süsteem: keskkonnamõju pardadiagnostika (I etapi OBD: määruse (EL) nr 168/2013 IV lisa punktid 1.8.1–1.8.2 redaktsioonis, mis on kohaldatav 19. veebruaril 2019)

134/2014

C1

Süsteem: keskkonnamõju pardadiagnostika (II etapi OBD: määruse (EL) nr 168/2013 IV lisa punkt 1.8.3 redaktsioonis, mis on kohaldatav 19. veebruaril 2019)

134/2014

C2“

| c) | pärast rida „Süsteem: keskkonnamõju pardadiagnostika (II etapi OBD: määruse (EL) nr 168/2013 IV lisa punkt 1.8.3) lisatakse järgmised read:







  „Süsteem: keskkonnamõju pardadiagnostika (I etapi OBD: määruse (EL) nr 168/2013 IV lisa punkt 1.8.3) | 134/2014 | C3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Süsteem: keskkonnamõju pardadiagnostika (II etapi OBD: määruse (EL) nr 168/2013 IV lisa punkt 1.8.4) | 134/2014 | C5 |
| Süsteem: keskkonnamõju pardadiagnostika (II etapi OBD: määruse (EL) nr 168/2013 IV lisa punkt 1.8.5) | 134/2014 | C6“ |

c)

pärast rida „Süsteem: keskkonnamõju pardadiagnostika (II etapi OBD: määruse (EL) nr 168/2013 IV lisa punkt 1.8.3) lisatakse järgmised read:

„Süsteem: keskkonnamõju pardadiagnostika (I etapi OBD: määruse (EL) nr 168/2013 IV lisa punkt 1.8.3)

134/2014

C3

Süsteem: keskkonnamõju pardadiagnostika (II etapi OBD: määruse (EL) nr 168/2013 IV lisa punkt 1.8.4)

134/2014

C5

Süsteem: keskkonnamõju pardadiagnostika (II etapi OBD: määruse (EL) nr 168/2013 IV lisa punkt 1.8.5)

134/2014

C6“

4)

| a) | punkt 2.2.1.1.2 asendatakse järgmisega:






  „2.2.1.1.2. | Keskkonnakaitse tase: Euro 3, Euro 4, Euro 5, Euro 5+ (3) (4)“; |
| --- | --- | --- |

a)

punkt 2.2.1.1.2 asendatakse järgmisega:

„2.2.1.1.2.

Keskkonnakaitse tase: Euro 3, Euro 4, Euro 5, Euro 5+ (3) (4)“;

| b) | punkti 2.2.1.9.3 muudetakse järgmiselt:






  i) | pealkiri asendatakse järgmisega:






  „2.2.1.9.3. | VIII katsetüüp: keskkonnakatse tulemused (määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa B1 osa) (3)“; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

punkti 2.2.1.9.3 muudetakse järgmiselt:

i)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„2.2.1.9.3.

VIII katsetüüp: keskkonnakatse tulemused (määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa B1 osa) (3)“;

| ii) | tabelit 5–11 muudetakse järgmiselt:






  — | pealkiri asendatakse järgmisega:


  „
  Tabel 5–11


  OBD piirnormid (määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa B1 osa) ja keskkonnakatse tulemused rikke korral
  “; |
| --- | --- | --- |

ii)

tabelit 5–11 muudetakse järgmiselt:

—

pealkiri asendatakse järgmisega:

„
  Tabel 5–11

OBD piirnormid (määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa B1 osa) ja keskkonnakatse tulemused rikke korral
  “;

| — | sõidukikategooriat L6e-A käsitlevad lahtrid kustutatakse; |
| --- | --- |

—

sõidukikategooriat L6e-A käsitlevad lahtrid kustutatakse;

| c) | punkti 2.2.1.6.3.3.2 tabelit 5–7 muudetakse järgmiselt.






  i) | rea TRTTV1x
  (i)
  (ii)
  teise lahtri tekst asendatakse järgmisega:

  „x(v) km“; |
| --- | --- | --- |

c)

punkti 2.2.1.6.3.3.2 tabelit 5–7 muudetakse järgmiselt.

i)

rea TRTTV1x
  (i)
  (ii)
  teise lahtri tekst asendatakse järgmisega:

TRTTV1x

(i)

(ii)

„x(v) km“;

(v)

| ii) | lisatakse järgmine selgitav märkus:






  „(v) | Asendage x 100, 2 500 või 3 500ga kooskõlas määruse (EL) nr 168/2013 artikli 23 lõike 3 punkti c sätetega.“; |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine selgitav märkus:

„(v)

Asendage x 100, 2 500 või 3 500ga kooskõlas määruse (EL) nr 168/2013 artikli 23 lõike 3 punkti c sätetega.“;

| d) | punkti 2.2.1.9.4 muudetakse järgmiselt:






  i) | pealkiri asendatakse järgmisega:






  „2.2.1.9.4. | VIII katsetüüp: keskkonnakatse tulemused (määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa B2 osa) (3)“; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

punkti 2.2.1.9.4 muudetakse järgmiselt:

i)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„2.2.1.9.4.

VIII katsetüüp: keskkonnakatse tulemused (määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa B2 osa) (3)“;

3

| ii) | tabelit 5–12 muudetakse järgmiselt:






  — | pealkiri asendatakse järgmisega:


  „
  Tabel 5–12


  OBD piirnormid (määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa B2 osa) ja keskkonnakatse tulemused rikke korral“; |
| --- | --- | --- |

ii)

tabelit 5–12 muudetakse järgmiselt:

—

pealkiri asendatakse järgmisega:

„
  Tabel 5–12

OBD piirnormid (määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa B2 osa) ja keskkonnakatse tulemused rikke korral“;

| — | sõidukikategooriat L3e – L7e käsitleva rea esimese lahtri tekst asendatakse järgmisega:


  „L3e, L4e, L5e ja L7e“. |
| --- | --- |

—

sõidukikategooriat L3e – L7e käsitleva rea esimese lahtri tekst asendatakse järgmisega:

„L3e, L4e, L5e ja L7e“.

---

OTSUSED

| 21.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 48/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 48/12

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/240,

20. veebruar 2020,

millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2020/47 (milles käsitletakse kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud lindude kõrge patogeensusega gripiga teatavates liikmesriikides) lisa

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 1082 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse liidusiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaarkontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/47 (3) võeti vastu pärast alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguid teatavates liikmesriikides asuvates kodulindude kasvatuse ettevõtetes ning kõnealuste liikmesriikide poolt kaitse- ja järelevalvetsoonide kehtestamist vastavalt nõukogu direktiivile 2005/94/EÜ (4). |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/47 (3) võeti vastu pärast alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguid teatavates liikmesriikides asuvates kodulindude kasvatuse ettevõtetes ning kõnealuste liikmesriikide poolt kaitse- ja järelevalvetsoonide kehtestamist vastavalt nõukogu direktiivile 2005/94/EÜ (4).

| (2) | Rakendusotsuses (EL) 2020/47 on sätestatud, et kõnealuse rakendusotsuse lisas loetletud, liikmesriikide poolt vastavalt direktiivile 2005/94/EÜ kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonid peavad hõlmama vähemalt eespool nimetatud lisas kaitse- või järelevalvetsoonidena loetletud piirkondi. |
| --- | --- |

(2)

Rakendusotsuses (EL) 2020/47 on sätestatud, et kõnealuse rakendusotsuse lisas loetletud, liikmesriikide poolt vastavalt direktiivile 2005/94/EÜ kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonid peavad hõlmama vähemalt eespool nimetatud lisas kaitse- või järelevalvetsoonidena loetletud piirkondi.

| (3) | Rakendusotsuse (EL) 2020/47 lisa muudeti hiljuti komisjoni rakendusotsusega (EL) 2020/210 (5) pärast Saksamaal ja Poolas kodulindudel esinenud alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguid, mida oli vaja kajastada kõnealuses lisas. |
| --- | --- |

(3)

Rakendusotsuse (EL) 2020/47 lisa muudeti hiljuti komisjoni rakendusotsusega (EL) 2020/210 (5) pärast Saksamaal ja Poolas kodulindudel esinenud alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguid, mida oli vaja kajastada kõnealuses lisas.

| (4) | Pärast rakendusotsuse (EL) 2020/210 vastuvõtmise kuupäeva on Tšehhi teatanud komisjonile alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud lindude kõrge patogeensusega gripi uuest puhangust kodulindude kasvatuse ettevõttes Pardubice piirkonnas. |
| --- | --- |

(4)

Pärast rakendusotsuse (EL) 2020/210 vastuvõtmise kuupäeva on Tšehhi teatanud komisjonile alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud lindude kõrge patogeensusega gripi uuest puhangust kodulindude kasvatuse ettevõttes Pardubice piirkonnas.

| (5) | Lisaks on Bulgaaria teatanud komisjonile alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude kasvatuse ettevõttes Plovdivi piirkonnas. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks on Bulgaaria teatanud komisjonile alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude kasvatuse ettevõttes Plovdivi piirkonnas.

| (6) | Bulgaaria ei ole praegu loetletud rakendusotsuse (EL) 2020/47 lisas ning kinnitust leidnud uus taudipuhang Tšehhis asub väljaspool neid Tšehhi piirkondi, mis on praegu loetletud kõnealuses lisas. Pärast kõnealuseid uusi alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguid on kõnealuste liikmesriikide pädevad asutused võtnud direktiivi 2005/94/EÜ kohaselt nõutavad meetmed, sealhulgas kehtestanud kaitse- ja järelevalvetsoonid kõnealuste uute puhangukollete ümber. |
| --- | --- |

(6)

Bulgaaria ei ole praegu loetletud rakendusotsuse (EL) 2020/47 lisas ning kinnitust leidnud uus taudipuhang Tšehhis asub väljaspool neid Tšehhi piirkondi, mis on praegu loetletud kõnealuses lisas. Pärast kõnealuseid uusi alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguid on kõnealuste liikmesriikide pädevad asutused võtnud direktiivi 2005/94/EÜ kohaselt nõutavad meetmed, sealhulgas kehtestanud kaitse- ja järelevalvetsoonid kõnealuste uute puhangukollete ümber.

| (7) | Komisjon on läbi vaadanud Bulgaaria ja Tšehhi poolt vastavalt direktiivile 2005/94/EÜ võetud meetmed ning on leidnud, et asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonide piirid on piisaval kaugusel ettevõtetest, kus hiljuti on kinnitust leidnud alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud lindude kõrge patogeensusega gripi puhangute esinemine. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon on läbi vaadanud Bulgaaria ja Tšehhi poolt vastavalt direktiivile 2005/94/EÜ võetud meetmed ning on leidnud, et asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonide piirid on piisaval kaugusel ettevõtetest, kus hiljuti on kinnitust leidnud alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud lindude kõrge patogeensusega gripi puhangute esinemine.

| (8) | Et vältida liidusiseses kaubanduses tarbetute häirete tekkimist ja kolmandate riikide poolt põhjendamatute kaubandustõkete kehtestamist, on vaja koostöös Bulgaaria ja Tšehhiga kiiresti kirjeldada liidu tasandil kõnealustes liikmesriikides vastavalt direktiivile 2005/94/EÜ kehtestatud uusi kaitse- ja järelevalvetsoone. Seepärast tuleks muuta rakendusotsuse (EL) 2020/47 lisas Tšehhi puhul loetletud kaitse- ja järelevalvetsoone ning lisada Bulgaaria puhul loetellu uued kaitse- ja järelevalvetsoonid. |
| --- | --- |

(8)

Et vältida liidusiseses kaubanduses tarbetute häirete tekkimist ja kolmandate riikide poolt põhjendamatute kaubandustõkete kehtestamist, on vaja koostöös Bulgaaria ja Tšehhiga kiiresti kirjeldada liidu tasandil kõnealustes liikmesriikides vastavalt direktiivile 2005/94/EÜ kehtestatud uusi kaitse- ja järelevalvetsoone. Seepärast tuleks muuta rakendusotsuse (EL) 2020/47 lisas Tšehhi puhul loetletud kaitse- ja järelevalvetsoone ning lisada Bulgaaria puhul loetellu uued kaitse- ja järelevalvetsoonid.

| (9) | Sellest tulenevalt tuleks muuta rakendusotsuse (EL) 2020/47 lisa, et ajakohastada liidu tasandil piirkondadeks jaotamist ning lisada uued, Bulgaaria ja Tšehhi poolt direktiivi 2005/94/EÜ kohaselt kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonid ning seal kohaldatavate piirangute kestus. |
| --- | --- |

(9)

Sellest tulenevalt tuleks muuta rakendusotsuse (EL) 2020/47 lisa, et ajakohastada liidu tasandil piirkondadeks jaotamist ning lisada uued, Bulgaaria ja Tšehhi poolt direktiivi 2005/94/EÜ kohaselt kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonid ning seal kohaldatavate piirangute kestus.

| (10) | Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2020/47 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2020/47 vastavalt muuta.

| (11) | Võttes arvesse epidemioloogilise olukorra kiireloomulisust liidus seoses alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud lindude kõrge patogeensusega gripi levikuga, on oluline, et käesoleva otsusega rakendusotsuse (EL) 2020/47 lisasse tehtavad muudatused jõustuksid võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(11)

Võttes arvesse epidemioloogilise olukorra kiireloomulisust liidus seoses alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud lindude kõrge patogeensusega gripi levikuga, on oluline, et käesoleva otsusega rakendusotsuse (EL) 2020/47 lisasse tehtavad muudatused jõustuksid võimalikult kiiresti.

| (12) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse (EL) 2020/47 lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 20. veebruar 2020

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  
  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  Komisjoni 20. jaanuari 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/47, milles käsitletakse kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud lindude kõrge patogeensusega gripiga teatavates liikmesriikides (ELT L 16, 21.1.2020, lk 31).

3

(4)  Nõukogu 20. detsembri 2005. aasta direktiiv 2005/94/EÜ linnugripi tõrjet käsitlevate ühenduse meetmete ning direktiivi 92/40/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 10, 14.1.2006, lk 16).

4

(5)  Komisjoni 14. veebruari 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/210, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2020/47 (milles käsitletakse kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripiga liikmesriikides) lisa (ELT L 43, 17.2.2020, lk 77).

5

---

LISA

Rakendusotsuse (EL) 2020/47 lisa asendatakse järgmisega:

„LISA

A OSA

Artiklites 1 ja 2 osutatud kaitsetsoonid asjaomastes liikmesriikides:

Liikmesriik: Bulgaaria

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1 |
| --- | --- |
| Plovdiv region: |
| Municipality of Rakovski:






  — | Rakovski city |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1

Plovdiv region:

Municipality of Rakovski:

—

Rakovski city

15.3.2020

Liikmesriik: Tšehhi

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1 |
| --- | --- |
| Pardubice region: |
| Bělešovice (750468), Blížňovice (618322), Bořice u Hrochova Týnce (608190), Čankovice (618331), Čeradice nad Loučnou (619655), Dolní Roveň (630080) - jižní část katastrálního vymezená silnicí č. 322, Holešovice u Chroustovic (641111), Horní Roveň (643971) - jižní část katastrálního vymezená silnicí č. 322, Chroustovice (654264), Lipec u Slepotic (750476), Moravany nad Loučnou (698482), Platěnice (698491), Slepotice (750492), Turov nad Loučnou (771732) | 13.3.2020 |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1

Pardubice region:

Bělešovice (750468), Blížňovice (618322), Bořice u Hrochova Týnce (608190), Čankovice (618331), Čeradice nad Loučnou (619655), Dolní Roveň (630080) - jižní část katastrálního vymezená silnicí č. 322, Holešovice u Chroustovic (641111), Horní Roveň (643971) - jižní část katastrálního vymezená silnicí č. 322, Chroustovice (654264), Lipec u Slepotic (750476), Moravany nad Loučnou (698482), Platěnice (698491), Slepotice (750492), Turov nad Loučnou (771732)

13.3.2020

Liikmesriik: Saksamaa

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1 |
| --- | --- |
| BADEN-WÜRTTEMBERG, Kreis Hohelohenkreis: |
| Folgende Gemarkungen sind vollständig enthalten:






  — | Bretzfeld |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1

BADEN-WÜRTTEMBERG, Kreis Hohelohenkreis:

Folgende Gemarkungen sind vollständig enthalten:

—

Bretzfeld

| — | Adolzfurt |
| --- | --- |

—

Adolzfurt

| — | Scheppach |
| --- | --- |

—

Scheppach

| — | Rappach |
| --- | --- |

—

Rappach

Teilweise enthalten sind die Gemarkungen

| — | Bitzfeld |
| --- | --- |

—

Bitzfeld

| — | Verrenberg |
| --- | --- |

—

Verrenberg

| — | Windischenbach |
| --- | --- |

—

Windischenbach

| — | Pfedelbach |
| --- | --- |

—

Pfedelbach

| — | Geddelsbach |
| --- | --- |

—

Geddelsbach

| — | Unterheimbach |
| --- | --- |

—

Unterheimbach

| — | Obersulm |
| --- | --- |

—

Obersulm

| — | Waldbach |
| --- | --- |

—

Waldbach

| — | Dimbach |
| --- | --- |

—

Dimbach

| — | Schwappach |
| --- | --- |

—

Schwappach

| — | Beginnend im Nordosten an der Gemarkungsgrenze Bitzfeld Schnittpunkt A6 weiter an der Gemarkungsgrenze südlich bis zur L 1036 |
| --- | --- |

—

Beginnend im Nordosten an der Gemarkungsgrenze Bitzfeld Schnittpunkt A6 weiter an der Gemarkungsgrenze südlich bis zur L 1036

| — | Nach Osten entlang Feldweg am Gewann Unteress Gässle entlang zum Schnittpunkt der Eisenbahnlinie HN-Waldenberg und der K2336 |
| --- | --- |

—

Nach Osten entlang Feldweg am Gewann Unteress Gässle entlang zum Schnittpunkt der Eisenbahnlinie HN-Waldenberg und der K2336

| — | Auf der K2336 durch Verrenberg bis zur T-Kreuzung |
| --- | --- |

—

Auf der K2336 durch Verrenberg bis zur T-Kreuzung

| — | auf Höhe des Funkturms abbiegend auf einem Feldweg nach Süden Richtung Golberhöfe |
| --- | --- |

—

auf Höhe des Funkturms abbiegend auf einem Feldweg nach Süden Richtung Golberhöfe

| — | Bis Einmündung auf die Golbergstraße |
| --- | --- |

—

Bis Einmündung auf die Golbergstraße

| — | Auf der Golbergstraße in Windischenbach bis zur Einmündung auf die L1036 |
| --- | --- |

—

Auf der Golbergstraße in Windischenbach bis zur Einmündung auf die L1036

| — | Auf der L1036 nach Süden bis zum Ortsausgang Windischenbach bis zur Kreuzung Adolzfurter Straße |
| --- | --- |

—

Auf der L1036 nach Süden bis zum Ortsausgang Windischenbach bis zur Kreuzung Adolzfurter Straße

| — | Weiter auf Adolzfurter Straße nach Osten bis zur Einmündung Burghofstraße |
| --- | --- |

—

Weiter auf Adolzfurter Straße nach Osten bis zur Einmündung Burghofstraße

| — | Auf der Burghofstraße 350 m nach Süden |
| --- | --- |

—

Auf der Burghofstraße 350 m nach Süden

| — | An der Kreuzung auf einem Feldweg 250 m weiter Richtung Südosten |
| --- | --- |

—

An der Kreuzung auf einem Feldweg 250 m weiter Richtung Südosten

| — | Weiter auf dem Feldweg zwischen den Gewannen Wolfsbül und Holzbühl Richtung Süden |
| --- | --- |

—

Weiter auf dem Feldweg zwischen den Gewannen Wolfsbül und Holzbühl Richtung Süden

| — | Auf diesem Feldweg weiter durch das Waldgebiet Spörershölzle bis zum Feldweg In der Lohklinge |
| --- | --- |

—

Auf diesem Feldweg weiter durch das Waldgebiet Spörershölzle bis zum Feldweg In der Lohklinge

| — | Auf dem Feldweg In der Lohklinge bis zur K 2346 in Buchhorn |
| --- | --- |

—

Auf dem Feldweg In der Lohklinge bis zur K 2346 in Buchhorn

| — | Abbiegend auf die K2346 nach Südwesten durch Buchhorn |
| --- | --- |

—

Abbiegend auf die K2346 nach Südwesten durch Buchhorn

| — | Auf der K2346 bis zum Aussiedlerhof Fleisch am Höhenweg |
| --- | --- |

—

Auf der K2346 bis zum Aussiedlerhof Fleisch am Höhenweg

| — | Dort abbiegend auf einen Feldweg Richtung Westen 500 m zwischen den Gewannen Große Äcker und Hintere Halden |
| --- | --- |

—

Dort abbiegend auf einen Feldweg Richtung Westen 500 m zwischen den Gewannen Große Äcker und Hintere Halden

| — | Nach 500 m Abbiegend nach Süden |
| --- | --- |

—

Nach 500 m Abbiegend nach Süden

| — | An der Gemarkungsgrenze Pfedelbach und Geddelsbach nach Westen auf einem Feldweg nordwestlich vorbei an den Ausiedlerhöfen Hintere Halden |
| --- | --- |

—

An der Gemarkungsgrenze Pfedelbach und Geddelsbach nach Westen auf einem Feldweg nordwestlich vorbei an den Ausiedlerhöfen Hintere Halden

| — | Am Gebäude Geddelsbacher Helden 28 auf den Weg Richtung Westen bis zum Haus Geddelsbacher Helden 24 |
| --- | --- |

—

Am Gebäude Geddelsbacher Helden 28 auf den Weg Richtung Westen bis zum Haus Geddelsbacher Helden 24

| — | Am Haus Geddelsbacher Helden 24 abbiegend Richtung Süden auf einem Feldweg bis zur Einmündung auf die K 2345 |
| --- | --- |

—

Am Haus Geddelsbacher Helden 24 abbiegend Richtung Süden auf einem Feldweg bis zur Einmündung auf die K 2345

| — | Querung der K2345 |
| --- | --- |

—

Querung der K2345

| — | Weiter auf dem Feldweg Richtung Unterheimbach bis zur Einmündung auf die L 1090 in Unterheimbach |
| --- | --- |

—

Weiter auf dem Feldweg Richtung Unterheimbach bis zur Einmündung auf die L 1090 in Unterheimbach

| — | Auf der L1090 Richtung Südosten bis zur Schulstraße am Sportplatz |
| --- | --- |

—

Auf der L1090 Richtung Südosten bis zur Schulstraße am Sportplatz

| — | Nach der Sporthalle auf einer gedachten Linie 1,3 Km Richtung Westen bis zu einem Bach |
| --- | --- |

—

Nach der Sporthalle auf einer gedachten Linie 1,3 Km Richtung Westen bis zu einem Bach

| — | An dem Bach 80 m entlang Richtung Süden von dort 280 m auf einer gedachten Linie nach Südwest zum nächsten Waldweg |
| --- | --- |

—

An dem Bach 80 m entlang Richtung Süden von dort 280 m auf einer gedachten Linie nach Südwest zum nächsten Waldweg

| — | Auf dem Waldweg 130 m nach Nordwesten im Wald Sandrain |
| --- | --- |

—

Auf dem Waldweg 130 m nach Nordwesten im Wald Sandrain

| — | Zwischen dem Wald Sandrain und Salenwald 1 km Richtung Südosten |
| --- | --- |

—

Zwischen dem Wald Sandrain und Salenwald 1 km Richtung Südosten

| — | Durch die Otterklinge nach Südwest bis zum Bach in der Rauchklinge |
| --- | --- |

—

Durch die Otterklinge nach Südwest bis zum Bach in der Rauchklinge

| — | Entlang der der Gemarkungsgrenze Adolzfurt einschließend bis zur Gemeindegrenze Obersulm |
| --- | --- |

—

Entlang der der Gemarkungsgrenze Adolzfurt einschließend bis zur Gemeindegrenze Obersulm

| — | Entlang der Gemeindegrenze Bretzfeld/Obersulm nach Nordwest, Bretzfeld einschließend, bis zur Feldwegkreuzung Steigwald und Eulenklinge |
| --- | --- |

—

Entlang der Gemeindegrenze Bretzfeld/Obersulm nach Nordwest, Bretzfeld einschließend, bis zur Feldwegkreuzung Steigwald und Eulenklinge

| — | Von dort auf einem Feldweg Richtung Ortseingang Affaltrach |
| --- | --- |

—

Von dort auf einem Feldweg Richtung Ortseingang Affaltrach

| — | Von dort entlang eines Bachlaufs nach Norden zur L 1035, Affaltrach ausschließend |
| --- | --- |

—

Von dort entlang eines Bachlaufs nach Norden zur L 1035, Affaltrach ausschließend

| — | Querung der L 1035 |
| --- | --- |

—

Querung der L 1035

| — | Weiter entlang am Mittelbach bis zum Ortseingang Affaltrach, dort am Ortsrand entlang nach Norden zur K 2110, Affaltrach ausschließend |
| --- | --- |

—

Weiter entlang am Mittelbach bis zum Ortseingang Affaltrach, dort am Ortsrand entlang nach Norden zur K 2110, Affaltrach ausschließend

| — | Auf der K1035 Richtung Nordosten bis zur Gemeindegrenze Obersulm/Bretzfeld, Bretzfeld einschließend |
| --- | --- |

—

Auf der K1035 Richtung Nordosten bis zur Gemeindegrenze Obersulm/Bretzfeld, Bretzfeld einschließend

| — | Auf einer gedachten Linie 300 m in Nordwestlicher Richtung zum Waldrand Buchhau, Gewann Sperbelhau nördlich einschließend |
| --- | --- |

—

Auf einer gedachten Linie 300 m in Nordwestlicher Richtung zum Waldrand Buchhau, Gewann Sperbelhau nördlich einschließend

| — | Am Waldrand entlang Richtung Nordwesten bis zur Querung eines Wassergrabens |
| --- | --- |

—

Am Waldrand entlang Richtung Nordwesten bis zur Querung eines Wassergrabens

| — | Von hier auf einer gedachten Linie nach Norden, westlich der Ortschaft Waldbach, Waldbach einschließend bis zur K 2341 |
| --- | --- |

