# Az Európai Unió L 403/2006

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 403 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 49. évfolyam2006. december 30. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 403

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

49. évfolyam2006. december 30.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 1921/2006/EK rendelete (2006. december 18.) a tagállamokban kirakodott halászati termékekre vonatkozó adatszolgáltatásról és az 1382/91/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (
  1
  ) |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 1922/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének létrehozásáról |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 2006/126/EK irányelve (2006. december 20.) a vezetői engedélyekről (átdolgozott szöveg) (
  1
  ) |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

*

Az Európai Parlament és a Tanács 1921/2006/EK rendelete (2006. december 18.) a tagállamokban kirakodott halászati termékekre vonatkozó adatszolgáltatásról és az 1382/91/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (
  1
  )

1

*

Az Európai Parlament és a Tanács 1922/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének létrehozásáról

*

Az Európai Parlament és a Tanács 2006/126/EK irányelve (2006. december 20.) a vezetői engedélyekről (átdolgozott szöveg) (
  1
  )

1

| | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | A tagállamok kormányképviselőinek konferenciája |
| | * | A tagállamok kormányainak képviselői által közös megállapodás révén meghozandó határozat (2006. december 11.) a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete székhelyének elhelyezkedéséről |

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

A tagállamok kormányképviselőinek konferenciája

*

A tagállamok kormányainak képviselői által közös megállapodás révén meghozandó határozat (2006. december 11.) a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete székhelyének elhelyezkedéséről

| | |
| --- | --- |
| | (1)   (EGT vonatkozású szöveg) |

---

(1)   (EGT vonatkozású szöveg)

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 30.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 403/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 403/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1921/2006/EK RENDELETE

(2006. december 18.)

a tagállamokban kirakodott halászati termékekre vonatkozó adatszolgáltatásról és az 1382/91/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 285. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (1),

mivel:

| (1) | A tagállamokban kirakodott halászati termékekre vonatkozó adatszolgáltatásról szóló, 1991. május 21-i 1382/91/EGK tanácsi rendelet (2) előírja a tagállamok számára, hogy adatokat szolgáltassanak a területükön kirakodott halászati termékek mennyiségéről és átlagáráról. |
| --- | --- |

(1)

A tagállamokban kirakodott halászati termékekre vonatkozó adatszolgáltatásról szóló, 1991. május 21-i 1382/91/EGK tanácsi rendelet (2) előírja a tagállamok számára, hogy adatokat szolgáltassanak a területükön kirakodott halászati termékek mennyiségéről és átlagáráról.

| (2) | A tapasztalat azt mutatja, hogy a halászati termékek piacának elemzéseit és az egyéb gazdasági elemzéseket nem befolyásolná hátrányosan, ha a közösségi jogszabályok szerint az adatokat havi helyett éves időközönként szolgáltatnák. |
| --- | --- |

(2)

A tapasztalat azt mutatja, hogy a halászati termékek piacának elemzéseit és az egyéb gazdasági elemzéseket nem befolyásolná hátrányosan, ha a közösségi jogszabályok szerint az adatokat havi helyett éves időközönként szolgáltatnák.

| (3) | Az elemzések részletesebbé válnának, ha az adatokat a kirakodást végző halászhajók lobogó szerinti állama szerint osztályoznák. |
| --- | --- |

(3)

Az elemzések részletesebbé válnának, ha az adatokat a kirakodást végző halászhajók lobogó szerinti állama szerint osztályoznák.

| (4) | Az 1382/91/EGK rendelet az adatok gyűjtése és összeállítása kapcsán korlátot szab a megengedett mintavételnek, ami túlzott terhet ró egyes nemzeti hatóságokra. Az adatszolgáltatási rendszer javítása és egyszerűsítése céljából helyénvaló, ha az említett rendelet helyébe új jogszabály lép. Következésképpen a 1382/91/EGK rendeletet hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(4)

Az 1382/91/EGK rendelet az adatok gyűjtése és összeállítása kapcsán korlátot szab a megengedett mintavételnek, ami túlzott terhet ró egyes nemzeti hatóságokra. Az adatszolgáltatási rendszer javítása és egyszerűsítése céljából helyénvaló, ha az említett rendelet helyébe új jogszabály lép. Következésképpen a 1382/91/EGK rendeletet hatályon kívül kell helyezni.

| (5) | Mivel e rendelet célját – nevezetesen közös jogi keret létrehozását a tagállamokban kirakodott halászati termékekre vonatkozó közösségi statisztikai adatok rendszeres előállítására – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani és ezért az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(5)

Mivel e rendelet célját – nevezetesen közös jogi keret létrehozását a tagállamokban kirakodott halászati termékekre vonatkozó közösségi statisztikai adatok rendszeres előállítására – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani és ezért az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (6) | A közösségi statisztikákról szóló 1997. február 17-i 322/97/EK tanácsi rendelet (3) képezi a halászat területén a statisztikák hivatkozási alapját. Ez különösen megköveteli a pártatlanság, a megbízhatóság, a tárgyszerűség, a költséghatékonyság és a statisztikai adatok bizalmas kezelése és az átláthatóság elvének való megfelelést. |
| --- | --- |

(6)

A közösségi statisztikákról szóló 1997. február 17-i 322/97/EK tanácsi rendelet (3) képezi a halászat területén a statisztikák hivatkozási alapját. Ez különösen megköveteli a pártatlanság, a megbízhatóság, a tárgyszerűség, a költséghatékonyság és a statisztikai adatok bizalmas kezelése és az átláthatóság elvének való megfelelést.

| (7) | Fontos biztosítani e rendelet egységes alkalmazását, és ehhez gondoskodni kell egy közösségi eljárásról, amely megfelelő időn belül segít meghatározni a végrehajtási rendelkezéseket és megtenni a szükséges technikai kiigazításokat. |
| --- | --- |

(7)

Fontos biztosítani e rendelet egységes alkalmazását, és ehhez gondoskodni kell egy közösségi eljárásról, amely megfelelő időn belül segít meghatározni a végrehajtási rendelkezéseket és megtenni a szükséges technikai kiigazításokat.

| (8) | Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (4) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(8)

Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (4) összhangban kell elfogadni.

| (9) | Mivel a halászati termékek kirakodására vonatkozó statisztikai adatszolgáltatás a közös halászati politika irányításának nélkülözhetetlen eszköze, meg kell határozni az 1999/468/EK határozatban előírt irányítóbizottsági eljárás alkalmazásának lehetőségeit annak érdekében, hogy a tagállamok számára e rendelet végrehajtására átmeneti időszakokat biztosítsanak, valamint, hogy a tagállamok számára a szolgáltatott nemzeti statisztikai adatokból halászati iparuk valamely részágazati statisztikáira vonatkozó adatokat kihagyását lehetővé tevő eltéréseket biztosítsanak. |
| --- | --- |

(9)

Mivel a halászati termékek kirakodására vonatkozó statisztikai adatszolgáltatás a közös halászati politika irányításának nélkülözhetetlen eszköze, meg kell határozni az 1999/468/EK határozatban előírt irányítóbizottsági eljárás alkalmazásának lehetőségeit annak érdekében, hogy a tagállamok számára e rendelet végrehajtására átmeneti időszakokat biztosítsanak, valamint, hogy a tagállamok számára a szolgáltatott nemzeti statisztikai adatokból halászati iparuk valamely részágazati statisztikáira vonatkozó adatokat kihagyását lehetővé tevő eltéréseket biztosítsanak.

| (10) | Másrészt a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy megállapítsa a mellékletek technikai kiigazításához szükséges feltételeket. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítását célozzák, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni, |
| --- | --- |

(10)

Másrészt a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy megállapítsa a mellékletek technikai kiigazításához szükséges feltételeket. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítását célozzák, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Meghatározások

E rendelet alkalmazásában a következő meghatározásokat kell alkalmazni:

| 1. | „Közösségi halászhajó”: olyan halászhajó, amely az egyik tagállam lobogója alatt közlekedik, és a Közösségben van nyilvántartva. |
| --- | --- |

1.

„Közösségi halászhajó”: olyan halászhajó, amely az egyik tagállam lobogója alatt közlekedik, és a Közösségben van nyilvántartva.

| 2. | „EFTA halászhajó”: az olyan halászhajó, amely egy EFTA tagország lobogója alatt közlekedik, vagy ott van nyilvántartva. |
| --- | --- |

2.

„EFTA halászhajó”: az olyan halászhajó, amely egy EFTA tagország lobogója alatt közlekedik, vagy ott van nyilvántartva.

| 3. | „Egységérték”:






  a) | a kirakodott halászati termék értéke első értékesítésekor (nemzeti pénznemben) osztva a kirakodott mennyiséggel (tonnában), vagy |
| --- | --- | --- |

3.

„Egységérték”:

a)

a kirakodott halászati termék értéke első értékesítésekor (nemzeti pénznemben) osztva a kirakodott mennyiséggel (tonnában), vagy

| b) | a nem azonnal értékesített halászati termékek esetén az átlagos tonnánkénti ár nemzeti pénznemben, megfelelő módszerrel megbecsülve. |
| --- | --- |

b)

a nem azonnal értékesített halászati termékek esetén az átlagos tonnánkénti ár nemzeti pénznemben, megfelelő módszerrel megbecsülve.

2. cikk

A tagállamok kötelezettségei

(1)   Minden tagállamnak évente statisztikai adatokat kell szolgáltatnia a Bizottságnak a területén közösségi vagy EFTA halászhajók által kirakodott halászati termékekről (a továbbiakban: statisztikai adatok).

(2)   E rendelet alkalmazásában a következő halászati termékeket kell a jelentést nyújtó tagállam területén kirakodottnak tekinteni:

| a) | halászhajók vagy a halászflotta egyéb járművei által Közösségen belüli nemzeti kikötőkben kirakodott termékek; |
| --- | --- |

a)

halászhajók vagy a halászflotta egyéb járművei által Közösségen belüli nemzeti kikötőkben kirakodott termékek;

| b) | a jelentést nyújtó tagállam halászhajói által nem közösségi kikötőkben kirakodott áruk, amelyekre a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (5) 43. mellékletében található T2M formanyomtatvány vonatkozik. |
| --- | --- |

b)

a jelentést nyújtó tagállam halászhajói által nem közösségi kikötőkben kirakodott áruk, amelyekre a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (5) 43. mellékletében található T2M formanyomtatvány vonatkozik.

3. cikk

A statisztikai adatok összeállítása

(1)   A statisztikai adatoknak a Közösségen belüli nemzeti területen történt kirakodások összességét fel kell ölelniük.

(2)   Mintavételi technikákat azokban az esetekben lehet használni, amikor egy tagállam halászata egyik részágazatának szerkezeti jellemzői miatt az átfogó adatgyűjtés az ágazat fontosságához mérve aránytalan nehézségeket eredményezne a nemzeti hatóságok számára.

4. cikk

Statisztikai adatok

A statisztikai adatoknak a referencia naptári évben kirakodott halászati termékek teljes mennyiségére és egységértékére kell vonatkozniuk.

A változók, amelyekről a statisztikai adatokat szolgáltatni kell, azok meghatározásai és a vonatkozó nómenklatúrák a II., III. és IV. mellékletben találhatók.

5. cikk

Statisztikai adatok szolgáltatása

A tagállamoknak a statisztikai adatokat éves alapon kell szolgáltatniuk a Bizottságnak, az I. mellékletben meghatározott formában és a II., III. és IV. mellékletben megállapított kódok használatával.

A statisztikai adatokat a referencia naptári év végétől számított hat hónapon belül kell szolgáltatni.

6. cikk

Módszertan

(1)   2008. január 19-ig minden tagállamnak részletes módszertani jelentést kell benyújtania a Bizottságnak, amely leírja az adatok gyűjtésének és a statisztikák összeállításának módját. A jelentésnek tartalmaznia kell a mintavételi technikák részleteit és az azokból eredő becslések minőségének értékelését.

(2)   A Bizottságnak meg kell vizsgálnia a jelentéseket és következtetéseit elő kell terjesztenie a 72/279/EGK tanácsi határozat (6) 1. cikkével létrehozott Agrárstatisztikai Állandó Bizottság (a továbbiakban: a bizottság) megfelelő munkacsoportjának.

(3)   A tagállamoknak tájékoztatniuk kell a Bizottságot az (1) bekezdésben meghatározott információkban bekövetkezett minden változásról a bevezetést követő három hónapon belül. A használt adatgyűjtési módszerekben bekövetkezett lényeges változások részleteit is továbbítaniuk kell a Bizottságnak.

7. cikk

Átmeneti időszak

E rendelet végrehajtására hatálybalépésének dátumát követően három évet meg nem haladó átmeneti időszak biztosítható a tagállamoknak a 11. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően.

8. cikk

Eltérések

(1)   Ha egy tagállam halászati ipara valamely részágazati statisztikáinak belefoglalása az ágazat fontosságához mérve aránytalan nehézségeket okozna a nemzeti hatóságok számára, eltérést lehet biztosítani a 11. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően, lehetővé téve a tagállam számára, hogy a szolgáltatott nemzeti statisztikai adatokból az adott ágazatra vonatkozó statisztikai adatokat kihagyja.

(2)   A tagállamoknak alá kell támasztaniuk az eltérésre vonatkozó (1) bekezdés szerinti kérelmet a Bizottságnak benyújtott jelentéssel, amely az e rendeletnek a tagállam területén történt kirakodások összességére való alkalmazásában előfordult problémákról szól.

9. cikk

A mellékletek frissítése

A mellékletek technikai kiigazításával kapcsolatos intézkedéseket a 11. cikk (3) bekezdésében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

10. cikk

Értékelés

2010. január 19-ig, majd háromévenként a Bizottság értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az e rendelet értelmében elkészített statisztikai adatokról, különös tekintettel azok relevanciájára és minőségére. E jelentés tartalmazza a statisztikai adatok összegyűjtésére és feldolgozására felállított rendszer költség–haszon elemzését is, és megjelöli a legjobb gyakorlatokat, amelyek lehetővé teszik a tagállamok számára a munkateher csökkentését és a statisztikai adatok használhatóságának és minőségének növelését.

11. cikk

A bizottság eljárása

(1)   A Bizottság munkáját a bizottság segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.

Az említett határozat 4. cikkének (3) bekezdésében megállapított határidő három hónap.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.

12. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az 1382/91/EGK rendelet hatályát veszti.

13. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. december 18-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

J. BORRELL FONTELLES

a Tanács részéről

az elnök

J.-E. ENESTAM

---

(1)  Az Európai Parlament 2006. június 15-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), a Tanács 2006. november 14-i közös álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és az Európai Parlament 2006. december 12-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  HL L 133., 1991.5.28., 1. o. A legutóbb az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 52., 1997.2.22., 1. o. Az 1882/2003/EK rendelettel módosított rendelet.

3

(4)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.

4

(5)  HL L 253., 1993.10.11., 1. o. A legutóbb a 402/2006/EK rendelettel (HL L 70., 2006.3.9., 35. o.) módosított rendelet.

5

(6)  HL L 179., 1972.8.7., 1. o.

6

---

I. MELLÉKLET

A SZOLGÁLTATOTT STATISZTIKAI ADATOK FORMÁTUMA

A statisztikai adatállomány formátuma

A statisztikai adatokat olyan állományban kell szolgáltatni, amelyben minden bejegyzés tartalmazza az alább feltüntetett mezőket. Ezeket a mezőket vesszővel kell elválasztani („,” ).

| Terület | Megjegyzés | Melléklet |
| --- | --- | --- |
| Referenciaév | 4 jegyű (pl. 2003) | |
| A jelentést nyújtó ország | Alpha-3 kód | II. melléklet |
| Faj vagy fajcsoport | Nemzetközi alpha-3 kód (1) | – |
| Lobogó szerinti állam | Alpha-3 kód | II. melléklet |
| Kiszerelés | | III. melléklet |
| Rendeltetés | | IV. melléklet |
| Mennyiség | Kirakodott tonna (egy tizedesjegyre kerekítve) | |
| Egységérték | Nemzeti pénznemben tonnánként | |

Terület

Megjegyzés

Melléklet

Referenciaév

4 jegyű (pl. 2003)

A jelentést nyújtó ország

Alpha-3 kód

II. melléklet

Faj vagy fajcsoport

Nemzetközi alpha-3 kód (1)

1

–

Lobogó szerinti állam

Alpha-3 kód

II. melléklet

Kiszerelés

III. melléklet

Rendeltetés

IV. melléklet

Mennyiség

Kirakodott tonna (egy tizedesjegyre kerekítve)

Egységérték

Nemzeti pénznemben tonnánként

Az 50 kg kirakodott súlynál kisebb mennyiségeket „0,0”-ként kell feltüntetni.

---

(1)  A nemzetközi alpha-3 fajok kódjainak teljes listája a FAO ASFIS fájlban találhatók ().

