# Uradni list L 14/2020

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 14 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6317. januar 2020 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 14

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6317. januar 2020

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep (EU) 2020/33 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2020 o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Hašemitski kraljevini Jordaniji | 1 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

SKLEPI

*

Sklep (EU) 2020/33 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2020 o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Hašemitski kraljevini Jordaniji

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

SKLEPI

| 17.1.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 14/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 14/1

---

SKLEP (EU) 2020/33 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 15. januarja 2020

o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Hašemitski kraljevini Jordaniji

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 212(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odnosi med Uunijo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo (v nadaljnjem besedilu: Jordanija) se razvijajo v okviru evropske sosedske politike (ESP). Jordanija je 24. novembra 1997 podpisala Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi (2) (v nadaljnjem besedilu: Pridružitveni sporazum), ki je začel veljati 1. maja 2002. Na podlagi Pridružitvenega sporazuma sta Unija in Jordanija v 12-letnem prehodnem obdobju postopoma vzpostavili območje proste trgovine. Poleg tega je začel leta 2007 veljati Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o vzajemnih ukrepih liberalizacije in spremembi Pridružitvenega sporazuma med ES in Jordanijo ter nadomestitvi prilog I, II, III in IV in protokolov št. 1 in 2 k navedenemu sporazumu (3). Leta 2010 sta se Unija in Jordanija dogovorili o partnerstvu naprednega statusa, ki razširja področje sodelovanja. Protokol med Evropsko unijo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o vzpostavitvi mehanizma za reševanje sporov, ki se uporablja za spore v okviru trgovinskih določb Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani (4) je bil parafiran decembra 2009, veljati pa je začel 1. julija 2011. Dvostranski politični dialog in gospodarsko sodelovanje sta se nadalje razvijala v okviru Pridružitvenega sporazuma, prednostnih nalog partnerstva EU-Jordanija in enotnega okvira podpore, sprejetega za obdobje 2017–2020. |
| --- | --- |

(1)

Odnosi med Uunijo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo (v nadaljnjem besedilu: Jordanija) se razvijajo v okviru evropske sosedske politike (ESP). Jordanija je 24. novembra 1997 podpisala Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi (2) (v nadaljnjem besedilu: Pridružitveni sporazum), ki je začel veljati 1. maja 2002. Na podlagi Pridružitvenega sporazuma sta Unija in Jordanija v 12-letnem prehodnem obdobju postopoma vzpostavili območje proste trgovine. Poleg tega je začel leta 2007 veljati Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o vzajemnih ukrepih liberalizacije in spremembi Pridružitvenega sporazuma med ES in Jordanijo ter nadomestitvi prilog I, II, III in IV in protokolov št. 1 in 2 k navedenemu sporazumu (3). Leta 2010 sta se Unija in Jordanija dogovorili o partnerstvu naprednega statusa, ki razširja področje sodelovanja. Protokol med Evropsko unijo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o vzpostavitvi mehanizma za reševanje sporov, ki se uporablja za spore v okviru trgovinskih določb Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani (4) je bil parafiran decembra 2009, veljati pa je začel 1. julija 2011. Dvostranski politični dialog in gospodarsko sodelovanje sta se nadalje razvijala v okviru Pridružitvenega sporazuma, prednostnih nalog partnerstva EU-Jordanija in enotnega okvira podpore, sprejetega za obdobje 2017–2020.

| (2) | Jordanija je od leta 2011 začela več političnih reform za okrepitev parlamentarne demokracije in pravne države. Ustanovila je ustavno sodišče in neodvisno volilno komisijo, jordanski parlament pa je sprejel več pomembnih zakonov, vključno z zakonom o volitvah, zakonom o političnih strankah ter zakonoma o decentralizaciji in občinah. Poleg tega so bile sprejete zakonodajne izboljšave v zvezi z neodvisnostjo sodstva in pravicami žensk. |
| --- | --- |

(2)

Jordanija je od leta 2011 začela več političnih reform za okrepitev parlamentarne demokracije in pravne države. Ustanovila je ustavno sodišče in neodvisno volilno komisijo, jordanski parlament pa je sprejel več pomembnih zakonov, vključno z zakonom o volitvah, zakonom o političnih strankah ter zakonoma o decentralizaciji in občinah. Poleg tega so bile sprejete zakonodajne izboljšave v zvezi z neodvisnostjo sodstva in pravicami žensk.

| (3) | Gospodarstvo Jordanije je utrpelo veliko škodo zaradi dolgotrajnih konfliktov v regiji, zlasti v sosednjima Iraku in Siriji. Ti regionalni nemiri imajo negativen vpliv na zunanje prihodke in izčrpavajo javne finance. Učinek na turizem in dotok neposrednih tujih naložb je bil negativen, trgovinske poti pa so bile blokirane daljša obdobja. Ločeno od tega je bil več let moten pretok zemeljskega plina iz Egipta, zaradi česar je nastala potreba po pridobivanju energije iz drugih virov z višjimi stroški. Poleg tega na gospodarstvo Jordanije vpliva velik pritok sirskih beguncev, ki povečuje pritisk na njen fiskalni položaj, javne storitve in infrastrukturo. |
| --- | --- |

(3)