—

Von hier auf einer gedachten Linie nach Norden, westlich der Ortschaft Waldbach, Waldbach einschließend bis zur K 2341

| — | Querung der K 2341 |
| --- | --- |

—

Querung der K 2341

| — | Auf einer gedachten Linie Richtung Nord-Nordost bis zum Dimbach |
| --- | --- |

—

Auf einer gedachten Linie Richtung Nord-Nordost bis zum Dimbach

| — | Auf einem Feldweg 300 m nach Nordwest, von dort auf einem Feldweg nach Nordosten bis zur A6 |
| --- | --- |

—

Auf einem Feldweg 300 m nach Nordwest, von dort auf einem Feldweg nach Nordosten bis zur A6

| — | Querung der A6 |
| --- | --- |

—

Querung der A6

| — | Auf der Schwarzenbergstraße bis zur Ringstraße, Ostliche Teile von Schwappach einschließend |
| --- | --- |

—

Auf der Schwarzenbergstraße bis zur Ringstraße, Ostliche Teile von Schwappach einschließend

| — | Auf der Ringstraße nach Norden bis zur Kreuzung L1089 |
| --- | --- |

—

Auf der Ringstraße nach Norden bis zur Kreuzung L1089

| — | Weiter auf der Moosbachstraße Richtung Norden bis zum Kreisverkehr der L1036 |
| --- | --- |

—

Weiter auf der Moosbachstraße Richtung Norden bis zum Kreisverkehr der L1036

| — | Vom Kreisverkehr Richtung Osten auf L1036 bis zur A6 |
| --- | --- |

—

Vom Kreisverkehr Richtung Osten auf L1036 bis zur A6

| — | Auf der A6 Richtung Osten bis Startpunkt |
| --- | --- |

—

Auf der A6 Richtung Osten bis Startpunkt

28.2.2020

BADEN-WÜRTTEMBERG, Kreis Heilbronn:

Teilweise enthalten sind die Flur Eschenau:

| — | Von Landkreisgrenze Heilbronn Landkreis entlang Köberleweg Richtung Eschenau |
| --- | --- |

—

Von Landkreisgrenze Heilbronn Landkreis entlang Köberleweg Richtung Eschenau

| — | entlang des Michelbach bis zur Straße Eschenauer Berg |
| --- | --- |

—

entlang des Michelbach bis zur Straße Eschenauer Berg

| — | östlich der Bebauung zur K2110 |
| --- | --- |

—

östlich der Bebauung zur K2110

| — | entlang der K2110 bis zur Landkreisgrenze |
| --- | --- |

—

entlang der K2110 bis zur Landkreisgrenze

28.2.2020

Liikmesriik: Ungari

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1 |
| --- | --- |
| Komárom-Esztergom megye: |
| Ács és Bábolna települések közigazgatási területeinek a 47.687049 és a 17.989846, a 47.690195 és a 17.995825, valamint a 47.686220 és a 17.987319 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | 17.2.2020 |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1

Komárom-Esztergom megye:

Ács és Bábolna települések közigazgatási területeinek a 47.687049 és a 17.989846, a 47.690195 és a 17.995825, valamint a 47.686220 és a 17.987319 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

17.2.2020

Liikmesriik: Slovakkia

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1 |
| --- | --- |
| Čadca region: |
| Municipalities: Stará Bystrica, Radôstka | 18.2.2020 |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1

Čadca region:

Municipalities: Stará Bystrica, Radôstka

18.2.2020

Liikmesriik: Poola

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1 |
| --- | --- |
| W województwie wielkopolskim w powiecie wolsztyńskim: |
| 1.W gminie Wolsztyn miejscowości: Berzyna, Stary Widzim Piekiełko, Adamowo Piekiełko, Kębłowo Kolonia, część miejscowości Niałek Wielki położona na południe od drogi nr 32 | 20.2.2020 |
| W województwie warmińsko – mazurskim w powiecie iławskim |
| W gminie Zalewo: Rąbity, Międzychód, Zatyki, Surbajny, Koziny, Kupin, Rudnia | 20.2.2020 |
| W województwie warmińsko – mazurskim w powiecie ostródzkim |
| W gminie Grunwald miejscowości: Góry Lubiańskie, Zybułtowo, Lubian, Mielno, Stębark | 4.3.2020 |
| W województwie śląskim w powiecie raciborskim: |
| W gminie Kuźnia Raciborska, miejscowości: Ruda Kozielska, część miejscowości Rudy połozona na zachód od drogi nr 919 | 20.2.2020 |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1

W województwie wielkopolskim w powiecie wolsztyńskim:

1.W gminie Wolsztyn miejscowości: Berzyna, Stary Widzim Piekiełko, Adamowo Piekiełko, Kębłowo Kolonia, część miejscowości Niałek Wielki położona na południe od drogi nr 32

20.2.2020

W województwie warmińsko – mazurskim w powiecie iławskim

W gminie Zalewo: Rąbity, Międzychód, Zatyki, Surbajny, Koziny, Kupin, Rudnia

20.2.2020

W województwie warmińsko – mazurskim w powiecie ostródzkim

W gminie Grunwald miejscowości: Góry Lubiańskie, Zybułtowo, Lubian, Mielno, Stębark

4.3.2020

W województwie śląskim w powiecie raciborskim:

W gminie Kuźnia Raciborska, miejscowości: Ruda Kozielska, część miejscowości Rudy połozona na zachód od drogi nr 919

20.2.2020

Liikmesriik: Rumeenia

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1 |
| --- | --- |
| Județul Maramureș |
| Oraș Seini
  Oraș Seini - localitatea Săbișa | 13.2.2020 |
| Județul Satu Mare |
| Comuna Pomi, localitatea Pomi | 13.2.2020 |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1

Județul Maramureș

Oraș Seini

Oraș Seini - localitatea Săbișa

13.2.2020

Județul Satu Mare

Comuna Pomi, localitatea Pomi

13.2.2020

B OSA

Artiklites 1 ja 3 osutatud järelevalvetsoonid asjaomastes liikmesriikides:

Liikmesriik: Bulgaaria

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31 |
| --- | --- |
| Plovdiv region: |
| Rakovski municipality:






  — | Rakovski city |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31

Plovdiv region:

Rakovski municipality:

—

Rakovski city

Alates 16.3.2020 kuni 24.3.2020

Brezovo municipality:

| — | Otets Kirilovo |
| --- | --- |

—

Otets Kirilovo

| — | Draganovo |
| --- | --- |

—

Draganovo

| — | Borets |
| --- | --- |

—

Borets

| — | Pudarsko |
| --- | --- |

—

Pudarsko

Rakovski municipality:

| — | Momino selo |
| --- | --- |

—

Momino selo

| — | Stryama |
| --- | --- |

—

Stryama

| — | Shishmantsi |
| --- | --- |

—

Shishmantsi

| — | Bolyarino |
| --- | --- |

—

Bolyarino

Kaloyanovo municipality:

| — | Glavatar |
| --- | --- |

—

Glavatar

Maritsa municipality:

| — | Yasno pole |
| --- | --- |

—

Yasno pole

| — | Manolsko Konare |
| --- | --- |

—

Manolsko Konare

| — | Trilistnik |
| --- | --- |

—

Trilistnik

24.3.2020

Liikmesriik: Tšehhi

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31 |
| --- | --- |
| Pardubice region: |
| Bělešovice (750468), Blížňovice (618322), Bořice u Hrochova Týnce (608190), Čankovice (618331), Čeradice nad Loučnou (619655), Dolní Roveň (630080) - jižní část katastrálního vymezená silnicí č. 322, Holešovice u Chroustovic (641111), Horní Roveň (643971) - jižní část katastrálního vymezená silnicí č. 322, Chroustovice (654264), Lipec u Slepotic (750476), Moravany nad Loučnou (698482), Platěnice (698491), Slepotice (750492), Turov nad Loučnou (771732) | Alates 14.3.2020 kuni 23.3.2020 |
| Blansko u Hrochova Týnce (648281), Bor u Chroustovic (761761), Brčekoly (761770), Časy (653004), Černá za Bory (619965), Dašice (624799), Dolní Bezděkov (628697), Dolní Roveň (630080) - severní část katastrálního vymezená silnicí č. 322, Dolní Ředice (630136) - jižní část katastrálního území vymezená silnicí č. 36, Dvakačovice (777617), Holice v Čechách (641146) - jižní část katastrálního území vymezené vodním tokem Ředického potoka, Honbice (641723), Horní Roveň (643971) - severní část katastrálního vymezená silnicí č. 322, Horní Ředice (644013) - jižní část katastrálního území vymezená silnicí č. 36, Hostovice u Pardubic (645991), Hrochův Týnec (648299), Chrast (653799), Janovičky u Zámrsku (790931), Jaroslav (657522), Jenišovice u Chrudimi (658448), Kočí (667633), Komárov u Holic (668699), Kostěnice (670570), Lány u Dašic (679101), Lhota u Chroustovic (681164), Libanice (641731), Litětiny (685283), Lozice (687847), Mentour (693103), Městec (693278), Mnětice (619981), Moravanský (698474), Mravín (763322), Nabočany (700983), Opočno nad Loučnou (768995), Ostrov (715981), Ostřetín (716332), Poděčely (723622), Popovec u Řepníků (745227), Prachovice u Dašic (624802), Přestavlky u Chrudimi (735159), Radhošť (737640), Radim (737798), Rosice u Chrasti (741191), Řestoky (745324), Sedlec u Vraclavi (785148), Sedlíšťka (737658), Srbce u Luže (752878), Stíčany (648311), Stradouň (755800), Synčany (761788), Štěnec (763331), Topol (667641), Trojovice (768529), Trusnov (769002), Tuněchody (771465), Týnišťko (772437), Uhersko (772976), Úhřetice (773298), Úhřetická Lhota (773301), Vejvanovice (777625), Velké Koloděje (779041), Veská (780979), Vinary u Vysokého Mýta (782190), Vraclav (785164), Vysoká u Holic (716341), Zájezdec (790419), Zalažany (658464), Zminný (793388) | 23.3.2020 |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31

Pardubice region:

Bělešovice (750468), Blížňovice (618322), Bořice u Hrochova Týnce (608190), Čankovice (618331), Čeradice nad Loučnou (619655), Dolní Roveň (630080) - jižní část katastrálního vymezená silnicí č. 322, Holešovice u Chroustovic (641111), Horní Roveň (643971) - jižní část katastrálního vymezená silnicí č. 322, Chroustovice (654264), Lipec u Slepotic (750476), Moravany nad Loučnou (698482), Platěnice (698491), Slepotice (750492), Turov nad Loučnou (771732)

Alates 14.3.2020 kuni 23.3.2020

Blansko u Hrochova Týnce (648281), Bor u Chroustovic (761761), Brčekoly (761770), Časy (653004), Černá za Bory (619965), Dašice (624799), Dolní Bezděkov (628697), Dolní Roveň (630080) - severní část katastrálního vymezená silnicí č. 322, Dolní Ředice (630136) - jižní část katastrálního území vymezená silnicí č. 36, Dvakačovice (777617), Holice v Čechách (641146) - jižní část katastrálního území vymezené vodním tokem Ředického potoka, Honbice (641723), Horní Roveň (643971) - severní část katastrálního vymezená silnicí č. 322, Horní Ředice (644013) - jižní část katastrálního území vymezená silnicí č. 36, Hostovice u Pardubic (645991), Hrochův Týnec (648299), Chrast (653799), Janovičky u Zámrsku (790931), Jaroslav (657522), Jenišovice u Chrudimi (658448), Kočí (667633), Komárov u Holic (668699), Kostěnice (670570), Lány u Dašic (679101), Lhota u Chroustovic (681164), Libanice (641731), Litětiny (685283), Lozice (687847), Mentour (693103), Městec (693278), Mnětice (619981), Moravanský (698474), Mravín (763322), Nabočany (700983), Opočno nad Loučnou (768995), Ostrov (715981), Ostřetín (716332), Poděčely (723622), Popovec u Řepníků (745227), Prachovice u Dašic (624802), Přestavlky u Chrudimi (735159), Radhošť (737640), Radim (737798), Rosice u Chrasti (741191), Řestoky (745324), Sedlec u Vraclavi (785148), Sedlíšťka (737658), Srbce u Luže (752878), Stíčany (648311), Stradouň (755800), Synčany (761788), Štěnec (763331), Topol (667641), Trojovice (768529), Trusnov (769002), Tuněchody (771465), Týnišťko (772437), Uhersko (772976), Úhřetice (773298), Úhřetická Lhota (773301), Vejvanovice (777625), Velké Koloděje (779041), Veská (780979), Vinary u Vysokého Mýta (782190), Vraclav (785164), Vysoká u Holic (716341), Zájezdec (790419), Zalažany (658464), Zminný (793388)

23.3.2020

Liikmesriik: Saksamaa

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31 |
| --- | --- |
| BADEN-WÜRTTEMBERG, Kreis Hohelohenkreis: |
| Folgende Gemarkungen sind vollständig enthalten:






  — | Bretzfeld |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31

BADEN-WÜRTTEMBERG, Kreis Hohelohenkreis:

Folgende Gemarkungen sind vollständig enthalten:

—

Bretzfeld

| — | Adolzfurt |
| --- | --- |

—

Adolzfurt

| — | Scheppach |
| --- | --- |

—

Scheppach

| — | Rappach |
| --- | --- |

—

Rappach

Teilweise enthalten sind die Gemarkungen

| — | Bitzfeld |
| --- | --- |

—

Bitzfeld

| — | Verrenberg |
| --- | --- |

—

Verrenberg

| — | Windischenbach |
| --- | --- |

—

Windischenbach

| — | Pfedelbach |
| --- | --- |

—

Pfedelbach

| — | Geddelsbach |
| --- | --- |

—

Geddelsbach

| — | Unterheimbach |
| --- | --- |

—

Unterheimbach

| — | Obersulm |
| --- | --- |

—

Obersulm

| — | Waldbach |
| --- | --- |

—

Waldbach

| — | Dimbach |
| --- | --- |

—

Dimbach

| — | Schwappach |
| --- | --- |

—

Schwappach

| — | Beginnend im Nordosten an der Gemarkungsgrenze Bitzfeld Schnittpunkt A6 weiter an der Gemarkungsgrenze südlich bis zur L 1036 |
| --- | --- |

—

Beginnend im Nordosten an der Gemarkungsgrenze Bitzfeld Schnittpunkt A6 weiter an der Gemarkungsgrenze südlich bis zur L 1036

| — | Nach Osten entlang Feldweg am Gewann Unteress Gässle entlang zum Schnittpunkt der Eisenbahnlinie HN-Waldenberg und der K2336 |
| --- | --- |

—

Nach Osten entlang Feldweg am Gewann Unteress Gässle entlang zum Schnittpunkt der Eisenbahnlinie HN-Waldenberg und der K2336

| — | Auf der K2336 durch Verrenberg bis zur T-Kreuzung |
| --- | --- |

—

Auf der K2336 durch Verrenberg bis zur T-Kreuzung

| — | auf Höhe des Funkturms abbiegend auf einem Feldweg nach Süden Richtung Golberhöfe |
| --- | --- |

—

auf Höhe des Funkturms abbiegend auf einem Feldweg nach Süden Richtung Golberhöfe

| — | Bis Einmündung auf die Golbergstraße |
| --- | --- |

—

Bis Einmündung auf die Golbergstraße

| — | Auf der Golbergstraße in Windischenbach bis zur Einmündung auf die L1036 |
| --- | --- |

—

Auf der Golbergstraße in Windischenbach bis zur Einmündung auf die L1036

| — | Auf der L1036 nach Süden bis zum Ortsausgang Windischenbach bis zur Kreuzung Adolzfurter Straße |
| --- | --- |

—

Auf der L1036 nach Süden bis zum Ortsausgang Windischenbach bis zur Kreuzung Adolzfurter Straße

| — | Weiter auf Adolzfurter Straße nach Osten bis zur Einmündung Burghofstraße |
| --- | --- |

—

Weiter auf Adolzfurter Straße nach Osten bis zur Einmündung Burghofstraße

| — | Auf der Burghofstraße 350 m nach Süden |
| --- | --- |

—

Auf der Burghofstraße 350 m nach Süden

| — | An der Kreuzung auf einem Feldweg 250 m weiter Richtung Südosten |
| --- | --- |

—

An der Kreuzung auf einem Feldweg 250 m weiter Richtung Südosten

| — | Weiter auf dem Feldweg zwischen den Gewannen Wolfsbül und Holzbühl Richtung Süden |
| --- | --- |

—

Weiter auf dem Feldweg zwischen den Gewannen Wolfsbül und Holzbühl Richtung Süden

| — | Auf diesem Feldweg weiter durch das Waldgebiet Spörershölzle bis zum Feldweg In der Lohklinge |
| --- | --- |

—

Auf diesem Feldweg weiter durch das Waldgebiet Spörershölzle bis zum Feldweg In der Lohklinge

| — | Auf dem Feldweg In der Lohklinge bis zur K 2346 in Buchhorn |
| --- | --- |

—

Auf dem Feldweg In der Lohklinge bis zur K 2346 in Buchhorn

| — | Abbiegend auf die K2346 nach Südwesten durch Buchhorn |
| --- | --- |

—

Abbiegend auf die K2346 nach Südwesten durch Buchhorn

| — | Auf der K2346 bis zum Aussiedlerhof Fleisch am Höhenweg |
| --- | --- |

—

Auf der K2346 bis zum Aussiedlerhof Fleisch am Höhenweg

| — | Dort abbiegend auf einen Feldweg Richtung Westen 500 m zwischen den Gewannen Große Äcker und Hintere Halden |
| --- | --- |

—

Dort abbiegend auf einen Feldweg Richtung Westen 500 m zwischen den Gewannen Große Äcker und Hintere Halden

| — | Nach 500 m Abbiegend nach Süden |
| --- | --- |

—

Nach 500 m Abbiegend nach Süden

| — | An der Gemarkungsgrenze Pfedelbach und Geddelsbach nach Westen auf einem Feldweg nordwestlich vorbei an den Ausiedlerhöfen Hintere Halden |
| --- | --- |

—

An der Gemarkungsgrenze Pfedelbach und Geddelsbach nach Westen auf einem Feldweg nordwestlich vorbei an den Ausiedlerhöfen Hintere Halden

| — | Am Gebäude Geddelsbacher Helden 28 auf den Weg Richtung Westen bis zum Haus Geddelsbacher Helden 24 |
| --- | --- |

—

Am Gebäude Geddelsbacher Helden 28 auf den Weg Richtung Westen bis zum Haus Geddelsbacher Helden 24

| — | Am Haus Geddelsbacher Helden 24 abbiegend Richtung Süden auf einem Feldweg bis zur Einmündung auf die K 2345 |
| --- | --- |

—

Am Haus Geddelsbacher Helden 24 abbiegend Richtung Süden auf einem Feldweg bis zur Einmündung auf die K 2345

| — | Querung der K2345 |
| --- | --- |

—

Querung der K2345

| — | Weiter auf dem Feldweg Richtung Unterheimbach bis zur Einmündung auf die L 1090 in Unterheimbach |
| --- | --- |

—

Weiter auf dem Feldweg Richtung Unterheimbach bis zur Einmündung auf die L 1090 in Unterheimbach

| — | Auf der L1090 Richtung Südosten bis zur Schulstraße am Sportplatz |
| --- | --- |

—

Auf der L1090 Richtung Südosten bis zur Schulstraße am Sportplatz

| — | Nach der Sporthalle auf einer gedachten Linie 1,3 Km Richtung Westen bis zu einem Bach |
| --- | --- |

—

Nach der Sporthalle auf einer gedachten Linie 1,3 Km Richtung Westen bis zu einem Bach

| — | An dem Bach 80 m entlang Richtung Süden von dort 280 m auf einer gedachten Linie nach Südwest zum nächsten Waldweg |
| --- | --- |

—

An dem Bach 80 m entlang Richtung Süden von dort 280 m auf einer gedachten Linie nach Südwest zum nächsten Waldweg

| — | Auf dem Waldweg 130 m nach Nordwesten im Wald Sandrain |
| --- | --- |

—

Auf dem Waldweg 130 m nach Nordwesten im Wald Sandrain

| — | Zwischen dem Wald Sandrain und Salenwald 1 km Richtung Südosten |
| --- | --- |

—

Zwischen dem Wald Sandrain und Salenwald 1 km Richtung Südosten

| — | Durch die Otterklinge nach Südwest bis zum Bach in der Rauchklinge |
| --- | --- |

—

Durch die Otterklinge nach Südwest bis zum Bach in der Rauchklinge

| — | Entlang der der Gemarkungsgrenze Adolzfurt einschließend bis zur Gemeindegrenze Obersulm |
| --- | --- |

—

Entlang der der Gemarkungsgrenze Adolzfurt einschließend bis zur Gemeindegrenze Obersulm

| — | Entlang der Gemeindegrenze Bretzfeld/Obersulm nach Nordwest, Bretzfeld einschließend, bis zur Feldwegkreuzung Steigwald und Eulenklinge |
| --- | --- |

—

Entlang der Gemeindegrenze Bretzfeld/Obersulm nach Nordwest, Bretzfeld einschließend, bis zur Feldwegkreuzung Steigwald und Eulenklinge

| — | Von dort auf einem Feldweg Richtung Ortseingang Affaltrach |
| --- | --- |

—

Von dort auf einem Feldweg Richtung Ortseingang Affaltrach

| — | Von dort entlang eines Bachlaufs nach Norden zur L 1035, Affaltrach ausschließend |
| --- | --- |

—

Von dort entlang eines Bachlaufs nach Norden zur L 1035, Affaltrach ausschließend

| — | Querung der L 1035 |
| --- | --- |

—

Querung der L 1035

| — | Weiter entlang am Mittelbach bis zum Ortseingang Affaltrach, dort am Ortsrand entlang nach Norden zur K 2110, Affaltrach ausschließend |
| --- | --- |

—

Weiter entlang am Mittelbach bis zum Ortseingang Affaltrach, dort am Ortsrand entlang nach Norden zur K 2110, Affaltrach ausschließend

| — | Auf der K1035 Richtung Nordosten bis zur Gemeindegrenze Obersulm/Bretzfeld, Bretzfeld einschließend |
| --- | --- |

—

Auf der K1035 Richtung Nordosten bis zur Gemeindegrenze Obersulm/Bretzfeld, Bretzfeld einschließend

| — | Auf einer gedachten Linie 300 m in Nordwestlicher Richtung zum Waldrand Buchhau, Gewann Sperbelhau nördlich einschließend |
| --- | --- |

—

Auf einer gedachten Linie 300 m in Nordwestlicher Richtung zum Waldrand Buchhau, Gewann Sperbelhau nördlich einschließend

| — | Am Waldrand entlang Richtung Nordwesten bis zur Querung eines Wassergrabens |
| --- | --- |

—

Am Waldrand entlang Richtung Nordwesten bis zur Querung eines Wassergrabens

| — | Von hier auf einer gedachten Linie nach Norden, westlich der Ortschaft Waldbach, Waldbach einschließend bis zur K 2341 |
| --- | --- |

—

Von hier auf einer gedachten Linie nach Norden, westlich der Ortschaft Waldbach, Waldbach einschließend bis zur K 2341

| — | Querung der K 2341 |
| --- | --- |

—

Querung der K 2341

| — | Auf einer gedachten Linie Richtung Nord-Nordost bis zum Dimbach |
| --- | --- |

—

Auf einer gedachten Linie Richtung Nord-Nordost bis zum Dimbach

| — | Auf einem Feldweg 300 m nach Nordwest, von dort auf einem Feldweg nach Nordosten bis zur A6 |
| --- | --- |

—

Auf einem Feldweg 300 m nach Nordwest, von dort auf einem Feldweg nach Nordosten bis zur A6

| — | Querung der A6 |
| --- | --- |

—

Querung der A6

| — | Auf der Schwarzenbergstraße bis zur Ringstraße, Ostliche Teile von Schwappach einschließend |
| --- | --- |

—

Auf der Schwarzenbergstraße bis zur Ringstraße, Ostliche Teile von Schwappach einschließend

| — | Auf der Ringstraße nach Norden bis zur Kreuzung L1089 |
| --- | --- |

—

Auf der Ringstraße nach Norden bis zur Kreuzung L1089

| — | Weiter auf der Moosbachstraße Richtung Norden bis zum Kreisverkehr der L1036 |
| --- | --- |

—

Weiter auf der Moosbachstraße Richtung Norden bis zum Kreisverkehr der L1036

| — | Vom Kreisverkehr Richtung Osten auf L1036 bis zur A6 |
| --- | --- |

—

Vom Kreisverkehr Richtung Osten auf L1036 bis zur A6

| — | Auf der A6 Richtung Osten bis Startpunkt |
| --- | --- |

—

Auf der A6 Richtung Osten bis Startpunkt

Alates 29.2.2020 kuni 8.3.2020

Folgende Gemarkungen sind vollständig enthalten:

| — | Westernbach (Gemeinde Zweiflingen) |
| --- | --- |

—

Westernbach (Gemeinde Zweiflingen)

| — | Baumerlenbach, Unterohrn, Verrenberg, Öhringen, Büttelbronn, Eckartsweiler, Cappel (Stadt Öhringen) |
| --- | --- |

—

Baumerlenbach, Unterohrn, Verrenberg, Öhringen, Büttelbronn, Eckartsweiler, Cappel (Stadt Öhringen)

| — | Pfedelbach, Windischenbach, Oberohrn, Harsberg (Gemeinde Pfedelbach) |
| --- | --- |

—

Pfedelbach, Windischenbach, Oberohrn, Harsberg (Gemeinde Pfedelbach)

| — | Siebeneich (Gemeinde Bretzfeld) |
| --- | --- |

—

Siebeneich (Gemeinde Bretzfeld)

Folgende Gemarkungen sind teilweise im Beobachtungsgebiet und im Sperrbezirk enthalten, die genaue Abgrenzung ist der Beschreibung des Sperrbezirks zu entnehmen:

| — | Bitzfeld, Geddelsbach, Unterheimbach, Waldbach, Dimbach, Schwabbach (Gemeinde Bretzfeld) |
| --- | --- |