1

---

II. MELLÉKLET

ORSZÁGKÓDOK LISTÁJA

| Ország | Kód |
| --- | --- |
| Belgium | BEL |
| Cseh Köztársaság | CZE |
| Dánia | DNK |
| Németország | DEU |
| Észtország | EST |
| Görögország | GRC |
| Spanyolország | ESP |
| Franciaország | FRA |
| Írország | IRL |
| Olaszország | ITA |
| Ciprus | CYP |
| Lettország | LVA |
| Litvánia | LTU |
| Luxemburg | LUX |
| Magyarország | HUN |
| Málta | MLT |
| Hollandia | NLD |
| Ausztria | AUT |
| Lengyelország | POL |
| Portugália | PRT |
| Szlovénia | SVN |
| Szlovákia | SVK |
| Finnország | FIN |
| Svédország | SWE |
| Egyesült Királyság | GBR |
| Izland | ISL |
| Norvégia | NOR |
| Egyéb | OTH |

Ország

Kód

Belgium

BEL

Cseh Köztársaság

CZE

Dánia

DNK

Németország

DEU

Észtország

EST

Görögország

GRC

Spanyolország

ESP

Franciaország

FRA

Írország

IRL

Olaszország

ITA

Ciprus

CYP

Lettország

LVA

Litvánia

LTU

Luxemburg

LUX

Magyarország

HUN

Málta

MLT

Hollandia

NLD

Ausztria

AUT

Lengyelország

POL

Portugália

PRT

Szlovénia

SVN

Szlovákia

SVK

Finnország

FIN

Svédország

SWE

Egyesült Királyság

GBR

Izland

ISL

Norvégia

NOR

Egyéb

OTH

---

III. MELLÉKLET

KISZERELÉSI KÓDOK LISTÁJA

A. rész

Lista

| Kiszerelés | Kód |
| --- | --- |
| Friss (nem meghatározott) | 10 |
| Friss (egész) | 11 |
| Friss (kizsigerelt) | 12 |
| Friss (farkak) | 13 |
| Friss (filé) | 14 |
| Friss (kizsigerelt, fej nélkül) | 16 |
| Friss (élő) | 18 |
| Friss (egyéb) | 19 |
| Fagyasztva (nem meghatározott) | 20 |
| Fagyasztva (egész) | 21 |
| Fagyasztva (kizsigerelt) | 22 |
| Fagyasztva (farkak) | 23 |
| Fagyasztva (filé) | 24 |
| Fagyasztva (nem filézett) | 25 |
| Fagyasztva (kizsigerelt, fej nélkül) | 26 |
| Fagyasztva (tisztított) | 27 |
| Fagyasztva (nem tisztított) | 28 |
| Fagyasztva (egyéb) | 29 |
| Sózva (nem meghatározott) | 30 |
| Sózva (egész) | 31 |
| Sózva (kizsigerelt) | 32 |
| Sózva (filé) | 34 |
| Sózva (kizsigerelt és fej nélkül) | 36 |
| Sózva (egyéb) | 39 |
| Füstölve | 40 |
| Főzve | 50 |
| Főzve (fagyasztva és csomagolva) | 60 |
| Szárítva (nem meghatározott) | 70 |
| Szárítva (egész) | 71 |
| Szárítva (kizsigerelt) | 72 |
| Szárítva (filé) | 74 |
| Szárítva (kizsigerelt, fej nélkül) | 76 |
| Szárított (nyúzott) | 77 |
| Szárítva (egyéb) | 79 |
| Egész (nem meghatározott) | 91 |
| Olló | 80 |
| Tojás | 85 |
| Ismeretlen kiszerelés | 99 |

Kiszerelés

Kód

Friss (nem meghatározott)

10

Friss (egész)

11

Friss (kizsigerelt)

12

Friss (farkak)

13

Friss (filé)

14

Friss (kizsigerelt, fej nélkül)

16

Friss (élő)

18

Friss (egyéb)

19

Fagyasztva (nem meghatározott)

20

Fagyasztva (egész)

21

Fagyasztva (kizsigerelt)

22

Fagyasztva (farkak)

23

Fagyasztva (filé)

24

Fagyasztva (nem filézett)

25

Fagyasztva (kizsigerelt, fej nélkül)

26

Fagyasztva (tisztított)

27

Fagyasztva (nem tisztított)

28

Fagyasztva (egyéb)

29

Sózva (nem meghatározott)

30

Sózva (egész)

31

Sózva (kizsigerelt)

32

Sózva (filé)

34

Sózva (kizsigerelt és fej nélkül)

36

Sózva (egyéb)

39

Füstölve

40

Főzve

50

Főzve (fagyasztva és csomagolva)

60

Szárítva (nem meghatározott)

70

Szárítva (egész)

71

Szárítva (kizsigerelt)

72

Szárítva (filé)

74

Szárítva (kizsigerelt, fej nélkül)

76

Szárított (nyúzott)

77

Szárítva (egyéb)

79

Egész (nem meghatározott)

91

Olló

80

Tojás

85

Ismeretlen kiszerelés

99

B. rész

Megjegyzések

| (1) | Filé: a hal gerincével párhuzamosan vágott, a hal jobb vagy bal oldalát tartalmazó halszeletek, feltéve hogy a fej, a zsigerek, az uszonyok (a hátuszony, az alsósörényuszony, a farkuszony, a hasúszó, a melluszony) és a csontok (a gerincoszlop vagy nagy hátgerinc, hasi vagy mellkasi, a hörgő vagy kengyelcsontok stb.) el vannak távolítva és a két oldal már nem érintkezik, például a hátánál vagy a hasánál. |
| --- | --- |

(1)

Filé: a hal gerincével párhuzamosan vágott, a hal jobb vagy bal oldalát tartalmazó halszeletek, feltéve hogy a fej, a zsigerek, az uszonyok (a hátuszony, az alsósörényuszony, a farkuszony, a hasúszó, a melluszony) és a csontok (a gerincoszlop vagy nagy hátgerinc, hasi vagy mellkasi, a hörgő vagy kengyelcsontok stb.) el vannak távolítva és a két oldal már nem érintkezik, például a hátánál vagy a hasánál.

| (2) | Egész hal: bontatlan hal. |
| --- | --- |

(2)

Egész hal: bontatlan hal.

| (3) | Tisztított: tintahal, amelynek karjai, feje és belső szervei el vannak távolítva a testből. |
| --- | --- |

(3)

Tisztított: tintahal, amelynek karjai, feje és belső szervei el vannak távolítva a testből.

| (4) | Fagyasztott hal: a hal minőségének megőrzése céljából –18 °C-on vagy annál alacsonyabb átlagos hőmérsékleten fagyasztott hal, amelyet –18 °C-on vagy annál alacsonyabb hőmérsékleten tárolnak. |
| --- | --- |

(4)

Fagyasztott hal: a hal minőségének megőrzése céljából –18 °C-on vagy annál alacsonyabb átlagos hőmérsékleten fagyasztott hal, amelyet –18 °C-on vagy annál alacsonyabb hőmérsékleten tárolnak.

| (5) | Friss hal: nem pácolt, nem feldolgozott, nem fagyasztott és más módon sem kezelt, csupán hűtött hal. Általában egészben vagy kizsigerelve vannak kiszerelve. |
| --- | --- |

(5)

Friss hal: nem pácolt, nem feldolgozott, nem fagyasztott és más módon sem kezelt, csupán hűtött hal. Általában egészben vagy kizsigerelve vannak kiszerelve.

| (6) | Sózott hal: többnyire kizsigerelt és fej nélküli hal, sóban vagy sós lében pácolva. |
| --- | --- |

(6)

Sózott hal: többnyire kizsigerelt és fej nélküli hal, sóban vagy sós lében pácolva.

---

IV. MELLÉKLET

A TERMÉKEK RENDELTETÉSÉRE VONATKOZÓ KÓDOK LISTÁJA

A. rész

Lista

| Rendeltetés | Kód | A benyújtás jellege |
| --- | --- | --- |
| Emberi fogyasztás | 1 | Kötelező |
| Ipari felhasználás | 2 | Kötelező |
| Piacról kivont termékek | 3 | Önkéntes |
| Csalétek | 4 | Önkéntes |
| Állati takarmányozás | 5 | Önkéntes |
| Hulladék | 6 | Önkéntes |
| Ismeretlen rendeltetés | 9 | Önkéntes |

Rendeltetés

Kód

A benyújtás jellege

Emberi fogyasztás

1

Kötelező

Ipari felhasználás

2

Kötelező

Piacról kivont termékek

3

Önkéntes

Csalétek

4

Önkéntes

Állati takarmányozás

5

Önkéntes

Hulladék

6

Önkéntes

Ismeretlen rendeltetés

9

Önkéntes

B. rész

Megjegyzések

| (1) | Emberi fogyasztás: minden olyan halászati termék, amelyet közvetlenül emberi fogyasztás céljából értékesítenek, vagy amelyet szerződés vagy egyéb megállapodás keretében emberi fogyasztás céljára rakodnak ki. Kivételt képeznek az eredetileg emberi fogyasztás céljára szánt olyan mennyiségek, amelyeket az első értékesítéskor a piaci feltételek, a közegészségügyi rendelkezések vagy más hasonló okok miatt kivontak az emberi fogyasztásra szolgáló termékek piacáról. |
| --- | --- |

(1)

Emberi fogyasztás: minden olyan halászati termék, amelyet közvetlenül emberi fogyasztás céljából értékesítenek, vagy amelyet szerződés vagy egyéb megállapodás keretében emberi fogyasztás céljára rakodnak ki. Kivételt képeznek az eredetileg emberi fogyasztás céljára szánt olyan mennyiségek, amelyeket az első értékesítéskor a piaci feltételek, a közegészségügyi rendelkezések vagy más hasonló okok miatt kivontak az emberi fogyasztásra szolgáló termékek piacáról.

| (2) | Ipari felhasználás: minden olyan halászati termék, amelyet kifejezetten halliszt vagy olaj előállítása, vagy állati takarmányozás céljából rakodtak ki, valamint azok a mennyiségek, amelyeket eredetileg ugyan emberi fogyasztásra szántak, de az első értékesítéskor nem ilyen célból kerültek forgalomba. |
| --- | --- |

(2)

Ipari felhasználás: minden olyan halászati termék, amelyet kifejezetten halliszt vagy olaj előállítása, vagy állati takarmányozás céljából rakodtak ki, valamint azok a mennyiségek, amelyeket eredetileg ugyan emberi fogyasztásra szántak, de az első értékesítéskor nem ilyen célból kerültek forgalomba.

| (3) | Piacról kivont termékek: azok a mennyiségek, amelyeket eredetileg emberi fogyasztásra szántak, de a piaci feltételek, a közegészségügyi rendelkezések vagy más hasonló okok miatt az első értékesítéskor kivontak a piacról. |
| --- | --- |

(3)

Piacról kivont termékek: azok a mennyiségek, amelyeket eredetileg emberi fogyasztásra szántak, de a piaci feltételek, a közegészségügyi rendelkezések vagy más hasonló okok miatt az első értékesítéskor kivontak a piacról.

| (4) | Csalétek: azok a friss halmennyiségek, amelyek rendeltetése a csalétekként való használat más halászati tevékenységek során. Ennek egyik példája a botos és zsineges tonhalhalászatban használt csalétek. |
| --- | --- |

(4)

Csalétek: azok a friss halmennyiségek, amelyek rendeltetése a csalétekként való használat más halászati tevékenységek során. Ennek egyik példája a botos és zsineges tonhalhalászatban használt csalétek.

| (5) | Állati takarmány: közvetlenül állatok takarmányozására szánt friss halmennyiségek. Nem tartoznak ide a halliszt és a halolaj feldolgozására szánt mennyiségek. |
| --- | --- |

(5)

Állati takarmány: közvetlenül állatok takarmányozására szánt friss halmennyiségek. Nem tartoznak ide a halliszt és a halolaj feldolgozására szánt mennyiségek.

| (6) | Hulladék: hal vagy halrészek, amelyek állaguknál fogva kirakodás előtt megsemmisítendők. |
| --- | --- |

(6)

Hulladék: hal vagy halrészek, amelyek állaguknál fogva kirakodás előtt megsemmisítendők.

| (7) | Ismeretlen rendeltetés: azok a halmennyiségek, amelyek egyetlen másik kategóriába sem sorolhatók be. |
| --- | --- |

(7)

Ismeretlen rendeltetés: azok a halmennyiségek, amelyek egyetlen másik kategóriába sem sorolhatók be.

---

| 30.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 403/9 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 403/9

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1922/2006/EK RENDELETE

(2006. december 20.)

a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének létrehozásáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 13. cikke (2) bekezdésére és 141. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),

mivel:

| (1) | A férfiak és nők közötti egyenlőség az Európai Unió egyik alapelve. Az Európai Unió alapjogi chartájának 21. és 23. cikke értelmében tilos a nemi hovatartozáson alapuló megkülönböztetés, és a férfiak és nők közötti egyenlőséget minden területen biztosítani kell. |
| --- | --- |

(1)

A férfiak és nők közötti egyenlőség az Európai Unió egyik alapelve. Az Európai Unió alapjogi chartájának 21. és 23. cikke értelmében tilos a nemi hovatartozáson alapuló megkülönböztetés, és a férfiak és nők közötti egyenlőséget minden területen biztosítani kell.

| (2) | A Szerződés 2. cikke értelmében a férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdítása a Közösség egyik alapvető feladata. Hasonlóképpen a Szerződés 3. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a Közösségnek valamennyi tevékenysége folytatása során törekednie kell az egyenlőtlenségek kiküszöbölésére, valamint a férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdítására, és így a férfiak és nők közötti egyenlőség dimenziójának valamennyi közösségi politikába történő integrálásának biztosítására. |
| --- | --- |

(2)

A Szerződés 2. cikke értelmében a férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdítása a Közösség egyik alapvető feladata. Hasonlóképpen a Szerződés 3. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a Közösségnek valamennyi tevékenysége folytatása során törekednie kell az egyenlőtlenségek kiküszöbölésére, valamint a férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdítására, és így a férfiak és nők közötti egyenlőség dimenziójának valamennyi közösségi politikába történő integrálásának biztosítására.

| (3) | A Szerződés 13. cikke felhatalmazza a Tanácsot, hogy a Közösség hatáskörébe tartozó valamennyi területen megfelelő intézkedéseket tegyen többek között a nemen alapuló megkülönböztetés leküzdésére. |
| --- | --- |

(3)

A Szerződés 13. cikke felhatalmazza a Tanácsot, hogy a Közösség hatáskörébe tartozó valamennyi területen megfelelő intézkedéseket tegyen többek között a nemen alapuló megkülönböztetés leküzdésére.

| (4) | A Szerződés 141. cikke kimondja a férfiak és nők között az egyenlő esélyek és az egyenlő bánásmód elvének alkalmazását a munkavégzés és a foglalkoztatás területén, és már léteznek a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmódnak a munkavállaláshoz való hozzáférés és a munkafeltételek terén való – az egyenlő díjazás elvét is magában foglaló – alkalmazásáról szóló átfogó jogszabályok. |
| --- | --- |

(4)

A Szerződés 141. cikke kimondja a férfiak és nők között az egyenlő esélyek és az egyenlő bánásmód elvének alkalmazását a munkavégzés és a foglalkoztatás területén, és már léteznek a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmódnak a munkavállaláshoz való hozzáférés és a munkafeltételek terén való – az egyenlő díjazás elvét is magában foglaló – alkalmazásáról szóló átfogó jogszabályok.

| (5) | A Bizottságnak a 2004-es tavaszi Európai Tanács részére benyújtott, a férfiak és nők közötti egyenlőségről szóló első éves jelentése megállapította, hogy a legtöbb politika terén jelentős a nemek közötti különbség, hogy a férfiak és nők közötti különbség többdimenziós jelenség, amelyet átfogó, vegyes politikai intézkedésekkel kell megszüntetni, és hogy nagyobb erőfeszítésekre van szükség a lisszaboni stratégia célkitűzéseinek eléréséhez. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottságnak a 2004-es tavaszi Európai Tanács részére benyújtott, a férfiak és nők közötti egyenlőségről szóló első éves jelentése megállapította, hogy a legtöbb politika terén jelentős a nemek közötti különbség, hogy a férfiak és nők közötti különbség többdimenziós jelenség, amelyet átfogó, vegyes politikai intézkedésekkel kell megszüntetni, és hogy nagyobb erőfeszítésekre van szükség a lisszaboni stratégia célkitűzéseinek eléréséhez.

| (6) | Az Európai Tanács 2000. december 7-9-i nizzai ülése „fokozott tudatosságra, a források egyesítésére és – különösen egy nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó Európai Intézetnek a létrehozásán keresztüli – tapasztalatcserére” szólított fel. |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Tanács 2000. december 7-9-i nizzai ülése „fokozott tudatosságra, a források egyesítésére és – különösen egy nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó Európai Intézetnek a létrehozásán keresztüli – tapasztalatcserére” szólított fel.

| (7) | A Bizottság által készített megvalósíthatósági tanulmány (3) arra a következtetésre jutott, hogy a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének egyértelmű szerepe az, hogy olyan feladatokat lásson el, amelyekkel a meglévő intézmények jelenleg nem foglalkoznak, különösen a kutatási adatok és információk összehangolása, központosítása és terjesztése, hálózatépítés, a férfiak és nők közötti egyenlőség nyilvánvalóságának erősítése, a nemi dimenzió hangsúlyozása és a nemek közötti egyenlőség valamennyi közösségi politikába történő fokozott integrálására vonatkozó eszközök fejlesztése terén. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság által készített megvalósíthatósági tanulmány (3) arra a következtetésre jutott, hogy a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének egyértelmű szerepe az, hogy olyan feladatokat lásson el, amelyekkel a meglévő intézmények jelenleg nem foglalkoznak, különösen a kutatási adatok és információk összehangolása, központosítása és terjesztése, hálózatépítés, a férfiak és nők közötti egyenlőség nyilvánvalóságának erősítése, a nemi dimenzió hangsúlyozása és a nemek közötti egyenlőség valamennyi közösségi politikába történő fokozott integrálására vonatkozó eszközök fejlesztése terén.

| (8) | Az Európai Parlament az Európai Unió politikái a nemek közötti egyenlőségről szóló, 2004. március 10-i állásfoglalásában (4) felszólította a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel egy intézet létrehozását célzó erőfeszítéseit. |
| --- | --- |

(8)

Az Európai Parlament az Európai Unió politikái a nemek közötti egyenlőségről szóló, 2004. március 10-i állásfoglalásában (4) felszólította a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel egy intézet létrehozását célzó erőfeszítéseit.

| (9) | A Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztásügyi Tanács 2004. június 1–2-i ülésén és az Európai Tanács 2004. június 17–18-i ülésén támogatta a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének létrehozását. Az Európai Tanács felkérte a Bizottságot egy egyedi javaslat kidolgozására. |
| --- | --- |

(9)

A Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztásügyi Tanács 2004. június 1–2-i ülésén és az Európai Tanács 2004. június 17–18-i ülésén támogatta a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének létrehozását. Az Európai Tanács felkérte a Bizottságot egy egyedi javaslat kidolgozására.