Gospodarstvo Jordanije je utrpelo veliko škodo zaradi dolgotrajnih konfliktov v regiji, zlasti v sosednjima Iraku in Siriji. Ti regionalni nemiri imajo negativen vpliv na zunanje prihodke in izčrpavajo javne finance. Učinek na turizem in dotok neposrednih tujih naložb je bil negativen, trgovinske poti pa so bile blokirane daljša obdobja. Ločeno od tega je bil več let moten pretok zemeljskega plina iz Egipta, zaradi česar je nastala potreba po pridobivanju energije iz drugih virov z višjimi stroški. Poleg tega na gospodarstvo Jordanije vpliva velik pritok sirskih beguncev, ki povečuje pritisk na njen fiskalni položaj, javne storitve in infrastrukturo.

| (4) | Avgusta 2016 so se jordanski organi in Mednaordni denarni sklad (MDS) dogovorili o drugem programu za gospodarsko prilagoditev, podprtem s triletnim instrumentom za povečanje financiranja v višini 723 milijonov USD, ki je nasledil triletni aranžma „stand-by“ v višini 2 000 milijonov USD, ki je potekal med letoma 2012 in 2015. Maja 2019 je bil program instrumenta za povečanje financiranja podaljšan do marca 2020. |
| --- | --- |

(4)

Avgusta 2016 so se jordanski organi in Mednaordni denarni sklad (MDS) dogovorili o drugem programu za gospodarsko prilagoditev, podprtem s triletnim instrumentom za povečanje financiranja v višini 723 milijonov USD, ki je nasledil triletni aranžma „stand-by“ v višini 2 000 milijonov USD, ki je potekal med letoma 2012 in 2015. Maja 2019 je bil program instrumenta za povečanje financiranja podaljšan do marca 2020.

| (5) | Unija je decembra 2016 sprejela drugi program makrofinančne pomoči (5) (MFA-II) v višini 200 milijonov EUR v obliki posojil kot odgovor na prošnjo Jordanije marca 2016 in po zaključku prvega programa makrofinančne pomoči v višini 180 milijonov EUR, ki je bil izveden leta 2015. MFA-II je sledil zavezi, ki je bila izražena na konferenci „Podpora Siriji in regiji“, ki je potekala 4. februarja 2016 v Londonu, kjer je Unija državam, ki jih je begunska kriza najbolj prizadela, vključno z Jordanijo, obljubila finančno podporo v višini 2 390 milijonov EUR v obdobju 2016–2017. Memorandum o soglasju, ki določa pogoje politike v zvezi z MFA-II, je začel veljati 19. septembra 2017. Prvi obrok MFA-II je bil izplačan 17. oktobra 2017, drugi obrok pa 21. junija 2019 po izvedbi dogovorjenih ukrepov politike. |
| --- | --- |

(5)

Unija je decembra 2016 sprejela drugi program makrofinančne pomoči (5) (MFA-II) v višini 200 milijonov EUR v obliki posojil kot odgovor na prošnjo Jordanije marca 2016 in po zaključku prvega programa makrofinančne pomoči v višini 180 milijonov EUR, ki je bil izveden leta 2015. MFA-II je sledil zavezi, ki je bila izražena na konferenci „Podpora Siriji in regiji“, ki je potekala 4. februarja 2016 v Londonu, kjer je Unija državam, ki jih je begunska kriza najbolj prizadela, vključno z Jordanijo, obljubila finančno podporo v višini 2 390 milijonov EUR v obdobju 2016–2017. Memorandum o soglasju, ki določa pogoje politike v zvezi z MFA-II, je začel veljati 19. septembra 2017. Prvi obrok MFA-II je bil izplačan 17. oktobra 2017, drugi obrok pa 21. junija 2019 po izvedbi dogovorjenih ukrepov politike.

| (6) | Sklep (EU) 2016/2371je vključeval skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, v kateri se je Komisija glede na fiskalne izzive in izredne razmere, s katerimi se Jordanija sooča zaradi prisotnosti velikega števila Sircev (1,3 milijona po podatkih jordanskih organov), zavezala, da bo po potrebi po uspešnem zaključku MFA-II predložila nov predlog za razširitev in povečanje makrofinančne pomoči Jordaniji, če bodo izpolnjeni običajni predpogoji za to vrsto pomoči, vključno s posodobljeno oceno Komisije o potrebah Jordanije po zunanjem financiranju. |
| --- | --- |

(6)

Sklep (EU) 2016/2371je vključeval skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, v kateri se je Komisija glede na fiskalne izzive in izredne razmere, s katerimi se Jordanija sooča zaradi prisotnosti velikega števila Sircev (1,3 milijona po podatkih jordanskih organov), zavezala, da bo po potrebi po uspešnem zaključku MFA-II predložila nov predlog za razširitev in povečanje makrofinančne pomoči Jordaniji, če bodo izpolnjeni običajni predpogoji za to vrsto pomoči, vključno s posodobljeno oceno Komisije o potrebah Jordanije po zunanjem financiranju.