—

Bitzfeld, Geddelsbach, Unterheimbach, Waldbach, Dimbach, Schwabbach (Gemeinde Bretzfeld)

| — | Verrenberg (Stadt Öhringen) |
| --- | --- |

—

Verrenberg (Stadt Öhringen)

| — | Windischenbach, Pfedelbach (Gemeinde Pfedelbach) |
| --- | --- |

—

Windischenbach, Pfedelbach (Gemeinde Pfedelbach)

Teilweise enthalten sind die Gemarkungen Möglingen und Ohrnberg (Gemeinde Öhringen):

| — | Beginnend ab der Gemarkungsgrenze Möglingen-Kochersteinsfeld-Ohrnberg |
| --- | --- |

—

Beginnend ab der Gemarkungsgrenze Möglingen-Kochersteinsfeld-Ohrnberg

| — | vorbei an den Gewannen Hummeläcker und Streich |
| --- | --- |

—

vorbei an den Gewannen Hummeläcker und Streich

| — | weitergedacht bis zum nördlichsten Punkt der Kleingartensiedlung (Gewann Streichberg) |
| --- | --- |

—

weitergedacht bis zum nördlichsten Punkt der Kleingartensiedlung (Gewann Streichberg)

| — | Linie weitergedacht bis zur L1045 |
| --- | --- |

—

Linie weitergedacht bis zur L1045

Teilweise enthalten ist die Gemarkung Zweiflingen:

| — | über die Gewanne Schießäcker einmündend in den Feldweg am Waldrand unterhalb des Gewanns Weite Gruben dann in gleicher Richtung weiterführend bis zur Schießhofer Straße, die Schießhofer Straße Richtung Süden bis Pfahlbach |
| --- | --- |

—

über die Gewanne Schießäcker einmündend in den Feldweg am Waldrand unterhalb des Gewanns Weite Gruben dann in gleicher Richtung weiterführend bis zur Schießhofer Straße, die Schießhofer Straße Richtung Süden bis Pfahlbach

| — | dann entlang der K2330 bis zum Limes Blick Zweiflingen |
| --- | --- |

—

dann entlang der K2330 bis zum Limes Blick Zweiflingen

| — | nach Osten abbiegend entlang der Kärcher Straße am Golfplatz vorbei bis zum Kreisel L1050 |
| --- | --- |

—

nach Osten abbiegend entlang der Kärcher Straße am Golfplatz vorbei bis zum Kreisel L1050

| — | weiter nach Süden auf der L1050 bis zur Einmündung K2354 |
| --- | --- |

—

weiter nach Süden auf der L1050 bis zur Einmündung K2354

| — | weiter entlang der K2354, die A6 querend |
| --- | --- |

—

weiter entlang der K2354, die A6 querend

Teilweise enthalten sind die Gemarkungen Neuenstein und Obersöllbach:

| — | bis nach dem Gewann Wachtbaumäcker in Richtung Neuenstein, |
| --- | --- |

—

bis nach dem Gewann Wachtbaumäcker in Richtung Neuenstein,

| — | dann abbiegend in Richtung Südwesten, |
| --- | --- |

—

dann abbiegend in Richtung Südwesten,

| — | dann 2. Feldweg links abbiegend |
| --- | --- |

—

dann 2. Feldweg links abbiegend

| — | dann entlang des Wegs zwischen den Baugebieten Riedweg Teil 1 und Teil 2 nach Süden, die Bahnlinie queren, südlich vorbei am Wohngebiet Steigerbrünnle |
| --- | --- |

—

dann entlang des Wegs zwischen den Baugebieten Riedweg Teil 1 und Teil 2 nach Süden, die Bahnlinie queren, südlich vorbei am Wohngebiet Steigerbrünnle

| — | Linie weiter gedacht am Sportgelände vorbei bis zur Brücke über den Epbach (Bergstraße) |
| --- | --- |

—

Linie weiter gedacht am Sportgelände vorbei bis zur Brücke über den Epbach (Bergstraße)

| — | dann die L1051 und L1036 queren, dann auf die K2357 bis zur Gemarkungsgrenze Obersöllbach-Eschelbach |
| --- | --- |

—

dann die L1051 und L1036 queren, dann auf die K2357 bis zur Gemarkungsgrenze Obersöllbach-Eschelbach

| — | entlang des Gewanns Obere Halde die K2355 und das Gewann Bühl querend |
| --- | --- |

—

entlang des Gewanns Obere Halde die K2355 und das Gewann Bühl querend

| — | dann weiter Richtung Süden in Richtung Pfaffenberg |
| --- | --- |

—

dann weiter Richtung Süden in Richtung Pfaffenberg

| — | östlich vorbei am Pfaffenberg, die Gemeindegrenze nach Öhringen querend |
| --- | --- |

—

östlich vorbei am Pfaffenberg, die Gemeindegrenze nach Öhringen querend

Teilweise enthalten ist die Gemarkung Michelbach:

| — | den Weg weiter bis Rohrklinge |
| --- | --- |

—

den Weg weiter bis Rohrklinge

| — | dann weiter Richtung Süden durch die Gewanne Brenntenholz und Erlen |
| --- | --- |

—

dann weiter Richtung Süden durch die Gewanne Brenntenholz und Erlen

| — | dann die K2387 kreuzen, weiter in Richtung Süden nach Mittelsteinbach durch das Gewann Koppenwiesenschlag, |
| --- | --- |

—

dann die K2387 kreuzen, weiter in Richtung Süden nach Mittelsteinbach durch das Gewann Koppenwiesenschlag,

Teilweise enthalten ist die Gemarkung Untersteinbach:

| — | weiter in Richtung Süden durch die Gewanne Holderberg und Göttele |
| --- | --- |

—

weiter in Richtung Süden durch die Gewanne Holderberg und Göttele

| — | östlich an Mittelsteinbach vorbei auf den Herdenweg, dann bis zum Wasserhochbehälter vor Untersteinbach |
| --- | --- |

—

östlich an Mittelsteinbach vorbei auf den Herdenweg, dann bis zum Wasserhochbehälter vor Untersteinbach

| — | dann Weiter Richtung Süden an der Siedlungsgrenze bis zur Straße In der Heid |
| --- | --- |

—

dann Weiter Richtung Süden an der Siedlungsgrenze bis zur Straße In der Heid

| — | dann weiter entlang des Wegs in Richtung Süden bis zur Schuppacher Straße (K2360) |
| --- | --- |

—

dann weiter entlang des Wegs in Richtung Süden bis zur Schuppacher Straße (K2360)

| — | auf K2360 weiter bis Floßholz, dann entlang des Wegs parallel zum Lohklingenbach in Richtung Südwesten bis ca. 150 m vor der Kehre zur Kreisgrenze SHA |
| --- | --- |

—

auf K2360 weiter bis Floßholz, dann entlang des Wegs parallel zum Lohklingenbach in Richtung Südwesten bis ca. 150 m vor der Kehre zur Kreisgrenze SHA

8.3.2020

BADEN-WÜRTTEMBERG, Kreis Heilbronn:

Teilweise enthalten sind die Flur Eschenau:

| — | Von Landkreisgrenze Heilbronn Landkreis entlang Köberleweg Richtung Eschenau |
| --- | --- |

—

Von Landkreisgrenze Heilbronn Landkreis entlang Köberleweg Richtung Eschenau

| — | entlang des Michelbach bis zur Straße Eschenauer Berg |
| --- | --- |

—

entlang des Michelbach bis zur Straße Eschenauer Berg

| — | östlich der Bebauung zur K2110 |
| --- | --- |

—

östlich der Bebauung zur K2110

| — | entlang der K2110 bis zur Landkreisgrenze |
| --- | --- |

—

entlang der K2110 bis zur Landkreisgrenze

Alates 29.2.2020 kuni 8.3.2020

Folgende Gemeinden sind vollständig enthalten:

| — | Löwenstein |
| --- | --- |

—

Löwenstein

| — | Lehrensteinsfeld |
| --- | --- |

—

Lehrensteinsfeld

| — | Ellhofen |
| --- | --- |

—

Ellhofen

| — | Langenbrettach |
| --- | --- |

—

Langenbrettach

| — | Eberstadt |
| --- | --- |

—

Eberstadt

| — | Wüstenrot |
| --- | --- |

—

Wüstenrot

Folgende Gemarkungen sind vollständig enthalten:

| — | Grantschen (Gemeinde Weinsberg) |
| --- | --- |

—

Grantschen (Gemeinde Weinsberg)

| — | Wimmental (Gemeinde Weinsberg) |
| --- | --- |

—

Wimmental (Gemeinde Weinsberg)

| — | Cleversulzbach (Gemeinde Neuenstadt) |
| --- | --- |

—

Cleversulzbach (Gemeinde Neuenstadt)

Teilweise enthalten ist die Gemeinde Obersulm:

| — | ausgenommen: der im Sperrbezirk liegende Teil |
| --- | --- |

—

ausgenommen: der im Sperrbezirk liegende Teil

Teilweise enthalten ist die Gemarkung Unterheinriet (Gemeinde Untergruppenbach):

| — | An der Gemeindegrenze zwischen Sandberg und Vorhof in westlicher Richtung bis zur Forststraße; |
| --- | --- |

—

An der Gemeindegrenze zwischen Sandberg und Vorhof in westlicher Richtung bis zur Forststraße;

| — | auf Feldweg nördlich von Vorhof Richtung Waldrand, entlang bis zur Schozach; |
| --- | --- |

—

auf Feldweg nördlich von Vorhof Richtung Waldrand, entlang bis zur Schozach;

| — | nördlich am Braunenwald entlang Zufluss zur Schozach; |
| --- | --- |

—

nördlich am Braunenwald entlang Zufluss zur Schozach;

| — | westlich entlang Waldrand bis zur Wegkreuzung unterhalb Hagelsberg; |
| --- | --- |

—

westlich entlang Waldrand bis zur Wegkreuzung unterhalb Hagelsberg;

| — | entlang Forstweg in nördlicher Richtung bis zur Gemeindegrenze Lehrensteinsfeld |
| --- | --- |

—

entlang Forstweg in nördlicher Richtung bis zur Gemeindegrenze Lehrensteinsfeld

Teilweise enthalten ist die Gemarkung Weinsberg (Gemeidne Weinsberg):

| — | Gemeindegrenze zu Lehrensteinsfeld an der A81 entlang in nördlicher Richtung bis zur Gemeindegrenze Eberstadt |
| --- | --- |

—

Gemeindegrenze zu Lehrensteinsfeld an der A81 entlang in nördlicher Richtung bis zur Gemeindegrenze Eberstadt

Teilweise enthalten ist die Gemarkung Neuenstadt (Gemeinde Neuenstadt):

| — | Gemeindegrenze Eberstadt Feld/Forstweg von Buchhorn Richtung Neuenstadt –Daistler; |
| --- | --- |

—

Gemeindegrenze Eberstadt Feld/Forstweg von Buchhorn Richtung Neuenstadt –Daistler;

| — | bei den Aussiedlerhöfen in westlicher Richtung bis zum Limbach; |
| --- | --- |

—

bei den Aussiedlerhöfen in westlicher Richtung bis zum Limbach;

| — | vom Limbach zur Cleversulzbacherstraße weiter zur K2007 bis zur Öhringerstraße über die A81 bis zur Kocher |
| --- | --- |

—

vom Limbach zur Cleversulzbacherstraße weiter zur K2007 bis zur Öhringerstraße über die A81 bis zur Kocher

Teilweise enthalten ist die Gemarkung Gochsen (Gemeinde Hardthausen):

| — | von der A81 zur Kocher am Fluss entlang bis Buchsmühle; |
| --- | --- |

—

von der A81 zur Kocher am Fluss entlang bis Buchsmühle;

| — | Feldweg nördlich des Sportplatz Richtung Hintere Berge – Dörnet – Bühl – Lampoldshausenerstraße – Feldweg westlich zur K2014; |
| --- | --- |

—

Feldweg nördlich des Sportplatz Richtung Hintere Berge – Dörnet – Bühl – Lampoldshausenerstraße – Feldweg westlich zur K2014;

| — | südlich des Gänskirchhofs in westlicher Richtung zur Landkreisgrenze |
| --- | --- |

—

südlich des Gänskirchhofs in westlicher Richtung zur Landkreisgrenze

8.3.2020

BADEN WÜRTTEMBERG, Kreis Schwäbisch-Hall:

Folgende Gemarkungen sind vollständig enthalten:

Ammertsweiler (Gemeinde Mainhardt)

Teilweise enthalten ist die Gemarkung Geißelhardt (Gemeinde Mainhardt):

| — | Von der Gemarkungsgrenze (Ammertsweiler/Geißelhardt) links entlang der L1050 bis zur Abzweigung Streithag |
| --- | --- |

—

Von der Gemarkungsgrenze (Ammertsweiler/Geißelhardt) links entlang der L1050 bis zur Abzweigung Streithag

| — | gesamter Ortsteil Streithag |
| --- | --- |

—

gesamter Ortsteil Streithag

| — | von Streithag Richtung Waldrand Lohklingen Wald, links entlang des Waldrandes bis zur Kreisgrenze Schwäbisch-Hall |
| --- | --- |

—

von Streithag Richtung Waldrand Lohklingen Wald, links entlang des Waldrandes bis zur Kreisgrenze Schwäbisch-Hall

8.3.2020

Liikmesriik: Ungari

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31 |
| --- | --- |
| Komárom-Esztergom megye: |
| Bana, Bábolna, Csém, Kisigmánd, Komárom, Mocsa, Nagyigmánd és Tárkány települések közigazgatási területének a 47.687049 és a 17.989846, a 47.690195 és a 17.995825, valamint a 47.686220 és a 17.987319 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú köráltal határolt területen belül és a védőkörzeten kívül eső területei | 26.2.2020 |
| Ács és Bábolna települések közigazgatási területeinek a 47.687049 és a 17.989846, a 47.690195 és a 17.995825, valamint a 47.686220 és a 17.987319 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | Alates 18.2.2020 kuni 26.2.2020 |
| Győr-Moson-Sopron megye: |
| Bőny, Nagyszentjános és Rétalap települések közigazgatási területeinek a 47.687049 és a 17.989846 valamint 47.690195 és 17.995825 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területei | 26.2.2020 |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31

Komárom-Esztergom megye:

Bana, Bábolna, Csém, Kisigmánd, Komárom, Mocsa, Nagyigmánd és Tárkány települések közigazgatási területének a 47.687049 és a 17.989846, a 47.690195 és a 17.995825, valamint a 47.686220 és a 17.987319 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú köráltal határolt területen belül és a védőkörzeten kívül eső területei

26.2.2020

Ács és Bábolna települések közigazgatási területeinek a 47.687049 és a 17.989846, a 47.690195 és a 17.995825, valamint a 47.686220 és a 17.987319 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

Alates 18.2.2020 kuni 26.2.2020

Győr-Moson-Sopron megye:

Bőny, Nagyszentjános és Rétalap települések közigazgatási területeinek a 47.687049 és a 17.989846 valamint 47.690195 és 17.995825 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területei

26.2.2020

Liikmesriik: Slovakkia

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31 |
| --- | --- |
| Nitra region: |
| Municipalities in region Nitra:
  City Komárno part of Nová Stráž, part of municipality Žitná na Ostrove | 26.2.2020 |
| Čadca region: |
| Municipalities: Stará Bystrica, Radôstka, Vychylovka | Alates 19.2.2020 kuni 27.2.2020 |
| Municipalities: Klubina, Zborov nad Bystricou, Krásno nad Kysucou, Nová Bystrica, Dunajov | 27.2.2020 |
| Žilina region: |
| Municipality: Lutiše, Horná Tižiná | 27.2.2020 |
| Kysucké Nové Mesto region: |
| Municipality: Lodno, part of municipalities: Kysucký Lieskovec, Horný Vadičov | 27.2.2020 |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31

Nitra region:

Municipalities in region Nitra:

City Komárno part of Nová Stráž, part of municipality Žitná na Ostrove

26.2.2020

Čadca region:

Municipalities: Stará Bystrica, Radôstka, Vychylovka

Alates 19.2.2020 kuni 27.2.2020

Municipalities: Klubina, Zborov nad Bystricou, Krásno nad Kysucou, Nová Bystrica, Dunajov

27.2.2020

Žilina region:

Municipality: Lutiše, Horná Tižiná

27.2.2020

Kysucké Nové Mesto region:

Municipality: Lodno, part of municipalities: Kysucký Lieskovec, Horný Vadičov

27.2.2020

Liikmesriik: Poola

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31 |
| --- | --- |
| W województwie wielkopolskim, w powiecie ostrowskim: |
| 1. | W gminie Raszków miejscowości: Rąbczyn, Jelitów, Jaskółki, Radłów, południowa część miejscowości Przybysławice od numeru 144 do nr 35 |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31

W województwie wielkopolskim, w powiecie ostrowskim:

1.

W gminie Raszków miejscowości: Rąbczyn, Jelitów, Jaskółki, Radłów, południowa część miejscowości Przybysławice od numeru 144 do nr 35

| 2. | W gminie Ostrów Wielkopolski miejscowości: Zacharzew, Lamki, Zalesie, Świeligów |
| --- | --- |

2.

W gminie Ostrów Wielkopolski miejscowości: Zacharzew, Lamki, Zalesie, Świeligów

| 3. | Cześć północno - zachodnia miasta Ostrów Wielkopolski od ulicy Miodowej nr 5, Radłowskiej 65 przez ulice Profesora Jachimka, Przymiejską, Krotoszyńską, Owsianą do ulicy Topolowej 62 |
| --- | --- |

3.

Cześć północno - zachodnia miasta Ostrów Wielkopolski od ulicy Miodowej nr 5, Radłowskiej 65 przez ulice Profesora Jachimka, Przymiejską, Krotoszyńską, Owsianą do ulicy Topolowej 62

Alates 14.2.2020 kuni 23.2.2020

W województwie wielkopolskim, w powiatach ostrowskim i krotoszyńskim:

W powiecie ostrowskim:

| 1. | W gminie Raszków miejscowości: Rąbczyn, Raszków, Pogrzybów, Głogowa, Skrzebowa, Moszczanka, Biniew, Bieganin, Szczurawice, Walentynów, Niemojewiec, Janków Zaleśny, Sulisław, pozostała cześć miejscowości Przybysławice poza obszarem zapowietrzonym, południowa część miejscowości Korytnica do ulicy Jarocińskiej 6; |
| --- | --- |

1.

W gminie Raszków miejscowości: Rąbczyn, Raszków, Pogrzybów, Głogowa, Skrzebowa, Moszczanka, Biniew, Bieganin, Szczurawice, Walentynów, Niemojewiec, Janków Zaleśny, Sulisław, pozostała cześć miejscowości Przybysławice poza obszarem zapowietrzonym, południowa część miejscowości Korytnica do ulicy Jarocińskiej 6;

| 2. | W gminie Ostrów Wielkopolski miejscowości: Łąkociny, Daniszyn, Gorzyce Wielkie, Radziwiłłów, Topola Mała, Słaborowice, Franklinów, Lewków, Szczury, Wysocko Wielkie, Cegły, Kołątajew, Karski, Stary Staw, Mazury- część wschodnia do numeru 8, Czekanów- zachodnia część od ulicy Kaliskiej 12, Kwiatków- zachodnia część od numeru 7A |
| --- | --- |

2.

W gminie Ostrów Wielkopolski miejscowości: Łąkociny, Daniszyn, Gorzyce Wielkie, Radziwiłłów, Topola Mała, Słaborowice, Franklinów, Lewków, Szczury, Wysocko Wielkie, Cegły, Kołątajew, Karski, Stary Staw, Mazury- część wschodnia do numeru 8, Czekanów- zachodnia część od ulicy Kaliskiej 12, Kwiatków- zachodnia część od numeru 7A

| 3. | Pozostała część miasta Ostrów Wielkopolski poza obszarem zapowietrzonym |
| --- | --- |

3.

Pozostała część miasta Ostrów Wielkopolski poza obszarem zapowietrzonym

| 4. | W gminie Przygodzice miejscowości: Topola Wielka, Topola Osiedle, Janków Przygodzki, Wysocko Małe |
| --- | --- |

4.

W gminie Przygodzice miejscowości: Topola Wielka, Topola Osiedle, Janków Przygodzki, Wysocko Małe

| 5. | W gminie Odolanów miejscowości: Nabyszyce, Wierzbno, Tarchały Wielkie, Tarchały Małe, Gorzyce Małe |
| --- | --- |

5.

W gminie Odolanów miejscowości: Nabyszyce, Wierzbno, Tarchały Wielkie, Tarchały Małe, Gorzyce Małe

W powiecie krotoszyńskim:

W gminie Krotoszyn miejscowości: Baszyny, Ugrzele, Janów, Orpiszew, Świnków

23.2.2020

W województwie wielkopolskim, w powiecie szamotulskim:

W gminie Ostroróg miejscowości: Zapust, Wielonek, Klemensowo, Rudki Huby, Ostroróg

Alates 16.2.2020 kuni 25.2.2020

W województwie wielkopolskim, w powiecie szamotulskim:

| 1. | W gminie Kaźmierz miejscowości: Sokolniki Wielkie, Sokolniki Małe, Wierzchaczewo; |
| --- | --- |

1.

W gminie Kaźmierz miejscowości: Sokolniki Wielkie, Sokolniki Małe, Wierzchaczewo;

| 2. | W gminie Ostroróg miejscowosci: Bobulczyn, Oporowo, Kluczewo, Kluczewo Huby, Szczepankowo, Karolewo, Rudki, Piaskowo, Forestowo, Bielejewo, Binino, Dobrojewo; |
| --- | --- |

2.

W gminie Ostroróg miejscowosci: Bobulczyn, Oporowo, Kluczewo, Kluczewo Huby, Szczepankowo, Karolewo, Rudki, Piaskowo, Forestowo, Bielejewo, Binino, Dobrojewo;

| 3. | W gminie Obrzycko miejscowości: Gaj Mały, Karolin, Pęckowo, Ordzin, Koźmin, Dobrogostowo, Lizbona; |
| --- | --- |

3.

W gminie Obrzycko miejscowości: Gaj Mały, Karolin, Pęckowo, Ordzin, Koźmin, Dobrogostowo, Lizbona;

| 4. | W gminie Pniewy miejscowości: Przystanki, Dębina, Buszewko, Buszewo, Dęborzyce, Mielno, Szymanowo, Zajączkowo, Psarski, Nojewo, Psarki, Nosalewo |
| --- | --- |

4.

W gminie Pniewy miejscowości: Przystanki, Dębina, Buszewko, Buszewo, Dęborzyce, Mielno, Szymanowo, Zajączkowo, Psarski, Nojewo, Psarki, Nosalewo

| 5. | W gminie Wronki miejscowości: Samołęż, Nowa Wieś, Huby Oporowo, Marianowo, Wierzchocin, Głuchowo |
| --- | --- |

5.

W gminie Wronki miejscowości: Samołęż, Nowa Wieś, Huby Oporowo, Marianowo, Wierzchocin, Głuchowo

W gminie Szamotuły miejscowości: Czyściec, Krzeszkowice, Kamionka, Otorowo, Lipnickie Huby, Lipnica, Brodziszewo, Emilianowo, Gałowo, Jastrowo, Ostrolesie, Koźle, Śmiłowo, Szamotuły

25.2.2020

W województwie wielkopolskim, w powiecie międzychodzkim

W gminie Chrzypsko Wielkie miejscowość Orle Wielkie

25.2.2020

W województwie wielkopolskim w powiecie wolsztyńskim:

W gminie Wolsztyn miejscowości: Berzyna, Stary Widzim Piekiełko, Adamowo Piekiełko, Kębłowo Kolonia, część miejscowości Niałek Wielki położona na południe od drogi nr 32

Alates 21.2.2020 kuni 29.2.2020

W województwie wielkopolskim w powiatach wolsztyńskim i grodziskim:

W powiecie wolsztyńskim:

| 1. | W gminie Wolsztyn miejscowości: Stary Widzim, Świętno, Stradyń, Obra, Wroniawy, Stara Dąbrowa, Adamowo, Gościeszyn, Błocko, Tłoki, Wolsztyn, Karpicko, Nowe Tłoki, Chorzemin, Powodowo, Nowa Obra, Nowa Dąbrowa, Krutla, Nowy Młyn, Zdrogowo, Świętno, część miejscowści Niałek Wielki położona na północ od drogi nr 32; |
| --- | --- |

1.

W gminie Wolsztyn miejscowości: Stary Widzim, Świętno, Stradyń, Obra, Wroniawy, Stara Dąbrowa, Adamowo, Gościeszyn, Błocko, Tłoki, Wolsztyn, Karpicko, Nowe Tłoki, Chorzemin, Powodowo, Nowa Obra, Nowa Dąbrowa, Krutla, Nowy Młyn, Zdrogowo, Świętno, część miejscowści Niałek Wielki położona na północ od drogi nr 32;

| 2. | W gminie Przemęt miejscowości: Solec, Solec Nowy, Mochy; |
| --- | --- |

2.

W gminie Przemęt miejscowości: Solec, Solec Nowy, Mochy;

| 3. | W gminie Siedlec miejscowości: Jaromierz, Jażyniec, Kiełkowo, Żodyń, Siedlec, Kiełpiny Kolonia |
| --- | --- |

3.