| (10) | A férfiak és nők közötti egyenlőségre vonatkozó objektív, megbízható és összehasonlítható információk és adatok gyűjtése, elemzése és terjesztése, a nemi alapon történő hátrányos megkülönböztetés valamennyi formájának megszüntetésére és a nemek közötti egyenlőség dimenziójának valamennyi politikába történő integrálására vonatkozó megfelelő eszközök fejlesztése, az érdekelt felek közötti párbeszéd elősegítése és az uniós polgárok tudatosságának erősítése szükséges ahhoz, hogy a Közösség részére lehetővé váljon a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó politika hatékony előmozdítása és végrehajtása, különösen egy kibővített Unióban. Szükséges ezért a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének létrehozása, amely segítené a közösségi intézményeket és a tagállamokat ezen feladatuk végrehajtása során. |
| --- | --- |

(10)

A férfiak és nők közötti egyenlőségre vonatkozó objektív, megbízható és összehasonlítható információk és adatok gyűjtése, elemzése és terjesztése, a nemi alapon történő hátrányos megkülönböztetés valamennyi formájának megszüntetésére és a nemek közötti egyenlőség dimenziójának valamennyi politikába történő integrálására vonatkozó megfelelő eszközök fejlesztése, az érdekelt felek közötti párbeszéd elősegítése és az uniós polgárok tudatosságának erősítése szükséges ahhoz, hogy a Közösség részére lehetővé váljon a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó politika hatékony előmozdítása és végrehajtása, különösen egy kibővített Unióban. Szükséges ezért a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének létrehozása, amely segítené a közösségi intézményeket és a tagállamokat ezen feladatuk végrehajtása során.

| (11) | A nemek közötti egyenlőség megvalósítása nem lehetséges csupán megkülönböztetés ellenes politika révén, hanem harmonikus együttélést és a nők és férfiak társadalomban való kiegyensúlyozott részvételét előmozdító intézkedéseket kíván meg; az Intézetnek hozzá kell járulnia e cél megvalósításához. |
| --- | --- |

(11)

A nemek közötti egyenlőség megvalósítása nem lehetséges csupán megkülönböztetés ellenes politika révén, hanem harmonikus együttélést és a nők és férfiak társadalomban való kiegyensúlyozott részvételét előmozdító intézkedéseket kíván meg; az Intézetnek hozzá kell járulnia e cél megvalósításához.

| (12) | Tekintettel a nemi sztereotípiáknak az európai társadalomban az élet minden területén való megszüntetése fontosságára, valamint arra, hogy a nők és férfiak számára pozitív példát kell mutatni, az ezen célok megvalósítását szorgalmazó cselekvéseket szintén az Intézet feladatai közé kell sorolni. |
| --- | --- |

(12)

Tekintettel a nemi sztereotípiáknak az európai társadalomban az élet minden területén való megszüntetése fontosságára, valamint arra, hogy a nők és férfiak számára pozitív példát kell mutatni, az ezen célok megvalósítását szorgalmazó cselekvéseket szintén az Intézet feladatai közé kell sorolni.

| (13) | A megfelelő tagállami hatóságokkal és az érintett statisztikai szervekkel, különösen az Eurostattal való együttműködés elengedhetetlen az összehasonlítható és megbízható adatok európai szintű összegyűjtésének előmozdításában. Mivel a férfiak és nők közötti egyenlőségre vonatkozó információ fontos valamennyi szinten a Közösségen belül – helyi, regionális, nemzeti és közösségi szinten – ezért a tagállami hatóságok részére hasznos lenne, ha az ilyen információk rendelkezésre állnának, hogy segítsék őket a politikáknak és intézkedéseknek helyi, regionális és nemzeti szinten, saját hatáskörükön belül történő kialakítása során. |
| --- | --- |

(13)

A megfelelő tagállami hatóságokkal és az érintett statisztikai szervekkel, különösen az Eurostattal való együttműködés elengedhetetlen az összehasonlítható és megbízható adatok európai szintű összegyűjtésének előmozdításában. Mivel a férfiak és nők közötti egyenlőségre vonatkozó információ fontos valamennyi szinten a Közösségen belül – helyi, regionális, nemzeti és közösségi szinten – ezért a tagállami hatóságok részére hasznos lenne, ha az ilyen információk rendelkezésre állnának, hogy segítsék őket a politikáknak és intézkedéseknek helyi, regionális és nemzeti szinten, saját hatáskörükön belül történő kialakítása során.

| (14) | Az Intézetnek a lehető legszorosabban együtt kell működnie valamennyi közösségi programmal és szervvel a párhuzamos munkavégzés elkerülése és az erőforrások lehető legjobb felhasználásának biztosítása érdekében, különösen a következők tekintetében: Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (5), az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség (6), a Szakképzés-fejlesztési Központ (7), valamint az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (8). |
| --- | --- |

(14)

Az Intézetnek a lehető legszorosabban együtt kell működnie valamennyi közösségi programmal és szervvel a párhuzamos munkavégzés elkerülése és az erőforrások lehető legjobb felhasználásának biztosítása érdekében, különösen a következők tekintetében: Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (5), az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség (6), a Szakképzés-fejlesztési Központ (7), valamint az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (8).

| (15) | Az Intézetnek együtt kell működnie és párbeszédet kell folytatnia a nem kormányzati és esélyegyenlőségi szervezetekkel, kutatóközpontokkal, szociális partnerekkel és más olyan kapcsolódó szervekkel, amelyek aktívan törekednek az egyenlőség megvalósítására európai szinten és harmadik országokban. A hatékonyság érdekében helyénvaló, hogy az Intézet állítson fel és koordináljon egy nemek közötti egyenlőség európai elektronikus hálózatot, a tagállamok ilyen jellegű jogalanyaival és szakértőivel. |
| --- | --- |

(15)

Az Intézetnek együtt kell működnie és párbeszédet kell folytatnia a nem kormányzati és esélyegyenlőségi szervezetekkel, kutatóközpontokkal, szociális partnerekkel és más olyan kapcsolódó szervekkel, amelyek aktívan törekednek az egyenlőség megvalósítására európai szinten és harmadik országokban. A hatékonyság érdekében helyénvaló, hogy az Intézet állítson fel és koordináljon egy nemek közötti egyenlőség európai elektronikus hálózatot, a tagállamok ilyen jellegű jogalanyaival és szakértőivel.

| (16) | A tagállamok közötti szükséges egyensúlyt, valamint az igazgatótanács tagjainak folytonosságát biztosítandó, a Tanács képviselőit minden egyes hivatali időre a Tanács elnökségeinek rotációs sorrendjét követve nevezik ki, a 2007-es évvel kezdődően. |
| --- | --- |

(16)

A tagállamok közötti szükséges egyensúlyt, valamint az igazgatótanács tagjainak folytonosságát biztosítandó, a Tanács képviselőit minden egyes hivatali időre a Tanács elnökségeinek rotációs sorrendjét követve nevezik ki, a 2007-es évvel kezdődően.

| (17) | A Szerződés 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban szükséges ösztönözni, hogy az igazgatótanács összetételében a férfiak és nők részvétele egyensúlyban legyen. |
| --- | --- |

(17)

A Szerződés 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban szükséges ösztönözni, hogy az igazgatótanács összetételében a férfiak és nők részvétele egyensúlyban legyen.

| (18) | Az Intézetnek feladatai ellátásában teljes mértékben függetlennek kell lennie. |
| --- | --- |

(18)

Az Intézetnek feladatai ellátásában teljes mértékben függetlennek kell lennie.

| (19) | Az Intézetnek alkalmaznia kell a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó megfelelő közösségi jogszabályokat az 1049/2001/EK rendeletben (9) meghatározottak szerint, valamint a személyes adatok feldolgozása tekintetében az egyének védelmére vonatkozó megfelelő közösségi jogszabályokat a 45/2001/EK rendeletben (10) meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

(19)

Az Intézetnek alkalmaznia kell a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó megfelelő közösségi jogszabályokat az 1049/2001/EK rendeletben (9) meghatározottak szerint, valamint a személyes adatok feldolgozása tekintetében az egyének védelmére vonatkozó megfelelő közösségi jogszabályokat a 45/2001/EK rendeletben (10) meghatározottak szerint.

| (20) | Az Intézetre alkalmazni kell az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletet (11). |
| --- | --- |

(20)

Az Intézetre alkalmazni kell az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletet (11).

| (21) | Az Intézet szerződéses felelőssége – amelyre az általa kötött szerződésekre irányadó jog alkalmazandó – tekintetében a Bíróság rendelkezik joghatósággal arra, hogy a szerződésben foglalt választottbírósági kikötés alapján határozatot hozzon. A Bíróságnak ugyancsak joghatósága van az Intézet szerződésen kívüli felelősségéből eredő károk megtérítéséről folytatott jogvitákra. |
| --- | --- |

(21)

Az Intézet szerződéses felelőssége – amelyre az általa kötött szerződésekre irányadó jog alkalmazandó – tekintetében a Bíróság rendelkezik joghatósággal arra, hogy a szerződésben foglalt választottbírósági kikötés alapján határozatot hozzon. A Bíróságnak ugyancsak joghatósága van az Intézet szerződésen kívüli felelősségéből eredő károk megtérítéséről folytatott jogvitákra.

| (22) | Független, külső értékelést kell lefolytatni az Intézet hatásának felmérése, feladatai módosításának vagy kibővítésének lehetséges szükségessége és további hasonló felülvizsgálatok időzítése céljából. |
| --- | --- |

(22)

Független, külső értékelést kell lefolytatni az Intézet hatásának felmérése, feladatai módosításának vagy kibővítésének lehetséges szükségessége és további hasonló felülvizsgálatok időzítése céljából.

| (23) | Mivel e rendelet céljait – nevezetesen a nemek közötti egyenlőség előmozdításához való hozzájárulást és ennek megerősítését, beleértve a nemek közötti esélyegyenlőség érvényesítését valamennyi közösségi politikában és az abból eredő nemzeti politikákban, a nemi hovatartozáson alapuló megkülönböztetés elleni küzdelmet és az uniós polgárokban a nemek közötti egyenlőség tudatosításának növelését a közösségi intézményeknek és a tagállamok hatóságainak nyújtott technikai segítség révén – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért ezek a cselekvés léptéke miatt közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az abban a cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl a fenti célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(23)

Mivel e rendelet céljait – nevezetesen a nemek közötti egyenlőség előmozdításához való hozzájárulást és ennek megerősítését, beleértve a nemek közötti esélyegyenlőség érvényesítését valamennyi közösségi politikában és az abból eredő nemzeti politikákban, a nemi hovatartozáson alapuló megkülönböztetés elleni küzdelmet és az uniós polgárokban a nemek közötti egyenlőség tudatosításának növelését a közösségi intézményeknek és a tagállamok hatóságainak nyújtott technikai segítség révén – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért ezek a cselekvés léptéke miatt közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az abban a cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl a fenti célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (24) | A Szerződés 13. cikkének (2) bekezdése lehetővé teszi olyan közösségi intézkedések elfogadását, amelyek célja a nemi hovatartozáson alapuló megkülönböztetés elleni küzdelemre irányuló cél támogatása és előmozdítása a foglalkoztatás területén túl. A férfiak és nők között az egyenlő esélyek és az egyenlő bánásmód elvének a munka és a foglalkoztatás területén történő alkalmazásának biztosítására irányuló intézkedések különös jogalapja a Szerződés 141. cikkének (3) bekezdése. Ezért a Szerződés 13. cikkének (2) bekezdése és 141. cikkének (3) bekezdése együtt alkotja e rendelet elfogadásának megfelelő jogalapját, |
| --- | --- |

(24)

A Szerződés 13. cikkének (2) bekezdése lehetővé teszi olyan közösségi intézkedések elfogadását, amelyek célja a nemi hovatartozáson alapuló megkülönböztetés elleni küzdelemre irányuló cél támogatása és előmozdítása a foglalkoztatás területén túl. A férfiak és nők között az egyenlő esélyek és az egyenlő bánásmód elvének a munka és a foglalkoztatás területén történő alkalmazásának biztosítására irányuló intézkedések különös jogalapja a Szerződés 141. cikkének (3) bekezdése. Ezért a Szerződés 13. cikkének (2) bekezdése és 141. cikkének (3) bekezdése együtt alkotja e rendelet elfogadásának megfelelő jogalapját,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az Intézet létrehozása

Létrejön a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete (a továbbiakban: az Intézet).

2. cikk

Célok

Az Intézet átfogó céljai a nemek közötti egyenlőség előmozdításához való hozzájárulás és ennek megerősítése, beleértve a nemek közötti esélyegyenlőség érvényesítését valamennyi közösségi politikában és az abból eredő nemzeti politikákban, továbbá a nemi hovatartozáson alapuló megkülönböztetés elleni küzdelem és az uniós polgárokban a nemek közötti egyenlőség tudatosításának növelése, a közösségi intézményeknek – különösen a Bizottságnak – és a tagállamok hatóságainak nyújtott technikai segítség révén, a 3. cikk rendelkezéseivel összhangban.

3. cikk

Feladatok

(1)   A 2. cikkben meghatározott célok teljesítése érdekében az Intézetnek a következő feladatokat kell elvégeznie:

| a) | a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó objektív, összehasonlítható és megbízható információk gyűjtése, elemzése és terjesztése, beleértve az Intézettel a tagállamok, közösségi intézmények, kutatóközpontok, egyenlőséggel foglalkozó nemzeti szervek, nem kormányzati szervezetek, szociális partnerek, érintett harmadik országok és nemzetközi szervezetek által közölt kutatási eredményeket és legjobb gyakorlatokat, valamint területek javasolása további kutatások céljából; |
| --- | --- |

a)

a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó objektív, összehasonlítható és megbízható információk gyűjtése, elemzése és terjesztése, beleértve az Intézettel a tagállamok, közösségi intézmények, kutatóközpontok, egyenlőséggel foglalkozó nemzeti szervek, nem kormányzati szervezetek, szociális partnerek, érintett harmadik országok és nemzetközi szervezetek által közölt kutatási eredményeket és legjobb gyakorlatokat, valamint területek javasolása további kutatások céljából;

| b) | az adatok európai szintű objektivitásának, összehasonlíthatóságának és megbízhatóságának javítására szolgáló módszerek kifejlesztése olyan kritériumok megállapításával, amelyek javítják az információk összhangját és az adatgyűjtéskor figyelembe veszik a nemek kérdését; |
| --- | --- |

b)

az adatok európai szintű objektivitásának, összehasonlíthatóságának és megbízhatóságának javítására szolgáló módszerek kifejlesztése olyan kritériumok megállapításával, amelyek javítják az információk összhangját és az adatgyűjtéskor figyelembe veszik a nemek kérdését;

| c) | a nemek közötti egyenlőség valamennyi közösségi politikába és az abból eredő nemzeti politikákba való integrálását segítő módszertani eszközök kifejlesztése, elemzése, értékelése és terjesztése, valamint a nemek közötti esélyegyenlőség érvényesítésének támogatása valamennyi közösségi intézménynél és szervnél; |
| --- | --- |

c)

a nemek közötti egyenlőség valamennyi közösségi politikába és az abból eredő nemzeti politikákba való integrálását segítő módszertani eszközök kifejlesztése, elemzése, értékelése és terjesztése, valamint a nemek közötti esélyegyenlőség érvényesítésének támogatása valamennyi közösségi intézménynél és szervnél;

| d) | a nemek közötti egyenlőség európai helyzetére vonatkozó felmérések lefolytatása; |
| --- | --- |

d)

a nemek közötti egyenlőség európai helyzetére vonatkozó felmérések lefolytatása;

| e) | a kutatás támogatása és ösztönzése, a rendelkezésre álló erőforrások optimalizálása és az információk cseréjének és terjesztésének előmozdítása érdekében egy nemek közötti egyenlőség európai hálózatának felállítása és koordinálása, amely hálózat magában foglalja a nemek közötti egyenlőséggel és a nemek közötti egyenlőség érvényesítésével foglalkozó központokat, szerveket, szervezeteket és szakértőket; |
| --- | --- |

e)

a kutatás támogatása és ösztönzése, a rendelkezésre álló erőforrások optimalizálása és az információk cseréjének és terjesztésének előmozdítása érdekében egy nemek közötti egyenlőség európai hálózatának felállítása és koordinálása, amely hálózat magában foglalja a nemek közötti egyenlőséggel és a nemek közötti egyenlőség érvényesítésével foglalkozó központokat, szerveket, szervezeteket és szakértőket;

| f) | szakértők eseti jellegű üléseinek szervezése az Intézet kutatómunkájának segítése és a kutatók közötti információcsere, valamint a nemi dimenziónak a kutatásaikba való beépítése ösztönzése céljából; |
| --- | --- |

f)

szakértők eseti jellegű üléseinek szervezése az Intézet kutatómunkájának segítése és a kutatók közötti információcsere, valamint a nemi dimenziónak a kutatásaikba való beépítése ösztönzése céljából;

| g) | az uniós polgárok körében a nemek közötti egyenlőség tudatosításának növelése érdekében európai szintű konferenciák, kampányok és ülések szervezése az érdekeltekkel, valamint a Bizottság eredményeinek és következtetéseinek bemutatása; |
| --- | --- |

g)

az uniós polgárok körében a nemek közötti egyenlőség tudatosításának növelése érdekében európai szintű konferenciák, kampányok és ülések szervezése az érdekeltekkel, valamint a Bizottság eredményeinek és következtetéseinek bemutatása;

| h) | az élet minden területén a nők és férfiak sztereotípiáktól mentes szerepére vonatkozó példákkal kapcsolatos információk terjesztése, azok eredményeinek, valamint az ilyen sikertörténeteket nyilvánosság elé táró és ezekre építő politikáknak és kezdeményezéseknek a bemutatása; |
| --- | --- |

h)

az élet minden területén a nők és férfiak sztereotípiáktól mentes szerepére vonatkozó példákkal kapcsolatos információk terjesztése, azok eredményeinek, valamint az ilyen sikertörténeteket nyilvánosság elé táró és ezekre építő politikáknak és kezdeményezéseknek a bemutatása;

| i) | együttműködés és párbeszéd kialakítása nem kormányzati és esélyegyenlőségi szervezetekkel, egyetemekkel és szakértőkkel, kutatóintézetekkel, szociális partnerekkel, valamint a nemzeti és európai szinten az egyenlőség elérésére aktívan törekvő kapcsolódó szervekkel; |
| --- | --- |

i)

együttműködés és párbeszéd kialakítása nem kormányzati és esélyegyenlőségi szervezetekkel, egyetemekkel és szakértőkkel, kutatóintézetekkel, szociális partnerekkel, valamint a nemzeti és európai szinten az egyenlőség elérésére aktívan törekvő kapcsolódó szervekkel;

| j) | a nyilvánosság számára hozzáférhető dokumentációs források létrehozása; |
| --- | --- |

j)

a nyilvánosság számára hozzáférhető dokumentációs források létrehozása;

| k) | a nemek közötti esélyegyenlőség érvényesítésével kapcsolatos információk hozzáférhetővé tétele köz- és magánszervezetek számára; és |
| --- | --- |

k)

a nemek közötti esélyegyenlőség érvényesítésével kapcsolatos információk hozzáférhetővé tétele köz- és magánszervezetek számára; és

| l) | a közösségi intézmények részére információk szolgáltatása a csatlakozó és tagjelölt országokban a nemek közötti egyenlőséggel és a nemek közötti egyenlőség érvényesítésével kapcsolatosan. |
| --- | --- |

l)

a közösségi intézmények részére információk szolgáltatása a csatlakozó és tagjelölt országokban a nemek közötti egyenlőséggel és a nemek közötti egyenlőség érvényesítésével kapcsolatosan.