| (7) | Med leti 2017 in 2019 so dolgotrajna nestabilnost v regiji, visoka izpostavljenost nihanjem cen nafte in povečanje stroškov izposojanja za trge v razvoju na svetovni ravni še naprej negativno vplivali na gospodarstvo Jordanije. Zaradi tega se je gospodarska rast znova upočasnila, brezposelnost se je znatno povečala, pobiranje davkov se je zmanjšalo in pojavile so se nove fiskalne potrebe ter potrebe po zunanjem financiranju. |
| --- | --- |

(7)

Med leti 2017 in 2019 so dolgotrajna nestabilnost v regiji, visoka izpostavljenost nihanjem cen nafte in povečanje stroškov izposojanja za trge v razvoju na svetovni ravni še naprej negativno vplivali na gospodarstvo Jordanije. Zaradi tega se je gospodarska rast znova upočasnila, brezposelnost se je znatno povečala, pobiranje davkov se je zmanjšalo in pojavile so se nove fiskalne potrebe ter potrebe po zunanjem financiranju.

| (8) | V teh težavnih razmerah sta Unija in mednarodna skupnost pozneje večkrat ponovno izrazili svojo zavezanost podpori Jordanije, zlasti na bruseljski konferenci o podpori prihodnosti Sirije in regije aprila 2017, seji Pridružitvenega sveta EU-Jordanija julija 2017 in bruseljski konferenci II o podpori prihodnosti Sirije in regije aprila 2018. Na konferenci „Londonska pobuda“, ki je potekala februarja 2019, in na bruseljski konferenci III, ki je potekala marca 2019, je mednarodna in regionalna skupnost donatorjev, vključno z Unijo, ponovno potrdila svoje namere, da podpre prizadevanja Jordanije za ohranjanje makroekonomske stabilnosti in povečanje možnosti za rast. |
| --- | --- |

(8)

V teh težavnih razmerah sta Unija in mednarodna skupnost pozneje večkrat ponovno izrazili svojo zavezanost podpori Jordanije, zlasti na bruseljski konferenci o podpori prihodnosti Sirije in regije aprila 2017, seji Pridružitvenega sveta EU-Jordanija julija 2017 in bruseljski konferenci II o podpori prihodnosti Sirije in regije aprila 2018. Na konferenci „Londonska pobuda“, ki je potekala februarja 2019, in na bruseljski konferenci III, ki je potekala marca 2019, je mednarodna in regionalna skupnost donatorjev, vključno z Unijo, ponovno potrdila svoje namere, da podpre prizadevanja Jordanije za ohranjanje makroekonomske stabilnosti in povečanje možnosti za rast.

| (9) | Od začetka krize v Siriji leta 2011 je Unija Jordaniji namenila več kot 2 100 milijonov EUR v okviru različnih instrumentov, vključno s 380 milijoni EUR v okviru dveh programov makrofinančne pomoči, da bi ji pomagala ohranjati gospodarsko stabilnost ter politično in gospodarsko reformo ter obravnavati humanitarne, razvojne in varnostne potrebe Jordanije. Poleg tega je Evropska investicijska banka Jordaniji dodelila približno 486 milijonov EUR v projektnih posojilih. |
| --- | --- |

(9)

Od začetka krize v Siriji leta 2011 je Unija Jordaniji namenila več kot 2 100 milijonov EUR v okviru različnih instrumentov, vključno s 380 milijoni EUR v okviru dveh programov makrofinančne pomoči, da bi ji pomagala ohranjati gospodarsko stabilnost ter politično in gospodarsko reformo ter obravnavati humanitarne, razvojne in varnostne potrebe Jordanije. Poleg tega je Evropska investicijska banka Jordaniji dodelila približno 486 milijonov EUR v projektnih posojilih.

| (10) | Jordanija je julija 2019 zaradi še vedno slabih gospodarskih razmer in obetov Unijo zaprosila za dodatno makrofinančno pomoč. |
| --- | --- |

(10)

Jordanija je julija 2019 zaradi še vedno slabih gospodarskih razmer in obetov Unijo zaprosila za dodatno makrofinančno pomoč.

| (11) | Po uspešnem zaključku pregleda drugega programa MDS 6. maja 2019 sta MDS in Jordanija začela pogovore o nasledniku programa MDS po marcu 2020, ko naj bi se aranžma v okviru instrumenta za povečanje financiranja zaključil. |
| --- | --- |

(11)

Po uspešnem zaključku pregleda drugega programa MDS 6. maja 2019 sta MDS in Jordanija začela pogovore o nasledniku programa MDS po marcu 2020, ko naj bi se aranžma v okviru instrumenta za povečanje financiranja zaključil.

| (12) | Ker je Jordanija država, ki jo zajema ESP, bi se morala šteti za upravičenko do makrofinančne pomoči Unije. |
| --- | --- |

(12)

Ker je Jordanija država, ki jo zajema ESP, bi se morala šteti za upravičenko do makrofinančne pomoči Unije.

| (13) | Makrofinančna pomoč Unije bi morala biti izreden finančni instrument nevezane in nenamenske plačilnobilančne podpore, ki je namenjena obravnavanju takojšnjh potreb upravičenke po zunanjem financiranju in bi morala podpreti izvajanje programa politike, ki vsebuje odločne takojšnje ukrepe prilagajanja in strukturnih reform, namenjene kratkoročnemu izboljšanju plačilnobilančnega položaja. |
| --- | --- |

(13)