W gminie Siedlec miejscowości: Jaromierz, Jażyniec, Kiełkowo, Żodyń, Siedlec, Kiełpiny Kolonia

W powiecie grodziskim:

W gminie Rakoniewice miejscowości: Głodno, Cegielsko Adolfowo, Łąkie, część miejscowości Rostarzewo położona na zachód od ulic Topolowej i Ogrodowej

29.2.2020

W województwie lubuskim w powiecie zielonogórskim

W gminie Kargowa miejscowości: Obra Dolna, Nowy Jaromierz

29.2.2020

W województwie warmińsko – mazurskim w powiecie iławskim

W gminie Zalewo miejscowości: Rąbity, Międzychód, Zatyki, Surbajny, Koziny, Kupin, Rudnia

Alates 21.2.2020 kuni 29.2.2020

W województwie warmińsko – mazurskim w powiatach iławskim, ostródzkim:

Powiat iławski:

W gminie Zalewo miejscowości: Karpowo, Śliwa, Dajny, Barty, Pozorty, Girgajny, Mazanki, Janiki Wielkie, Janiki Małe, Jaśkowo, Wielowieś, Boreczno, Duba, Mozgowo, Huta Wielka, Skitławki, Urowo, Gubławki, Wieprz, Matyty, Polajny, Jerzwałd, Rucewo, Kiemiany, Dobrzyki, Witoszewo, Gajdy, Półwieś, Zalewo, Bajdy, Sadławki, Bądki, Bednarzówka, Brzeziniak, Jezierce, Bukowiec, Likszajny, Tarpno, Nowe Chmielówko

Powiat ostródzki:

| 1. | W gminie Małdyty miejsowości: Wielki Dwór, Jarnołtowo, Fiugajki, Drynki, Pleśno, Leszczynka Mała, Linki, Klonowy Dwór, Plękity, Smolno, Kanty, Bagnity, Wodziany, Surzyki Małe, Surzyki Wielkie; |
| --- | --- |

1.

W gminie Małdyty miejsowości: Wielki Dwór, Jarnołtowo, Fiugajki, Drynki, Pleśno, Leszczynka Mała, Linki, Klonowy Dwór, Plękity, Smolno, Kanty, Bagnity, Wodziany, Surzyki Małe, Surzyki Wielkie;

| 2. | W gminie Miłomłyn miejscowości: Skarpa, Ligi |
| --- | --- |

2.

W gminie Miłomłyn miejscowości: Skarpa, Ligi

29.2.2020

W województwie pomorskim w powiecie sztumskim:

W gminie Stary Dzierzgoń od granicy województwa pomorskiego wzdłuż drogi łączącej miejscowości Bajdy-Przezmark do miejscowości Przezmark, następnie po drugiej stronie drogi wojewódzkiej 519 wzdłuż jeziora Motława Wielka do miejscowości Danielówka, dalej drogą leśną do jeziora Witoszewskiego w województwie warmińsko-mazurskim.

29.2.2020

W województwie warmińsko – mazurskim w powiecie ostródzkim:

W gminie Grunwald miejscowości: Góry Lubiańskie, Zybułtowo, Lubian, Mielno, Stębark

Alates 5.3.2020 kuni 13.3.2020

W województwie warmińsko – mazurskim w powiatach: ostródzkim, działdowskim, nidzickim, olsztyńskim:

| 1. | w powiecie ostródzkim:






  — | w gminie Grunwald miejscowości: Dylewko, Dąbrowo, Frygnowo, Grabiczki, Gierzwałd, Grunwald, Kiersztanowo, Kitnowo, Korsztyn, Lipowa Góra, Lubianek, Łącko, Łodwigowo, Marcinkowo, Omin, Pacółtowo, Pacółtówko, Rzepki, Tymawa, Ulnowo, Wróble, Zapieka, |
| --- | --- | --- |

1.

w powiecie ostródzkim:

—

w gminie Grunwald miejscowości: Dylewko, Dąbrowo, Frygnowo, Grabiczki, Gierzwałd, Grunwald, Kiersztanowo, Kitnowo, Korsztyn, Lipowa Góra, Lubianek, Łącko, Łodwigowo, Marcinkowo, Omin, Pacółtowo, Pacółtówko, Rzepki, Tymawa, Ulnowo, Wróble, Zapieka,

| — | w gminie Dąbrówno miejscowości: Gardyny, Łogdowo, Osiekowo, Ostrowite, Samin, Saminek; |
| --- | --- |

—

w gminie Dąbrówno miejscowości: Gardyny, Łogdowo, Osiekowo, Ostrowite, Samin, Saminek;

| 2. | w powiecie działdowskim w gminie Działdowo miejscowość Jankowice; |
| --- | --- |

2.

w powiecie działdowskim w gminie Działdowo miejscowość Jankowice;

| 3. | w powiecie nidzickim w gminie Kozłowo miejscowości: Browina, Turowo, Turówko, Wronowo; |
| --- | --- |

3.

w powiecie nidzickim w gminie Kozłowo miejscowości: Browina, Turowo, Turówko, Wronowo;

| 4. | w powiecie olsztyńskim w gminie Olsztynek miejscowości: Czarci Jar, Dębowa Góra, Drwęck, Gąsiorowo Olsztyneckie, Gibała, Gierdałki, Jadamowo, Juńcza, Królikowo, Lichtajny, Lutek, Nowa Wieś Ostródzka, Pawłowo, Sitno, Waplewo, Warglewo |
| --- | --- |

4.

w powiecie olsztyńskim w gminie Olsztynek miejscowości: Czarci Jar, Dębowa Góra, Drwęck, Gąsiorowo Olsztyneckie, Gibała, Gierdałki, Jadamowo, Juńcza, Królikowo, Lichtajny, Lutek, Nowa Wieś Ostródzka, Pawłowo, Sitno, Waplewo, Warglewo

13.3.2020

W województwie śląskim w powiecie raciborskim:

W gminie Kuźnia Raciborska, miejscowości: Ruda Kozielska, część miejscowości Rudy położona na zachód od drogi nr 919

Alates 21.2.2020 kuni 29.2.2020

W województwie śląskim w powiatach raciborskim, rybnickim, gliwickim, w powiecie miejskim Rybnik:

W powiecie raciborskim:

| 1. | W gminie Kuźnia Raciborska miejscowości: Kuźnia Raciborska, Jankowice, Siedliska, część miejscowości Budziska położona na wschód od ulic Leśnej, Szkolnej, Głównej i Fabrycznej, część miejscowości Rudy położona na wschód od drogi nr 919; |
| --- | --- |

1.

W gminie Kuźnia Raciborska miejscowości: Kuźnia Raciborska, Jankowice, Siedliska, część miejscowości Budziska położona na wschód od ulic Leśnej, Szkolnej, Głównej i Fabrycznej, część miejscowości Rudy położona na wschód od drogi nr 919;

| 2. | W gminie Nędza, miejscowości: Szymocice, Górki Śląskie, część miejscowości Nędza połozona na wschód od linii kolejowej łączącej miejscowości Racibórz – Kędzierzyn Koźle; |
| --- | --- |

2.

W gminie Nędza, miejscowości: Szymocice, Górki Śląskie, część miejscowości Nędza połozona na wschód od linii kolejowej łączącej miejscowości Racibórz – Kędzierzyn Koźle;

W powiecie rybnickim:

| 1. | W gminie Lyski miejscowości: Bogunice, Zwonowice, Sumina, Lyski, część miejscowości Adamowice położona na północ od ulic: Jana III Sobieskiego, Rybnickiej i Rolnej, część miejscowości Nowa Wieś położona na północ od ulicy Rybnickiej do drogi nr 923; |
| --- | --- |

1.

W gminie Lyski miejscowości: Bogunice, Zwonowice, Sumina, Lyski, część miejscowości Adamowice położona na północ od ulic: Jana III Sobieskiego, Rybnickiej i Rolnej, część miejscowości Nowa Wieś położona na północ od ulicy Rybnickiej do drogi nr 923;

| 2. | W gminie Gaszowice: część miejscowości Gaszowice położona na północ od ulic: Łąkowej, Wiejskiej, Rybnickiej, część miejscowości Szczerbice położona na północ od ulic: Rybnickiej, Głównej, Dworcowej; |
| --- | --- |

2.

W gminie Gaszowice: część miejscowości Gaszowice położona na północ od ulic: Łąkowej, Wiejskiej, Rybnickiej, część miejscowości Szczerbice położona na północ od ulic: Rybnickiej, Głównej, Dworcowej;

| 3. | W gminie Jejkowice: część miejscowości Jejkowice położona na północ od ulic: Głównej oraz Dworcowej; |
| --- | --- |

3.

W gminie Jejkowice: część miejscowości Jejkowice położona na północ od ulic: Głównej oraz Dworcowej;

W powiecie miejskim Rybnik dzielnice: Stodoły, Grabownia, Chwałęcice, Ochojec, część dzielnicy Rybnicka Kuźnia położona na północ od ulicy Podmiejskiej, część dzielnicy Golejów położona na zachód od drogi nr 78 oraz na północ od ulicy Komisji Edukacji Narodowej;

W powiecie gliwickim:

| 1. | W gminie Sośnicowice miejscowości: Tworóg Mały, Kuźniczka, Trachy, Bargłówka, część miejscowości Sierakowice położona na zachód od ulicy Sierakowskiej na terenach leśnych oraz ulicy Długiej, część miejscowości Smolnica położona na zachód od ulicy Łęgowskiej, część miejscowości Sośnicowice położona na zachód od ulicy Raciborskiej; |
| --- | --- |

1.

W gminie Sośnicowice miejscowości: Tworóg Mały, Kuźniczka, Trachy, Bargłówka, część miejscowości Sierakowice położona na zachód od ulicy Sierakowskiej na terenach leśnych oraz ulicy Długiej, część miejscowości Smolnica położona na zachód od ulicy Łęgowskiej, część miejscowości Sośnicowice położona na zachód od ulicy Raciborskiej;

| 2. | W gminie Pilchowice miejscowości: Stanica, część miejscowości Leboszowice położona na zachód od ulic: Smolnickiej i Wiejskiej, część miejscowości Pilchowice na zachód od ulic: Leboszowskiej, Wielopole, Dworcowej oraz ulicy Dolna Wieś, część miejscowości Wilcza położona na północny-zachód od drogi nr 78; |
| --- | --- |

2.

W gminie Pilchowice miejscowości: Stanica, część miejscowości Leboszowice położona na zachód od ulic: Smolnickiej i Wiejskiej, część miejscowości Pilchowice na zachód od ulic: Leboszowskiej, Wielopole, Dworcowej oraz ulicy Dolna Wieś, część miejscowości Wilcza położona na północny-zachód od drogi nr 78;

29.2.2020

W województwie opolskim w powiecie kędzierzyńsko-kozielskim:

W gminie Bierawa miejscowości: Solarnia, Kotlarnia, Goszyce, Dziergowice

29.2.2020

Liikmesriik: Rumeenia

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31 |
| --- | --- |
| Județul Maramureș |
| Oraș Seini
  Oraș Seini - localitatea Săbișa | Alates 14.2.2020 kuni 22.2.2020 |
| Comuna Cicârlău- Localitatea Cicârlău
  Comuna Cicârlău - Localitatea Bârgău
  Comuna Cicârlău - Localitatea Handalu Ilbei
  Comuna Cicârlău - Localitatea Ilba
  Oraș Seini- Localitatea Viile Apei
  Comuna Ardusat- Localitatea Ardusat | 22.2.2020 |
| Județul Satu Mare |
| Comuna Pomi, localitatea Pomi | Alates 14.2.2020 kuni 22.2.2020 |
| Comuna Orașu Nou- Localitatea Orașu Nou Vii
  Comuna Orașu Nou- Localitatea Racșa Vii
  Comuna Pomi- Localitatea Aciua
  Comuna Pomi- Localitatea Bicău
  Comuna Pomi- Localitatea Borlești
  Comuna Apa- Localitatea Apa
  Comuna Apa- Localitatea Someșeni
  Comuna Crucișor- Localitatea Crucișor
  Comuna Crucișor- Localitatea Iegheriște
  Comuna Valea Vinului- Localitatea Valea Vinului
  Comuna Valea Vinului- Localitatea Roșiori
  Comuna Medieșu Aurit- Localitatea Medieș Râturi
  Comuna Medieșu Aurit-Localitatea Medieș Vii
  Comuna Orașu Nou- Racșa | 22.2.2020 |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31

Județul Maramureș

Oraș Seini

Oraș Seini - localitatea Săbișa

Alates 14.2.2020 kuni 22.2.2020

Comuna Cicârlău- Localitatea Cicârlău

Comuna Cicârlău - Localitatea Bârgău

Comuna Cicârlău - Localitatea Handalu Ilbei

Comuna Cicârlău - Localitatea Ilba

Oraș Seini- Localitatea Viile Apei

Comuna Ardusat- Localitatea Ardusat

22.2.2020

Județul Satu Mare

Comuna Pomi, localitatea Pomi

Alates 14.2.2020 kuni 22.2.2020

Comuna Orașu Nou- Localitatea Orașu Nou Vii

Comuna Orașu Nou- Localitatea Racșa Vii

Comuna Pomi- Localitatea Aciua

Comuna Pomi- Localitatea Bicău

Comuna Pomi- Localitatea Borlești

Comuna Apa- Localitatea Apa

Comuna Apa- Localitatea Someșeni

Comuna Crucișor- Localitatea Crucișor

Comuna Crucișor- Localitatea Iegheriște

Comuna Valea Vinului- Localitatea Valea Vinului

Comuna Valea Vinului- Localitatea Roșiori

Comuna Medieșu Aurit- Localitatea Medieș Râturi

Comuna Medieșu Aurit-Localitatea Medieș Vii

Comuna Orașu Nou- Racșa

22.2.2020

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 21.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 48/26 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 48/26

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatusdokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav internetis: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

ÜRO eeskiri nr 118 – ühtsed tehnonõuded, mis käsitlevad teatavate kategooriate mootorsõidukite ehituses kasutatavate materjalide põlemiskäitumist ja/või kütuse- või määrdeainehülgavust [2020/241]

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

03-seeria muudatuste 1. täiendus – jõustumiskuupäev: 16. oktoober 2018

Käesolev dokument on üksnes dokumenteerimisvahend. Autentsed ning õiguslikult siduvad tekstid on järgmised:

| — | ECE/TRANS/WP.29/2013/12 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2013/12

| — | ECE/TRANS/WP.29/2016/14 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2016/14

| — | ECE/TRANS/WP.29/2017/16 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2017/16

| — | ECE/TRANS/WP.29/2017/18 ja |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2017/18 ja

| — | ECE/TRANS/WP.29/2018/24 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2018/24

SISUKORD

EESKIRI

1.   Kohaldamisala

2.   Mõisted: üldosa

3.   Tüübikinnituse taotlemine

4.   Tüübikinnitus

5.   I osa. Sõidukitüübi kinnitamine seoses selle siseruumis, mootoriruumis ja eraldi kütteruumis (kui see on olemas) kasutatavate osiste ning sõidukis kasutatavate elektrikaablite ja kaablihülsside ja -karbikute põlemiskäitumisega ja/või mootoriruumis ja eraldi kütteruumis (kui see on olemas) kasutatavate isoleermaterjalide kütuse- või määrdeainehülgavusega

6.   II osa. Osise tüübikinnitus seoses selle põlemiskäitumisega ja/või kütuse- või määrdeainehülgavusega

7.   Tüübi muutmine ja tüübikinnituse laiendamine

8.   Tootmise nõuetele vastavus

9.   Karistused tootmise nõuetele mittevastavuse korral

10.   Tootmise lõpetamine

11.   Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid

12.   Üleminekusätted

LISAD

1.   Sõiduki andmeleht

2.   Osise andmeleht

3.   Teatis (sõidukitüübi kinnitamise kohta)

4.   Teatis (osisetüübi kinnitamise kohta)

5.   Tüübikinnitusmärkide kujundus

6.   Materjalide horisontaalse põlemiskiiruse katse

7.   Materjalide sulamisomaduste katse

8.   Materjalide vertikaalse põlemiskiiruse katse

9.   Materjalide kütuse- või määrdeainehülgavuse katse

10.   Elektrikaablite leegilevikule vastupidavuse katse

1.   KOHALDAMISALA

1.1.   Käesolevat eeskirja kohaldatakse M3-kategooria II ja III klassi (1) kuuluvates sõidukites kasutatavate materjalide põlemiskäitumise (süttivus, põlemiskiirus ja sulamisomadused) ning kütuse- või määrdeainehülgavuse suhtes.

3

1

Tüübikinnituste andmisel kohaldatakse järgmisi sätteid:

1.2.   I osa. Sõidukitüübi kinnitamine seoses selle siseruumis, mootoriruumis ja eraldi kütteruumis (kui see on olemas) kasutatavate osiste põlemiskäitumisega ja/või kütuse- või määrdeainehülgavusega ning sõidukis kasutatavate elektrikaablite ja nende kaitsmiseks ette nähtud kaablihülsside ja -karbikute põlemiskäitumisega.

1.3.   II osa. Osise tüübikinnitus seoses selle põlemiskäitumisega ja/või kütuse- või määrdeainehülgavusega, kui see on paigaldatud sõiduki siseruumi, mootoriruumi või eraldi kütteruumi (kui see on olemas).

2.   MÕISTED: ÜLDOSA

2.1.   „Tootja“ – isik või asutus, kes vastutab tüübikinnitusasutuse ees tüübikinnitusprotsessi kõigi aspektide eest ning tootmise nõuetele vastavuse tagamise eest. Kõnealune isik või asutus ei pea otseselt olema seotud selle sõiduki või sõiduki osa tootmise kõigi etappidega, millele tüübikinnitust taotletakse.

2.2.   „Siseruum“ – mis tahes ruum, mis on ette nähtud sõitjatele, sõidukijuhtidele ja/või meeskonnale ja mis on piiratud järgmiste seespoolsete pindadega:

| a) | lagi; |
| --- | --- |

a)

lagi;

| b) | põrand; |
| --- | --- |

b)

põrand;

| c) | esi-, taga- ja külgseinad; |
| --- | --- |

c)

esi-, taga- ja külgseinad;

| d) | uksed; |
| --- | --- |

d)

uksed;

| e) | välisaknaklaasid. |
| --- | --- |

e)

välisaknaklaasid.

2.3.   „Mootoriruum“ – ruum, kuhu on paigaldatud mootor ja kuhu võib olla paigaldatud põletuskütteseade.

2.4.   „Eraldi kütteruum“ – ruum põletuskütteseadme jaoks, mis asub väljaspool siseruumi ja mootoriruumi.

2.5.   „Tootmismaterjalid“ – tooted, mida müüakse koguse alusel (nt polstrirullid) või kasutusvalmis osistena, mis tarnitakse tootjale, et need käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud sõidukitüüpi sisse ehitada, või töökojale, et kasutada neid sõidukite hooldus- või remonditöös.

2.6.   „Iste“ – ühele täiskasvanule istumiseks ette nähtud konstruktsioon (koos istmekattega), mis võib, aga ei tarvitse olla sõiduki kerega lahutamatult ühendatud. Terminiga tähistatakse nii üksikistet kui ka ühele täiskasvanule istumiseks ette nähtud pinkistmeosa.

2.7.   „Istmerühm“ – pinkiste või eraldi istmed, mis asetsevad kõrvuti (s.o ühe istme eesmised kinnituspunktid on samal joonel teise istme tagumiste kinnituspunktidega või neist eespool ning samal joonel teise istme eesmiste kinnituspunktidega või neist tagapool) ning kuhu mahub istuma üks või enam täiskasvanut.

2.8.   „Pinkiste“ – vähemalt kahele täiskasvanule istumiseks ette nähtud konstruktsioon koos istmekattega.

2.9.   „Vertikaalselt paigaldatud materjal“ – materjal, mis on paigaldatud sõiduki siseruumi, mootoriruumi või eraldi kütteruumi nõnda, et tasasel ja horisontaalsel pinnal seisvas, töökorras seisundile vastava massiga sõidukis on selle kalle horisontaaltasandi suhtes üle 15 protsendi.

2.10.   „Elektrikaabel“ – ühe- või mitmesooneline kaabel, vajadusel mantliga, varjestatud või varjestamata, kahe või mitme paralleelse soonega, mis on kokku liimitud, keerutatud või põimitud, sealhulgas sooned, mis moodustavad ühe juhtme, mis võimaldab elektrisignaale ühelt seadmelt teisele üle kanda.

2.11.   „Kaablihülss“ - osis, millega kogutakse kaablisooned kokku mitmesooneliseks kaabliks või kaablikimbuks.

2.12.   „Kaablikarbik“ – osis, millega kaetakse elektrikaablid, et neid suunata (nt torud, kanalid, rennid) või auto külge kinnitada.

3.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

3.1.   Sõiduki või sõidukiosa tüübikinnituse taotluse seoses käesoleva eeskirjaga esitab sõiduki tootja.

3.2.   Taotlusele lisatakse 1. või 2. lisas esitatud näidisele vastav andmeleht.

3.3.   Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse:

3.3.1.   sõiduki tüübikinnituse puhul: kinnitatava tüübi representatiivsõiduk;

3.3.2.   juba tüübikinnituse saanud osiste puhul: sõidukitüübi tüübikinnitustaotlusele lisatakse asjaomaste osade tüübikinnitusnumbrite ja tootja tüübitähistuste loetelu;

3.3.3.   ilma tüübikinnituseta osiste puhul:

3.3.3.1.   sõidukis kasutatavate osiste näidised, mille arv on sätestatud 6.–9. lisas ja mis vastavad kinnitatavale tüübile;

3.3.3.2.   lisaks sellele esitatakse tehnilisele teenistusele üks näidis hilisema võrdluse jaoks;

3.3.3.3.   selliste elementide puhul nagu istmed, kardinad, vaheseinad jms, esitatakse punktis 3.3.3.1 nimetatud näidised pluss üks eespool nimetatud terviklik element.

3.3.3.4.   Näidistele tuleb selgelt ja kustumatult märkida taotleja kaubanimi või kaubamärk ja tüübitähistus.

4.   TÜÜBIKINNITUS

4.1.   Kui käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saamiseks esitatud tüüp vastab käesoleva eeskirja asjaomaste osade nõuetele, antakse sellele tüübikinnitus.

4.2.   Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (praeguse versiooni puhul 03, tulenevalt 03-seeria muudatustest) näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud oluliste tehniliste muudatuste seeriat. Sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama tüübikinnitusnumbrit teisele käesolevas eeskirjas määratletud sõiduki- või osisetüübile.

4.3.   Teade tüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise või selle laiendamise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 3. lisas või 4. lisas esitatud näidisele vastaval teatisevormil.

4.4.   Igale sõidukile, mis vastab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud tüübile, kinnitatakse tüübikinnituse vormil kindlaks määratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmistest elementidest:

4.4.1.   ringjoonega ümbritsetud E-tähest, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber; (2)

2

4.4.2.   punktis 4.4.1 ettenähtud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, Rooma number „I“, mis tähistab käesoleva eeskirja I osa, mõttekriips ja tüübikinnituse number.

4.4.3.   Kui sõiduk vastab sõidukitüübile, mis on käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse andnud riigis saanud tüübikinnituse ühe või mitme muu kokkuleppele lisatud eeskirja alusel, ei ole punktis 4.4.1 sätestatud sümbolit vaja korrata; sel juhul paigutatakse nende eeskirjade numbrid, mille kohaselt on tüübikinnitus antud riigis, mis on andnud tüübikinnituse käesoleva eeskirja alusel, punktis 4.4.1 ettenähtud sümbolist paremale üksteise alla tulpa.

4.4.4.   Tüübikinnitusmärk peab olema selgelt loetav ja kustumatu.

4.4.5.   Tüübikinnitusmärk paigutatakse tootja poolt sõidukile kinnitatud andmesildile või selle lähedusse.

4.5.   Tootmismaterjale ei pea eraldi märgistama. Tootmismaterjalide pakenditele tuleb aga selgelt kanda rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmistest elementidest:

4.5.1.   ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber 2;

2

4.5.2.   punktis 4.4.1 ettenähtud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, Rooma number „II“, mis tähistab käesoleva eeskirja II osa, mõttekriips ja tüübikinnituse number;

4.5.3.   ringjoone lähedal asuvad järgmised tähised:

4.5.3.1.   sümbolid, mis näitavad, millises suunas võib materjali paigaldada:

| | horisontaalsuunas (vt punkt 6.2.1), |
| --- | --- |
| | vertikaalsuunas (vt punktid 6.2.3 ja 6.2.4); |
| | horisontaal- ja vertikaalsuunas (vt punktid 6.2.1, 6.2.3 ja 6.2.4); |

Image 1

horisontaalsuunas (vt punkt 6.2.1),

Image 2

vertikaalsuunas (vt punktid 6.2.3 ja 6.2.4);

Image 3

horisontaal- ja vertikaalsuunas (vt punktid 6.2.1, 6.2.3 ja 6.2.4);

4.5.3.2.   täht „V“, mis näitab, et materjal vastab punkti 6.2.2 nõuetele.

4.5.4.   Tüübikinnitusmärk peab olema selgelt loetav ja kustutamatu.

4.6.   Osised võivad kanda punktis 4.5 ettenähtud tüübikinnitusmärki.

4.6.1.   Kui terviklikele osistele, nagu istmetele, vaheseintele, pagasiriiulitele jms, on kantud tüübikinnitusmärk, peab see sisaldama sümbolit „CD“, mis näitab, et osis on saanud tüübikinnituse tervikseadmena.

4.7.   Tüübikinnitusmärgi kujunduse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 5. lisas.

5.   I OSA. SÕIDUKITÜÜBI KINNITAMINE SEOSES SELLE SISERUUMIS, MOOTORIRUUMIS JA ERALDI KÜTTERUUMIS (KUI SEE ON OLEMAS) KASUTATAVATE OSISTE NING SÕIDUKIS KASUTATAVATE ELEKTRIKAABLITE JA KAABLIHÜLSSIDE JA -KARBIKUTE PÕLEMISKÄITUMISEGA JA/VÕI MOOTORIRUUMIS JA ERALDI KÜTTERUUMIS (KUI SEE ON OLEMAS) KASUTATAVATE ISOLEERMATERJALIDE KÜTUSE- VÕI MÄÄRDEAINEHÜLGAVUSEGA

5.1.   Mõiste

Käesoleva eeskirja I osas kasutatakse järgmist mõistet:

5.1.1.   „sõidukitüüp“ – sõidukid, mis ei erine üksteisest sellise olulise näitaja poolest nagu tootja tüübitähistus.

5.2.   Spetsifikatsioonid

5.2.1.   Materjalid, mida kasutatakse kinnitatavasse tüüpi kuuluva sõiduki siseruumis ja kuni 13 mm väljaspool siseruumi, mootoriruumis ja eraldi kütteruumis ning elektrikaablid, kaablihülsid ja kaablikarbikud peavad vastama käesoleva eeskirja II osale.