(2)   Az Intézet éves jelentést tesz közzé tevékenységeiről.

4. cikk

Tevékenységi területek és munkamódszerek

(1)   Az Intézet a feladatait a Közösség hatáskörein belül, az elfogadott célokra és az Intézet éves programjában meghatározott kiemelt területekre figyelemmel, valamint a rendelkezésre álló költségvetési forrásokra fordított kellő tekintettel végzi.

(2)   Az Intézet munkaprogramjának összhangban kell lennie a nemek közötti egyenlőség területére vonatkozó közösségi prioritásokkal és a Bizottság munkaprogramjával, beleértve annak statisztikai és kutatómunkáját is.

(3)   Tevékenységei folytatása során az átfedés elkerülése és az erőforrások lehető legjobb kihasználása érdekében az Intézet figyelembe veszi a bármilyen forrásból származó, már meglévő információkat, és különösen a közösségi intézmények és egyéb intézmények, szervek és illetékes nemzeti és nemzetközi szervezetek által már elvégzett tevékenységeket, és szorosan együttműködik a Bizottság illetékes szolgálataival, beleértve az Eurostat-ot is. Az Intézet biztosítja a valamennyi érintett közösségi ügynökséggel és uniós szervvel való megfelelő koordinációt, amelyet adott esetben szándéknyilatkozatban kell meghatározni.

(4)   Az Intézet biztosítja, hogy a terjesztett információk a végső felhasználók számára érthetőek legyenek.

(5)   Az Intézet különösen alvállalkozói megállapodások révén szerződéses jogviszonyt létesíthet más szervezetekkel bármilyen feladat elvégzése érdekében, amely ilyen szerződések tárgyát képezheti.

5. cikk

Jogi személy és jogképesség

Az Intézet jogi személy. Az Intézet minden egyes tagállamban az adott tagállam jogában a jogi személyeknek biztosított legteljesebb jogképességgel rendelkezik. Így különösen ingó és ingatlan vagyont szerezhet és elidegeníthet, valamint bíróság előtt eljárhat.

6. cikk

Az Intézet függetlensége

Az Intézet tevékenységét függetlenül, a közérdek szolgálatában végzi.

7. cikk

A dokumentumokhoz való hozzáférés

(1)   Az Intézet birtokában lévő dokumentumokra az 1049/2001/EK rendelet alkalmazandó.

(2)   Az igazgatótanács az Intézet létrejöttét követő hat hónapon belül elfogadja az 1049/2001/EK rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezéseket.

(3)   Az 1049/2001/EK rendelet 8. cikke alapján az Intézet által hozott határozatok ellen – a Szerződés 195. és 230. cikkében meghatározott feltételek szerint – panasszal lehet fordulni az ombudsmanhoz, vagy keresetet lehet benyújtani a Bírósághoz.

(4)   Az Intézetben végzett adatfeldolgozásra a 45/2001/EK rendelet alkalmazandó.

8. cikk

Együttműködés nemzeti és európai szintű szervezetekkel, nemzetközi szervezetekkel és harmadik országokkal

(1)   Az Intézet feladatai elvégzésének segítése érdekében az Intézet együttműködik a tagállami szervezetekkel és szakértőkkel, így esélyegyenlőségi szervekkel, kutatóközpontokkal, egyetemekkel, nem kormányzati szervezetekkel, szociális partnerekkel, valamint az érintett európai vagy nemzetközi szintű szervezetekkel és harmadik országokkal.

(2)   Amennyiben az Intézet feladatainak hatékony ellátása szempontjából szükségesnek bizonyul nemzetközi szervezetekkel vagy harmadik országokkal való megállapodások kötése, a Közösség – a Szerződés 300. cikkében meghatározott eljárással összhangban – az Intézet érdekében ilyen megállapodásokat köt az adott nemzetközi szervezetekkel vagy harmadik országokkal. Ez a rendelkezés nem akadályozza meg az ilyen szervezetekkel vagy harmadik országokkal folytatott, eseti jellegű együttműködést.

9. cikk

Az Intézet összetétele

Az Intézet a következő szervekből áll:

| a) | az igazgatótanács; |
| --- | --- |

a)

az igazgatótanács;

| b) | a szakértői fórum; |
| --- | --- |

b)

a szakértői fórum;

| c) | az igazgató és személyzete. |
| --- | --- |

c)

az igazgató és személyzete.

10. cikk

Az igazgatótanács

(1)   Az igazgatótanácsot a következők alkotják:

| a) | tizennyolc, az egyes érintett tagállamok javaslata alapján a Tanács által kinevezett képviselő; |
| --- | --- |

a)

tizennyolc, az egyes érintett tagállamok javaslata alapján a Tanács által kinevezett képviselő;

| b) | egy, a Bizottság által kijelölt, a Bizottságot képviselő tag; |
| --- | --- |

b)

egy, a Bizottság által kijelölt, a Bizottságot képviselő tag;

(2)   Az igazgatótanács tagjait úgy kell kinevezni, hogy biztosítva legyen a legmagasabb szintű hozzáértés, valamint a nemek közötti egyenlőség területén a vonatkozó és transzdiszciplináris szakértelem széles köre.

A Tanács és a Bizottság a férfiak és nők kiegyensúlyozott képviseletére törekszik az igazgatótanácsban.

Az egyes tagokat távollétükben képviselő póttagokat ugyanazon eljárásban kell kijelölni.

Az igazgatótanács tagjainak és póttagjainak listáját a Tanács közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában, az Intézet honlapján és egyéb kapcsolódó honlapokon.

(3)   A hivatali idő három év. A Tanács által kinevezett tagok minden egyes hivatali időben tizennyolc tagállamot képviselnek az elnökségek rotációs sorrendjében, minden egyes érintett tagállam egy-egy jelölése alapján.

(4)   Az igazgatótanács elnökét és alelnökét hároméves időtartamra választja meg.

(5)   Az igazgatótanács minden egyes, az (1) bekezdés a) vagy b) pontjában említett tagja, vagy távollétében a póttag, egy szavazattal rendelkezik.

(6)   Az Intézet működéséhez szükséges döntéseket az igazgatótanács hozza meg. Különösen:

| a) | az igazgató által elkészített, a 12. cikkben említett tervezet alapján, a Bizottsággal folytatott konzultációt követően, elfogadja az éves munkaprogramot és a hároméves középtávú munkaprogramot, a költségvetéssel és a rendelkezésre álló forrásokkal összhangban; szükség esetén a programokat bármikor felül lehet vizsgálni; az első éves programot legkésőbb kilenc hónappal az igazgató kinevezését követően el kell fogadni; |
| --- | --- |

a)

az igazgató által elkészített, a 12. cikkben említett tervezet alapján, a Bizottsággal folytatott konzultációt követően, elfogadja az éves munkaprogramot és a hároméves középtávú munkaprogramot, a költségvetéssel és a rendelkezésre álló forrásokkal összhangban; szükség esetén a programokat bármikor felül lehet vizsgálni; az első éves programot legkésőbb kilenc hónappal az igazgató kinevezését követően el kell fogadni;

| b) | elfogadja a 3. cikk (2) bekezdésében említett éves jelentést, amelyben különösen az elért eredményeket összehasonlítja az éves munkaprogramban meghatározott célokkal; ezt a jelentést legkésőbb június 15-ig kell továbbítani az Európai Parlament, a Tanács, a Bizottság, a Számvevőszék, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága részére, és közzé kell tenni az Intézet honlapján; |
| --- | --- |

b)

elfogadja a 3. cikk (2) bekezdésében említett éves jelentést, amelyben különösen az elért eredményeket összehasonlítja az éves munkaprogramban meghatározott célokkal; ezt a jelentést legkésőbb június 15-ig kell továbbítani az Európai Parlament, a Tanács, a Bizottság, a Számvevőszék, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága részére, és közzé kell tenni az Intézet honlapján;

| c) | fegyelmi jogkört gyakorol az igazgató felett, és a 12. cikk alapján kinevezi vagy felmenti őt; és |
| --- | --- |

c)

fegyelmi jogkört gyakorol az igazgató felett, és a 12. cikk alapján kinevezi vagy felmenti őt; és

| d) | elfogadja az Intézet előzetes és végleges éves költségvetését. |
| --- | --- |

d)

elfogadja az Intézet előzetes és végleges éves költségvetését.

(7)   Az igazgatótanács az igazgató által, a Bizottsággal folytatott konzultációt követően elkészített javaslat alapján elfogadja az Intézet belső szabályait.

(8)   Az igazgatótanács döntéseit tagjainak többségével hozza. A döntő szavazattal az elnök rendelkezik. Az (6) bekezdésben és a 12. cikk (1) bekezdésében említett esetekben a döntéseket az igazgatótanács tagjainak kétharmados többségével kell meghozni.

(9)   Az igazgatótanács az igazgató által, a Bizottsággal folytatott konzultációt követően elkészített javaslat alapján elfogadja eljárási szabályzatát.

(10)   Az elnök évente legalább egyszer összehívja az igazgatótanácsot. Az elnök saját kezdeményezésére vagy az igazgatótanács tagjai legalább egyharmadának kérésére további üléseket hív össze.

(11)   Az Intézet évente megküldi az Európai Parlament és a Tanács részére (a továbbiakban: a „költségvetési hatóság”) részére az értékelési eljárások végeredménye tekintetében lényeges információkat.

(12)   Az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért, az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség, az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ és az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége igazgatóit adott esetben felkérhetik, hogy az igazgatótanács ülésein megfigyelőként vegyenek részt a nemek közötti egyenlőség érvényesítése által érintett munkaprogramok koordinálása érdekében.

11. cikk

A szakértői fórum

(1)   A szakértői fórum a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kérdésekre szakosodott illetékes szervek tagállamok által kijelölt egy-egy képviselőjéből, a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kérdésekre szakosodott illetékes szervezetek Európai Parlament által kijelölt két képviselőjéből, valamint a Bizottság által kinevezett három olyan képviselőből áll, akik az európai szinten érdekelt feleket képviselik, az alábbiak egy-egy képviselőjével:

| a) | megfelelő, közösségi szintű nem kormányzati szervezet, amelynek jogos érdeke a nemi hovatartozáson alapuló megkülönböztetés elleni küzdelemhez való hozzájárulás és a nemek közötti egyenlőség előmozdítása; |
| --- | --- |

a)

megfelelő, közösségi szintű nem kormányzati szervezet, amelynek jogos érdeke a nemi hovatartozáson alapuló megkülönböztetés elleni küzdelemhez való hozzájárulás és a nemek közötti egyenlőség előmozdítása;

| b) | közösségi szintű munkaadói szervezetek; és |
| --- | --- |

b)

közösségi szintű munkaadói szervezetek; és

| c) | közösségi szintű munkavállalói szervezetek. |
| --- | --- |

c)

közösségi szintű munkavállalói szervezetek.

A tagállamok és a Bizottság a férfiak és nők kiegyensúlyozott képviseletére törekszik a szakértői fórumban.

A tagok az azonos időben kinevezett póttagokkal helyettesíthetők.

(2)   A szakértői fórum tagjai nem lehetnek tagjai az igazgatótanácsnak.

(3)   A szakértői fórum támogatja az igazgatót az Intézet tevékenysége kiválóságának és függetlenségének biztosításában.

(4)   A szakértői fórum alkotja a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kérdésekre vonatkozó információcsere és az ismeretgyűjtés mechanizmusát. A fórum biztosítja az Intézet és a tagállamok illetékes szervei közötti szoros együttműködést.

(5)   A szakértői fórum élén az igazgató áll vagy távolléte esetén az Intézetből egy helyettes. A szakértői fórum az igazgató felkérésére vagy tagjai legalább egyharmadának kérelmére rendszeresen, évente legalább egyszer ülésezik. Működési szabályzatát az Intézet belső szabályzata tartalmazza, és azok a nyilvánosság számára hozzáférhetők.

(6)   A Bizottság szervezeti egységeinek képviselői részt vesznek a szakértői fórum munkájában.

(7)   Az Intézet biztosítja a szakértői fórum részére a szükséges műszaki és logisztikai támogatást, valamint ülései során titkárságot biztosít a részére.

(8)   Az igazgató felkérheti az érintett gazdasági ágazatok, munkáltatók, szakszervezetek, szakmai és kutatószervek, illetve az Intézet munkájának területén elismert tapasztalattal rendelkező nem kormányzati szervezetek szakértőit, illetve képviselőit, hogy működjenek együtt a meghatározott feladatok során, és hogy vegyenek részt a szakértői fórum vonatkozó tevékenységeiben.

12. cikk

Az igazgató

(1)   Az Intézetet az igazgatótanács által – a jelölteknek az Európai Unió Hivatalos Lapjában és máshol közzétett részvételi szándék kifejezésére való felhívást követő nyílt versenyvizsga után felállított jegyzéke alapján a Bizottság javaslatára – kinevezett igazgató vezeti. Kinevezése előtt az igazgatótanács által kiválasztott jelöltet felkérik az Európai Parlament illetékes bizottsága(i) előtti nyilatkozat tételére és a bizottság tagjai által feltett kérdések megválaszolására.

(2)   Az igazgató hivatali ideje öt év. A Bizottság javaslatára és értékelést követően ez a hivatali idő egy alkalommal legfeljebb öt éves időtartammal meghosszabbítható. Az értékelésben a Bizottság különösen az alábbiakat vizsgálja:

| a) | az első hivatali idő alatt elért eredmények és elérésük módja; |
| --- | --- |

a)

az első hivatali idő alatt elért eredmények és elérésük módja;

| b) | az Intézet feladatai és kötelezettségei az elkövetkező években. |
| --- | --- |

b)

az Intézet feladatai és kötelezettségei az elkövetkező években.

(3)   Az igazgató, az igazgatótanács ellenőrzése mellett, felelős a következőkért:

| a) | a 3. cikkben említett feladatok ellátása; |
| --- | --- |

a)

a 3. cikkben említett feladatok ellátása;

| b) | az Intézet éves és középtávú szakmai programjának előkészítése és végrehajtása; |
| --- | --- |

b)

az Intézet éves és középtávú szakmai programjának előkészítése és végrehajtása;

| c) | az igazgatótanács és a szakértői fórum üléseinek előkészítése; |
| --- | --- |

c)

az igazgatótanács és a szakértői fórum üléseinek előkészítése;

| d) | a 3. cikk (2) bekezdésében említett éves jelentés elkészítése és közzététele; |
| --- | --- |

d)

a 3. cikk (2) bekezdésében említett éves jelentés elkészítése és közzététele;

| e) | valamennyi személyzettel kapcsolatos ügy, és különösen a 13. cikk (3) bekezdésében meghatározott hatáskör; |
| --- | --- |

e)

valamennyi személyzettel kapcsolatos ügy, és különösen a 13. cikk (3) bekezdésében meghatározott hatáskör;

| f) | az igazgatás napi ügyeinek intézése; és |
| --- | --- |

f)

az igazgatás napi ügyeinek intézése; és

| g) | az Intézet teljesítményét céljai vonatkozásában eredményesen nyomon követő és értékelő eljárások végrehajtása szakmailag elismert szabványok szerint. Az igazgató évente jelentésben számol be az igazgatótanácsnak a nyomon követő rendszer eredményeiről. |
| --- | --- |

g)

az Intézet teljesítményét céljai vonatkozásában eredményesen nyomon követő és értékelő eljárások végrehajtása szakmailag elismert szabványok szerint. Az igazgató évente jelentésben számol be az igazgatótanácsnak a nyomon követő rendszer eredményeiről.

(4)   Az igazgató tevékenységéért az igazgatótanácsnak tartozik felelőséggel, és szavazati jog nélkül részt vesz annak ülésein. Az igazgatót az Európai Parlament arra is felkérheti, hogy valamely meghallgatás során tegyen jelentést az Intézet tevékenységeivel kapcsolatos, jelentős kérdésekről.

(5)   Az Intézet törvényes képviselője az igazgató.

13. cikk

A személyzet

(1)   Az Intézet személyzetére a 259/68/EGK, ESZAK, Euratom rendeletben (12) megállapított Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata, valamint egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételei, illetve az említett személyzeti szabályzat és alkalmazási feltételek alkalmazására vonatkozó, az Európai Közösségek intézményei által közösen elfogadott szabályok vonatkoznak.

(2)   Az igazgatótanács – a Bizottsággal egyetértésben – elfogadja a szükséges végrehajtási intézkedéseket, az Európai Közösségek személyzeti szabályzatának 110. cikkében meghatározott előírásokkal összhangban. Az igazgatótanács olyan rendelkezéseket fogadhat el, amelyek lehetővé teszik a tagállamok nemzeti szakértőinek az Intézetnél kirendelt szakértőként történő foglalkoztatását.