Makrofinančna pomoč Unije bi morala biti izreden finančni instrument nevezane in nenamenske plačilnobilančne podpore, ki je namenjena obravnavanju takojšnjh potreb upravičenke po zunanjem financiranju in bi morala podpreti izvajanje programa politike, ki vsebuje odločne takojšnje ukrepe prilagajanja in strukturnih reform, namenjene kratkoročnemu izboljšanju plačilnobilančnega položaja.

| (14) | Ker je v plačilni bilanci Jordanije še vedno znatna vrzel v financiranju, ki presega sredstva, ki jih zagotavljajo MDS in druge večstranske institucije, se makrofinančna pomoč Unije Jordaniji v trenutnih izjemnih okoliščinah šteje za ustrezen odziv na prošnjo Jordanije Uniji za podporo njeni gospodarski stabilizaciji v povezavi s programom MDS. Makrofinančna pomoč Unije bi z dopolnjevanjem virov iz finančnega aranžmaja MDS podpirla gospodarsko stabilizacijo in program strukturnih reform Jordanije. |
| --- | --- |

(14)

Ker je v plačilni bilanci Jordanije še vedno znatna vrzel v financiranju, ki presega sredstva, ki jih zagotavljajo MDS in druge večstranske institucije, se makrofinančna pomoč Unije Jordaniji v trenutnih izjemnih okoliščinah šteje za ustrezen odziv na prošnjo Jordanije Uniji za podporo njeni gospodarski stabilizaciji v povezavi s programom MDS. Makrofinančna pomoč Unije bi z dopolnjevanjem virov iz finančnega aranžmaja MDS podpirla gospodarsko stabilizacijo in program strukturnih reform Jordanije.

| (15) | Makrofinančna pomoč Unije bi morala biti namenjena za podporo ponovni vzpostavitvi vzdržnega stanja v zunanjem financiranju Jordanije, s čimer bi se podprl njen gospodarski in družbeni razvoj. |
| --- | --- |

(15)

Makrofinančna pomoč Unije bi morala biti namenjena za podporo ponovni vzpostavitvi vzdržnega stanja v zunanjem financiranju Jordanije, s čimer bi se podprl njen gospodarski in družbeni razvoj.

| (16) | Določitev zneska makrofinančne pomoči Unije temelji na celoviti kvantitativni oceni preostalih potreb Jordanije po zunanjem financiranju in upošteva njeno zmožnost, da se financira z lastnimi sredstvi, zlasti z mednarodnimi rezervami, ki so ji na voljo. Makrofinančna pomoč Unije bi morala dopolnjevati programe in sredstva, ki jih zagotavljata MDS in Svetovna banka. Pri določitvi zneska pomoči se upoštevajo tudi pričakovani finančni prispevki dvostranskih in večstranskih donatorjev, potreba po zagotavljanju pravične porazdelitve bremena med Unijo in drugimi donatorji, drugi instrumenti Unije za zunanje financiranje, ki se že uporabljajo v Jordaniji, in dodana vrednost vključenosti Unije na splošno. |
| --- | --- |

(16)

Določitev zneska makrofinančne pomoči Unije temelji na celoviti kvantitativni oceni preostalih potreb Jordanije po zunanjem financiranju in upošteva njeno zmožnost, da se financira z lastnimi sredstvi, zlasti z mednarodnimi rezervami, ki so ji na voljo. Makrofinančna pomoč Unije bi morala dopolnjevati programe in sredstva, ki jih zagotavljata MDS in Svetovna banka. Pri določitvi zneska pomoči se upoštevajo tudi pričakovani finančni prispevki dvostranskih in večstranskih donatorjev, potreba po zagotavljanju pravične porazdelitve bremena med Unijo in drugimi donatorji, drugi instrumenti Unije za zunanje financiranje, ki se že uporabljajo v Jordaniji, in dodana vrednost vključenosti Unije na splošno.

| (17) | Komisija bi morala zagotoviti pravno in vsebinsko skladnost makrofinančne pomoči Unije z glavnimi načeli in cilji različnih področij zunanjega delovanja, z ukrepi, sprejetimi v okviru teh področij, in z drugimi ustreznimi politikami Unije. |
| --- | --- |

(17)

Komisija bi morala zagotoviti pravno in vsebinsko skladnost makrofinančne pomoči Unije z glavnimi načeli in cilji različnih področij zunanjega delovanja, z ukrepi, sprejetimi v okviru teh področij, in z drugimi ustreznimi politikami Unije.

| (18) | Makrofinančna pomoč Unije bi morala podpirati zunanjo politiko Unije do Jordanije. Službe Komisije in Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) bi morale v celotnem obdobju zagotavljanja makrofinančne pomoči tesno sodelovati pri usklajevanju zunanje politike Unije in zagotavljanju njene doslednosti. |
| --- | --- |

(18)

Makrofinančna pomoč Unije bi morala podpirati zunanjo politiko Unije do Jordanije. Službe Komisije in Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) bi morale v celotnem obdobju zagotavljanja makrofinančne pomoči tesno sodelovati pri usklajevanju zunanje politike Unije in zagotavljanju njene doslednosti.