5.2.2.   Materjalid ja/või seadmed, mida kasutatakse siseruumis, mootoriruumis ja eraldi kütteruumis ja/või seadmetes, mis saavad tüübikinnituse osisena, sõidukis kasutatavad elektrikaablid ning kaablihülsid ja -karbikud tuleb paigaldada nii, et tulekahju tekke ja levimise risk oleks minimaalne.

5.2.3.   Sellised materjalid ja/või seadmed tuleb paigaldada üksnes vastavalt nende sihtotstarbele ja nendega tehtud katse(te)le (vt punktid 6.2.1, 6.2.2, 6.2.3, 6.2.4, 6.2.5, 6.2.6 ja 6.2.7), eriti seoses nende põlemiskäitumise ja sulamisomadustega (horisontaal-/vertikaalsuund) ja/või nende kütuse- või määrdeainehülgavusega.

5.2.4.   Liim, mida kasutatakse materjali kinnitamiseks tugitarindile, ei tohi võimaluste piires halvendada materjali põlemiskäitumist.

6.   II OSA. OSISE TÜÜBIKINNITUS SEOSES SELLE PÕLEMISKÄITUMISEGA JA/VÕI KÜTUSE- VÕI MÄÄRDEAINEHÜLGAVUSEGA

6.1.   Mõisted

Käesoleva eeskirja II osas kasutatakse järgmisi mõisteid:

6.1.1.   „osise tüüp“ – osised, mis ei erine üksteisest selliste oluliste näitajate poolest nagu:

6.1.1.1.   tootja tüübitähistus,

6.1.1.2.   sihtotstarve (istmekatend, laekatend, isoleermaterjal jms),

6.1.1.3.   alusmaterjal(id) (nt vill, plast, kummi, segamaterjal),

6.1.1.4.   komposiitmaterjalide puhul kihtide hulk ning

6.1.1.5.   muud parameetrid, niivõrd kui need avaldavad märgatavat mõju käesoleva eeskirjaga ettenähtud omadustele;

6.1.2.   „põlemiskiirus“ – käesoleva eeskirja 6. ja/või 8. lisa kohaselt mõõdetud põlenud tee ja selle põlemiseks kulunud aja suhe. Seda väljendatakse millimeetrites minuti kohta;

6.1.3.   „komposiitmaterjal“ – materjal, mis koosneb mitmest sama või erineva materjali kihist, mille pinnad on üksteise külge kinnitatud liimi vm sideaine abil, plakeerimise, keevitamise jms teel. Kui eri materjalid on omavahel ühendatud katkeliselt (näiteks õmblemise, kõrgsageduskeevituse, neetimise teel), ei loeta selliseid materjale komposiitmaterjalideks;

6.1.4.   „avatud külg“ – sõidukile paigaldatud materjali see pind, mis on pööratud siseruumi, mootoriruumi või eraldi kütteruumi poole;

6.1.5.   „istmekatend“ – sisemise polstri ja katendmaterjali kombinatsioon, mis üheskoos moodustavad istmeraami pehmenduskatte;

6.1.6.   „sisekatend“ – materjal(id), mis moodustab (või üheskoos moodustavad) lae, seina või põranda pinnakatendi ja aluskihi;

6.1.7.   „isoleermaterjal“ – materjal, mida kasutatakse selleks, et vähendada soojusülekannet soojusjuhtivuse, -kiirguse või konvektsiooni teel, ning mürasummutuseks mootoriruumis ja eraldi kütteruumis;

6.1.8.   „kütuse- või määrdeainehülgavus“ – materjalide võime hüljata kütust või määrdeaineid, mõõdetuna käesoleva eeskirja 9. lisa kohaselt.

6.2.   Spetsifikatsioonid

6.2.1.   Järgmiste materjalidega tehakse käesoleva eeskirja 6. lisas kirjeldatud katse:

| a) | materjalid ja komposiitmaterjalid, mis paigaldatakse horisontaalselt siseruumi, ning |
| --- | --- |

a)

materjalid ja komposiitmaterjalid, mis paigaldatakse horisontaalselt siseruumi, ning

| b) | isoleermaterjalid, mis paigaldatakse horisontaalselt mootoriruumi ja eraldi kütteruumi. |
| --- | --- |

b)

isoleermaterjalid, mis paigaldatakse horisontaalselt mootoriruumi ja eraldi kütteruumi.

Katse tulemus loetakse rahuldavaks, kui kõige halvemat katsetulemust arvesse võttes ei ületa horisontaalne põlemiskiirus 100 mm/min või kui leek kustub enne viimase mõõtepunktini jõudmist.

Materjalid, mis vastavad punkti 6.2.3 nõuetele, loetakse ka käesoleva punkti nõuetele vastavaks.

6.2.2.   Järgmiste materjalidega tehakse käesoleva eeskirja 7. lisas kirjeldatud katse:

| a) | materjalid ja komposiitmaterjalid, mis paigaldatakse istmepadjast rohkem kui 500 mm kõrgemale ja sõiduki lakke; |
| --- | --- |

a)

materjalid ja komposiitmaterjalid, mis paigaldatakse istmepadjast rohkem kui 500 mm kõrgemale ja sõiduki lakke;

| b) | isoleermaterjalid, mis paigaldatakse mootoriruumi ja eraldi kütteruumi. |
| --- | --- |

b)

isoleermaterjalid, mis paigaldatakse mootoriruumi ja eraldi kütteruumi.

Katse tulemus loetakse rahuldavaks, kui kõige halvemat katsetulemust arvesse võttes ei teki tilku, mis puuvillvati süütaksid.

6.2.3.   Järgmiste materjalidega tehakse käesoleva eeskirja 8. lisas kirjeldatud katse:

| a) | materjalid ja komposiitmaterjalid, mis paigaldatakse vertikaalselt siseruumi; |
| --- | --- |

a)

materjalid ja komposiitmaterjalid, mis paigaldatakse vertikaalselt siseruumi;

| b) | isoleermaterjalid, mis paigaldatakse vertikaalselt mootoriruumi ja eraldi kütteruumi. |
| --- | --- |

b)

isoleermaterjalid, mis paigaldatakse vertikaalselt mootoriruumi ja eraldi kütteruumi.

Katse tulemus loetakse rahuldavaks, kui kõige halvemat katsetulemust arvesse võttes ei ületa vertikaalne põlemiskiirus 100 mm/min või kui leek kustub enne, kui puruneb üks esimestest märgisniitidest.

6.2.4.   Materjalid, mille keskmine CFE väärtus (kriitiline soojusvoog kustumisel) on 20 kW/m2 või üle selle, kui neid katsetatakse standardi ISO 5658-2 (3) kohaselt, loetakse punktide 6.2.2 ja 6.2.3 nõuetele vastavaks, kui kõige halvemaid katsetulemusi arvesse võttes ei täheldata põlevaid tilku.

2

3

6.2.5.   Kõikide mootoriruumi ja eraldi kütteruumi paigaldatud isoleermaterjalidega tuleb teha käesoleva eeskirja 9. lisas kirjeldatud katse.

Katse tulemus loetakse rahuldavaks, kui kõige halvemat katsetulemust arvesse võttes ei suurene katsekeha mass rohkem kui 1 g võrra.

Tehnilistel põhjustel vajalikud süvendid, nt selleks, et viia materjalist läbi voolikuid või struktuurielemente, on lubatud, tingimusel, et kaitsetase ei vähene (nt hermeetiku, teibi vms kasutamisega).

6.2.6.   Sõidukis kasutatavate elektrikaablitega, mis on pikemad kui 100 mm, tuleb teha käesoleva eeskirja 10. lisa kohane leegilevikule vastupidavuse katse. Alternatiivina võib kasutada ISO standardi 6722-1:2011 punktis 5.22 kirjeldatud katsemenetlust. Standardi ISO 6722:2006 punkti 12 kohased osiste katsearuanded ja tüübikinnitused jäävad kehtima.

Katseleegiga kokkupuude lõpetatakse järgmiselt:

| 1) | ühesooneliste kaablite puhul:






  a) | kui juhe tuleb nähtavale või |
| --- | --- | --- |

1)

ühesooneliste kaablite puhul:

a)

kui juhe tuleb nähtavale või

| b) | kaablite puhul, mille juhtmesuurus on kuni 2,5 mm2, pärast 15 sekundi möödumist ja |
| --- | --- |

b)

kaablite puhul, mille juhtmesuurus on kuni 2,5 mm2, pärast 15 sekundi möödumist ja

2

| c) | kaablite puhul, mille juhtmesuurus on üle 2,5 mm2, pärast 30 sekundi möödumist |
| --- | --- |

c)

kaablite puhul, mille juhtmesuurus on üle 2,5 mm2, pärast 30 sekundi möödumist

2

või

| 2) | mantliga, varjestatud ja varjestamata ühe- või mitmesooneliste kaablite puhul, mille juhtmesuuruste summa on kuni 15 mm2:






  a) | kõigi kaablite puhul, kuni juhe tuleb nähtavale või 30 sekundi möödudes, olenevalt sellest, kumb juhtub varem, |
| --- | --- | --- |

2)

mantliga, varjestatud ja varjestamata ühe- või mitmesooneliste kaablite puhul, mille juhtmesuuruste summa on kuni 15 mm2:

2

a)

kõigi kaablite puhul, kuni juhe tuleb nähtavale või 30 sekundi möödudes, olenevalt sellest, kumb juhtub varem,

või

| 3) | mantliga, varjestatud ja varjestamata ühe- või mitmesooneliste kaablite puhul, mille juhtmesuuruste summa on suurem kui 15 mm2:






  a) | vastavalt punktile 1 või 2. |
| --- | --- | --- |

3)

mantliga, varjestatud ja varjestamata ühe- või mitmesooneliste kaablite puhul, mille juhtmesuuruste summa on suurem kui 15 mm2:

2

a)

vastavalt punktile 1 või 2.

Punkti 2 kohaseid elektrikaableid võib katsetada koos või eraldi.

Punkti 3 kohaseid elektrikaableid tuleb katsetada eraldi.

Katse tulemus loetakse rahuldavaks, kui kõige halvemat katsetulemust arvesse võttes kustub leek isoleermaterjalis 70 sekundi jooksul ja vähemalt 50 mm isoleermaterjali jääb katsekeha ülaosas põlemata.

6.2.7.   Kaablihülsid ja -karbikud, mille pikkus ületab 100 mm, peavad läbima 8. lisas kirjeldatud materjalide põlemiskiiruse katse. Katse tulemus loetakse rahuldavaks, kui kõige halvemat katsetulemust arvesse võttes ei ületa vertikaalne põlemiskiirus 100 mm/min või kui leek kustub enne, kui puruneb üks esimestest märgisniitidest.

6.2.8   6.–8. lisas kirjeldatud katseid ei ole vaja teha järgmiste materjalidega:

6.2.8.1.   metallist või klaasist valmistatud osad;

6.2.8.2.   istmemanused, mille mittemetallmaterjali mass on kuni 200 g. Kui nende manuste kogumass on üle 400 g mittemetallmaterjali ühe istme kohta, tuleb katsetada iga materjali;

6.2.8.3.   elemendid, mille pindala või ruumala ei ületa vastavalt:

6.2.8.3.1.   üksikistme külge kinnitatud elementide puhul 100 cm2 või 40 cm3;

2

3

6.2.8.3.2.   elementide puhul, mis asetsevad sõidukis hajutatult ega ole kinnitatud üksikistme külge, 300 cm2 või 120 cm3 istmerea kohta või maksimaalselt sõitjateruumi jooksva meetri kohta;

2

3

6.2.8.4.   elemendid, millest ei ole võimalik võtta ettenähtud mõõtmetega proove, nagu on ette nähtud 6. lisa punktis 3.1, 7. lisa punktis 3 ja 8. lisa punktis 3.1.

7.   TÜÜBI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

7.1.   Igast sõiduki- või osisetüübi muudatusest, mis on seotud käesoleva eeskirjaga, tuleb teatada tüübikinnitusasutusele, mis on andnud asjaomasele sõidukile või osisele tüübikinnituse. Sellisel juhul võib tüübikinnitusasutus:

7.1.1.   võtta seisukoha, et tõenäoliselt ei avalda tehtud muudatused märgatavat ebasoovitavat mõju ning et sõiduk või osis vastab igal juhul endiselt nõuetele, või

7.1.2.   nõuda katsete tegemise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet.

7.2.   Teatis tüübikinnituse andmise või andmata jätmise kohta koos muudatuste loeteluga edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.3 sätestatud korras.

7.3.   Tüübikinnitusasutus, mis annab välja tüübikinnituse laienduse, annab igale tüübikinnituse laienduse kohta koostatud teatisele seerianumbri ja teatab sellest käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades käesoleva eeskirja 3. või 4. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

8.   TOODANGU VASTAVUS NÕUETELE

Tootmise nõuetele vastavuse järelevalvemenetlus peab olema kooskõlas kokkuleppe (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) liitega 1 ja vastama järgmistele nõuetele:

8.1.   käesoleva eeskirja raames tüübikinnituse saanud sõiduk/osis peab olema valmistatud nii, et see on kooskõlas kinnitatud tüübiga, vastates eeskirja asjaomas(t)e osa(de) nõuetele;

8.2.   tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses toodangu vastavuse kontrollimiseks kasutatavaid meetodeid. Tavaliselt toimub kontroll iga kahe aasta tagant.

9.   KARISTUSED TOOTMISE NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

9.1.   Sõidukile/osisele käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui eespool sätestatud nõuded ei ole täidetud.

9.2.   Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades käesoleva eeskirja 3. või 4. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

10.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud sõidukitüübi tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele. Pärast sellekohase teatise saamist teatab kõnealune asutus sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades käesoleva eeskirja 3. või 4. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

11.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA TÜÜBIKINNITUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osalised edastavad ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutavate tehniliste teenistuste nimed ja aadressid ning nende tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata vormikohased teatised teistes riikides välja antud tüübikinnituste, nende laienduste, andmata jätmiste või tühistamiste kohta.

12.   ÜLEMINEKUSÄTTED

12.1.   Alates 01-seeria muudatuste ametliku jõustumise kuupäevast ei või käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda tüübikinnituse andmisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 01-seeria muudatustega.

12.2.   24 kuud pärast 01-seeria muudatuste ametlikku jõustumiskuupäeva annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnituse vaid siis, kui kinnitatav sõiduki- või osisetüüp vastab 01-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele.

12.3.   60 kuud pärast 01-seeria muudatuste ametlikku jõustumiskuupäeva võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda sõiduki esmasest riiklikust või piirkondlikust registreerimisest (esmakordne kasutuselevõtt), kui sõiduk ei vasta 01-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele.

12.4.   Isegi pärast käesoleva eeskirja 01-seeria muudatuste jõustumiskuupäeva jäävad kehtima käesoleva eeskirja varasemate seeriate muudatustele vastavad osiste tüübikinnitused ning käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tunnustavad neid jätkuvalt.

12.5.   Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised ei tohi keelduda käesoleva eeskirja 00-seeria muudatuste kohaste tüübikinnituste laiendamisest.

12.6.   Alates 02-seeria muudatuste ametliku jõustumise kuupäevast ei või käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda tüübikinnituse andmisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 02-seeria muudatustega.

12.7.   48 kuud pärast 02-seeria muudatuste ametlikku jõustumiskuupäeva annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnituse vaid siis, kui kinnitatav osisetüüp vastab 02-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele.

12.8.   60 kuud pärast 02-seeria muudatuste ametlikku jõustumiskuupäeva annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnituse vaid siis, kui kinnitatav sõidukitüüp vastab 02-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele.

12.9.   96 kuud pärast 02-seeria muudatuste ametlikku jõustumiskuupäeva võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda sõiduki esmasest siseriiklikust registreerimisest (esmakordne kasutuselevõtt), kui sõiduk ei vasta 02-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele.

12.10.   Isegi pärast 02-seeria muudatuste jõustumiskuupäeva jäävad kehtima käesoleva eeskirja varasemate seeriate muudatustele vastavad osiste tüübikinnitused ning käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tunnustavad neid jätkuvalt.

12.11.   Alates 03-seeria muudatuste ametliku jõustumise kuupäevast ei või käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda tüübikinnituse andmisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 03-seeria muudatustega.

12.12.   Alates 1. septembrist 2019 annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnitusi ainult siis, kui tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüüp või osis vastab 03-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele.

12.13.   Alates 1. septembrist 2021 võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda selliste sõidukite esmasest siseriiklikust registreerimisest (esmakordne kasutuselevõtt), kui sõiduk ei vasta 03-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele.

12.14.   Isegi pärast 03-seeria muudatuste jõustumiskuupäeva jäävad kehtima käesoleva eeskirja varasemate seeriate muudatuste nõuetele vastavate osiste tüübikinnitused ning käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tunnustavad neid jätkuvalt.

---

(1)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsioonis (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, punkt 2).

1

(2)  1958. aasta kokkuleppe osalisriikide tunnusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 3. lisas (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1) – http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

2

(3)  ISO 5658-2:2006 „Tuletundlikkuskatsed – leegi levik – 2. osa: Külglevik püstkonfiguratsioonis ehitus- ja transporditoodetel“.

3

---

1. LISA

SÕIDUKI ANDMELEHT

vastavalt käesoleva eeskirja punktile 3.2, mis käsitleb sõidukitüübi kinnitamist seoses selle siseruumis, mootoriruumis ja eraldi kütteruumis kasutatavate osiste põlemiskäitumisega ja/või mootoriruumis ja eraldi kütteruumis kasutatavate isoleermaterjalide kütuse- või määrdeainehülgavusega

1.   ÜLDOSA

1.1.   Mark (tootja kaubanimi) ...

1.2.   Tüüp ja üldine kaubanduslik kirjeldus (üldised kaubanduslikud kirjeldused): ...

1.3.   Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile:...

1.4.   Kõnealuse märgistuse asukoht: ...

1.5.   Sõiduki kategooria: (1) ...

1.6.   Tootja nimi ja aadress: ...

1.7.   Koostetehas(t)e aadress(id): ...

2.   SÕIDUKI EHITUSE ÜLDANDMED

2.1.   Näidissõiduki fotod ja/või joonised:

3.   KERE

Sisustus ja/või isoleermaterjalid

3.1.   Istmed

3.1.1.   Arv: ...

3.2.   Siseruumis kasutatud materjal(id), sh iga materjali kohta:

3.2.1.   Osise tüübikinnituse number (kui on olemas): ...

3.2.2.   Mark: ...

3.2.3.   Tüübitähistus: ...

3.2.4.   Katsetatud vastavalt punktile 6.2.1, 6.2.2, 6.2.3, 6.2.4: (2) ...

3.2.5.   Tüübikinnituseta materjalide kohta

3.2.5.1.   Põhimaterjal(id)/tähistus:. ../. ...

3.2.5.2.   Komposiitmaterjal/ühtse koostisega (2) materjal, kihtide arv  (2): ...

3.2.5.3.   Katte liik  (2): ...

3.2.5.4.   Maksimum/miinimumpaksus... mm

3.3.   Mootoriruumis ja/või eraldi kütteruumis kasutatud isoleermaterjalid, sh iga materjali kohta:

3.3.1.   Osise tüübikinnituse number (kui on olemas): ...

3.3.2.   Mark: ...

3.3.3.   Tüübitähistus: ...

3.3.4.   Katsetatud vastavalt punktile 6.2.1, 6.2.2, 6.2.3, 6.2.4, 6.2.5  (2): ...

3.3.5.   Tüübikinnituseta materjalide kohta

3.3.5.1.   Põhimaterjal(id)/tähistus:. ../. . ...

3.3.5.2.   Komposiitmaterjal/ühtse koostisega  (2) materjal, kihtide arv  (2):...

3.3.5.3.   Katte liik  (2): ...

3.3.5.4.   Maksimum/miinimumpaksus... mm

3.4.   Elektrikaablid, sh iga tüübi kohta:

3.4.1.   Osise tüübikinnituse number (numbrid) (kui on olemas): ...

3.4.2.   Mark: ...

3.4.3.   Tüübitähistus: ...

3.4.4.   Tüübikinnituseta materjalide kohta

3.4.4.1.   Põhimaterjal(id)/tähistus:. ../. . ...

3.4.4.2.   Komposiitmaterjal/ühtse koostisega  (2) materjal, kihtide arv  (2): ...

3.4.4.3.   Katte liik  (2): ...

3.4.4.4.   Maksimum/miinimumpaksus... mm

---

(1)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.6, punkt 2) 7. lisas.

(2)  Mittevajalik maha tõmmata.

---

2. LISA

OSISE ANDMELEHT

vastavalt käesoleva eeskirja punktile 3.2, mis käsitleb siseruumis, mootoriruumis ja eraldi kütteruumis kasutatava osise tüübikinnitust seoses selle põlemiskäitumisega ja/või mootoriruumis ja eraldi kütteruumis kasutatavate isoleermaterjalide kütuse- või määrdeainehülgavusega

1.   ÜLDOSA

1.1.   Mark (tootja kaubanimi) ...

1.2.   Tüüp ja üldine kaubanduslik kirjeldus (üldised kaubanduslikud kirjeldused): ...

1.3.   Tootja nimi ja aadress: ...

1.4.   Osiste ja eraldi seadmestike puhul tüübikinnitusmärgi asukoht ja kinnitusviis: ...

1.5.   Koostetehas(t)e aadress(id): ...

2.   SISEMATERJALID

2.1.   Materjal(id), mis on ette nähtud paigaldamiseks horisontaalselt/vertikaalselt/horisontaalselt ja vertikaalselt (1)

Materjalid, mis on ette nähtud paigaldamiseks istmepadjast rohkem kui 500 mm kõrgemale ja/või sõiduki lakke: jah/ei ole asjakohane (1)

2.2.   Põhimaterjal(id)/tähistus:. ../. ...

2.3.   Komposiitmaterjal/ühtse koostisega (1) materjal, kihtide arv  (1):...

2.4.   Katte liik (1): ...

2.5.   Maksimum/miinimumpaksus...mm

2.6.   Tüübikinnitusnumber, kui on olemas: ...

3.   ISOLEERMATERJALID

3.1.   Materjal(id), mis on ette nähtud paigaldamiseks horisontaalselt/vertikaalselt/horisontaalselt ja vertikaalselt  (1)

3.2.   Põhimaterjal(id)/tähistus:. ../. ...

3.3.   Komposiitmaterjal/ühtse koostisega  (1) materjal, kihtide arv  (1): ...

3.4.   Katte liik  (1): ...

3.5.   Maksimum/miinimumpaksus... mm

3.6.   Tüübikinnitusnumber, kui on olemas: ...

4.   ELEKTRIKAABLID

4.1.   Järgmiseks otstarbeks kasutatav(ad) materjal(id): ...

4.2.   Põhimaterjal(id)/tähistus:. ../. ...

4.3.   Komposiitmaterjal/ühtse koostisega (1) materjal, kihtide arv  (1): ...

4.4.   Katte liik  (1): ...

4.5.   Maksimum/miinimumpaksus... mm

4.6.   Tüübikinnitusnumber, kui on olemas: ...

---

(1)  Mittevajalik maha tõmmata.

---

3. LISA

TEATIS

(Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Välja andnud: | asutuse nimi: |
| --- | --- | --- |
| | ......... |
| | ......... |
| | ......... |

Image 4

Välja andnud:

asutuse nimi:

.........

.........

.........

| milles käsitletakse sõidukitüübi: (2) | tüübikinnituse andmist |
| --- | --- |
| | tüübikinnituse laiendamist |
| | tüübikinnituse andmata jätmist |
| | tüübikinnituse tühistamist |
| | tootmise lõpetamist |

milles käsitletakse sõidukitüübi: (2)

tüübikinnituse andmist

tüübikinnituse laiendamist

tüübikinnituse andmata jätmist

tüübikinnituse tühistamist

tootmise lõpetamist

vastavalt ÜRO eeskirjale nr 118

| Tüübikinnituse nr:... | Laienduse nr: ... |
| --- | --- |
| Laiendamise põhjus: ... | |

Tüübikinnituse nr:...

Laienduse nr: ...

Laiendamise põhjus: ...

I JAGU

ÜLDOSA

1.1.   Mark (tootja kaubanimi) ...

1.2.   Tüüp: ...

1.3.   Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile/osisele/eraldi seadmestikule  (2) (1): ...

1.3.1.   Kõnealuse märgistuse asukoht: ...

1.4.   Sõiduki kategooria (2): ...

1.5.   Tootja nimi ja aadress: ...

1.6.   Tüübikinnitusmärgi asukoht: ...

1.7.   Koostetehas(t)e aadress(id): ...

II JAGU

1.   Lisateave (vajaduse korral)

2.   Katsete eest vastutav tehniline teenistus: ...

3.   Katsearuande kuupäev: ...

4.   Katsearuande number: ...

5.   Märkused (kui on): ...

6.   Koht:...

7.   Kuupäev: ...

8.   Allkiri: ...

9.   Lisatud on tüübikinnitusasutusele esitatud infopaketi sisukord; infopaketti on võimalik taotluse korral saada.

---

(1)  Tüübikinnituse andnud, seda laiendanud, selle andmata jätnud või selle tühistanud riigi tunnusnumber.

(2)  Mittevajalik maha tõmmata (kui sobib rohkem kui üks vastus, ei ole vaja midagi maha tõmmata).

(1)  Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva andmelehega hõlmatud sõiduki, osise või eraldi seadmestiku kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need märgid sümboliga „?“ (e.g. ABC??123??).

(2)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3), (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.6, punkt 2) 7. lisas.

---

4. LISA

TEATIS

(Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Välja andnud: | asutuse nimi: |
| --- | --- | --- |
| | ......... |
| | ......... |
| | ......... |

Image 5

Välja andnud:

asutuse nimi:

.........

.........