(3)   Személyzete tekintetében az Intézet a kinevező hatóságra ruházott hatáskört gyakorolja.

14. cikk

A költségvetés elkészítése

(1)   Az Intézet bevételi és kiadási előirányzatát minden pénzügyi évre – amely egybeesik a naptári évvel – el kell készíteni, és annak az Intézet költségvetésében szerepelnie kell.

(2)   Az Intézet költségvetésében szereplő bevételeknek és kiadásoknak egyensúlyban kell lenniük.

(3)   Az Intézet bevételét, egyéb források sérelme nélkül, a következők alkotják:

| a) | az Európai Unió általános költségvetésében szereplő közösségi támogatás (a Bizottságra vonatkozó szakasz); |
| --- | --- |

a)

az Európai Unió általános költségvetésében szereplő közösségi támogatás (a Bizottságra vonatkozó szakasz);

| b) | a nyújtott szolgáltatásokért befolyó befizetések; |
| --- | --- |

b)

a nyújtott szolgáltatásokért befolyó befizetések;

| c) | bármely, a 8. cikkben említett szervezet vagy harmadik ország által juttatott pénzügyi hozzájárulás; és |
| --- | --- |

c)

bármely, a 8. cikkben említett szervezet vagy harmadik ország által juttatott pénzügyi hozzájárulás; és

| d) | bármely önkéntes tagállami hozzájárulás. |
| --- | --- |

d)

bármely önkéntes tagállami hozzájárulás.

(4)   Az Intézet kiadásai tartalmazzák a személyi, az igazgatási, az infrastrukturális költségeket és a működési kiadásokat.

(5)   Az igazgató által készített tervezet alapján az igazgatótanács minden évben összeállítja az Intézet következő pénzügyi évre vonatkozó bevételi és kiadási előirányzatát. Az igazgatótanács ezt – a létszámtervet is magában foglaló – előirányzatot legkésőbb március 31-ig továbbítja a Bizottság részére.

(6)   Az előirányzatot a Bizottság – az Európai Unió előzetes általános költségvetés tervezetével együtt továbbítja a költségvetési hatóság részére.

(7)   Az előirányzat alapján a Bizottság a létszámtervhez általa szükségesnek tartott összegeket, valamint az általános költségvetés terhére juttatott támogatási összeget felveszi az Európai Unió általános költségvetésének előzetes tervezetébe, amelyet a Szerződés 272. cikkének megfelelően beterjeszt a költségvetési hatóság elé.

(8)   A költségvetési hatóság engedélyezi az Intézetnek juttatandó támogatási előirányzatokat, és elfogadja az Intézet létszámtervét.

(9)   Az Intézet költségvetését az igazgatótanács fogadja el. A költségvetés az Európai Unió általános költségvetésének végleges elfogadását követően válik véglegessé. Adott esetben a költségvetés ennek megfelelően értelemszerűen módosítandó.

(10)   Az igazgatótanács a lehető legkorábban értesíti a költségvetési hatóságot, ha bármilyen olyan projekt megvalósítását tervezi, amely a költségvetési finanszírozást lényegesen érintheti, különös tekintettel az ingatlanokkal kapcsolatos projektekre, például épületek bérletére, illetve vételére. Erről tájékoztatja a Bizottságot.

Ha a költségvetési hatóság valamely ága véleményezési szándékát jelzi, akkor véleményét a projektről szóló értesítést követő hat héten belül megküldi az igazgatótanácsnak.

15. cikk

A költségvetés végrehajtása

(1)   Az Intézet költségvetését az igazgató hajtja végre.

(2)   Az Intézet számvitelért felelős tisztviselője az előzetes beszámolót és az arra a pénzügyi évre vonatkozó költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentést legkésőbb minden pénzügyi évet követő március 1-ig átadja a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének. A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője az intézmények és a decentralizált szervek előzetes beszámolóit konszolidálja az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 128. cikke szerint.

(3)   Legkésőbb a pénzügyi évet követő március 31-ig a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője az Intézet előzetes beszámolóját és a (2) bekezdésben említett jelentést megküldi a Számvevőszéknek. A jelentést az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak is továbbítani kell.

(4)   Az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 129. cikke alapján az Intézet előzetes beszámolójára vonatkozó számvevőszéki észrevételek kézhezvételét követően az igazgató saját felelősségi körében elkészíti az Intézet végleges beszámolóját, és azt véleményezésre benyújtja az igazgatótanácsnak.

(5)   Az igazgatótanács véleményezi az Intézet végleges beszámolóját.

(6)   Az igazgató a végleges beszámolót minden pénzügyi évet követően legkésőbb július 1-jéig az igazgatótanács véleményével együtt megküldi az Európai Parlament, a Tanács, a Bizottság és a Számvevőszék részére.

(7)   A végleges beszámolót közzé kell tenni.

(8)   A Számvevőszék észrevételeire az igazgató legkésőbb szeptember 30-ig megküldi válaszát. Ezt a választ az igazgató az igazgatótanácsnak is megküldi.

(9)   Az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 146. cikke (3) bekezdésének megfelelően az igazgató az Európai Parlament részére, annak kérésére megküld minden olyan információt, amely az adott pénzügyi évre vonatkozó mentesítési eljárás zavartalan lebonyolításához szükséges.

(10)   Az Európai Parlament a Tanács minősített többséggel elfogadott ajánlása alapján eljárva az n+2 év április 30-ig mentesíti az igazgatót az n. évi költségvetés végrehajtására vonatkozó felelőssége alól.

(11)   Az Intézetre alkalmazandó pénzügyi szabályokat a Bizottsággal folytatott konzultációt követően az igazgatótanács fogadja el. E szabályok nem térhetnek el a 2343/2002/EK, Euratom rendelettől, kivéve, ha az ilyen eltérést az Intézet működése kifejezetten szükségessé teszi, és a Bizottság előzetes hozzájárulását adta hozzá.

16. cikk

Nyelvek

(1)   Az Intézetre az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló, 1958. április 15-i 1. rendelet (13) rendelkezései vonatkoznak.

(2)   Az Intézet működéséhez szükséges fordítói szolgáltatásokat a 2965/94/EK tanácsi rendelettel létrehozott Európai Unió Szervei Fordítóközpontja (14) biztosítja.

17. cikk

Kiváltságok és mentességek

Az Intézetre az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvet kell alkalmazni.

18. cikk

Felelősség

(1)   Az Intézet szerződéses felelősségét az adott szerződésre alkalmazandó jog szabályozza.

Az Intézet által kötött bármely szerződésben szereplő választottbírósági kikötés értelmében a Bíróság rendelkezik joghatósággal.

(2)   Szerződésen kívüli károkozásért való felelősség esetében az Intézet a tagállamok jogában közös általános elveknek megfelelően jóvátesz minden, az Intézet vagy személyzete által, kötelezettségeik teljesítése során okozott kárt.

A Bíróságnak van joghatósága az ilyen károk megtérítéséről folytatott jogvitákban.

19. cikk

Harmadik országok részvétele

(1)   Az Intézet nyitott olyan harmadik országok részvétele iránt, amelyek megállapodást kötöttek az Európai Közösséggel, és ennek értelmében bevezették és alkalmazzák az e rendelet hatálya alá eső területre vonatkozó közösségi jogszabályokat.

(2)   Az említett megállapodások vonatkozó rendelkezései értelmében olyan megegyezések megkötésére kerül sor, amelyek különösen e harmadik országoknak az Intézet munkájában való részvételének természetét, mértékét és módját határozzák meg, beleértve azon rendelkezéseket is, melyek az Intézet kezdeményezéseiben való részvételt, a pénzügyi hozzájárulásokat és a személyzetet érintik. A személyi ügyek tekintetében e megállapodásoknak minden esetben összhangban kell lenniük az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatával, valamint egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeivel.

20. cikk

Értékelés

(1)   2010. január 18-ig az Intézet, az igazgatótanács által a Bizottság egyetértésével meghatározott feltételek alapján, megbízást ad eredményei független, külső értékelésének elkészítésére. Az értékelés felméri az Intézetnek a nemek közötti egyenlőség előmozdítására gyakorolt hatását és tartalmazza a kapcsolódási pontok hatásának elemzését. Különös figyelmet kell fordítani az Intézet feladatai módosításának vagy kibővítésének esetleges szükségességére, beleértve bármely ilyen módosítás vagy kibővítés pénzügyi hatásait is. Az értékelés azt is megvizsgálja, hogy a vezetés felépítése mennyiben felel meg az Intézet feladatainak ellátásához. Az értékelés során figyelembe kell venni az érdekelt felek véleményét közösségi és tagállami szinten egyaránt.

(2)   Az igazgatótanács – a Bizottság egyetértésével – határoz a jövőbeni értékelések időzítéséről, figyelembe véve az (1) bekezdésben említett értékelő jelentés eredményeit.

21. cikk

Felülvizsgálati záradék

Az igazgatótanács megvizsgálja a 20. cikkben említett értékelés megállapításait és átadja a Bizottságnak az Intézetben, annak munkamódszereiben és tevékenységei körében szükséges változtatásokra vonatkozó ajánlásokat. A Bizottság az értékelő jelentést és az ajánlásokat továbbítja az Európai Parlament, a Tanács, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága részére, valamint közzéteszi azokat. Az értékelő jelentés és az ajánlások megvizsgálása után a Bizottság olyan javaslatokat nyújthat be, amelyeket e rendelet vonatkozásában szükségesnek ítél.

22. cikk

Adminisztratív ellenőrzés

A Szerződés 195. cikkének rendelkezéseivel összhangban az Intézet működése az ombudsman felügyelete alatt áll.

23. cikk

Az Intézet tevékenységének kezdete

Az Intézetnek a lehető legkorábban, de legkésőbb 2008. január 19-ig működőképesnek kell lennie.

24. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.

E rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. december 20-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

J. BORRELL FONTELLES

a Tanács részéről

az elnök

J. KORKEAOJA

---

(1)  HL C 24., 2006.1.31., 29. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2006. március 14-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), a Tanács 2006. szeptember 18-i közös álláspontja (HL C 295. E, 2006.12.5., 57. o.) és az Európai Parlament 2006. december 14-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). A Tanács 2006. december 19-i határozata.

2

(3)  Az Európai Bizottságmegvalósíthatósági tanulmánya a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetéről (készítette: PLS Ramboll Management, DK, 2002).

3

(4)  HL C 102. E, 2004.4.28., 638. o.

4

(5)  A Tanács 1975. május 26-i 1365/75/EGK rendelete az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért létrehozásáról (HL L 139., 1975.5.30., 1. o). A legutóbb az 1111/2005/EK rendelettel (HL L 184., 2005.7.15., 1. o.) módosított rendelet.

5

(6)  A Tanács 1994. július 18-i 2062/94/EK rendelete az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség létrehozásáról (HL L 216., 1994.8.20., 1. o.). A legutóbb az 1112/2005/EK rendelettel (HL L 184., 2005.7.15., 5. o.) módosított rendelet.

6

(7)  A Tanács 1975. február 10-i 337/75/EGK rendelete az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ létrehozásáról (HL L 39., 1975.2.13., 1. o.). A legutóbb a 2051/2004/EK rendelettel (HL L 355., 2004.12.1., 1. o.) módosított rendelet.

7

(8)  A 2003 decemberében az Európai Tanács keretében ülésező tagállamok felkérték a Bizottságot egy, az emberi jogok ügynökségére vonatkozó javaslat elkészítésére, kiterjesztve a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontjának megbízatását.

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001. május 30-i 1049/2001/EK rendelete az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. december 18-i 45/2001/EK rendelete a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1.o.).

10

(11)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

11

(12)  HL L 56., 1968.3.4., 1. o. A legutóbb a 723/2004/EK, Euratom rendelettel (HL L 124., 2004.4.27., 1. o.) módosított rendelet.

12

(13)  HL 17., 1958.10.6., 385. o. A legutóbb a 920/2005/EK rendelettel (HL L 156., 2005.6.18., 3. o.) módosított rendelet.

13

(14)  Az Európai Unió Szervei Fordítóközpontjának létrehozásáról szóló, 1994. november 28-i 2965/94/EK tanácsi rendelet (HL L 314., 1994.12.7., 1. o.). A legutóbb a 920/2005/EK rendelettel módosított rendelet.

14

---

| 30.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 403/18 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 403/18

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2006/126/EK IRÁNYELVE

(2006. december 20.)

a vezetői engedélyekről (átdolgozott szöveg)

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 71. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),

mivel:

| (1) | A vezetői engedélyekről szóló, 1991. július 29-i 91/439/EGK (3) tanácsi irányelvet több alkalommal jelentősen módosították. Most, hogy az említett irányelvhez új módosításokat vezetnek be, az egyértelműség érdekében kívánatos, hogy meghatározott rendelkezéseket átdolgozzanak beépítve azokat az irányelv egységes szövegébe. |
| --- | --- |

(1)

A vezetői engedélyekről szóló, 1991. július 29-i 91/439/EGK (3) tanácsi irányelvet több alkalommal jelentősen módosították. Most, hogy az említett irányelvhez új módosításokat vezetnek be, az egyértelműség érdekében kívánatos, hogy meghatározott rendelkezéseket átdolgozzanak beépítve azokat az irányelv egységes szövegébe.

| (2) | A vezetői engedélyekre vonatkozó szabályok a közös közlekedéspolitika alapvető elemei, amelyek hozzájárulnak a közúti közlekedésbiztonság javításához, valamint megkönnyítik azon személyek szabad mozgását, akik a vezetői engedélyt kiállító tagállamtól eltérő tagállamban telepednek le. Tekintettel az egyéni szállítóeszközök jelentőségére, a fogadó tagállam által hivatalosan elismert vezetői engedély birtoklása elősegíti a személyek szabad mozgását és letelepedését. A vezetői engedélyekre vonatkozó szabályok harmonizálásában elért haladás ellenére még mindig jelentős eltérések állnak fenn a tagállamoknak az engedélyek megújításának gyakoriságára és a járművek alkategóriáira vonatkozó szabályai között, amelyeket teljesebben kell harmonizálni a közösségi politikák teljes körű végrehajtásához való hozzájárulás érdekében. |
| --- | --- |

(2)

A vezetői engedélyekre vonatkozó szabályok a közös közlekedéspolitika alapvető elemei, amelyek hozzájárulnak a közúti közlekedésbiztonság javításához, valamint megkönnyítik azon személyek szabad mozgását, akik a vezetői engedélyt kiállító tagállamtól eltérő tagállamban telepednek le. Tekintettel az egyéni szállítóeszközök jelentőségére, a fogadó tagállam által hivatalosan elismert vezetői engedély birtoklása elősegíti a személyek szabad mozgását és letelepedését. A vezetői engedélyekre vonatkozó szabályok harmonizálásában elért haladás ellenére még mindig jelentős eltérések állnak fenn a tagállamoknak az engedélyek megújításának gyakoriságára és a járművek alkategóriáira vonatkozó szabályai között, amelyeket teljesebben kell harmonizálni a közösségi politikák teljes körű végrehajtásához való hozzájárulás érdekében.

| (3) | A 91/439/EGK irányelvben meghatározott azon lehetőség, amely alapján a tagállamok nemzeti rendelkezéseket állapíthatnak meg az érvényességi időtartam tekintetében, a különböző tagállamokban különböző jogszabályok egymás mellett éléséhez, és több, mint 110 különféle, a tagállamokban érvényes vezetői engedély mintához vezet. Ez átláthatósági problémát okoz az állampolgárok, a rendőri szervek és a vezetői engedélyekkel kapcsolatos ügyvitelért felelős igazgatási szervek számára, valamint az olyan okmányok hamisításához vezet, amelyek néha több évtizeddel korábbi keltezésűek. |
| --- | --- |

(3)

A 91/439/EGK irányelvben meghatározott azon lehetőség, amely alapján a tagállamok nemzeti rendelkezéseket állapíthatnak meg az érvényességi időtartam tekintetében, a különböző tagállamokban különböző jogszabályok egymás mellett éléséhez, és több, mint 110 különféle, a tagállamokban érvényes vezetői engedély mintához vezet. Ez átláthatósági problémát okoz az állampolgárok, a rendőri szervek és a vezetői engedélyekkel kapcsolatos ügyvitelért felelős igazgatási szervek számára, valamint az olyan okmányok hamisításához vezet, amelyek néha több évtizeddel korábbi keltezésűek.

| (4) | Annak megakadályozása érdekében, hogy az egységes, európai vezetői engedély-minta egy további legyen a már használatban lévő 110 mellett, a tagállamoknak minden szükséges intézkedést meg kell tenniük, hogy ezen egységes mintát adják ki valamennyi vezetői engedély tulajdonosa számára. |
| --- | --- |

(4)

Annak megakadályozása érdekében, hogy az egységes, európai vezetői engedély-minta egy további legyen a már használatban lévő 110 mellett, a tagállamoknak minden szükséges intézkedést meg kell tenniük, hogy ezen egységes mintát adják ki valamennyi vezetői engedély tulajdonosa számára.

| (5) | Ez az irányelv nem sértheti az alkalmazásának időpontja előtt megadott vagy megszerzett, fennálló járművezetési jogosultságokat. |
| --- | --- |

(5)

Ez az irányelv nem sértheti az alkalmazásának időpontja előtt megadott vagy megszerzett, fennálló járművezetési jogosultságokat.

| (6) | A vezetői engedélyeket kölcsönösen el kell ismerni. A tagállamoknak képeseknek kell lenniük az ezen irányelvben előírt érvényességi időt más tagállamban korlátozott igazgatási érvényesség nélkül kiállított olyan vezetői engedélyek tekintetében alkalmazni, amelyek jogosultja több, mint két éve a területükön lakóhellyel rendelkezik. |
| --- | --- |

(6)

A vezetői engedélyeket kölcsönösen el kell ismerni. A tagállamoknak képeseknek kell lenniük az ezen irányelvben előírt érvényességi időt más tagállamban korlátozott igazgatási érvényesség nélkül kiállított olyan vezetői engedélyek tekintetében alkalmazni, amelyek jogosultja több, mint két éve a területükön lakóhellyel rendelkezik.