| (19) | Makrofinančna pomoč Unije bi morala podpirati zavezanost Jordanije vrednotam, ki jih deli z Unijo, vključno z demokracijo, pravno državo, dobrim upravljanjem, spoštovanjem človekovih pravic, trajnostnim razvojem in zmanjševanjem revščine, pa tudi njeno zavezanost načelom odprte in pravične trgovine, ki temelji na pravilih. |
| --- | --- |

(19)

Makrofinančna pomoč Unije bi morala podpirati zavezanost Jordanije vrednotam, ki jih deli z Unijo, vključno z demokracijo, pravno državo, dobrim upravljanjem, spoštovanjem človekovih pravic, trajnostnim razvojem in zmanjševanjem revščine, pa tudi njeno zavezanost načelom odprte in pravične trgovine, ki temelji na pravilih.

| (20) | Pogoj za dodelitev makrofinančne pomoči Unije bi moral biti, da Jordanija spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom, in pravno državo ter zagotavlja spoštovanje človekovih pravic. Poleg tega bi morali posebni cilji makrofinančne pomoči Unije povečati učinkovitost, preglednost in odgovornost sistemov za upravljanje javnih financ v Jordaniji ter spodbuditi strukturne reforme, katerih cilj je podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, ustvarjanje novih delovnih mest in fiskalna konsolidacija. Komisija in ESZD bi morali redno spremljati izpolnjevanje predpogojev in doseganje posebnih ciljev makrofinančne pomoči Unije. |
| --- | --- |

(20)

Pogoj za dodelitev makrofinančne pomoči Unije bi moral biti, da Jordanija spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom, in pravno državo ter zagotavlja spoštovanje človekovih pravic. Poleg tega bi morali posebni cilji makrofinančne pomoči Unije povečati učinkovitost, preglednost in odgovornost sistemov za upravljanje javnih financ v Jordaniji ter spodbuditi strukturne reforme, katerih cilj je podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, ustvarjanje novih delovnih mest in fiskalna konsolidacija. Komisija in ESZD bi morali redno spremljati izpolnjevanje predpogojev in doseganje posebnih ciljev makrofinančne pomoči Unije.

| (21) | Da bi zagotovili učinkovito zaščito finančnih interesov Unije, povezanih z njeno makrofinančno pomočjo, bi morala Jordanija sprejeti ustrezne ukrepe za preprečevanje goljufije, korupcije in vsh drugih nepravilnosti, povezanih s to pomočjo, ter boj proti tem pojavom. Poleg tega bi moral sporazum o posojilu, ki se sklene med Komisijo in jordanskimi organi, vsebovati določbe, ki pooblaščajo Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), da izvaja preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, v skladu z določbami in postopki, določenimi v Uredbi (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6) ter Uredbi Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (7), Komisijo in Računsko sodišče pa, da izvajata revizije v obdobju, ko je makrofinančna pomoč Unije na voljo, in po njem. |
| --- | --- |

(21)

Da bi zagotovili učinkovito zaščito finančnih interesov Unije, povezanih z njeno makrofinančno pomočjo, bi morala Jordanija sprejeti ustrezne ukrepe za preprečevanje goljufije, korupcije in vsh drugih nepravilnosti, povezanih s to pomočjo, ter boj proti tem pojavom. Poleg tega bi moral sporazum o posojilu, ki se sklene med Komisijo in jordanskimi organi, vsebovati določbe, ki pooblaščajo Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), da izvaja preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, v skladu z določbami in postopki, določenimi v Uredbi (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6) ter Uredbi Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (7), Komisijo in Računsko sodišče pa, da izvajata revizije v obdobju, ko je makrofinančna pomoč Unije na voljo, in po njem.

| (22) | Sprostitev makrofinančne pomoči Unije ne posega v pristojnosti Evropskega parlamenta in Sveta kot proračunskega organa. |
| --- | --- |

(22)

Sprostitev makrofinančne pomoči Unije ne posega v pristojnosti Evropskega parlamenta in Sveta kot proračunskega organa.

| (23) | Zneski rezervacij, potrebnih za makrofinančno pomoč Unije, bi morali biti skladni z odobrenimi proračunskimi sredstvi iz večletnega finančnega okvira. |
| --- | --- |

(23)

Zneski rezervacij, potrebnih za makrofinančno pomoč Unije, bi morali biti skladni z odobrenimi proračunskimi sredstvi iz večletnega finančnega okvira.

| (24) | Makrofinančno pomoč Unije bi morala upravljati Komisija. Da bi Evropski parlament in Svet lahko spremljala izvajanje tega sklepa, bi ju morala Komisija redno obveščati o razvoju dogodkov v zvezi s to pomočjo in jima posredovati ustrezne dokumente. |
| --- | --- |

(24)

Makrofinančno pomoč Unije bi morala upravljati Komisija. Da bi Evropski parlament in Svet lahko spremljala izvajanje tega sklepa, bi ju morala Komisija redno obveščati o razvoju dogodkov v zvezi s to pomočjo in jima posredovati ustrezne dokumente.

| (25) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tega sklepa bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (8). |
| --- | --- |

(25)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tega sklepa bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (8).