.........

| milles käsitletakse: (2) | tüübikinnituse andmist |
| --- | --- |
| | tüübikinnituse laiendamist |
| | tüübikinnituse andmata jätmist |
| | tüübikinnituse tühistamist |
| | tootmise lõpetamist |

milles käsitletakse: (2)

tüübikinnituse andmist

tüübikinnituse laiendamist

tüübikinnituse andmata jätmist

tüübikinnituse tühistamist

tootmise lõpetamist

vastavalt ÜRO eeskirjale nr 118

| Tüübikinnituse nr: ... | Laienduse nr: ... |
| --- | --- |
| Laiendamise põhjus: ... | |

Tüübikinnituse nr: ...

Laienduse nr: ...

Laiendamise põhjus: ...

I JAGU

ÜLDOSA

1.1.   Mark (tootja kaubanimi) ...

1.2.   Tüüp: ...

1.3.   Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud seadmele (3): ...

1.3.1.   Kõnealuse märgistuse asukoht: ...

1.4.   Tootja nimi ja aadress: ...

1.5.   Tüübikinnitusmärgi asukoht: ...

1.6.   Koostetehas(t)e aadress(id): ...

II JAGU

1.   Lisateave (vajaduse korral): vt 1. liide

2.   Katsete eest vastutav tehniline teenistus: ...

3.   Katsearuande kuupäev: ...

4.   Katsearuande number: ...

5.   Märkused (kui on): ...

6.   Koht: ...

7.   Kuupäev: ...

8.   Allkiri: ...

9.   Lisatud on tüübikinnitusasutusele esitatud infopaketi sisukord; infopaketti on võimalik taotluse korral saada.

---

(1)  Tüübikinnituse andnud, seda laiendanud, selle andmata jätnud või selle tühistanud riigi tunnusnumber.

(2)  Mittevajalik maha tõmmata (kui sobib rohkem kui üks vastus, ei ole vaja midagi maha tõmmata).

(3)  Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva andmelehega hõlmatud sõiduki, osise või eraldi seadmestiku kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need märgid sümboliga „?“ (e.g. ABC??123??).

---

1. LIIDE

Liide tüübikinnitusteatise vormile nr ..., milles käsitletakse osisetüübi tüübikinnitust vastavalt ÜRO eeskirjale nr 118

1.   Lisateave

1.1.   Sisematerjalid

1.1.1.   Millises suunas võib osise paigaldada: horisontaalsuunas/vertikaalsuunas/nii horisontaal- kui ka vertikaalsuunas (1).

1.1.2.   Vastab punkti 6.2.2 nõuetele: jah/ei ole asjakohane (1)

1.1.3.   Tervikseadmena tüübikinnituse saanud osiste nõuetele vastavust on kontrollitud: jah/ei  (1)

1.1.4.   Võimalikud kasutuspiirangud ja paigaldustingimused: ....

1.2.   Isolatsioonimaterjalid

1.2.1.   Millises suunas võib osise paigaldada: horisontaalsuunas/vertikaalsuunas/nii horisontaal- kui ka vertikaalsuunas  (1).

1.2.2.   Tervikseadisena tüübikinnituse saanud osiste nõuetele vastavust on kontrollitud: jah/ei  (1)

1.2.3.   Võimalikud kasutuspiirangud ja paigaldustingimused: ...

1.3.   Elektrikaablid

1.3.1.   Võimalikud kasutuspiirangud ja paigaldustingimused: ...

2.   Märkused: ...

---

(1)  Mittevajalik maha tõmmata.

---

5. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRGI KUJUNDUS

NÄIDIS 1

(vt käesoleva eeskirja I osa)

Image 6

a = 8 mm

Sõidukile kinnitatud ülalkujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane tüüp on saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4) ÜRO eeskirja nr 118 I osa alusel tüübikinnitusnumbri 031234 all. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit (03) näitavad, et tüübikinnitus on antud vastavalt ÜRO eeskirja nr 118 nõuetele, mis sisaldab 03-seeria muudatusi.

NÄIDIS 2

(vt käesoleva eeskirja II osa)

Image 7

a = 8 mm

Image 8

Osisele kinnitatud ülalkujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane tüüp on saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4) ÜRO eeskirja nr 118 II osa alusel tüübikinnitusnumbri 031234 all. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit (03) näitavad, et tüübikinnitus on antud vastavalt ÜRO eeskirja nr 118 nõuetele, mis sisaldab 03-seeria muudatusi.

| | Lisasümbol näitab, millises suunas võib osise paigaldada. |
| --- | --- |
| | Sümbol näitab, et osis vastab punkti 6.2.2 nõuetele. |
| | Lisasümbol näitab, et osis on saanud tüübikinnituse tervikseadmena, nt iste, vahesein vms. |

Image 9

Lisasümbol näitab, millises suunas võib osise paigaldada.

Image 10

Sümbol näitab, et osis vastab punkti 6.2.2 nõuetele.

Image 11

Lisasümbol näitab, et osis on saanud tüübikinnituse tervikseadmena, nt iste, vahesein vms.

Lisasümboleid kasutatakse üksnes siis, kui see on asjakohane.

---

6. LISA

MATERJALIDE HORISONTAALSE PÕLEMISKIIRUSE KATSE

1.   PROOVIDE VÕTMINE JA PÕHIMÕTE

| 1.1. | Katse tehakse isotroopse materjali puhul viie prooviga ja mitteisotroopse materjali puhul kümne prooviga (viis kummagi suuna kohta). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Proovid võetakse katsetatavast materjalist. Kui materjali põlemiskiirus on eri suunas erinev, katsetatakse mõlemat suunda. Proovid tuleb võtta ja asetada katseseadmesse, et mõõta suurimat põlemiskiirust. Kui materjal on esitatud kindla laiusega tükkides, lõigatakse kogu laiuse ulatuses vähemalt 500 mm pikkune tükk. Sellest võetakse proovid vähemalt 100 mm kauguselt materjali servast ning võrdsete vahemaade tagant. Kui toote kuju võimaldab, võetakse proovid valmistoodetest samal viisil. Kui toode on paksem kui 13 mm, vähendatakse seda 13 millimeetrini mehaanilise protsessi abil, mida rakendatakse sellel materjalipoolel, mis ei ole pööratud vastava ruumi (sise-, mootori- või eraldi kütteruumi) poole. Kui see ei ole võimalik, tehakse katse kooskõlastatult tehnilise teenistusega kogu materjali esialgses paksuses, mis märgitakse ära katseprotokollis.
  Komposiitmaterjale (vt punkt 6.1.3) katsetatakse nii, nagu oleks tegemist ühtse koostisega materjaliga. Üksteise peale kantud erineva koostisega kihtidest koosnevate materjalide puhul, mis ei ole komposiitmaterjalid, katsetatakse ükshaaval kõiki materjalikihte, mis asuvad kuni 13 mm sügavusel vastava ruumi poole pööratud pinnast. |
| --- | --- |

1.2.

Komposiitmaterjale (vt punkt 6.1.3) katsetatakse nii, nagu oleks tegemist ühtse koostisega materjaliga. Üksteise peale kantud erineva koostisega kihtidest koosnevate materjalide puhul, mis ei ole komposiitmaterjalid, katsetatakse ükshaaval kõiki materjalikihte, mis asuvad kuni 13 mm sügavusel vastava ruumi poole pööratud pinnast.

| 1.3. | Proovi hoitakse horisontaalasendis U-kujulise hoidiku abil põlemiskambris välja reguleeritud leegis 15 sekundit, kusjuures leek ulatub proovi vaba servani. Katse näitab, kas ja millal leek kustub või kui kaua kulub leegil teatava vahemaa läbimiseks. |
| --- | --- |

1.3.

2.   SEADMED

| 2.1. | Põlemiskamber (joonis 1), eelistatavalt roostevabast terasest ning joonisel 2 esitatud mõõtmetega. Kambri esiosas on tulekindel vaateaken, mis võib katta kogu esiosa ja mis võib olla ka juurdepääsuluugiks.
  Kambri põhjas on tõmbeavad ning laes ümber kogu kambri ulatuv tõmbepilu. Põlemiskamber seisab neljal 10 mm kõrgusel jalal.
  Kambril võib ühes otsas olla ava, mille kaudu proovihoidikus olev proov kambrisse viiakse; vastasotsas on ava gaasijuhtme jaoks. Sulanud materjal püütakse tilkumisvanni (vt joonis 3), mis asetatakse kambri põhjale tõmbeavade vahele, ilma et see kataks ühtki tõmbeava. |
| --- | --- |

2.1.

Kambri põhjas on tõmbeavad ning laes ümber kogu kambri ulatuv tõmbepilu. Põlemiskamber seisab neljal 10 mm kõrgusel jalal.

Kambril võib ühes otsas olla ava, mille kaudu proovihoidikus olev proov kambrisse viiakse; vastasotsas on ava gaasijuhtme jaoks. Sulanud materjal püütakse tilkumisvanni (vt joonis 3), mis asetatakse kambri põhjale tõmbeavade vahele, ilma et see kataks ühtki tõmbeava.

Joonis 1

Põlemiskambri näidis koos proovihoidiku ja tilkumisvanniga

Image 12

Joonis 2

Põlemiskambri näidis

(mõõtmed millimeetrites)

Image 13

Joonis 3

Tüüpiline tilkumisvann

(mõõtmed millimeetrites)

Image 14

| 2.2. | Proovihoidik, mis koosneb kahest U-kujulisest metallplaadist või -raamist, mis on valmistatud korrosioonikindlast materjalist. Mõõtmed on näidatud joonisel 4.
  Alumine plaat on varustatud tihvtidega ning ülemine vastavate avadega, et tagada proovi kindel kohalpüsimine. Tihvtid on ühtlasi põlemispikkuse alguses ja lõpus mõõtepunktideks.
  Alumise U-kujulise raami kohal on tugi, mis koosneb 0,25 mm diameetriga kuumakindlatest traatidest, mis toestavad raami 25 mm vahemaadega (vt joonis 5).
  Proovi alumise külje tasand asub kambri põrandaplaadist 178 mm kõrgusel. Proovihoidiku esiserva kaugus kambri seinast on 22 mm; proovihoidiku pikiservade kaugus kambri külgedest on 50 mm (kõik sisemõõtmed). (Vt joonised 1 ja 2) |
| --- | --- |

2.2.

Alumine plaat on varustatud tihvtidega ning ülemine vastavate avadega, et tagada proovi kindel kohalpüsimine. Tihvtid on ühtlasi põlemispikkuse alguses ja lõpus mõõtepunktideks.

Alumise U-kujulise raami kohal on tugi, mis koosneb 0,25 mm diameetriga kuumakindlatest traatidest, mis toestavad raami 25 mm vahemaadega (vt joonis 5).

Proovi alumise külje tasand asub kambri põrandaplaadist 178 mm kõrgusel. Proovihoidiku esiserva kaugus kambri seinast on 22 mm; proovihoidiku pikiservade kaugus kambri külgedest on 50 mm (kõik sisemõõtmed). (Vt joonised 1 ja 2)

Joonis 4

Proovihoidiku näidis

(mõõtmed millimeetrites)

Image 15

Joonis 5

Näidis alumise U-kujulise raami osast, millel on sooned traatide jaoks

(mõõtmed millimeetrites)

Image 16

2.3.   Gaasipõleti

Väikeseks süüteallikaks on Bunseni põleti, mille sisediameeter on 9,5 ±0,5 mm. See asetseb katsekambris nii, et selle otsaku keskpunkt on 19 mm allpool proovi lahtise otsa allserva keskkohta (vt joonis 2).

2.4.   Katsegaas

Põletisse viidava gaasi kütteväärtus peab olema umbes 38 MJ/m3 (näiteks maagaas).

| 2.5. | Metallkamm, vähemalt 110 mm pikkune, seitsme kuni kaheksa sileda ümaraotsalise piiga iga 25 mm kohta. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Stopper, 0,5-sekundilise mõõtmistäpsusega. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Tõmbekapp. Põlemiskambri võib asetada tõmbekappi, kui selle siseruumala on vähemalt 20 korda, ent kõige rohkem 110 korda suurem kui põlemiskambri ruumala ning kui mitte ükski tõmbekapi mõõtmetest (kõrgus, laius ega pikkus) ei ole rohkem kui 2,5 korda suurem kui kumbki ülejäänud mõõt. Enne katse tegemist mõõdetakse õhu vertikaalliikumise kiirust tõmbekapis 100 mm põlemiskambri lõplikust asukohast ees- ja tagapool. See peab jääma vahemikku 0,10 – 0,30 m/s, et kaitsta kasutajat põlemissaaduste eest. Võib kasutada loomuliku ventilatsiooni ja sellele vastava õhu liikumiskiirusega tõmbekappi. |
| --- | --- |

2.7.

3.   PROOVID

3.1.   Kuju ja mõõtmed

| 3.1.1. | Proovide kuju ja mõõtmed on näidatud joonisel 6. Proovi paksus vastab katsetatava toote paksusele. See ei tohi olla üle 13 mm. Kui proovivõtmine seda võimaldab, koosneb proov kogu pikkuses ühest tükist. |
| --- | --- |

3.1.1.

Joonis 6

Proov

(mõõtmed millimeetrites)

Image 17

| 3.1.2. | Kui toote kuju ja mõõtmed ei võimalda antud suurusega proovi võtta, tuleb järgida järgmisi miinimummõõtmeid:






  a) | proovid laiusega 3–60 mm peavad olema 356 mm pikad. Sel juhul katsetatakse materjali toote laiuse ulatuses; |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

a)

proovid laiusega 3–60 mm peavad olema 356 mm pikad. Sel juhul katsetatakse materjali toote laiuse ulatuses;

| b) | proovid laiusega 60–100 mm peavad olema vähemalt 138 mm pikad. Sel juhul vastab võimalik põlemispikkus proovi pikkusele, kusjuures mõõtmist alustatakse esimese mõõtepunkti juurest. |
| --- | --- |

b)

proovid laiusega 60–100 mm peavad olema vähemalt 138 mm pikad. Sel juhul vastab võimalik põlemispikkus proovi pikkusele, kusjuures mõõtmist alustatakse esimese mõõtepunkti juurest.

| 3.1.3. | Proovi suurus tuleb märkida katsearuandesse. |
| --- | --- |

3.1.3.

3.2.   Proovide ettevalmistamine

Proove hoitakse vähemalt 24 tundi, ent mitte rohkem kui 7 ööpäeva temperatuuril 23 °C + 2 °C ning suhtelise niiskuse 50 % + 5 % juures ning neis tingimustes hoitakse proove kuni vahetult katse-eelse ajani.

4.   MENETLUS

| 4.1. | Karestatud või karvastatud pinnaga proovid asetatakse tasasele pinnale ning kammitakse kammiga (punkt 2.5) kaks korda vastukarva. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Proov asetatakse proovihoidikusse (punkt 2.2) nii, et avatud külg on suunatud allapoole leegi suunas. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Gaasileek seatakse 38 mm kõrguseks, kasutades selleks kambris olevat märki; põleti õhu sisselaskeava hoitakse suletuna. Enne esimese katse algust peab leek põlema vähemalt 1 min, et see stabiliseeruks. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Proovihoidik lükatakse põlemiskambrisse nii, et proovi serv ulatub leegini, ning 15 sekundi pärast katkestatakse gaasi juurdevool. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Põlemisaega hakatakse mõõtma hetkest, mil leegi alumine serv möödub esimesest mõõtepunktist. Leegi levikut jälgitakse küljel, mis põleb kiiremini kui teine külg (ülemisel või alumisel küljel). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Põlemisaja mõõtmine lõpetatakse, kui leek on jõudnud viimase mõõtepunktini või kui leek kustub enne viimase mõõtepunktini jõudmist. Kui leek ei jõua viimase mõõtepunktini, mõõdetakse põlenud teed kuni punktini, kus leek kustus. Põlenud tee on proovi lagunenud osa, mis on pinnalt või seest põlemise teel hävinud. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Kui proov ei võta tuld või ei jätka põlemist pärast põleti kustutamist või kui leek kustub enne esimese mõõtepunktini jõudmist, nii et põlemisaega ei saa mõõta, märgitakse katseprotokolli, et põlemiskiirus on 0 mm/min. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Katseseeriat või korduskatseid tehes tuleb tagada, et põlemiskambri ja proovihoidiku temperatuur ei oleks enne järgmise katse alustamist üle 30 °C. |
| --- | --- |

4.8.

5.   ARVUTAMINE

Põlemiskiirus B, (1) väljendatuna millimeetrites minuti kohta, saadakse valemiga:

B = 60 s/t,

kus

| s | = | põlenud tee millimeetrites; |
| --- | --- | --- |
| t | = | aeg sekundites, mis kulus põlenud tee s läbipõlemiseks. |

s

=

põlenud tee millimeetrites;

t

=

aeg sekundites, mis kulus põlenud tee s läbipõlemiseks.

---

(1)  Proovi põlemiskiirus B arvutatakse üksnes juhul, kui leek jõuab viimase mõõtepunktini või proovi lõpuni.

---

7. LISA

MATERJALIDE SULAMISOMADUSTE KATSE

1.   PROOVIDE VÕTMINE JA PÕHIMÕTE

1.1.   Katse tehakse nelja prooviga kummaltki küljelt (kui need ei ole identsed).

1.2.   Proov asetatakse horisontaalasendisse ja seda töödeldakse elektrilise soojuskiirguriga. Proovi alla asetatakse nõu, kuhu kogutakse tekkivad tilgad. Nõusse asetatakse puuvillvatti, et kontrollida, kas tilgad põlevad.

2.   SEADE

Seade koosneb järgmistest osadest (vt joonis):

| a) | elektriline soojuskiirgur; |
| --- | --- |

a)

elektriline soojuskiirgur;

| b) | võrega proovialus; |
| --- | --- |

b)

võrega proovialus;

| c) | nõu (tekkivate tilkade jaoks); |
| --- | --- |

c)

nõu (tekkivate tilkade jaoks);

| d) | tugi (seadmele). |
| --- | --- |

d)

tugi (seadmele).

2.1.   Küttekehaks on elektriline soojuskiirgur, mille tegelik võimsus on 500 W. Kiirgav pind peab olema läbipaistvast kvartsplaadist diameetriga 100 ± 5 mm.

Seadmest kiirguv soojus, mõõdetuna pinnal, mis on soojuskiirguri pinnaga paralleelne ja sellest 30 mm kaugusel, peab olema 3 W/cm2.

2.2.   Kalibreerimine

Soojuskiirguri kalibreerimiseks kasutatakse Gardoni (foolium)soojuskiirgusmõõturit (radiomeetrit) valmistaja poolt ettenähtud mõõtepiirkonnaga mitte üle 10 W/cm2. Kiirgust ja võib-olla vähesel määral konvektsiooni vastu võttev pind peab olema tasane, ringikujuline, kõige rohkem 10-millimeetrise diameetriga ning kulumiskindla mati musta pinnaga.

Vastuvõttev pind peab asuma vesijahutusega ümbrises, mille esikülg on hästi lihvitud metallist, tasane, samal tasapinnal kiirgust vastuvõtva pinnaga, ringikujuline, diameetriga umbes 25 mm.

Kiirgus ei või enne vastuvõtva pinnani jõudmist läbida ühtki akent.

Seade peab olema vastupidav, kergesti kokkupandav ja kasutatav, tuuletõmbuse suhtes mittetundlik ja stabiilse kalibratsiooniga. Seadme mõõtetäpsus peab olema ± 3 % ja korduvus jääma 0,5 % piiresse.

Soojuskiirgusmõõturi kalibratsiooni kontrollitakse iga kord, kui soojuskiirgur uuesti kalibreeritakse, võrreldes seda instrumendiga, mis on üksnes tugietaloniks ja mida ei kasutata ühekski muuks otstarbeks.

Tugietalon kalibreeritakse täielikult igal aastal vastavalt siseriiklikele normidele.

2.2.1.   Kalibratsiooni kontroll

Sisendvõimsuse tekitatud kiirgusintensiivsust, mille kohta esialgne kalibratsioon on näidanud, et see vastab kiirgusintensiivsusele 3 W/cm2, kontrollitakse sageli (vähemalt üks kord iga 50 töötunni kohta), ning kui selline kontroll näitab suuremat kõrvalekallet kui 0,06 W/cm2, kalibreeritakse seade uuesti.

2.2.2.   Kalibreerimismenetlus

Seade asetatakse keskkonda, kus ei ole tuuletõmbust (kõige rohkem 0,2 m/s).

Soojuskiirgusmõõtur asetatakse seadmesse proovi kohale, nii et soojuskiirgusmõõturi vastuvõttev pind asub soojuskiirguri pinna suhtes keskel.

Elektritoide lülitatakse sisse ja sisendvõimsus reguleeritakse vajalikule tasemele, et soojuskiirguri pinna keskel tekiks kiirgusintensiivsus 3 W/cm2. Pärast jõuseadme reguleerimist 3 W/cm2 saavutamiseks vajalikule tasemele peaks tasakaalu saavutamiseks järgnema viieminutiline ajavahemik, mille käigus seadet enam ei reguleerita.

2.3.   Proovialuseks on metallrõngas (vt joonis). Selle aluse peale asetatakse roostevabast terastraadist võre, millel on järgmised mõõtmed:

| a) | siseläbimõõt: 118 mm, |
| --- | --- |

a)

siseläbimõõt: 118 mm,

| b) | avade mõõtmed: 2,10 mm2, |
| --- | --- |

b)

avade mõõtmed: 2,10 mm2,

| c) | terastraadi läbimõõt: 0,70 mm. |
| --- | --- |

c)

terastraadi läbimõõt: 0,70 mm.

2.4.   Nõu kujutab endast silindrilist toru siseläbimõõduga 118 mm ja sügavusega 12 mm. Nõu täidetakse puuvillvatiga.

2.5.   Punktides 2.1, 2.3 ja 2.4 nimetatud esemed toetuvad vertikaalsele tugisambale.

Soojuskiirgur asetatakse toele nii, et kiirgav pind on horisontaalasendis ja kiirgab allapoole.

Tugisammas varustatakse hoova/pedaaliga, millega saab soojuskiirguri tuge aeglaselt tõsta. Samuti varustatakse see riiviga, tagamaks, et soojuskiirguri võib lasta tagasi normaalasendisse.

Normaalasendis peavad soojuskiirguri, proovialuse ja tilganõu teljed kokku langema.

3.   PROOVID

Proovide mõõtmed on 70 mm × 70 mm. Kui toote kuju võimaldab, võetakse proovid valmistoodetest samal viisil. Kui toode on paksem kui 13 mm, vähendatakse seda 13 millimeetrini mehaanilise protsessi abil, mida rakendatakse sellel materjalipoolel, mis ei ole pööratud vastava ruumi (sise-, mootori- või eraldi kütteruumi) poole. Kui see on võimatu, tehakse katse kooskõlastatult tehnilise teenistusega kogu materjali esialgses laiuses, mis märgitakse ära katseprotokollis.

Komposiitmaterjale (vt eeskirja punkt 6.1.3) katsetatakse nii, nagu oleks tegemist ühtse koostisega materjaliga.

Üksteise peale kantud erineva koostisega kihtidest koosnevate materjalide puhul, mis ei ole komposiitmaterjalid, katsetatakse ükshaaval kõiki materjalikihte, mis asuvad kuni 13 mm sügavusel vastava ruumi (sise-, mootori- või eraldi kütteruumi) poole pööratud pinnast.

Katsetatava proovi kogumass peab olema vähemalt 2 g. Kui ühe proovi mass on väiksem, lisatakse piisav hulk proove.

Kui materjali kaks külge on erinevad, tuleb katsetada mõlemat külge, mis tähendab, et katsed tuleb teha kaheksa prooviga. Proove ja puuvillvatti hoitakse vähemalt 24 tundi temperatuuril 23 ± 2 °C ning suhtelise õhuniiskuse 50 ± 5 % juures ning neis tingimustes hoitakse proove kuni vahetult katse-eelse ajani.

4.   KATSE KÄIK

Proov asetatakse alusele ja alus asetatakse nii, et soojuskiirguri pinna ja proovi pealmise külje vaheline kaugus on 30 mm.

Tilganõu koos puuvillvatiga asetatakse proovialuse võre alla 300 mm kaugusele.

Soojuskiirgur tõstetakse kõrvale, nii et see ei saa kiirata proovile, ja lülitatakse sisse. Kui see on saavutanud täisvõimsuse, asetatakse see proovi kohale ja hakatakse aega mõõtma.

Kui materjal sulab või deformeerub, muudetakse soojuskiirguri kõrgust, et vahemaa oleks endiselt 30 mm.

Kui materjal süttib, pannakse soojuskiirgur kolme sekundi pärast kõrvale. See pannakse tagasi katseasendisse, kui leek on kustunud, ning sama menetlust korratakse katse esimese viie minuti jooksul nii sageli kui tarvis.

Pärast viienda katseminuti möödumist:

| i) | kui proov on kustunud (olenemata sellest, kas see süttis esimese viie katseminuti jooksul või mitte), jäetakse soojuskiirgur paigale isegi siis, kui proov süttib uuesti; |
| --- | --- |

i)

kui proov on kustunud (olenemata sellest, kas see süttis esimese viie katseminuti jooksul või mitte), jäetakse soojuskiirgur paigale isegi siis, kui proov süttib uuesti;

| ii) | kui materjal põleb leegiga, oodatakse selle kustumist, enne kui soojuskiirgur asetatakse tagasi oma kohale. |
| --- | --- |

ii)

kui materjal põleb leegiga, oodatakse selle kustumist, enne kui soojuskiirgur asetatakse tagasi oma kohale.

Mõlemal juhul tuleb katset jätkata veel viis minutit.

5.   TULEMUSED

Katseprotokolli märgitakse täheldatud nähtused, näiteks:

| i) | tilkumine, olenemata sellest, kas tilgad põlevad või mitte; |
| --- | --- |

i)

tilkumine, olenemata sellest, kas tilgad põlevad või mitte;

| ii) | kas puuvillvatt süttis. |
| --- | --- |

ii)

kas puuvillvatt süttis.