| (7) | Az új vezetői engedélyek esetében meghatározott igazgatási érvényességi idő bevezetése lehetővé teszi a legújabb hamisítás elleni intézkedések, valamint a tagállamok által előírt orvosi vizsgálatok, illetve egyéb intézkedések alkalmazását az engedélyek rendszeres megújításakor. |
| --- | --- |

(7)

Az új vezetői engedélyek esetében meghatározott igazgatási érvényességi idő bevezetése lehetővé teszi a legújabb hamisítás elleni intézkedések, valamint a tagállamok által előírt orvosi vizsgálatok, illetve egyéb intézkedések alkalmazását az engedélyek rendszeres megújításakor.

| (8) | Közúti közlekedésbiztonsági okokból meg kell határozni a vezetői engedély kiállításának minimumkövetelményeit. A vezetői vizsgák, valamint a vezetői engedély kiállításának követelményeit össze kell hangolni; E célból meg kell határozni a gépjárművek vezetéséhez szükséges ismereteket, készségeket és magatartást, a vezetői vizsgának e koncepciókon kell alapulnia, és az ilyen járművek vezetésének fizikai és szellemi alkalmassági minimumkövetelményeket újra meg kell határozni. |
| --- | --- |

(8)

Közúti közlekedésbiztonsági okokból meg kell határozni a vezetői engedély kiállításának minimumkövetelményeit. A vezetői vizsgák, valamint a vezetői engedély kiállításának követelményeit össze kell hangolni; E célból meg kell határozni a gépjárművek vezetéséhez szükséges ismereteket, készségeket és magatartást, a vezetői vizsgának e koncepciókon kell alapulnia, és az ilyen járművek vezetésének fizikai és szellemi alkalmassági minimumkövetelményeket újra meg kell határozni.

| (9) | A járművezetéshez szükséges fizikai és szellemi alkalmassági minimumkövetelményeknek való megfelelést a személy- vagy áruszállításra használt járművek vezetőinek a vezetői engedély kiállításakor, valamint azt követően rendszeresen bizonyítaniuk kell; az ilyen, a minimumkövetelményeknek való megfelelésre vonatkozó nemzeti szabályokkal összhangban elvégzett rendszeres ellenőrzés hozzájárul a személyek szabad mozgásához, a versenyhelyzet torzulásainak elkerüléséhez, valamint az ilyen járművek vezetői különös felelősségének jobb figyelembevételéhez. A tagállamoknak lehetővé kell tenni, hogy orvosi vizsgálatokat írjanak elő az egyéb gépjárművek vezetéséhez szükséges fizikai és szellemi alkalmassági minimumkövetelményeknek való megfelelés biztosítására. Az átláthatóság érdekében az ilyen vizsgálatoknak egybe kell esniük a vezetői engedély megújításával, és ezért elvégzésük időpontját a vezetői engedély érvényességi ideje határozza meg. |
| --- | --- |

(9)

A járművezetéshez szükséges fizikai és szellemi alkalmassági minimumkövetelményeknek való megfelelést a személy- vagy áruszállításra használt járművek vezetőinek a vezetői engedély kiállításakor, valamint azt követően rendszeresen bizonyítaniuk kell; az ilyen, a minimumkövetelményeknek való megfelelésre vonatkozó nemzeti szabályokkal összhangban elvégzett rendszeres ellenőrzés hozzájárul a személyek szabad mozgásához, a versenyhelyzet torzulásainak elkerüléséhez, valamint az ilyen járművek vezetői különös felelősségének jobb figyelembevételéhez. A tagállamoknak lehetővé kell tenni, hogy orvosi vizsgálatokat írjanak elő az egyéb gépjárművek vezetéséhez szükséges fizikai és szellemi alkalmassági minimumkövetelményeknek való megfelelés biztosítására. Az átláthatóság érdekében az ilyen vizsgálatoknak egybe kell esniük a vezetői engedély megújításával, és ezért elvégzésük időpontját a vezetői engedély érvényességi ideje határozza meg.

| (10) | Szükséges a kétkerekű járművek, valamint a személy- és áruszállításra használt járművek kategóriáinak vezetéséhez való fokozatos jogosultság elvének további megerősítése. |
| --- | --- |

(10)

Szükséges a kétkerekű járművek, valamint a személy- és áruszállításra használt járművek kategóriáinak vezetéséhez való fokozatos jogosultság elvének további megerősítése.

| (11) | Mindazonáltal lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok a közúti közlekedésbiztonság további előmozdítása érdekében magasabb korhatárt határozhassanak meg egyes járműkategóriák vezetése esetében; valamint lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok kivételes körülmények esetén, a nemzeti feltételek figyelembevétele érdekében, alacsonyabb korhatárt határozhassanak meg. |
| --- | --- |

(11)

Mindazonáltal lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok a közúti közlekedésbiztonság további előmozdítása érdekében magasabb korhatárt határozhassanak meg egyes járműkategóriák vezetése esetében; valamint lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok kivételes körülmények esetén, a nemzeti feltételek figyelembevétele érdekében, alacsonyabb korhatárt határozhassanak meg.

| (12) | A kategóriák meghatározásának nagyobb mértékben kell tükröznie az adott járművek műszaki jellemzőit és a jármű vezetéséhez szükséges készségeket. |
| --- | --- |

(12)

A kategóriák meghatározásának nagyobb mértékben kell tükröznie az adott járművek műszaki jellemzőit és a jármű vezetéséhez szükséges készségeket.

| (13) | A könnyű motorkerékpárokhoz (robogókhoz) szükséges vezetői engedély kategóriájának bevezetése különösen a legfiatalabb vezetők tekintetében növeli a közúti közlekedésbiztonságot, akik a statisztikák szerint a közúti balesetek leggyakoribb áldozatai. |
| --- | --- |

(13)

A könnyű motorkerékpárokhoz (robogókhoz) szükséges vezetői engedély kategóriájának bevezetése különösen a legfiatalabb vezetők tekintetében növeli a közúti közlekedésbiztonságot, akik a statisztikák szerint a közúti balesetek leggyakoribb áldozatai.

| (14) | Külön rendelkezéseket kell elfogadni a testi fogyatékossággal élő személyek járművezetésének megkönnyítésére. |
| --- | --- |

(14)

Külön rendelkezéseket kell elfogadni a testi fogyatékossággal élő személyek járművezetésének megkönnyítésére.

| (15) | Közúti közlekedésbiztonsági okokból a tagállamoknak képeseknek kell lenniük a vezetői engedélyek visszavonására, felfüggesztésére, megújítására és megszüntetésére vonatkozó nemzeti rendelkezéseik alkalmazására valamennyi olyan vezetői engedéllyel rendelkező személy tekintetében, akik területükön szokásos tartózkodási hellyel rendelkeznek. |
| --- | --- |

(15)

Közúti közlekedésbiztonsági okokból a tagállamoknak képeseknek kell lenniük a vezetői engedélyek visszavonására, felfüggesztésére, megújítására és megszüntetésére vonatkozó nemzeti rendelkezéseik alkalmazására valamennyi olyan vezetői engedéllyel rendelkező személy tekintetében, akik területükön szokásos tartózkodási hellyel rendelkeznek.

| (16) | A 91/439/EGK irányelvben meghatározott vezetői engedély minta helyébe egységes, műanyag kártya formátumú típus lép. Ugyanakkor a könnyű motorkerékpárokra (robogókra) valamint a motorkerékpárokra vonatkozó új vezetői engedély kategória bevezetése következtében ezt a vezetői engedély mintát ki kell igazítani. |
| --- | --- |

(16)

A 91/439/EGK irányelvben meghatározott vezetői engedély minta helyébe egységes, műanyag kártya formátumú típus lép. Ugyanakkor a könnyű motorkerékpárokra (robogókra) valamint a motorkerékpárokra vonatkozó új vezetői engedély kategória bevezetése következtében ezt a vezetői engedély mintát ki kell igazítani.

| (17) | A választható mikrochipnek az új, műanyag kártya formátumú vezetői engedélybe történő bevezetésének lehetővé kell tennie a tagállamok számára a csalások elleni védelem szintjének további javítását. Biztosítani kell a tagállamok rugalmasságát annak tekintetében, hogy a chipen nemzeti adatokat tároljanak, amennyiben azok nem akadályozzák az általánosan hozzáférhető adatok felhasználását. A mikrochip műszaki követelményeit a Bizottság határozza meg a vezetői engedélyekkel foglalkozó bizottság segítségével. |
| --- | --- |

(17)

A választható mikrochipnek az új, műanyag kártya formátumú vezetői engedélybe történő bevezetésének lehetővé kell tennie a tagállamok számára a csalások elleni védelem szintjének további javítását. Biztosítani kell a tagállamok rugalmasságát annak tekintetében, hogy a chipen nemzeti adatokat tároljanak, amennyiben azok nem akadályozzák az általánosan hozzáférhető adatok felhasználását. A mikrochip műszaki követelményeit a Bizottság határozza meg a vezetői engedélyekkel foglalkozó bizottság segítségével.

| (18) | A vizsgáztatói foglalkozás elkezdésére és a vizsgabiztosok képzésére vonatkozó követelményekre minimumszabályokat kell meghatározni a vizsgabiztosok ismereteinek és készségeinek javítása, és ezzel a vezetői engedélyt kérelmezők objektívebb értékelésének biztosítása, valamint a járművezetői vizsgák egységesebbé tétele érdekében. |
| --- | --- |

(18)

A vizsgáztatói foglalkozás elkezdésére és a vizsgabiztosok képzésére vonatkozó követelményekre minimumszabályokat kell meghatározni a vizsgabiztosok ismereteinek és készségeinek javítása, és ezzel a vezetői engedélyt kérelmezők objektívebb értékelésének biztosítása, valamint a járművezetői vizsgák egységesebbé tétele érdekében.

| (19) | A Bizottság számára lehetővé kell tenni az I–VI. mellékletnek a tudományos és a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítását. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottság számára lehetővé kell tenni az I–VI. mellékletnek a tudományos és a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítását.

| (20) | Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (4) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(20)

Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (4) összhangban kell elfogadni.

| (21) | A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy megállapítsa az ezen irányelv alkalmazásához szükséges kritériumokat. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, azokat az 1999/468/EK tanácsi határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy megállapítsa az ezen irányelv alkalmazásához szükséges kritériumokat. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, azokat az 1999/468/EK tanácsi határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

| (22) | Mivel ezen irányelv céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért ezek léptéke és hatása miatt közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az abban a cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(22)

Mivel ezen irányelv céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért ezek léptéke és hatása miatt közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az abban a cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (23) | Ezen irányelv nem érinti a tagállamoknak a nemzeti jogba történő átültetési határidőkre és a VII. melléklet B. részében felsorolt irányelvek alkalmazására vonatkozó kötelezettségeit, |
| --- | --- |

(23)

Ezen irányelv nem érinti a tagállamoknak a nemzeti jogba történő átültetési határidőkre és a VII. melléklet B. részében felsorolt irányelvek alkalmazására vonatkozó kötelezettségeit,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1.cikk

Vezetői engedély minta

(1)   A tagállamok ezen irányelv rendelkezéseivel összhangban nemzeti vezetői engedélyt vezetnek be, az I. mellékletben található közösségi mintának megfelelően. A közösségi vezetői engedély minta első oldalán szereplő emblémának tartalmaznia kell az engedélyt kiállító tagállam megkülönböztető jelét.

(2)   Az adatvédelmi szabályok sérelme nélkül, a tagállamok a vezetői engedély részét képező adathordozót (mikrochip) vezethetnek be, amint a Bizottság – a 9. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárással összhangban – a jelen irányelvet a nem lényegi elemek módosításával kiegészítő I. melléklet által előírt követelményeket a mikrochipre is meghatározza. Ezek a követelmények EK-típusjóváhagyást írnak elő, amely kizárólag akkor adható meg, amint bizonyossá válik, hogy a mikrochip képes az ellenállásra az adatok meghamisítására vagy megváltoztatására irányuló kísérletekkel szemben.

(3)   A mikrochip tartalmazza a vezetői engedély I. mellékletben meghatározott harmonizált adatait.

A Bizottsággal folytatott konzultációt követően a tagállamok további adatokat tárolhatnak a mikrochipen, amennyiben az semmilyen módon nem ellentétes ezen irányelv végrehajtásával.

A Bizottság a 9. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárással összhangban módosíthatja az I. mellékletet a jövőbeni kölcsönös átjárhatóság biztosítása érdekében.

(4)   A tagállamok, a Bizottság egyetértésével, az I. mellékletben található mintán mindazokat a kiigazításokat végrehajthatják, amelyek a vezetői engedélyek számítógépes feldolgozásához szükségesek..

2. cikk

Kölcsönös elismerés

(1)   A tagállamok az általuk kiállított vezetői engedélyeket kölcsönösen elismerik.

(2)   Ha a 7. cikk (2) bekezdésében előírt igazgatási érvényességi idő nélkül kiállított nemzeti vezetői engedéllyel rendelkező személy szokásos tartózkodási helyre tesz szert a vezetői engedélyt kiállító tagállamtól eltérő tagállamban, akkor a fogadó tagállam az engedélyére alkalmazhatja a 7. cikk (2) bekezdésében előírt igazgatási érvényességi időket a vezetői engedély megújítása révén, két évvel a vezetői engedély jogosultjának az adott tagállam területén való letelepedésének időpontját követően.

3. cikk

Hamisítás elleni intézkedések

(1)   A tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy elkerüljék a vezetői engedélyek hamisításának veszélyét, beleértve az ezen irányelv hatálybalépését megelőzően kiállított, vezetői engedély mintákat is. Erről értesítik a Bizottságot.

(2)   A vezetői engedélyhez használt I. melléklet szerinti anyagot – a 9. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárással összhangban – a Bizottság által megállapítandó, a jelen irányelvet a nem lényegi elemek módosításával kiegészítő előírások alkalmazásával kell védetté tenni a hamisítás ellen. A tagállamok további biztonsági elemeket is bevezethetnek.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy 2033. január 19-ig, valamennyi kiállított, illetve használatban lévő vezetői engedély teljesíti ezen irányelv összes követelményét.

4. cikk

Kategóriák, fogalommeghatározások és alsó korhatárok

(1)   Az 1. cikkben meghatározott vezetői engedély az alább meghatározott kategóriákba tartozó gépi meghajtású járművek vezetésére jogosít fel. A vezetői engedély a kategóriánként feltüntetett alsó korhatártól adható ki. A „gépi meghajtású jármű” olyan önjáró jármű, amelyet az úton saját motorja mozgat, a sínen közlekedő járművek kivételével.

(2)   könnyű motorkerékpárok (robogók):

| | AM kategória






  — | olyan két- vagy háromkerekű járművek, amelyek legnagyobb tervezési sebessége – a motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok típusjóváhagyásáról szóló, 2002. március 18-i 2002/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) 1. cikke (2) bekezdésének a) pontjában meghatározottak szerint – nem több, mint 45 km/h (kivéve azokat, amelyek legnagyobb tervezési sebessége 25 km/h-nál kisebb vagy azzal megegyezik), valamint a 2002/24/EK irányelv 1. cikke (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott könnyű négykerekű motorkerékpárok; |
| --- | --- | --- |

AM kategória

—

olyan két- vagy háromkerekű járművek, amelyek legnagyobb tervezési sebessége – a motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok típusjóváhagyásáról szóló, 2002. március 18-i 2002/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) 1. cikke (2) bekezdésének a) pontjában meghatározottak szerint – nem több, mint 45 km/h (kivéve azokat, amelyek legnagyobb tervezési sebessége 25 km/h-nál kisebb vagy azzal megegyezik), valamint a 2002/24/EK irányelv 1. cikke (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott könnyű négykerekű motorkerékpárok;

| — | az AM kategóriára megállapított alsó korhatár 16 év; |
| --- | --- |

—

az AM kategóriára megállapított alsó korhatár 16 év;

(3)   motorkerékpárok, oldalkocsival vagy anélkül, és motoros triciklik

| — | „motorkerékpár”: a 2002/24/EK irányelv 1. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározottak szerinti motorkerékpár oldalkocsival vagy anélkül; |
| --- | --- |

—

„motorkerékpár”: a 2002/24/EK irányelv 1. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározottak szerinti motorkerékpár oldalkocsival vagy anélkül;

| — | „motoros tricikli”: a 2002/24/EK irányelv 1. cikke (2) bekezdésének c) pontjában meghatározottak szerinti, három szimmetrikus elrendezésű kerékkel ellátott jármű. |
| --- | --- |

—

„motoros tricikli”: a 2002/24/EK irányelv 1. cikke (2) bekezdésének c) pontjában meghatározottak szerinti, három szimmetrikus elrendezésű kerékkel ellátott jármű.

| a) | A1 kategória:






  — | olyan motorkerékpárok, amelyek hengerűrtartalma a 125 cm3-t, teljesítménye a 11 kW-ot, teljesítmény/ tömeg aránya pedig a 0,1 kW/kg-ot nem haladja meg; |
| --- | --- | --- |

a)

A1 kategória:

—

olyan motorkerékpárok, amelyek hengerűrtartalma a 125 cm3-t, teljesítménye a 11 kW-ot, teljesítmény/ tömeg aránya pedig a 0,1 kW/kg-ot nem haladja meg;

| — | olyan motoros triciklik, amelyek teljesítménye a 15 kW-ot nem haladja meg; |
| --- | --- |

—

olyan motoros triciklik, amelyek teljesítménye a 15 kW-ot nem haladja meg;

| — | az A1 kategóriára megállapított alsó korhatár 16 év; |
| --- | --- |

—

az A1 kategóriára megállapított alsó korhatár 16 év;

| b) | A2 kategória:






  — | olyan motorkerékpárok, amelyek teljesítménye a 35 kW-ot, teljesítmény/ tömeg aránya pedig a 0,2 kW/kg-ot nem haladja meg, és amelyet nem kétszer akkora teljesítményű járműből alakítottak át, |
| --- | --- | --- |

b)

A2 kategória:

—

olyan motorkerékpárok, amelyek teljesítménye a 35 kW-ot, teljesítmény/ tömeg aránya pedig a 0,2 kW/kg-ot nem haladja meg, és amelyet nem kétszer akkora teljesítményű járműből alakítottak át,

| — | az A2 kategóriára megállapított alsó korhatár 18 év; |
| --- | --- |

—

az A2 kategóriára megállapított alsó korhatár 18 év;

| c) | A kategória:






  i. | motorkerékpárok






  — | az A kategóriára megállapított alsó korhatár 20 év. Az e kategóriába tartozó motorkerékpárok vezetésére való jogosultságnak azonban legalább két éves motorkerékpárral és A2 kategóriás vezetői engedéllyel szerzett gyakorlat a feltétele. Az előzetes gyakorlatra vonatkozó követelmény alól mentesíteni lehet azokat a jelölteket, akik legalább 24 évesek. |
| --- | --- | --- | --- |

c)

A kategória:

i.

motorkerékpárok

—

az A kategóriára megállapított alsó korhatár 20 év. Az e kategóriába tartozó motorkerékpárok vezetésére való jogosultságnak azonban legalább két éves motorkerékpárral és A2 kategóriás vezetői engedéllyel szerzett gyakorlat a feltétele. Az előzetes gyakorlatra vonatkozó követelmény alól mentesíteni lehet azokat a jelölteket, akik legalább 24 évesek.

| ii. | motoros triciklik, amelyek teljesítménye a 15 kW-ot meghaladja,






  — | a 15 kW-t meghaladó teljesítményű motoros triciklikre megállapított alsó korhatár 21 év. |
| --- | --- | --- |

ii.

motoros triciklik, amelyek teljesítménye a 15 kW-ot meghaladja,

—

a 15 kW-t meghaladó teljesítményű motoros triciklikre megállapított alsó korhatár 21 év.