| (26) | Za makrofinančno pomoč Unije bi morali veljati pogoji gospodarske politike, ki se določijo v memorandumu o soglasju. Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja in zaradi učinkovitosti bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila za pogajanja o teh pogojih z jordanskimi organi pod nadzorom odbora predstavnikov držav članic v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. V skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 bi se moral praviloma uporabljati svetovalni postopek, razen v primerih, ki so določeni v navedeni uredbi. Ob upoštevanju potencialno pomembnega učinka pomoči, višje od 90 milijonov EUR, je primerno, da se za ukrepe, ki ta prag presegajo, uporablja postopek pregleda. Ob upoštevanju zneska makrofinančne pomoči Unije Jordaniji bi se moral za sprejetje memoranduma o soglasju in za kakršno koli zmanjšanje oziroma začasno ali trajno ukinitev te pomoči uporabljati navedeni postopek pregleda – |
| --- | --- |

(26)

Za makrofinančno pomoč Unije bi morali veljati pogoji gospodarske politike, ki se določijo v memorandumu o soglasju. Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja in zaradi učinkovitosti bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila za pogajanja o teh pogojih z jordanskimi organi pod nadzorom odbora predstavnikov držav članic v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. V skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 bi se moral praviloma uporabljati svetovalni postopek, razen v primerih, ki so določeni v navedeni uredbi. Ob upoštevanju potencialno pomembnega učinka pomoči, višje od 90 milijonov EUR, je primerno, da se za ukrepe, ki ta prag presegajo, uporablja postopek pregleda. Ob upoštevanju zneska makrofinančne pomoči Unije Jordaniji bi se moral za sprejetje memoranduma o soglasju in za kakršno koli zmanjšanje oziroma začasno ali trajno ukinitev te pomoči uporabljati navedeni postopek pregleda –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Unija da Jordaniji na voljo makrofinančno pomoč v višini največ 500 milijonov EUR (v nadaljnjem besedilu: makrofinančna pomoč Unije), da bi podprla gospodarsko stabilizacijo in obsežen načrt reform Jordanije. Pomoč pomaga pokriti plačilnobilančne potrebe Jordanije, kot so opredeljene v programu MDS.

2.   Celotni znesek makrofinančne pomoči Unije Jordaniji se zagotovi v obliki posojil. Na Komisijo se prenese pooblastilo, da si v imenu Unije izposodi potrebna sredstva na kapitalskih trgih ali od finančnih ustanov in jih nato posodi Jordaniji. Zapadlost posojil v povprečju ne sme preseči 15 let.

3.   Sprostitev makrofinančne pomoči Unije upravlja Komisija v skladu s sporazumi ali dogovori, sklenjenimi med MDS in Jordanijo, ter v skladu z glavnimi načeli in cilji gospodarskih reform, določenih v Pridružitvenem sporazumu.

Komisija Evropski parlament in Svet redno obvešča o razvoju dogodkov glede makrofinančne pomoči Unije, vključno v zvezi z izplačili, in tema institucijama pravočasno predloži ustrezne dokumente.

4.   Makrofinančna pomoč Unije se da na voljo za obdobje dveh let in pol z začetkom na prvi dan po začetku veljavnosti memoranduma o soglasju iz člena 3(1).

5.   Če se finančne potrebe Jordanije v obdobju izplačevanja makrofinančne pomoči Unije znatno zmanjšajo glede na začetne napovedi, Komisija v skladu s členom 7(2) zmanjša znesek pomoči, pomoč začasno prekine ali ukine.

Člen 2

1.   Predpogoj za dodelitev makrofinančne pomoči Unije je, da Jordanija spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom, in pravno državo ter zagotavlja spoštovanje človekovih pravic.

2.   Komisija in ESZD spremljata izpolnjevanje predpogoja, določenega v odstavku 1, v celotnem obdobju makrofinančne pomoči Unije.

3.   Odstavka 1 in 2 se uporabljata v skladu s Sklepom Sveta 2010/427/EU (9).

Člen 3

1.   Komisija se v skladu s členom 7(2) z jordanskimi organi dogovori o jasno opredeljenih pogojih gospodarske politike in finančnih pogojih, pri čemer se osredotoči na strukturne reforme in zdrave javne finance, od katerih je odvisna makrofinančna pomoč Unije. Ti pogoji gospodarske politike in finančni pogoji se določijo v memorandumu o soglasju, ki vključuje časovni okvir za izpolnjevanje teh pogojev. Pogoji gospodarske politike in finančni pogoji, določeni v memorandumu o soglasju, morajo biti skladni s sporazumi ali dogovori iz člena 1(3), vključno s programi makroekonomskega prilagajanja in programi strukturnih reform, ki jih Jordanija izvaja ob podpori MDS.

2.   Namen pogojev iz odstavka 1 je zlasti povečanje učinkovitosti, preglednosti in odgovornosti sistemov za upravljanje javnih financ v Jordaniji, vključno v zvezi z uporabo makrofinančne pomoči Unije. Pri oblikovanju ukrepov politike se ustrezno upošteva tudi napredek v zvezi z vzajemnim odpiranjem trgov, razvojem pravične trgovine, ki temelji na pravilih, ter drugimi prednostnimi nalogami v okviru zunanje politike Unije. Komisija redno spremlja napredek pri doseganju teh ciljev.