(mõõtmed millimeetrites)

Image 18

---

8. LISA

MATERJALIDE VERTIKAALSE PÕLEMISKIIRUSE KATSE

1.   PROOVIDE VÕTMINE JA PÕHIMÕTE

| 1.1. | Katse tehakse isotroopse materjali puhul kolme prooviga ja mitteisotroopse materjali puhul kuue prooviga. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | See katse seisneb vertikaalasendis proovide mõjutamises leegiga ning sellega määratakse kindlaks leegi levimiskiirus katsetatava materjali pinnal. |
| --- | --- |

1.2.

2.   SEADE

Seade koosneb järgmistest osadest:

| a) | proovihoidik; |
| --- | --- |

a)

proovihoidik;

| b) | põleti; |
| --- | --- |

b)

põleti;

| c) | ventilatsioonisüsteem gaasi ja põlemissaaduste eemaldamiseks; |
| --- | --- |

c)

ventilatsioonisüsteem gaasi ja põlemissaaduste eemaldamiseks;

| d) | šabloon; |
| --- | --- |

d)

šabloon;

| e) | märgisniidid valgest merseriseeritud puuvillniidist joontihedusega kõige rohkem 50 teksi. |
| --- | --- |

e)

märgisniidid valgest merseriseeritud puuvillniidist joontihedusega kõige rohkem 50 teksi.

| 2.1. | Proovihoidik koosneb 560 mm kõrgusest ristkülikukujulisest raamist, millel on kaks jäigalt kinnitatud paralleelset varrast teineteisest 150 mm kaugusel, mille külge on kinnitatud tihvtid, kuhu asetatakse proov nii, et see jääb raamist vähemalt 20 mm kaugusele. Proovi kinnitustihvtide läbimõõt võib olla kõige rohkem 2 mm ja pikkus vähemalt 40 mm. Tihvtid asuvad paralleelsetel varrastel joonisel 1 näidatud punktides. Raam paigaldatakse sobivale alustoele, et vardad jääksid katse käigus vertikaalasendisse. (Et kinnitada proov tihvtide külge raamist eemale jääval tasapinnal, võivad tihvtide kõrval olla 2 mm läbimõõduga vahenagad.)
  Joonisel 1 kujutatud proovihoidiku laiust võib proovi kinnitamiseks muuta.
  Selleks et kinnitada proov vertikaalasendisse, võib kasutada tuge, mis koosneb 0,25 mm diameetriga kuumakindlatest traatidest, millega kinnitatakse proov 25 mm vahemaade tagant proovihoidiku külge kogu hoidiku kõrguse ulatuses. Alternatiivina võib proovi kinnitada proovihoidiku külge lisaklambritega. |
| --- | --- |

2.1.

Joonisel 1 kujutatud proovihoidiku laiust võib proovi kinnitamiseks muuta.

Selleks et kinnitada proov vertikaalasendisse, võib kasutada tuge, mis koosneb 0,25 mm diameetriga kuumakindlatest traatidest, millega kinnitatakse proov 25 mm vahemaade tagant proovihoidiku külge kogu hoidiku kõrguse ulatuses. Alternatiivina võib proovi kinnitada proovihoidiku külge lisaklambritega.

| 2.2. | Põleti on näidatud joonisel 3.
  Põletisse juhitav gaas võib olla kaubanduslik propaan või kaubanduslik butaan.
  Põleti asetatakse proovi ette, kuid sellest allapoole, nii et see asub tasapinnal, mis läbib proovi vertikaalkeskjoont ning on risti selle pinnaga (vt joonis 2), nii et selle pikitelg kaldub vertikaalist 30° proovi allserva poole. Põleti otsaku ja proovi allserva vahe peab olema 20 mm. |
| --- | --- |

2.2.

Põletisse juhitav gaas võib olla kaubanduslik propaan või kaubanduslik butaan.

Põleti asetatakse proovi ette, kuid sellest allapoole, nii et see asub tasapinnal, mis läbib proovi vertikaalkeskjoont ning on risti selle pinnaga (vt joonis 2), nii et selle pikitelg kaldub vertikaalist 30° proovi allserva poole. Põleti otsaku ja proovi allserva vahe peab olema 20 mm.

| 2.3. | Katseseadme võib asetada tõmbekappi. Tõmbekapi suurus ja kuju peavad olema sellised, et see ei mõjutaks katsetulemusi. Enne katse tegemist mõõdetakse õhu vertikaalliikumise kiirust tõmbekapis 100 mm seadme lõplikust asukohast ees- ja tagapool. See peab jääma vahemikku 0,10 – 0,30 m/s, et kaitsta kasutajat põlemissaaduste eest. Võib kasutada loomuliku ventilatsiooni ja sellele vastava õhu liikumiskiirusega tõmbekappi. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Kasutada tuleb lamedat jäika šablooni, mis on valmistatud sobivast materjalist ja mille suurus vastab proovi suurusele. Šablooni puuritakse umbes 2 mm diameetriga avad, mis asetsevad nii, et avade keskpunktide vahelised kaugused vastavad raamidel olevate tihvtide vahelisele kaugusele (vt joonis 1). Avad peavad asetsema šablooni vertikaalkeskjoontest võrdsel kaugusel. |
| --- | --- |

2.4.

3.   PROOVID

| 3.1. | Materjalid vastavalt käesoleva eeskirja punktile 6.2.3: proovi suurus on 560 × 170 mm.
  Kui materjali mõõtmed ei võimalda antud suurusega proovi võtta, tehakse katse prooviga, mille pikkus on vähemalt 380 mm ja laius vähemalt 3 mm.
  Kaablihülsid ja kaablikarbikud Proovide mõõtmed on järgmised: pikkus: 560 mm, kuid kui materjali mõõtmed ei võimalda antud suurusega proovi võtta, siis vähemalt 380 mm; laius: osa tegelik laius. |
| --- | --- |

3.1.

Kui materjali mõõtmed ei võimalda antud suurusega proovi võtta, tehakse katse prooviga, mille pikkus on vähemalt 380 mm ja laius vähemalt 3 mm.

Kaablihülsid ja kaablikarbikud Proovide mõõtmed on järgmised: pikkus: 560 mm, kuid kui materjali mõõtmed ei võimalda antud suurusega proovi võtta, siis vähemalt 380 mm; laius: osa tegelik laius.

| 3.2. | Materjalid vastavalt käesoleva eeskirja punktile 6.2.3: Kui proov on paksem kui 13 mm, vähendatakse seda 13 millimeetrini mehaanilise protsessi abil, mida rakendatakse sellel materjalipoolel, mis ei ole pööratud vastava ruumi (sise-, mootori- või eraldi kütteruumi) poole. Kui see ei ole võimalik, tehakse katse kooskõlastatult tehnilise teenistusega kogu materjali esialgses paksuses, mis märgitakse ära katseprotokollis. Komposiitmaterjale (vt punkt 6.1.3) katsetatakse nii, nagu oleks tegemist ühtse koostisega materjaliga. Üksteise peale kantud erineva koostisega kihtidest koosnevate materjalide puhul, mis ei ole komposiitmaterjalid, katsetatakse ükshaaval kõiki materjalikihte, mis asuvad kuni 13 mm sügavusel vastava ruumi poole pööratud pinnast. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Proovi suurus tuleb märkida katsearuandesse. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Proove hoitakse vähemalt 24 tundi temperatuuril 23 + 2 °C ning suhtelise õhuniiskuse 50 + 5 % juures ning neis tingimustes hoitakse proove kuni vahetult katse-eelse ajani. |
| --- | --- |

3.4.

4.   KATSE KÄIK

| 4.1. | Katse tehakse õhutemperatuuril 10–30 °C ning suhtelise õhuniiskuse juures 15–80 %. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Põletit eelsoojendatakse 2 minutit. Leegi kõrguseks reguleeritakse 40 ± 2 millimeetrit, mõõdetuna põletitoru tipust kuni leegi kollase osa tipuni, kui põleti on vertikaalasendis ja leeki vaadeldakse hämaras valguses. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Proov asetatakse prooviraami tihvtidele (kui märgisniitide asukoht proovi tagaküljel on kindlaks tehtud), jälgides, et tihvtid läbiksid šablooni abil märgitud punkte ja et proov jääks raamist vähemalt 20 mm kaugusele. Raam asetatakse alustoele nii, et proov on vertikaalasendis. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Märgisniidid kinnitatakse horisontaalselt proovi esi- ja tagaküljele joonisel 1 näidatud punktides. Igasse punkti pannakse niidist silmus nii, et selle kaks lõiku jääksid proovi esi- ja tagapinnast 1 mm ja 5 mm kaugusele.
  Iga silmus kinnitatakse sobiva ajamõõtmisseadme külge. Niite pingutatakse piisavalt, et need säilitaksid oma asendi proovi suhtes. |
| --- | --- |

4.4.

Iga silmus kinnitatakse sobiva ajamõõtmisseadme külge. Niite pingutatakse piisavalt, et need säilitaksid oma asendi proovi suhtes.

| 4.5. | Proovi mõjutatakse 5 sekundi vältel leegiga. Süttimine loetakse toimunuks, kui proov põleb leegiga 5 sekundi vältel pärast süüteleegi eemaldamist. Kui süttimist ei toimu, mõjutatakse teist ettevalmistatud proovi leegiga 15 sekundi vältel. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Kui kolmest proovist ühe tulemus ületab miinimumtulemuse 50 % võrra, tehakse katse samas suunas või sama külje pealt veel kolme prooviga. Kui mis tahes kolmest proovist üks või kaks ei põle kuni kõige ülemise märgisniidini, tehakse katse samas suunas või sama külje pealt veel kolme prooviga. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Mõõdetakse järgmised ajad sekundites: |
| --- | --- |

4.7.

| a) | alates süüteleegiga mõjutama hakkamisest kuni hetkeni, mil katkeb üks esimestest märgisniitidest (t1); |
| --- | --- |

a)

alates süüteleegiga mõjutama hakkamisest kuni hetkeni, mil katkeb üks esimestest märgisniitidest (t1);

| b) | alates süüteleegiga mõjutama hakkamisest kuni hetkeni, mil katkeb üks teistest märgisniitidest (t2); |
| --- | --- |

b)

alates süüteleegiga mõjutama hakkamisest kuni hetkeni, mil katkeb üks teistest märgisniitidest (t2);

| c) | alates süüteleegiga mõjutama hakkamisest kuni hetkeni, mil katkeb üks kolmandatest märgisniitidest (t3); |
| --- | --- |

c)

alates süüteleegiga mõjutama hakkamisest kuni hetkeni, mil katkeb üks kolmandatest märgisniitidest (t3);

| 4.8. | Kui proov ei võta tuld või ei jätka põlemist pärast põleti kustutamist või kui leek kustub enne ühe esimese märgisniidi katkemist, nii et põlemisaega ei saa mõõta, märgitakse katseprotokolli, et põlemiskiirus on 0 mm/min. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Kui proov võtab tuld ja põleva proovi leegid ulatuvad kolmandate märgisniitide kõrguseni, ilma esimesi ja teisi märgisniite katkestamata (nt õhukese materjaliproovi omaduste tõttu), loetakse põlemiskiiruseks rohkem kui 100 mm/min. |
| --- | --- |

4.9.

5.   TULEMUSED

Katseprotokolli märgitakse täheldatud nähtused, sealhulgas:

| a) | põlemise kestus: t1, t2 ja t3 sekundites ning |
| --- | --- |

a)

põlemise kestus: t1, t2 ja t3 sekundites ning

| b) | vastav põlenud tee: d1, d2 ja d3 in millimeetrites. |
| --- | --- |

b)

vastav põlenud tee: d1, d2 ja d3 in millimeetrites.

Põlemiskiirus V1 ning vajaduse korral põlemiskiirused V2 ja V3 arvutatakse (iga proovi korral, kui leek jõuab vähemalt esimese märgisniidini) järgmiselt:

Vi = 60 di/ti (mm/min)

V1, V2 ja V3 hulgast võetakse arvesse suurim põlemiskiirus.

Joonis 1

Proovihoidik

(mõõtmed millimeetrites)

Image 19

Joonis 2

Põleti asend süütamisel

(mõõtmed millimeetrites)

Image 20

Joonis 3

Gaasipõleti

(mõõtmed millimeetrites)

Image 21

---

9. LISA

MATERJALIDE KÜTUSE- VÕI MÄÄRDEAINEHÜLGAVUSE KATSE

1.   KOHALDAMISALA

Käesolevas lisas kirjeldatakse mootoriruumis ja eraldi kütteruumis kasutatavate isoleermaterjalide kütuse- või määrdeainehülgavuse katsetamise korda.

2.   PROOVIDE VÕTMINE JA PÕHIMÕTE

| 2.1. | Proovide mõõtmed on 140 mm × 140 mm. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Proovide paksus on 5 mm. Kui proov on paksem kui 5 mm, vähendatakse seda 5 millimeetrini mehaanilise protsessi abil, mida rakendatakse sellel materjalipoolel, mis ei ole pööratud vastava mootori- või eraldi kütteruumi poole. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Katsevedelikuks on diislikütus, mis vastab standardile EN 590:1999 (müügil olevad kütused), või alternatiivina diislikütus, mis vastab eeskirjale nr 83 (10. lisa „Etalonkütuste spetsifikatsioonid“). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Katse tehakse nelja prooviga. |
| --- | --- |

2.4.

3.   SEADE (VT JOONISEID 4a JA 4b)

Seade koosneb järgmistest osadest:

| A | alusplaat, mille Shore’i kõvadus D on vähemalt 70, |
| --- | --- |

A

alusplaat, mille Shore’i kõvadus D on vähemalt 70,

| B | alusplaadil olev absorbeeriv pind (nt paber), |
| --- | --- |

B

alusplaadil olev absorbeeriv pind (nt paber),

| C | metallsilinder (siseläbimõõt 120 mm, välisläbimõõt 130 mm, kõrgus 50 mm), mis on täidetud katsevedelikuga, |
| --- | --- |

C

metallsilinder (siseläbimõõt 120 mm, välisläbimõõt 130 mm, kõrgus 50 mm), mis on täidetud katsevedelikuga,

| D-D’ | kaks tiibmutriga kruvi, |
| --- | --- |

D-D’

kaks tiibmutriga kruvi,

| E | proov, |
| --- | --- |

E

proov,

| F | pealisplaat. |
| --- | --- |

F

pealisplaat.

4.   KATSE KÄIK

| 4.1. | Proovi ja seadet hoitakse vähemalt 24 tundi temperatuuril 23 ± 2 °C ning suhtelise õhuniiskuse 50 ± 5 % juures ning neis tingimustes hoitakse proove kuni vahetult katse-eelse ajani. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Proov kaalutakse. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Proov asetatakse seadme alusplaadile nii, et selle avatud külg on ülespoole, ja metallsilinder kinnitatakse keskjoondatud asendisse, rakendades kruvidele piisavat survet. Katsevedelik ei tohi lekkida. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Metallsilinder täidetakse katsevedelikuga 20 mm kõrguseni ja lastakse seista 24 tundi. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Katsevedelik ja proov eemaldatakse seadmest. Kui proovil leitakse katsevedeliku jääke, eemaldatakse need ilma proovi kokku surumata. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Proov kaalutakse. |
| --- | --- |

4.6.

Joonis 4a

Materjalide kütuse- või määrdeainehülgavuse katseseade

(mõõtmed millimeetrites)

Image 22

Joonis 4b

Materjalide kütuse- või määrdeainehülgavuse katseseade

(külgvaade)

Image 23

---

10. LISA

ELEKTRIKAABLITE LEEGILEVIKULE VASTUPIDAVUSE KATSE

1.   KOHALDAMISALA

Käesolevas lisas sätestatakse sõidukis kasutatavate elektrikaablite leegilevikule vastupidavuse katsetamise kord.

2.   PROOVIDE VÕTMINE JA PÕHIMÕTE

| 2.1. | Katse tehakse viie prooviga. |
| --- | --- |

2.1.

3.   PROOVID

| 3.1. | Proovi isoleermaterjal peab olema vähemalt 600 mm pikk. |
| --- | --- |

3.1.

4.   KATSE KÄIK

Määratakse vastupidavus leegilevikule, kasutades selleks sobiva gaasiga Bunseni põletit, millel on 9 mm sisediameetriga põletustoru, mille leegi temperatuur sisemise sinise koonuse tipus on 950 ± 50 °C.

Katsekeha suspendeeritakse tõmbevabas kambris ja asetatakse leegi sisekoonuse otsa, nagu on näidatud joonisel. Kaabli ülemine ots peab olema kambri lähimast seinast eemale suunatud. Näidist pingutatakse, nt üle rihmaratta riputatud raskuse abil, et see püsiks kogu aeg sirgena. Kaabli nurk vertikaaljoone suhtes peab olema 45° ± 1°. Igal juhul peab näidise mis tahes osa olema kambri mis tahes seinast vähemalt 100 mm kaugusel. Leeki rakendatakse nii, et selle sisemine sinine koonus puudutaks isoleermaterjali 500 ± 5 mm kaugusel näidise ülemisest otsast.

Leegilevikule vastupidavuse katse seade

(mõõtmed millimeetrites)

Image 24

---

| 21.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 48/60 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 48/60

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav järgmisel veebisaidil: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

ÜRO eeskiri nr 142 – ühtsed sätted mootorsõidukite tüübikinnituse kohta seoses rehvide paigaldamisega [2020/242]

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

eeskirja algversiooni 1. täiendus – jõustumise kuupäev: 16. oktoober 2018

Käesolev dokument on mõeldud üksnes dokumenteerimisvahendina. Autentsed ja õiguslikult siduvad tekstid on:

| — | ECE/TRANS/WP.29/2016/64 ja |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2016/64 ja

| — | ECE/TRANS/WP.29/2018/14. |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2018/14.

SISUKORD

EESKIRI

1.   Kohaldamisala

2.   Mõisted

3.   Tüübikinnituse taotlemine

4.   Tüübikinnitus

5.   Tehniline kirjeldus

6.   Sõidukitüübi muutmine ja tüübikinnituse laiendamine

7.   Toodangu vastavus nõuetele

8.   Karistused toodangu mittevastavuse korral

9.   Tootmise lõpetamine

10.   Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ning tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid

LISAD

1.   Teabedokument

2.   Teatis

3.   Tüübikinnitusmärkide kujundus

1.   KOHALDAMISALA

Käesolevat eeskirja kohaldatakse M1-kategooria sõidukite suhtes (1) seoses rehvide paigaldamisega.

1

1

Seda ei kohaldata sõidukite suhtes, mille kasutustingimused ei sobi C1- või C2-klassi rehvide omadustega ning sõidukite suhtes seoses:

| a) | varuratta paigaldamisega ajutiseks kasutamiseks ja/või |
| --- | --- |

a)

varuratta paigaldamisega ajutiseks kasutamiseks ja/või

| b) | ajutiselt tühjalt kasutatava rehvi ja/või ajutiselt tühjalt kasutatavate rehvide süsteemi paigaldamisega tühja rehvi režiimis töötamiseks ja/või |
| --- | --- |

b)

ajutiselt tühjalt kasutatava rehvi ja/või ajutiselt tühjalt kasutatavate rehvide süsteemi paigaldamisega tühja rehvi režiimis töötamiseks ja/või

| c) | rehvirõhu seiresüsteemi paigaldamisega. |
| --- | --- |

c)

rehvirõhu seiresüsteemi paigaldamisega.

2.   MÕISTED

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

2.1.   „Sõidukitüüp seoses rehvide paigaldamisega“ – sõidukid, mis ei erine üksteisest selliste oluliste näitajate poolest nagu paigaldamiseks sobiv rehvitüüp, rehvide minimaalse ja maksimaalse mõõdu tähistused, velje mõõdud ja nihud, kiiruse ja koormuse näitajad ning porikaitsmete näitajad.

2.2.   Rehvide tüübid liigitatakse järgmiselt:

| a) | C1-klassi rehvid – peamiselt M1-, N1-, O1- ja O2-kategooria sõidukitele ette nähtud rehvid; |
| --- | --- |

a)

C1-klassi rehvid – peamiselt M1-, N1-, O1- ja O2-kategooria sõidukitele ette nähtud rehvid;

1

1

1

2

| b) | C2-klassi rehvid – rehvid, mis on ette nähtud eelkõige M2-, M3-, N-, O3- ja O4-kategooria sõidukitele, mille kandevõime indeks üksikasetuse puhul on ≤ 121 ja kiirusindeksi sümbol on ≥ „N“. |
| --- | --- |

b)

C2-klassi rehvid – rehvid, mis on ette nähtud eelkõige M2-, M3-, N-, O3- ja O4-kategooria sõidukitele, mille kandevõime indeks üksikasetuse puhul on ≤ 121 ja kiirusindeksi sümbol on ≥ „N“.

2

3

3

4

2.2.1.   „Rehvitüüp“ – rehvid, mis ei erine üksteisest selliste oluliste omaduste poolest nagu:

| a) | rehvi klass: C1 või C2, nagu on kirjeldatud punktis 2.2 ja |
| --- | --- |

a)

rehvi klass: C1 või C2, nagu on kirjeldatud punktis 2.2 ja

| b) | C1-klassi rehvide puhul õhkrehvitüübi omadused, nagu on määratletud eeskirja nr 30 punktis 2.1; |
| --- | --- |

b)

C1-klassi rehvide puhul õhkrehvitüübi omadused, nagu on määratletud eeskirja nr 30 punktis 2.1;

| c) | C2-klassi rehvide puhul õhkrehvitüübi omadused, nagu on määratletud eeskirja nr 54 punktis 2.1. |
| --- | --- |

c)

C2-klassi rehvide puhul õhkrehvitüübi omadused, nagu on määratletud eeskirja nr 54 punktis 2.1.

2.3.   „Rehvimõõdu tähistus“ – rehvimõõdu tähistus, nagu on määratletud C1-klassi rehvide puhul eeskirja nr 30 punktis 2 ning C2- ja C3-klassi rehvide puhul eeskirja nr 54 punktis 2.

2.4.   „Velje nihk“ – pöiaprofiili keskjoone kaugus velje tugipinnast.

2.5.   „Õhkrehvi konstruktsioon“ – rehvi põhimiku tehnilised näitajad.

2.6.   „Tavarehv“ – tavalistes maanteeoludes kasutamiseks ettenähtud rehv või ajutiselt tühjalt kasutatav rehv.

2.7.   „Talverehv“ – rehv, mille turvise muster, koostis või struktuur on eelkõige ette nähtud saavutama lumeoludes paremaid tulemusi kui tavarehv, pidades silmas rehvi suutlikkust alustada või säilitada sõiduki liikumist.

2.8.   „Eriotstarbeline rehv“ – segakasutuseks (nii maanteel kui ka maastikul) ja muuks erikasutuseks ettenähtud rehv. Need rehvid on peamiselt konstrueeritud selleks, et parandada sõiduki liikumahakkamist või liikumist maastikul.

2.9.   „Ajutiselt tühjalt kasutatav rehv“ – rehv, mis on määratletud eeskirja nr 30 punktis 2.

2.10.   „Ajutiseks kasutuseks ette nähtud varurehv“ – rehv, mis erineb sõiduki tavalistel sõidutingimustel kasutamiseks ette nähtud rehvist ja on ette nähtud üksnes ajutiseks kasutamiseks piiratud sõidutingimustel.

2.11.   „Velg“ – velje pöiast ja rattakilbist koosnev komplektne velg.

2.12.   „Ajutiseks kasutuseks ette nähtud varuvelg“ – velg, mis erineb sõidukitüübi tavaveljest ja on ette nähtud üksnes ajutiseks kasutamiseks piiratud sõidutingimustel.

2.13.   „Ratas“ – velje ja rehvi komplekt.

2.14.   „Tavaratas“ – ratas, mis paigaldatakse sõidukile tavakasutuseks.

2.15.   „Varuratas“ – ratas, mis on ette nähtud tavaratta väljavahetamiseks viimase rikke korral; varuratas võib olla üks alljärgnevatest.

2.16.   „Tavaline varuratas“ – velje ja rehvi komplekt, mis on velje- ja rehvimõõdu tähistuse, velje nihu ja rehvi konstruktsiooni poolest samane konkreetsele sõidukimudelile või -variandile samasse teljepositsiooni tavapäraseks kasutamiseks paigaldatud rattaga; see hõlmab ka teistsugusest materjalist ja teistsuguste kinnitusmutrite või -poltidega velgi, mis on muus osas tavakasutuseks ette nähtud veljega samased.

2.17.   „Varuratas ajutiseks kasutamiseks“ – velje ja rehvi komplekt, mis ei kuulu tavalise varuratta määratluse alla ning mis vastab ajutiseks kasutamiseks ette nähtud varuratta kirjeldusele, mis on esitatud eeskirja nr 64 punktis 2.10.

2.18.   „Kiiruskategooria sümbol“ – sümbol, mille tähendus on C1-klassi rehvide puhul määratletud eeskirja nr 30 punktis 2 ning C2-klassi rehvide puhul eeskirja nr 54 punktis 2.

2.19.   „Kandevõime indeks“ – näitaja, mis on seotud rehvi maksimaalse koormusega, mis on C1-klassi rehvide puhul määratletud eeskirja nr 30 punktis 2 ning C2-klassi rehvide puhul eeskirja nr 54 punktis 2.

2.20.   „Maksimaalne kandevõime“ – maksimaalne koormus, mida rehv võib kanda, kui seda kasutatakse vastavalt nõuetele, mis tootja on seda tüüpi rehvi kasutamiseks ette näinud.

3.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

3.1.   Sõidukitüübi tüübikinnitustaotluse seoses rehvide paigaldamisega esitab sõidukitootja või sõidukitootja volitatud esindaja.

3.2.   Sellele lisatakse allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised üksikasjalikud andmed:

3.2.1.   sõidukitüübi kirjeldus seoses punktis 5. nimetatud andmetega.

3.3.   Tüübikinnituskatseid tegevale tehnilisele teenistusele esitatakse kinnitatavat sõidukitüüpi esindav sõiduk või kinnitatava sõidukitüübi simulatsioonivahend.

4.   TÜÜBIKINNITUS

4.1.   Kui käesoleva eeskirja alusel kinnitamiseks esitatud sõidukitüüp vastab punkti 5 nõuetele, antakse sellele tüübikinnitus.