(4)   gépjárművek:

| — | „gépjármű”: olyan gépi meghajtású jármű, amelyet általában közúti személy- vagy áruszállításra, illetve személy- vagy áruszállításra szolgáló járművek közúti vontatására használnak. Ez a kifejezés magába foglalja a trolibuszokat, vagyis az elektromos vezetékhez kapcsolódó, de nem sínen közlekedő járműveket. A mezőgazdasági és erdészeti traktorokat nem foglalja magába; |
| --- | --- |

—

„gépjármű”: olyan gépi meghajtású jármű, amelyet általában közúti személy- vagy áruszállításra, illetve személy- vagy áruszállításra szolgáló járművek közúti vontatására használnak. Ez a kifejezés magába foglalja a trolibuszokat, vagyis az elektromos vezetékhez kapcsolódó, de nem sínen közlekedő járműveket. A mezőgazdasági és erdészeti traktorokat nem foglalja magába;

| — | „mezőgazdasági és erdészeti traktor”: olyan kerekeken vagy lánctalpakon mozgó, legalább kéttengelyes gépi meghajtású jármű, amelynek alapvető funkciója vontató erején alapszik, amelyet különösen mezőgazdasági vagy erdészeti műveletekhez kapcsolódó egyes eszközök, gépek vagy pótkocsik vontatására, tolására, szállítására vagy működtetésére terveztek, és amely a közúti személy- vagy áruszállításban, illetve személy- vagy áruszállításra szolgáló járművek közúti vontatásában csak másodlagos szerepet tölt be; |
| --- | --- |

—

„mezőgazdasági és erdészeti traktor”: olyan kerekeken vagy lánctalpakon mozgó, legalább kéttengelyes gépi meghajtású jármű, amelynek alapvető funkciója vontató erején alapszik, amelyet különösen mezőgazdasági vagy erdészeti műveletekhez kapcsolódó egyes eszközök, gépek vagy pótkocsik vontatására, tolására, szállítására vagy működtetésére terveztek, és amely a közúti személy- vagy áruszállításban, illetve személy- vagy áruszállításra szolgáló járművek közúti vontatásában csak másodlagos szerepet tölt be;

| a) | B1 kategória:






  — | a 2002/24/EK irányelv 1. cikke (3) bekezdésének b) pontjában meghatározott négykerekű motorkerékpár; |
| --- | --- | --- |

a)

B1 kategória:

—

a 2002/24/EK irányelv 1. cikke (3) bekezdésének b) pontjában meghatározott négykerekű motorkerékpár;

| — | a B1 kategóriára megállapított alsó korhatár 16 év; |
| --- | --- |

—

a B1 kategóriára megállapított alsó korhatár 16 év;

| — | a B1 kategória választható; azon tagállamokban, amelyekben ezt a vezetői engedélykategóriát nem vezetik be, B kategóriájú vezetői engedély szükséges ezen járművek vezetéséhez; |
| --- | --- |

—

a B1 kategória választható; azon tagállamokban, amelyekben ezt a vezetői engedélykategóriát nem vezetik be, B kategóriájú vezetői engedély szükséges ezen járművek vezetéséhez;

| b) | B kategória:
  3 500 kg-ot meg nem haladó megengedett legnagyobb össztömegű és a vezetőn kívül legfeljebb nyolc utas szállítására tervezett és gyártott gépjárművek; az e kategóriába tartozó gépjárműveket 750 kg-ot meg nem haladó megengedett legnagyobb össztömegű pótkocsival lehet összekapcsolni.
  Az érintett járművekre vonatkozó típusjóváhagyási szabályok sérelme nélkül, az e kategóriába tartozó gépjárművekhez 750 kg-ot meghaladó megengedett legnagyobb össztömegű pótkocsit lehet kapcsolni, amennyiben az ilyen szerelvény megengedett legnagyobb össztömege a 4 250 kg-ot nem haladja meg. Amennyiben a járműszerelvény meghaladja a 3 500 kg-ot, a tagállamok – az V. mellékletben foglalt rendelkezésekkel összhangban – előírják, hogy ilyen járműszerelvény kizárólag a következők teljesítése után vezethető:






  — | képzés elvégzése, vagy |
| --- | --- | --- |

b)

B kategória:

3 500 kg-ot meg nem haladó megengedett legnagyobb össztömegű és a vezetőn kívül legfeljebb nyolc utas szállítására tervezett és gyártott gépjárművek; az e kategóriába tartozó gépjárműveket 750 kg-ot meg nem haladó megengedett legnagyobb össztömegű pótkocsival lehet összekapcsolni.

Az érintett járművekre vonatkozó típusjóváhagyási szabályok sérelme nélkül, az e kategóriába tartozó gépjárművekhez 750 kg-ot meghaladó megengedett legnagyobb össztömegű pótkocsit lehet kapcsolni, amennyiben az ilyen szerelvény megengedett legnagyobb össztömege a 4 250 kg-ot nem haladja meg. Amennyiben a járműszerelvény meghaladja a 3 500 kg-ot, a tagállamok – az V. mellékletben foglalt rendelkezésekkel összhangban – előírják, hogy ilyen járműszerelvény kizárólag a következők teljesítése után vezethető:

—

képzés elvégzése, vagy

| — | jártassági és magatartási vizsga letétele. |
| --- | --- |

—

jártassági és magatartási vizsga letétele.

A tagállamok előírhatják mind a képzést, mind a jártassági és magatartási vizsga letételét is.

A tagállamok a vezetői engedélyen a megfelelő közösségi kóddal jelzik az ilyen járműszerelvény vezetésére szóló jogosultságot.

A B kategóriára megállapított alsó korhatár 18 év;

| c) | BE kategória:






  — | az érintett járművekre vonatkozó típusjóváhagyási szabályok sérelme nélkül, B kategóriába tartozó vontató jármű és pótkocsi vagy félpótkocsi olyan szerelvénye, amelyben a pótkocsi vagy félpótkocsi megengedett legnagyobb össztömege a 3 500 kg-ot nem haladja meg; |
| --- | --- | --- |

c)

BE kategória:

—

az érintett járművekre vonatkozó típusjóváhagyási szabályok sérelme nélkül, B kategóriába tartozó vontató jármű és pótkocsi vagy félpótkocsi olyan szerelvénye, amelyben a pótkocsi vagy félpótkocsi megengedett legnagyobb össztömege a 3 500 kg-ot nem haladja meg;

| — | a BE kategóriára megállapított alsó korhatár 18 év; |
| --- | --- |

—

a BE kategóriára megállapított alsó korhatár 18 év;

| d) | C1 kategória:
  nem a D1 vagy D kategóriába tartozó, 3 500 kg-ot meghaladó, de legfeljebb 7 500 kg megengedett legnagyobb össztömegű, és a vezetőn kívül legfeljebb nyolc utas szállítására tervezett és gyártott gépjárművek; az e kategóriába tartozó gépjárműveket olyan pótkocsival lehet összekapcsolni, amelynek megengedett legnagyobb össztömege a 750 kg-ot nem haladja meg; |
| --- | --- |

d)

C1 kategória:

nem a D1 vagy D kategóriába tartozó, 3 500 kg-ot meghaladó, de legfeljebb 7 500 kg megengedett legnagyobb össztömegű, és a vezetőn kívül legfeljebb nyolc utas szállítására tervezett és gyártott gépjárművek; az e kategóriába tartozó gépjárműveket olyan pótkocsival lehet összekapcsolni, amelynek megengedett legnagyobb össztömege a 750 kg-ot nem haladja meg;

| e) | C1E kategória:






  — | az érintett járművekre vonatkozó típusjóváhagyási szabályok sérelme nélkül, olyan járműszerelvény, amelyben a vontató jármű a C1 kategóriába tartozik, pótkocsijának vagy félpótkocsijának megengedett legnagyobb össztömege a 750 kg-ot meghaladja, de a szerelvény megengedett legnagyobb össztömege a 12 000 kg-ot nem haladja meg; |
| --- | --- | --- |

e)

C1E kategória:

—

az érintett járművekre vonatkozó típusjóváhagyási szabályok sérelme nélkül, olyan járműszerelvény, amelyben a vontató jármű a C1 kategóriába tartozik, pótkocsijának vagy félpótkocsijának megengedett legnagyobb össztömege a 750 kg-ot meghaladja, de a szerelvény megengedett legnagyobb össztömege a 12 000 kg-ot nem haladja meg;

| — | az érintett járművekre vonatkozó típusjóváhagyási szabályok sérelme nélkül, olyan járműszerelvény, amelyben a vontató jármű a B kategóriába tartozik, pótkocsijának vagy félpótkocsijának megengedett legnagyobb össztömege a 3 500 kg-ot meghaladja, de a szerelvény megengedett legnagyobb össztömege a 12 000 kg-ot nem haladja meg. |
| --- | --- |

—

az érintett járművekre vonatkozó típusjóváhagyási szabályok sérelme nélkül, olyan járműszerelvény, amelyben a vontató jármű a B kategóriába tartozik, pótkocsijának vagy félpótkocsijának megengedett legnagyobb össztömege a 3 500 kg-ot meghaladja, de a szerelvény megengedett legnagyobb össztömege a 12 000 kg-ot nem haladja meg.

| — | a C1 és C1E kategóriára megállapított alsó korhatár 18 év, az egyes közúti árufuvarozást vagy személyszállítást végző járművek vezetőinek alapképzéséről és továbbképzéséről szóló, 2003. július 15-i 2003/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (6) az ilyen járművek vezetésére vonatkozó rendelkezéseinek sérelme nélkül; |
| --- | --- |

—

a C1 és C1E kategóriára megállapított alsó korhatár 18 év, az egyes közúti árufuvarozást vagy személyszállítást végző járművek vezetőinek alapképzéséről és továbbképzéséről szóló, 2003. július 15-i 2003/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (6) az ilyen járművek vezetésére vonatkozó rendelkezéseinek sérelme nélkül;

| f) | C kategória:
  nem a D1 vagy D kategóriába tartozó, 3 500 kg-ot meghaladó megengedett legnagyobb össztömegű, és a vezetőn kívül legfeljebb nyolc utas szállítására tervezett és gyártott gépjárművek a e kategóriába tartozó gépjárműveket olyan pótkocsival lehet összekapcsolni, amelynek megengedett legnagyobb össztömege a 750 kg-ot nem haladja meg; |
| --- | --- |

f)

C kategória:

nem a D1 vagy D kategóriába tartozó, 3 500 kg-ot meghaladó megengedett legnagyobb össztömegű, és a vezetőn kívül legfeljebb nyolc utas szállítására tervezett és gyártott gépjárművek a e kategóriába tartozó gépjárműveket olyan pótkocsival lehet összekapcsolni, amelynek megengedett legnagyobb össztömege a 750 kg-ot nem haladja meg;

| g) | CE kategória:






  — | az érintett járművekre vonatkozó típusjóváhagyási szabályok sérelme nélkül, olyan járműszerelvény, amelyben a vontató jármű a C kategóriába tartozik és pótkocsijának vagy félpótkocsijának megengedett legnagyobb össztömege a 750 kg-ot meghaladja; |
| --- | --- | --- |

g)

CE kategória:

—

az érintett járművekre vonatkozó típusjóváhagyási szabályok sérelme nélkül, olyan járműszerelvény, amelyben a vontató jármű a C kategóriába tartozik és pótkocsijának vagy félpótkocsijának megengedett legnagyobb össztömege a 750 kg-ot meghaladja;

| — | a C és CE kategóriára megállapított alsó korhatár 21 év, a 2003/59/EK irányelvnek az ilyen járművek vezetésére vonatkozó rendelkezéseinek sérelme nélkül; |
| --- | --- |

—

a C és CE kategóriára megállapított alsó korhatár 21 év, a 2003/59/EK irányelvnek az ilyen járművek vezetésére vonatkozó rendelkezéseinek sérelme nélkül;

| h) | D1 kategória:
  a vezetőn kívül legfeljebb tizenhat utas szállítására tervezett és gyártott, 8 m-t meg nem haladó legnagyobb hosszúságú gépjárművek; az ebbe a kategóriába tartozó gépjárműveket olyan pótkocsival lehet összekapcsolni, amelynek megengedett legnagyobb össztömege a 750 kg-ot nem haladja meg; |
| --- | --- |

h)

D1 kategória:

a vezetőn kívül legfeljebb tizenhat utas szállítására tervezett és gyártott, 8 m-t meg nem haladó legnagyobb hosszúságú gépjárművek; az ebbe a kategóriába tartozó gépjárműveket olyan pótkocsival lehet összekapcsolni, amelynek megengedett legnagyobb össztömege a 750 kg-ot nem haladja meg;

| i) | D1E kategória:






  — | az érintett járművekre vonatkozó típusjóváhagyási szabályok sérelme nélkül, olyan járműszerelvény, amelyben a vontató jármű a D1 kategóriába tartozik és pótkocsijának megengedett legnagyobb össztömege a 750 kg-ot meghaladja; |
| --- | --- | --- |

i)

D1E kategória:

—

az érintett járművekre vonatkozó típusjóváhagyási szabályok sérelme nélkül, olyan járműszerelvény, amelyben a vontató jármű a D1 kategóriába tartozik és pótkocsijának megengedett legnagyobb össztömege a 750 kg-ot meghaladja;

| — | a D1 és D1E kategóriára megállapított alsó korhatár 21 év, a 2003/59/EK irányelvnek az ilyen járművek vezetésére vonatkozó rendelkezéseinek sérelme nélkül; |
| --- | --- |

—

a D1 és D1E kategóriára megállapított alsó korhatár 21 év, a 2003/59/EK irányelvnek az ilyen járművek vezetésére vonatkozó rendelkezéseinek sérelme nélkül;

| j) | D kategória:
  a vezetőn kívül több, mint 8 utas szállítására tervezett és gyártott gépjárművek; a D kategóriájú vezetői engedéllyel vezethető gépjárműveket olyan pótkocsival lehet összekapcsolni, amelynek megengedett legnagyobb össztömege a 750 kg-ot nem haladja meg; |
| --- | --- |

j)

D kategória:

a vezetőn kívül több, mint 8 utas szállítására tervezett és gyártott gépjárművek; a D kategóriájú vezetői engedéllyel vezethető gépjárműveket olyan pótkocsival lehet összekapcsolni, amelynek megengedett legnagyobb össztömege a 750 kg-ot nem haladja meg;

| k) | DE kategória:






  — | az érintett járművekre vonatkozó típusjóváhagyási szabályok sérelme nélkül, olyan járműszerelvény, amelyben a vontató jármű a D kategóriába tartozik és pótkocsijának megengedett legnagyobb össztömege a 750 kg-ot meghaladja; |
| --- | --- | --- |

k)

DE kategória:

—

az érintett járművekre vonatkozó típusjóváhagyási szabályok sérelme nélkül, olyan járműszerelvény, amelyben a vontató jármű a D kategóriába tartozik és pótkocsijának megengedett legnagyobb össztömege a 750 kg-ot meghaladja;

| — | a D és DE kategóriára megállapított alsó korhatár 24 év, a 2003/59/EK irányelvnek az ilyen járművek vezetésére vonatkozó rendelkezéseinek sérelme nélkül. |
| --- | --- |

—

a D és DE kategóriára megállapított alsó korhatár 24 év, a 2003/59/EK irányelvnek az ilyen járművek vezetésére vonatkozó rendelkezéseinek sérelme nélkül.

(5)   A tagállamok, a Bizottság egyetértésével, a gépi meghajtású járművek egyes meghatározott típusait – például a fogyatékkal élők számára készülő különleges járműveket – kivonhatják e cikk alkalmazási köréből.

A tagállamok kivonhatják ezen irányelv alkalmazási köréből a fegyveres erők és a polgári védelem által használt, vagy azok ellenőrzése alá tartozó járműveket.