3.   Podrobni finančni pogoji makrofinančne pomoči Unije se določijo v sporazumu o posojilu, ki ga skleneta Komisija in jordanski organi (v nadaljnjem besedilu: sporazum o posojilu).

4.   Komisija redno preverja, ali so pogoji iz člena 4(3) še vedno izpolnjeni, med drugim tudi, ali so gospodarske politike Jordanije v skladu s cilji makrofinančne pomoči Unije. Pri tem Komisija tesno sodeluje z MDS in Svetovno banko ter po potrebi z Evropskim parlamentom in Svetom.

Člen 4

1.   Ob upoštevanju pogojev iz odstavka 3 da Komisija makrofinančno pomoč Unije na voljo v treh posojilnih obrokih. Višina posameznega obroka se določi v memorandumu o soglasju.

2.   Za zneske makrofinančne pomoči Unije se po potrebi oblikujejo rezervacije v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 (10).

3.   Komisija se odloči za izplačilo obrokov, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | predpogoj, določen v členu 2(1); |
| --- | --- |

(a)

predpogoj, določen v členu 2(1);

| (b) | trajno zadovoljivi rezultati pri izvajanju programa politike, ki vsebuje odločne ukrepe prilagajanja in strukturnih reform, podprte z nepreventivnim kreditnim aranžmajem z MDS, ter |
| --- | --- |

(b)

trajno zadovoljivi rezultati pri izvajanju programa politike, ki vsebuje odločne ukrepe prilagajanja in strukturnih reform, podprte z nepreventivnim kreditnim aranžmajem z MDS, ter

| (c) | zadovoljivo izvajanje gospodarske politike in finančnih pogojev, dogovorjenih v memorandumu o soglasju. |
| --- | --- |

(c)

zadovoljivo izvajanje gospodarske politike in finančnih pogojev, dogovorjenih v memorandumu o soglasju.

Drugi obrok se načeloma ne izplača prej kot v treh mesecih po izplačilu prvega obroka. Tretji obrok se načeloma ne izplača prej kot v treh mesecih po izplačilu drugega obroka.

4.   Kadar pogoji iz prvega pododstavka odstavka 3 niso izpolnjeni, Komisija začasno prekine ali ukine izplačilo makrofinančne pomoči Unije. V teh primerih Evropski parlament in Svet obvesti o razlogih za takšno začasno prekinitev ali ukinitev.

5.   Makrofinančna pomoč Unije se izplača centralni banki Jordanije. V skladu z določbami, ki se dogovorijo v memorandumu o soglasju, vključno s potrditvijo preostalih potreb po proračunskem financiranju, se lahko sredstva Unije prenesejo jordanskemu ministrstvu za finance kot končnemu upravičencu.

Člen 5

1.   Najemanje in dajanje posojil, povezanih z makrofinančno pomočjo Unije, se izvedeta v eurih z istim datumom valute, pri čemer Unija ni vključena v spremembe rokov zapadlosti ali izpostavljena tečajnemu ali obrestnemu tveganju ali drugemu poslovnemu tveganju.

2.   Kadar okoliščine to dovoljujejo in če Jordanija za to zaprosi, lahko Komisija sprejme potrebne ukrepe za vključitev klavzule o predčasnem odplačilu v posojilne pogoje, pri čemer mora biti ustrezna klavzula vključena tudi v pogoje za najemanje posojil.

3.   Kadar okoliščine dovoljujejo izboljšanje obrestne mere posojila in če Jordanija za to zaprosi, se lahko Komisija odloči za refinanciranje vseh ali dela prvotno najetih posojil ali prestrukturira ustrezne finančne pogoje. Posli refinanciranja ali prestrukturiranja se izvedejo v skladu z odstavkoma 1 in 4 ter ne učinkujejo na podaljšanje zapadlosti zadevnega posojila ali povečanje zneska neodplačanega kapitala na dan refinanciranja ali prestrukturiranja.

4.   Vse stroške, ki jih ima Unija v zvezi z najemanjem in dajanjem posojil v skladu s tem sklepom, krije Jordanija.

5.   Komisija obvesti Evropski parlament in Svet o vsakem razvoju dogodkov v zvezi s posli iz odstavkov 2 in 3.

Člen 6

1.   Makrofinančna pomoč Unije se izvaja v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (11).

2.   Makrofinančna pomoč Unije se izvaja v okviru neposrednega upravljanja.

3.   Sporazum o posojilu vsebuje določbe, ki:

| (a) | zagotavljajo, da Jordanija redno preverja, da se je financiranje iz proračuna Unije uporabljalo pravilno, sprejme ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter po potrebi uporabi pravna sredstva za izterjavo vseh nepravilno porabljenih sredstev, zagotovljenih na podlagi tega sklepa; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljajo, da Jordanija redno preverja, da se je financiranje iz proračuna Unije uporabljalo pravilno, sprejme ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter po potrebi uporabi pravna sredstva za izterjavo vseh nepravilno porabljenih sredstev, zagotovljenih na podlagi tega sklepa;

| (b) | zagotavljajo zaščito finančnih interesov Unije, zlasti z določitvijo posebnih ukrepov za preprečevanje goljufij, korupcije in drugih nepravilnosti v zvezi z makrofinančno pomočjo Unije ter za boj proti tem pojavom, v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (12), Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 ter Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013. V ta namen ima OLAF izrecno pooblastilo za izvajanje preiskav, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, vključno z digitalnimi forenzičnimi operacijami in razgovori; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljajo zaščito finančnih interesov Unije, zlasti z določitvijo posebnih ukrepov za preprečevanje goljufij, korupcije in drugih nepravilnosti v zvezi z makrofinančno pomočjo Unije ter za boj proti tem pojavom, v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (12), Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 ter Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013. V ta namen ima OLAF izrecno pooblastilo za izvajanje preiskav, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, vključno z digitalnimi forenzičnimi operacijami in razgovori;

| (c) | izrecno pooblaščajo Komisijo (OLAF) ali njene predstavnike, da izvajajo preglede, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem; |
| --- | --- |