4.2.   Igale kinnitatud sõidukitüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (eeskirja algversiooni puhul 00) näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevas eeskirjas viimati tehtud oluliste tehniliste muudatuste seeriat. Sama kokkuleppeosaline ei tohi seoses rehvide paigaldamisega anda sama numbrit teisele sõidukitüübile.

4.3.   Käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele edastatakse teade tüübikinnituse andmise, andmata jätmise või tühistamise kohta käesoleva eeskirja alusel 1. lisa näidisele vastaval vormil koos kinnituse taotleja esitatud fotode ja/või skeemidega formaadis, mis ei ole suurem kui A4 (210 × 297 mm) või mis on kokku voldituna selles formaadis, ja vastavas mõõtkavas.

4.4.   Igale käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõidukitüübile vastavale sõidukile tuleb kinnitada tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta 3. lisas kirjeldatud näidisele vastav rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on:

4.4.1.   ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (2);

2

4.4.2.   punktis 4.4.1 kirjeldatud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja tüübikinnitusnumber.

4.5.   Kui sõiduk vastab ühe või mitme teise kokkuleppele lisatud eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduki tüübile, ei pea käesoleva eeskirja kohaselt kinnituse andnud riik punktis 4.4.1 nimetatud sümbolit kordama; sel juhul paigutatakse eeskirjade ja tüübikinnituste numbrid ning lisatähised tulpadena punktis 4.4.1 sätestatud tähisest paremale.

4.6.   Tüübikinnitusmärk peab olema selgelt loetav ja kustutamatu.

4.7.   Tüübikinnitusmärk tuleb paigutada sõiduki andmeplaadi lähedusse või selle peale.

4.8.   Näited tüübikinnitusmärgi kujunduse kohta on esitatud käesoleva eeskirja 3. lisas.

5.   TEHNILINE KIRJELDUS

5.1.   Üldnõuded

5.1.1.   Vastavalt punkti 5.2.4.2 sätetele peab iga sõidukile paigaldatud rehv, kaasa arvatud iga varurehv, vastama käesoleva eeskirja nõuetele.

5.1.2.   Iga sõidukile paigaldatud rehv, kaasa arvatud iga varurehv, peab vastama eeskirjade nr 30, 54 ja 117 nõuetele ning a kooskõlas nende eeskirjade üleminekusätetega.

5.2.   Toimivusnõuded

5.2.1.   Rehvide paigaldamine

5.2.1.1.   Kõik sõidukile tavaliselt paigaldatud rehvid, välja arvatud ajutiseks kasutamiseks ette nähtud varurehv, peavad olema ühesuguse ehitusega.

5.2.1.2.   Kõik ühele teljele tavaliselt paigaldatud rehvid peavad olema sama tüüpi.

5.2.1.3.   Ruum, kus ratas pöörleb, peab olema nii suur, et maksimaalse lubatud mõõduga rehv ja velg saaksid vabalt liikuda, võttes arvesse tootja kehtestatud ratta maksimaalset ja minimaalset nihku, maksimaalse ja minimaalse vedrustuse ning rooliseadmest tingitud piirangute piires. Selle kontrollimiseks tuleb teha katse kõige laiemate ja kõige kõrgemate rehvidega ja võtta arvesse mõõtude lubatud kõrvalekaldeid vastavalt rehvimõõdu tähistusele, nagu sätestatud asjaomases ÜRO eeskirjas.

5.2.1.4.   Punktis 5.2.1.3 esitatud nõuetele vastavuse kontrollimiseks võib tehniline teenistus ja/või tüübikinnitusasutus lubada alternatiivse katsemenetluse (nt virtuaalse katsemeetodi) kasutamist.

5.2.2.   Kandevõime

5.2.2.1.   Iga sõidukile paigaldatud rehvi, sealhulgas tavalise varuratta (kui see on olemas) maksimaalne kandevõime (nagu sätestatud käesoleva eeskirja punktis 5.2.2.2) peab vastavalt käesoleva eeskirja punkti 5.2.4 sätetele olema:

5.2.2.1.1.   juhul kui sõidukile on paigaldatud ühte liiki rehvid üksikasetuses: võrdne vähemalt poolega kõige rohkem koormatud telje tehniliselt lubatud maksimaalsest teljekoormusest, mille on kehtestanud sõiduki tootja;

5.2.2.1.2.   juhul kui sõidukile on paigaldatud rohkem kui ühte liiki rehvid üksikasetuses: võrdne vähemalt poolega asjaomase telje tehniliselt lubatud maksimaalsest teljekoormusest, mille on kehtestanud sõiduki tootja;

5.2.2.1.3.   juhul kui sõidukile on paigaldatud C1-klassi rehvid topeltasetuses: võrdne vähemalt 0,27-kordse asjaomase telje tehniliselt lubatud maksimaalse teljekoormusega, mille on kehtestanud sõiduki tootja;

5.2.2.1.4.   juhul kui sõidukile on paigaldatud C2-klassi rehvid topeltasetuses: võrdne vähemalt 0,25-kordse (arvestades topeltasetuse koormusindeksit) asjaomase telje tehniliselt lubatud maksimaalse teljekoormusega, mille on kehtestanud sõiduki tootja.

5.2.2.2.   Rehvi maksimaalne kandevõime on määratletud järgmiselt:

5.2.2.2.1.   C1-klassi rehvide puhul on see maksimaalne kandevõime, millele on osutatud ÜRO eeskirja nr 30 punktis 2;

5.2.2.2.2.   C2-klassi rehvide puhul võetakse arvesse ÜRO eeskirja nr 54 punkti 2 tabelit „Kandevõime muutumine vastavalt kiirusele“, milles on esitatud kandevõime muutumine sõltuvalt kiirusest koormusindeksi ja nimikiiruskategooria funktsioonina, mis näitab koormusvariatsioone, mille puhul õhkrehv veel vastu peab, kui seda kasutatakse sõiduki maksimaalsel valmistajakiirusel.

5.2.2.3.   Tootja esitab sõiduki kasutusjuhendis või mis tahes muus sõidukis olevas teabevahendis vajaliku teabe varurehvide kandevõime kohta.

5.2.3.   Kiirussuutlikkus

5.2.3.1.   Igal tavaliselt sõidukile paigaldatud rehvil peab olema kiiruskategooria sümbol.

5.2.3.1.1.   C1-klassi rehvide puhul peab kiiruskategooria sümbol olema vastavuses sõiduki maksimaalse valmistajakiirusega ning kiirusekategooriate V, W ja Y puhul maksimaalse kandevõimega, mida on kirjeldatud eeskirjas nr 30.

5.2.3.1.2.   C2-klassi rehvide puhul peab kiiruskategooria sümbol olema vastavuses sõiduki maksimaalse valmistajakiirusega ning vastama kandevõime ja kiiruse kombinatsioonile, mis on võetud ÜRO eeskirja nr 54 punktis 2 kirjeldatud tabelist „Kandevõime muutumine vastavalt kiirusele“.

5.2.3.2.   Punktides 5.2.3.1.1 ja 5.2.3.1.2 sätestatud nõudeid ei kohaldata järgmistel juhtudel:

5.2.3.2.1.   ajutiseks kasutamiseks ettenähtud varurataste korral, mille puhul kohaldatakse käesoleva eeskirja punkti 5.2.5;

5.2.3.2.2.   tavaliselt tavarehvidega ja ajutiselt talverehvidega varustatud sõidukite korral peab talverehvide kiiruskategooria tähis vastama kiirusele, mis on kas suurem kui maksimaalne valmistajakiirus või ei ole väiksem kui 160 km/h (või mõlemad). Kui aga sõiduki maksimaalne valmistajakiirus on suurem kui kiirus, mis vastab sõidukile paigaldatud talverehvide madalaima kiiruskategooria sümbolile, peab sõidukis olema juhile kergesti nähtaval kohal hoiatussilt, mis näitab sõidukile paigaldatavate talverehvide kõige väiksemat maksimaalset lubatud kiirust;

5.2.3.2.3.   juhul kui sõidukile on paigaldatud eriotstarbelised rehvid. Kui sõiduki maksimaalne valmistajakiirus on suurem kui kiirus, mis vastab sõidukile paigaldatud eriotstarbeliste rehvide madalaima kiiruskategooria sümbolile, peab sõidukis olema juhile kergesti nähtaval kohal hoiatussilt, mis näitab sõidukile paigaldatavate eriotstarbeliste rehvide kõige väiksemat maksimaalset lubatud kiirust;

5.2.3.2.4.   sõidukite puhul, mis on varustatud kiiruse piiramise funktsiooni täitva sõidukisisese süsteemiga, peab rehvide kiiruskategooria sümbol vastama selle seadmega seadistatud piirkiirusele. Kui sõiduki valmistaja on ette näinud, et maksimaalne valmistajakiirus on suurem kui kiirus, mis vastab sõidukile paigaldatud rehvide madalaima kiiruskategooria sümbolile, peab sõidukis olema juhile kergesti nähtaval kohal hoiatussilt, mis näitab sõidukile paigaldatud rehvide maksimaalset lubatud kiirust.

5.2.3.3.   Tootja peab esitama sõiduki kasutusjuhendis või muus sõidukis olevas teabevahendis vajaliku teabe varurehvide kiirussuutlikkuse kohta.

5.2.4.   Erijuhud

5.2.4.1.   Sõidukite puhul, mis on võimelised vedama haagist, tohib haagise haakeseadisele mõjuv koormus põhjustada tagumise rehvi maksimaalse kandevõime ületamist C1-klassi rehvide puhul, kuid mitte rohkem kui 15 %. Sellisel juhul peab kasutusjuhendis või punktis 5.2.3.3 osutatud muus teabevahendis olema selge teave haagise vedamiseks lubatud maksimaalse kiiruse kohta, mis ei tohi ületada 100 km/h, ning tagumiste rehvide rõhu kohta, mis peab ületama tavakasutuseks (st ilma haagiseta) ettenähtud rehvirõhku vähemalt 20 kPa (0,2 bar) võrra.

5.2.4.2.   Erandjuhtudel, kui sõidukid on ette nähtud kasutamiseks tingimustes, mis ei sobi C1- või C2-klassi rehvide omadustega, ning on vaja paigaldada teistsuguste omadustega rehvid, ei kohaldata käesoleva eeskirja punkti 5.1.1 nõudeid, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

5.2.4.2.1.   rehvid vastavad kas eeskirja nr 75 või eeskirja nr 106 tehnilistele nõuetele ja üleminekusätetele ning

5.2.4.2.2.   tüübikinnitusasutus ja tehniline teenistus on seisukohal, et paigaldatud rehvid on sõiduki kasutustingimustele sobivad. Katsearuandes ja 2. lisa teatise vormil tuleb kirjeldada erandi olemust ja esitada selle vastuvõetavuse põhjendus.

5.2.5.   Varuveljed ja varurehvid

5.2.5.1.   Kui sõidukile on paigaldatud standardne varuratas, peab see olema sama suur kui sõidukile tegelikult paigaldatud rehvid.

5.2.5.2.   Iga sõiduk, mis on varustatud ajutiseks kasutamiseks ettenähtud varurattaga või ajutiselt tühjalt kasutatava rehviga, peab vastama eeskirja nr 64 tehnilistele ja üleminekusätetele, mis on seotud nõuetega sõidukitele ajutiseks kasutamiseks ettenähtud varuratta või ajutiselt tühjalt kasutatava rehvi kohta.

Kui ajutiseks kasutamiseks ettenähtud varuratta puhul on vaja rakendada erilisi ettevaatusabinõusid (näiteks ajutiseks kasutamiseks ettenähtud varuratast saab paigaldada ainult esiteljele ja seetõttu tuleb esialgu esitelje tavaratas paigaldada tagumisele teljele, et tagumise telje tavaratast parandada), tuleb see selgesti esitada kasutusjuhendis või muus sõidukis olevas teabevahendis ning tuleb kontrollida vastavust käesoleva eeskirja punkti 5.2.1.3 asjaomastele nõuetele.

6.   SÕIDUKITÜÜBI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

6.1.   Sõidukitüübi mis tahes muutmisest antakse teada tüübikinnitusasutusele, kes andis sõidukitüübile tüübikinnituse. Seejärel kõnealune tüübikinnitusasutus kas:

| a) | otsustab pärast tootjaga konsulteerimist, et tuleb anda uus tüübikinnitus või |
| --- | --- |

a)

otsustab pärast tootjaga konsulteerimist, et tuleb anda uus tüübikinnitus või

| b) | kohaldab punktis 6.1.1 sätestatud menetlust (läbivaatus) ja vajaduse korral punktis 6.1.2 sätestatud menetlust (laiendus). |
| --- | --- |

b)

kohaldab punktis 6.1.1 sätestatud menetlust (läbivaatus) ja vajaduse korral punktis 6.1.2 sätestatud menetlust (laiendus).

6.1.1.   Läbivaatus

Juhul kui 1. lisa teabedokumentides sisalduvaid andmeid on muudetud ning tüübikinnitusasutus leiab, et tõenäoliselt ei avalda tehtud muudatused märgatavat ebasoovitavat mõju ning et sõiduk vastab igal juhul endiselt nõuetele, nimetatakse muudatust „läbivaatuseks“.

Sel juhul väljastab tüübikinnitusasutus vajaduse korral 1. lisa teabedokumentide parandatud leheküljed, märkides igale parandatud leheküljele selgelt muudatuse laadi ja uuesti väljastamise kuupäeva. See nõue loetakse täidetuks, kui on olemas 1. lisa teabedokumentide konsolideeritud ja ajakohastatud versioon koos muudatuse üksikasjaliku kirjeldusega.

6.1.2.   Laiendus

Muudatust nimetatakse „laienduseks“, kui lisaks 1. lisa teabedokumentides sisalduvate andmete muutmisele

| a) | on vaja teha täiendavaid inspekteerimisi või katseid või |
| --- | --- |

a)

on vaja teha täiendavaid inspekteerimisi või katseid või

| b) | teatises (v.a selle lisades) sisalduv teave on muutunud või |
| --- | --- |

b)

teatises (v.a selle lisades) sisalduv teave on muutunud või

| c) | pärast hilisema muudatusteseeria jõustumist taotletakse sellekohast tüübikinnitust. |
| --- | --- |

c)

pärast hilisema muudatusteseeria jõustumist taotletakse sellekohast tüübikinnitust.

6.2.   Tüübikinnituse andmisest või selle andmata jätmisest teatatakse koos muudatuste täpsustustega kõikidele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.3 täpsustatud korras. Lisaks sellele muudetakse 1. lisa teatisele lisatud teabedokumentide ja katsearuannete sisukorda, nii et oleks näha kõige viimase läbivaatuse või laienduse kuupäev.

6.3.   Tüübikinnituse laienduse andnud tüübikinnitusasutus määrab igale laienduse kohta koostatud teatisevormile seerianumbri.

7.   TOODANGU VASTAVUS NÕUETELE

7.1.   Toodangu nõuetele vastavuse järelevalvemenetlused peavad olema kooskõlas kokkuleppe artiklis 2 ja 2. liites määratletud üldiste sätetega (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ja vastama järgmistele nõuetele:

7.2.   Käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduk peab olema valmistatud nii, et see vastab kinnitatud tüübile, täites punktis 5 sätestatud nõudeid.

7.3.   Tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavate kontrollimeetodite nõuetekohasust. Kõnealust kontrollimist tehakse tavapäraselt kord iga kahe aasta järel.

8.   KARISTUSED TOODANGU MITTEVASTAVUSE KORRAL

8.1.   Sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 7 sätestatud nõuded ei ole täidetud.

8.2.   Kui kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, saates neile käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisvormi kohase teatise.

9.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja alusel kinnitatud sõidukitüübi tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele, kes omakorda teavitab viivitamata teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid kokkuleppeosalisi, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas toodud näidise kohast teatisevormi.

10.   TÜÜBIKATSETUSTE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA TÜÜBIKINNITUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised edastavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste nimed ja aadressid ning nende tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata vormikohased teatised tüübikinnituse andmise, laiendamise, andmata jätmise või tühistamise kohta.

---

(1)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsioonis (R.E.3.) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, punkt 2) – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

1

(2)  Määratletud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritu resolutsiooni (R.E.3) 3. lisas (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6) www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

2

---

1. LISA

(Suurim formaat: A4 (210 mm × 297 mm))

Teabedokument

kooskõlas rehvide paigaldamist käsitleva eeskirjaga

1.   ÜLDINE

1.1.   Mark (tootja kaubanimi): ...

1.2.   Tüüp: ...

1.2.1.   Kaubanimi/-nimed (olemasolu korral): ...

1.3.   Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile: (1) ...

1.3.1.   Märgistuse asukoht: ...

1.4.   Sõiduki kategooria: (2) ...

1.5.   Tootja nimi ja aadress: ...

1.6.   Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id): ...

1.7.   Tootja esindaja (olemasolu korral) nimi ja aadress: ...

2.   SÕIDUKI EHITUSE ÜLDANDMED

2.1.   Representatiivsõiduki fotod ja/või joonised: ...

2.2.   Telgede ja rataste arv: ...

2.2.1.   Paarisrehvidega telgede arv ja asukoht: ...

2.2.2.   Juhttelgede arv ja asukoht: ...

2.2.3.   Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): ...

3.   MASSID JA MÕÕTMED (3), (4)

3.1.   Telje/telgede rööbe/rööpmed ja laius(ed)

3.1.1.   Iga juhttelje rööbe: (5) ...

3.1.2.   Kõigi muude telgede rööpmed: (5) ...

3.1.3.   Kõige laiema tagatelje laius: ...

3.1.4.   Esitelje laius (mõõdetuna rehvide kõige välimiste punktide vahel, v.a rehvide maapinnalähedane väljakummumine): ...

3.2.   Tootja määratud täismass: (6), (7) ...

3.3.   Igale teljele rakenduv suurim tehniliselt lubatud mass: ...

3.4.   Sõiduk on/ei ole (8) ette nähtud koorma vedamiseks

3.5.   Sõiduki suurim valmistajakiirus (km/h):  (9)...

4.   VEDRUSTUS

4.1.   Rehvid ja veljed

4.1.1.   Rehvi ja velje kombinatsioon(id) (10)

| a) | rehvide puhul märkida:






  — | suuruse tähis(ed); ... |
| --- | --- | --- |

a)

rehvide puhul märkida:

—

suuruse tähis(ed); ...

| — | koormusindeks  (7) ... |
| --- | --- |

—

koormusindeks  (7) ...

| — | kiirusindeks  (7) ... |
| --- | --- |

—

kiirusindeks  (7) ...

| b) | velgede kohta märkida velje mõõde (mõõtmed) ja nihk (nihud) ... |
| --- | --- |

b)

velgede kohta märkida velje mõõde (mõõtmed) ja nihk (nihud) ...

4.1.2.   Teljed

4.1.2.1.   Telg 1:

4.1.2.2.   Telg 2:

jne.

4.1.3.   Sõiduki tootja soovitatav rehvirõhk (soovitatavad rehvirõhud) kPa: ...

4.1.4.   Tootja poolt kõnealusele sõidukitüübile soovitatud lumega haardumise seadme(te) kirjeldus ning rehvi/velje kombinatsioon esi- ja/või tagateljele: ...

4.1.5.   Ajutiseks kasutamiseks ettenähtud varuratta (kui see on olemas) lühikirjeldus: ...

4.1.6.   Rehvirõhu seiresüsteemi lühike kirjeldus (kui see on olemas): ...

5.   KERE

5.1.   Porikaitsmed

5.1.1.   Sõiduki lühikirjeldus seoses ratta porikaitsmetega: ...

6.   MUU

6.1.   Kiiruspiirikud

6.1.1.   Tootja(d): ...

6.1.2.   Tüüp (tüübid): ...

6.1.3.   Tüübikinnitusnumber (-numbrid), kui on teada: ...

6.1.4.   Kiirus või kiirusevahemik, millele või mille piires võib kiiruspiirikut reguleerida: ... km/h

---

(1)  Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad tärke, mis ei ole käesoleva teabedokumendiga hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need tärgid sümboliga „?“ (nt ABC??123??).

(2)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 2. lisas (TRANS/WP.29/78/Rev.4).

(3)  Kui sõiduki üks variant on tavalise juhikabiiniga ja teine magamiskohaga kabiiniga, esitatakse mass ja mõõtmed mõlema variandi kohta.

(4)  Standard ISO 612:1978 – Maanteesõidukid. Mootorsõidukite ja haagisveokite mõõtmed. Terminid ja määratlused.

(5)  ISO-standard 612:1978, tingimus nr 6.5.

(6)  Haagiste või poolhaagiste ning haagise või poolhaagisega ühendatud sõidukite korral, mille haakeseadisele või sadulale mõjub oluline vertikaalne koormus, tuleb selle koormuse ja raskuskiirenduse suhe lisada täismassile.

(7)  Märkida iga variandi jaoks maksimaalsed ja minimaalsed väärtused.

(8)  Mittevajalik maha tõmmata.

(9)  Kui tootja lubab mootorsõidukitel teatavaid kontrollifunktsioone muuta (nt tarkvara, riistvara, ajakohastamine, valikud, aktiveerimine, desaktiveerimine) kas enne või pärast sõiduki kasutusele võtmist, nii et selle tõttu suureneb maksimaalne kiirus, tuleb märkida maksimaalne kiirus, mille võib saavutada sellise kontrollifunktsioonide muutmisega. Haagiste kohta tuleb märkida sõiduki tootja lubatud maksimumkiirus.

(10)  Tähekombinatsiooniga ZR (paikneb enne velje diameetri koodi) märgistatud rehvide kohta, mis on ette nähtud paigaldamiseks sõidukitele, mille maksimaalne valmistajakiirus ületab 300 km/h, esitatakse samaväärsed andmed.

---

2. LISA

Teatis

(Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Välja andnud: | ametiasutuse nimi:...... |
| --- | --- | --- |

Image 25

Välja andnud:

ametiasutuse nimi:......

| sõidukitüübi: (2) | tüübikinnituse andmise |
| --- | --- |
| | tüübikinnituse laiendamise |
| | tüübikinnituse andmata jätmise |
| | tüübikinnituse tühistamise |
| | tootmise lõpetamise |

sõidukitüübi: (2)

tüübikinnituse andmise

tüübikinnituse laiendamise

tüübikinnituse andmata jätmise

tüübikinnituse tühistamise

tootmise lõpetamise

kohta seoses rehvide paigaldamisega

| Tüübikinnituse nr: ... | Laienduse nr: ... |
| --- | --- |

Tüübikinnituse nr: ...

Laienduse nr: ...

I OSA

1.   Mark (tootja kaubanimi): ...

2.   Tüüp: ...

2.1.   Kaubanimi/-nimed (olemasolu korral): ...

3.   Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile: (3) ...

3.1.   Märgistuse asukoht: ...

4.   Sõiduki kategooria: (4) ...

5.   Tootja nimi ja aadress: ...

6.   Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id): ...

7.   Tootja esindaja (olemasolu korral) nimi ja aadress: ...

II OSA

1.   Lisateave: vt addendum

2.   Katsete eest vastutav tehniline teenistus: ...

3.   Katsearuande kuupäev: ...

4.   Katsearuande number: ...

5.   Märkused (vajaduse korral): vt addendum

6.   Koht: ...

7.   Kuupäev: ...

8.   Allkiri: ...

9.   Tehniline toimik (vajaduse korral) ...

Addendum teatise vormile nr ..., mis käsitleb sõiduki tüübikinnitust seoses rehvide paigaldamisega

1.   Lisateave

1.1.   Sõidukitüübi ehituse, mõõtmete, kuju ja koostismaterjalide lühikirjeldus: ...

1.2.   Rehvi/velje kombinatsioon(id) (k.a rehvi mõõtmed, velje mõõtmed ja nihk): ...

1.3.   Minimaalse kiiruskategooria sümbol, mis vastab sõiduki maksimaalsele valmistajakiirusele (iga variandi puhul) (enne velje diameetri koodi asuva tähekombinatsiooniga ZR märgistatud rehvide kohta, mis on ette nähtud paigaldamiseks sõidukitele, mille maksimaalne valmistajakiirus ületab 300 km/h, esitatakse samaväärsed andmed): ...

1.4.   Minimaalne koormusindeks, mis vastab iga telje suurimale tehniliselt lubatud koormusele (iga variandi puhul) (vajaduse korral muudetakse vastavalt käesoleva eeskirja punktile 5.2.2.2): ...

1.5.   Rehvi/velje kombinatsioon(id) (k.a rehvi mõõtmed, velje mõõtmed ja nihk), mida kasutatakse koos lumega haardumise seadme(te)ga: ...

2.   M1-kategooria sõiduk on/ei ole  (2) ette nähtud koorma vedamiseks ja tagumiste rehvide kandevõime on ületatud ... %.

3.   Sõiduk on/ei ole  (2) heaks kiidetud eeskirja nr 64 kohaselt seoses ajutiseks kasutamiseks ettenähtud tüübi 1/2/3/4/5  (2) varurattaga.

4.   Sõiduk on/ei ole  (2) heaks kiidetud eeskirja nr 64 kohaselt seoses rehvirõhu seiresüsteemiga.

4.1.   Rehvirõhu seiresüsteemi (kui on olemas) lühikirjeldus: ...

---

(1)  Tüübikinnituse andnud/seda laiendanud/selle andmata jätnud/selle tühistanud riigi tunnusnumber (vt käesoleva eeskirja sätted tüübikinnituse kohta).

(2)  Mittevajalik maha tõmmata.

(3)  Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad tärke, mis ei ole käesoleva teatisega hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku tüüpide kirjeldamisel asjakohased, asendatakse need tärgid dokumentides sümboliga „?“ (nt ABC??123??).

(4)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsioonis (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, punkt 2.

---

3. LISA

Tüübikinnitusmärkide paigutus

(vt käesoleva eeskirja punktid 4.4–4.4.2)

Image 26

a = vähemalt 8 mm

Sõidukile paigutatud ülaltoodud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomasele sõidukitüübile on rehvide paigaldamisega seoses antud tüübikinnitus Belgias (E 6) vastavalt eeskirjale nr 142. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta näitavad, et tüübikinnitus on antud vastavalt eeskirja nr 142 algversiooni nõuetele.

---