(c)

izrecno pooblaščajo Komisijo (OLAF) ali njene predstavnike, da izvajajo preglede, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem;

| (d) | izrecno pooblaščajo Komisijo in Računsko sodišče, da izvajata revizije v obdobju, ko je makrofinančna pomoč Unije na voljo, in po njem, vključno z revizijami dokumentov in revizijami na kraju samem, kot so operativne ocene; |
| --- | --- |

(d)

izrecno pooblaščajo Komisijo in Računsko sodišče, da izvajata revizije v obdobju, ko je makrofinančna pomoč Unije na voljo, in po njem, vključno z revizijami dokumentov in revizijami na kraju samem, kot so operativne ocene;

| (e) | zagotavljajo, da je Unija upravičena do predčasnega poplačila posojila, kadar se ugotovi, da je Jordanija v zvezi z upravljanjem makrofinančne pomoči Unije vpletena v goljufijo ali korupcijo ali kakršno koli drugo nezakonito dejavnost, ki škodi finančnim interesom Unije; |
| --- | --- |

(e)

zagotavljajo, da je Unija upravičena do predčasnega poplačila posojila, kadar se ugotovi, da je Jordanija v zvezi z upravljanjem makrofinančne pomoči Unije vpletena v goljufijo ali korupcijo ali kakršno koli drugo nezakonito dejavnost, ki škodi finančnim interesom Unije;

| (f) | zagotavljajo, da vse stroške, ki jih ima Unija in se nanašajo na najemanje in dajanje posojil v skladu s tem sklepom, krije Jordanija. |
| --- | --- |

(f)

zagotavljajo, da vse stroške, ki jih ima Unija in se nanašajo na najemanje in dajanje posojil v skladu s tem sklepom, krije Jordanija.

4.   Komisija pred izvedbo makrofinančne pomoči Unije z operativnimi ocenami presodi ustreznost finančne ureditve, upravnih postopkov ter mehanizmov notranje in zunanje kontrole Jordanije, ki so relevantni za pomoč.

Člen 7

1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 8

1.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto do 30. junija predloži poročilo o izvajanju tega sklepa v predhodnem letu, vključno z oceno tega izvajanja. V poročilu:

| (a) | oceni napredek, dosežen pri izvajanju makrofinančne pomoči Unije; |
| --- | --- |

(a)

oceni napredek, dosežen pri izvajanju makrofinančne pomoči Unije;

| (b) | oceni gospodarske razmere in obete za Jordanijo ter napredek, dosežen pri izvajanju ukrepov politike iz člena 3(1); |
| --- | --- |

(b)

oceni gospodarske razmere in obete za Jordanijo ter napredek, dosežen pri izvajanju ukrepov politike iz člena 3(1);

| (c) | navede povezavo med pogoji gospodarske politike, določenimi v memorandumu o soglasju, tekočimi gospodarskimi in fiskalnimi rezultati Jordanije ter odločitvami Komisije o izplačilu obrokov makrofinančne pomoči Unije. |
| --- | --- |

(c)

navede povezavo med pogoji gospodarske politike, določenimi v memorandumu o soglasju, tekočimi gospodarskimi in fiskalnimi rezultati Jordanije ter odločitvami Komisije o izplačilu obrokov makrofinančne pomoči Unije.

2.   Komisija najpozneje dve leti po koncu obdobja razpoložljivosti iz člena 1(4) Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o naknadni oceni, v katerem ovrednoti rezultate in učinkovitost zaključenih ukrepov makrofinančne pomoči Unije ter navede, v kolikšni meri so prispevali k ciljem pomoči.

Člen 9

Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Strasbourgu, 15. januarja 2020

Za Evropski parlament

Predsednik

D.M. SASSOLI

Za Svet

Predsednica

N. BRNJAC

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2019 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 19. decembra 2019.

1

(2)  
  UL L 129, 15.5.2002, str. 3.

2

(3)  
  UL L 41, 13.2.2006, str. 3.

3

(4)  
  UL L 177, 6.7.2011, str. 3.

4

(5)  Sklep (EU) 2016/2371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Hašemitski kraljevini Jordaniji (UL L 352, 23.12.2016, str. 18).

5

(6)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

6

(7)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

7

(8)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

8

(9)  Sklep Sveta 2010/427/EU z dne 26. julija 2010 o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (UL L 201, 3.8.2010, str. 30).

9

(10)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 z dne 25. maja 2009 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (UL L 145, 10.6.2009, str. 10).

10

(11)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

11

(12)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).

12

---