(6)   A tagállamok a vezetői engedély kiállításának alsó korhatárát:

| a) | az AM kategória esetében 14 évre csökkenthetik vagy 18 évre emelhetik; |
| --- | --- |

a)

az AM kategória esetében 14 évre csökkenthetik vagy 18 évre emelhetik;

| b) | a B1 kategória esetében 18 évre emelhetik; |
| --- | --- |

b)

a B1 kategória esetében 18 évre emelhetik;

| c) | az A1 kategória esetében 17 vagy 18 évre emelhetik:






  — | amennyiben az A1 kategóriára és az A2 kategóriára vonatkozó alsó korhatár között két év van, és |
| --- | --- | --- |

c)

az A1 kategória esetében 17 vagy 18 évre emelhetik:

—

amennyiben az A1 kategóriára és az A2 kategóriára vonatkozó alsó korhatár között két év van, és

| — | az A kategóriára szóló vezetői engedély megadása előtt legalább két éves, A2 kategóriájú motorkerékpáron szerzett gyakorlat szükséges, a 4. cikk (3) bekezdése c) pontjának i. alpontjában foglaltaknak megfelelően; |
| --- | --- |

—

az A kategóriára szóló vezetői engedély megadása előtt legalább két éves, A2 kategóriájú motorkerékpáron szerzett gyakorlat szükséges, a 4. cikk (3) bekezdése c) pontjának i. alpontjában foglaltaknak megfelelően;

| d) | a B és BE kategória esetében 17 évre csökkenthetik. |
| --- | --- |

d)

a B és BE kategória esetében 17 évre csökkenthetik.

A tagállamok az alsó korhatárt a C kategória esetében 18 évre, a D kategória esetében pedig 21 évre csökkenthetik az alábbi járművek vonatkozásában:

| a) | a tűzoltóság által, illetve a közrend fenntartására használt járművek; |
| --- | --- |

a)

a tűzoltóság által, illetve a közrend fenntartására használt járművek;

| b) | javítási vagy karbantartási célú közúti vizsgálatoknak alávetett járművek. |
| --- | --- |

b)

javítási vagy karbantartási célú közúti vizsgálatoknak alávetett járművek.

A (2)–(4) bekezdésben meghatározott alsó korhatárt még el nem ért személyek részére kiállított vezetői engedélyek ezzel a bekezdéssel összhangban kizárólag a kiállító tagállam területén érvényesek addig az időpontig, amikor az engedély tulajdonosa eléri a (2)–(4) bekezdésben meghatározott alsó korhatárt.

A tagállamok saját területükön érvényesnek ismerhetik el a (2)–(4) bekezdésben meghatározott alsó korhatárt még el nem ért vezetők részére kiállított vezetői engedélyeket.

5. cikk

Feltételek és korlátozások

(1)   A vezetői engedélyeknek fel kell tüntetniük azokat a feltételeket, amelyek alapján a vezető járművezetésre jogosult.

(2)   Amennyiben testi fogyatékosság miatt a vezetés csak meghatározott járműtípusokon vagy erre a célra átalakított járműveken engedélyezett, úgy a 7. cikk szerinti jártassági és magatartási vizsgát ilyen járművel kell letenni.

6. cikk

Fokozatok és a kategóriák közötti egyenértékűségek

(1)   A vezetői engedélyek kiállítását az alábbi feltételekhez kell kötni:

| a) | C1, C, D1 és D kategóriájú vezetői engedélyt kizárólag olyan járművezetők számára lehet kiállítni, akik már jogosultak B kategóriájú járművek vezetésére; |
| --- | --- |

a)

C1, C, D1 és D kategóriájú vezetői engedélyt kizárólag olyan járművezetők számára lehet kiállítni, akik már jogosultak B kategóriájú járművek vezetésére;

| b) | BE, C1E, CE, D1E és DE kategóriájú vezetői engedélyt kizárólag olyan járművezetők számára lehet kiállítani, akik már jogosultak B, C1, C, D1, illetve D kategóriájú járművek vezetésére. |
| --- | --- |

b)

BE, C1E, CE, D1E és DE kategóriájú vezetői engedélyt kizárólag olyan járművezetők számára lehet kiállítani, akik már jogosultak B, C1, C, D1, illetve D kategóriájú járművek vezetésére.

(2)   A vezetői engedélyek érvényességét a következők szerint kell meghatározni:

| a) | a C1E, CE, D1E és DE kategóriájú vezetői engedélyek BE kategóriájú járműszerelvényekre is érvényesek; |
| --- | --- |

a)

a C1E, CE, D1E és DE kategóriájú vezetői engedélyek BE kategóriájú járműszerelvényekre is érvényesek;

| b) | a CE kategóriájú vezetői engedélyek érvényesek DE kategóriára is, amennyiben a vezetői engedély birtokosa jogosult D kategóriájú járművek vezetésére; |
| --- | --- |

b)

a CE kategóriájú vezetői engedélyek érvényesek DE kategóriára is, amennyiben a vezetői engedély birtokosa jogosult D kategóriájú járművek vezetésére;

| c) | a CE és a DE kategóriájú vezetői engedélyek a C1E, illetve a D1E kategóriájú járműszerelvényekre is érvényesek; |
| --- | --- |

c)

a CE és a DE kategóriájú vezetői engedélyek a C1E, illetve a D1E kategóriájú járműszerelvényekre is érvényesek;

| d) | bármely kategóriára megszerzett vezetői engedély érvényes az AM kategóriájú járművekre. Az egyes tagállamok azonban a területükön kiállított vezetői engedélyek esetében az AM kategória egyenértékűségeit korlátozhatják az A1, A2 és A kategóriákra, amennyiben az adott tagállam gyakorlati vizsgát ír elő az AM kategóriájú vezetői engedély megszerzéséhez; |
| --- | --- |

d)

bármely kategóriára megszerzett vezetői engedély érvényes az AM kategóriájú járművekre. Az egyes tagállamok azonban a területükön kiállított vezetői engedélyek esetében az AM kategória egyenértékűségeit korlátozhatják az A1, A2 és A kategóriákra, amennyiben az adott tagállam gyakorlati vizsgát ír elő az AM kategóriájú vezetői engedély megszerzéséhez;

| e) | az A2 kategóriájú vezetői engedélyek az A1 kategóriára is érvényesek; |
| --- | --- |

e)

az A2 kategóriájú vezetői engedélyek az A1 kategóriára is érvényesek;

| f) | az A, B, C illetve D kategóriájú vezetői engedélyek érvényesek az A1, A2, B1, C1 illetve D1 kategóriára is. |
| --- | --- |

f)

az A, B, C illetve D kategóriájú vezetői engedélyek érvényesek az A1, A2, B1, C1 illetve D1 kategóriára is.

(3)   A tagállamok a területükön való járművezetéshez a következő egyenértékűségeket adhatják meg:

| a) | B kategóriás vezetői engedéllyel vezethető motoros triciklik, a 15 kW-os teljesítményt meghaladó motorkerékpárok esetében, feltéve, hogy a B kategóriás vezetői engedély jogosultja legalább 21 éves; |
| --- | --- |

a)

B kategóriás vezetői engedéllyel vezethető motoros triciklik, a 15 kW-os teljesítményt meghaladó motorkerékpárok esetében, feltéve, hogy a B kategóriás vezetői engedély jogosultja legalább 21 éves;

| b) | B kategóriás vezetői engedéllyel vezethető A1 kategóriás motorkerékpárok. |
| --- | --- |

b)

B kategóriás vezetői engedéllyel vezethető A1 kategóriás motorkerékpárok.

Mivel ez a bekezdés kizárólag a tagállamok területén érvényes, a tagállamok a vezetői engedélyen nem tüntetik fel, hogy a vezetői engedély birtokosa ezen járművek vezetésére jogosult.

(4)   A tagállamok, a Bizottsággal folytatott konzultációt követően, területükön engedélyezhetik:

| a) | a D1 kategóriájú (a fogyatékossággal élő utasok szállítására szolgáló eszközök kivételével a 3 500 kg megengedett legnagyobb össztömegű) járművek vezetését 21 évesnél idősebb, már legalább két évvel korábban megszerzett B kategóriájú vezetői engedéllyel rendelkező személyeknek, feltéve, hogy a járműveket nem kereskedelmi tevékenységet végző intézmények társadalmi célokra használják, és a vezető önkéntes alapon nyújtja szolgáltatásait; |
| --- | --- |

a)

a D1 kategóriájú (a fogyatékossággal élő utasok szállítására szolgáló eszközök kivételével a 3 500 kg megengedett legnagyobb össztömegű) járművek vezetését 21 évesnél idősebb, már legalább két évvel korábban megszerzett B kategóriájú vezetői engedéllyel rendelkező személyeknek, feltéve, hogy a járműveket nem kereskedelmi tevékenységet végző intézmények társadalmi célokra használják, és a vezető önkéntes alapon nyújtja szolgáltatásait;

| b) | a 3 500 kg megengedett legnagyobb össztömeget meghaladó jármű vezetését 21 évesnél idősebb, legalább két évvel korábban szerzett B kategóriájú vezetői engedéllyel rendelkező személynek, feltéve, hogy a jármű fő rendeltetése, hogy azt álló helyzetben oktatási, illetve szabadidős célra használják, illetve nem kereskedelmi tevékenységet végző intézmények társadalmi célokra használják, és a járműveket úgy alakították át, hogy azok nem használhatóak fel kilencnél több személy szállítására, illetve a szigorúan a rendeltetési céljaikat szolgáló áruktól eltérő áruk fuvarozására. |
| --- | --- |

b)

a 3 500 kg megengedett legnagyobb össztömeget meghaladó jármű vezetését 21 évesnél idősebb, legalább két évvel korábban szerzett B kategóriájú vezetői engedéllyel rendelkező személynek, feltéve, hogy a jármű fő rendeltetése, hogy azt álló helyzetben oktatási, illetve szabadidős célra használják, illetve nem kereskedelmi tevékenységet végző intézmények társadalmi célokra használják, és a járműveket úgy alakították át, hogy azok nem használhatóak fel kilencnél több személy szállítására, illetve a szigorúan a rendeltetési céljaikat szolgáló áruktól eltérő áruk fuvarozására.

7. cikk

A vezetői engedély kiállítása, érvényessége és megújítása

(1)   Vezetői engedély kizárólag azon kérelmezőknek állítható ki:

| a) | akik jártassági és magatartási, valamint elméleti vizsgát tettek, valamint megfeleltek az egészségügyi követelményeknek a II. és III. melléklet rendelkezéseivel összhangban; |
| --- | --- |

a)

akik jártassági és magatartási, valamint elméleti vizsgát tettek, valamint megfeleltek az egészségügyi követelményeknek a II. és III. melléklet rendelkezéseivel összhangban;

| b) | akik kizárólag AM kategóriára vonatkozóan tettek elméleti vizsgát; a tagállamok előírhatják a kérelmezőknek, hogy e kategóriában jártassági és magatartási vizsgát tegyenek, valamint orvosi vizsgálaton vegyenek részt;
  Az e kategóriába tartozó három- és négykerekű motorkerékpárok esetében a tagállamok különleges jártassági és magatartási vizsgát írhatnak elő. Az AM kategóriájú járművek megkülönböztetésére nemzeti kód illeszthető a vezetői engedélybe. |
| --- | --- |

b)

akik kizárólag AM kategóriára vonatkozóan tettek elméleti vizsgát; a tagállamok előírhatják a kérelmezőknek, hogy e kategóriában jártassági és magatartási vizsgát tegyenek, valamint orvosi vizsgálaton vegyenek részt;

Az e kategóriába tartozó három- és négykerekű motorkerékpárok esetében a tagállamok különleges jártassági és magatartási vizsgát írhatnak elő. Az AM kategóriájú járművek megkülönböztetésére nemzeti kód illeszthető a vezetői engedélybe.

| c) | akik – az A2 vagy A kategóriájú vezetői engedély esetében, azzal a feltétellel, hogy A1 kategóriájú vagy A2 kategóriájú motorkerékpáron legalább kétéves gyakorlatot szereztek – kizárólag jártassági és magatartási vizsgát tettek, illetve elvégezték a képzést a VI. mellékletben foglaltaknak megfelelően; |
| --- | --- |

c)

akik – az A2 vagy A kategóriájú vezetői engedély esetében, azzal a feltétellel, hogy A1 kategóriájú vagy A2 kategóriájú motorkerékpáron legalább kétéves gyakorlatot szereztek – kizárólag jártassági és magatartási vizsgát tettek, illetve elvégezték a képzést a VI. mellékletben foglaltaknak megfelelően;

| d) | akik – a 4. cikk (4) bekezdés b) pontja második albekezdésében meghatározott járműszerelvény vezetésére jogosító B kategóriájú vezetői engedély esetében – képzést végeztek el, illetve jártassági és magatartási vizsgát tettek, vagy mind jártassági és magatartási vizsgát tettek, mind elvégezték a képzést az V. mellékletben foglaltaknak megfelelően; |
| --- | --- |

d)

akik – a 4. cikk (4) bekezdés b) pontja második albekezdésében meghatározott járműszerelvény vezetésére jogosító B kategóriájú vezetői engedély esetében – képzést végeztek el, illetve jártassági és magatartási vizsgát tettek, vagy mind jártassági és magatartási vizsgát tettek, mind elvégezték a képzést az V. mellékletben foglaltaknak megfelelően;

| e) | akiknek szokásos tartózkodási helye annak a tagállamnak a területén található, amelyik a vezetői engedélyt kiállítja, vagy, aki bizonyítani tudja, hogy tanulmányi céllal ott töltött legalább hat hónapot. |
| --- | --- |

e)

akiknek szokásos tartózkodási helye annak a tagállamnak a területén található, amelyik a vezetői engedélyt kiállítja, vagy, aki bizonyítani tudja, hogy tanulmányi céllal ott töltött legalább hat hónapot.

| (2) | a) | 2013. január 19-től kezdődően a tagállamok által az AM, A1, A2, A, B, B1 és BE kategóriában kiállított vezetői engedélyek igazgatási érvényességi ideje 10 év.
  A tagállamok dönthetnek úgy, hogy 15 évig terjedő igazgatási érvényességi időre állítják ki ezeket az engedélyeket. |
| --- | --- | --- |
| b) | 2013. január 19-től kezdődően a tagállamok által a C, CE, C1, C1E, D, DE, D1, D1E kategóriában kiállított vezetői engedélyek igazgatási érvényességi ideje 5 év. |
| c) | A vezetői engedély megújítása új igazgatási érvényességi időt eredményezhet olyan más kategória vagy kategóriák esetében, amely kategória járműveinek vezetésére a vezetői engedély birtokosa jogosult, amennyiben ez megfelel az ezen irányelvben megállapított feltételeknek. |
| d) | Az 1. cikk szerinti mikrochip megléte nem előfeltétele a vezetői engedély érvényességének. Az mikrochip elvesztése, leolvashatatlansága vagy bármilyen más sérülése nem érinti az okmány érvényességét. |

(2)

a)

2013. január 19-től kezdődően a tagállamok által az AM, A1, A2, A, B, B1 és BE kategóriában kiállított vezetői engedélyek igazgatási érvényességi ideje 10 év.

A tagállamok dönthetnek úgy, hogy 15 évig terjedő igazgatási érvényességi időre állítják ki ezeket az engedélyeket.

b)

2013. január 19-től kezdődően a tagállamok által a C, CE, C1, C1E, D, DE, D1, D1E kategóriában kiállított vezetői engedélyek igazgatási érvényességi ideje 5 év.

c)

A vezetői engedély megújítása új igazgatási érvényességi időt eredményezhet olyan más kategória vagy kategóriák esetében, amely kategória járműveinek vezetésére a vezetői engedély birtokosa jogosult, amennyiben ez megfelel az ezen irányelvben megállapított feltételeknek.

d)

Az 1. cikk szerinti mikrochip megléte nem előfeltétele a vezetői engedély érvényességének. Az mikrochip elvesztése, leolvashatatlansága vagy bármilyen más sérülése nem érinti az okmány érvényességét.

(3)   A lejárt igazgatási érvényességű vezetői engedélyek megújításához a következők szükségesek:

| a) | a III. mellékletben meghatározott, a vezetéshez szükséges fizikai és szellemi alkalmasságra vonatkozó minimumkövetelmények folyamatos teljesítése a C, CE, C1, C1E, D, DE, D1, D1E kategóriájú vezetői engedélyek esetében; és |
| --- | --- |

a)

a III. mellékletben meghatározott, a vezetéshez szükséges fizikai és szellemi alkalmasságra vonatkozó minimumkövetelmények folyamatos teljesítése a C, CE, C1, C1E, D, DE, D1, D1E kategóriájú vezetői engedélyek esetében; és

| b) | a vezetői engedélyt kiállító tagállam területén található szokásos tartózkodási hely, vagy annak igazolása, hogy a kérelmező tanulmányi céllal ott töltött legalább hat hónapot. |
| --- | --- |

b)

a vezetői engedélyt kiállító tagállam területén található szokásos tartózkodási hely, vagy annak igazolása, hogy a kérelmező tanulmányi céllal ott töltött legalább hat hónapot.

A tagállamok az A, A1, A2, AM, B, B1 és BE kategóriájú vezetői engedélyek megújításakor megkövetelhetik a III. mellékletben meghatározott, vezetéshez szükséges fizikai és szellemi alkalmasságra vonatkozó minimumkövetelmények alkalmazására épülő vizsgálatot.

A tagállamok korlátozhatják a kezdő vezetők részére kiállított bármely kategóriájú vezetői engedélynek a (2) bekezdés szerinti igazgatási érvényességi idejét a közúti közlekedésbiztonság javítását célzó különleges intézkedések ezen vezetőkre történő alkalmazása érdekében.

A tagállamok a kezdő vezetők részére kiállított, C és D kategóriájú első vezetői engedély igazgatási érvényességi idejét 3 évre korlátozhatják az ő közúti közlekedésbiztonságuk javítását célzó különleges intézkedések ezen vezetőkre történő alkalmazása érdekében.

A tagállamok egyedi esetben korlátozhatják bármely kategóriájú vezetői engedélynek a (2) bekezdés szerinti igazgatási érvényességi idejét, amennyiben gyakori orvosi ellenőrzések vagy egyéb különleges intézkedések –, mint például közlekedési szabálysértők esetében korlátozások – alkalmazását tartják szükségesnek.

A tagállamok lerövidíthetik a vezetői engedélynek a (2) bekezdés szerinti igazgatási érvényességi idejét a területükön lakóhellyel rendelkező, 50. életévét betöltött jogosultak esetében, gyakori orvosi ellenőrzések vagy egyéb különleges intézkedések –, mint például az ismeretek frissítésére szolgáló tanfolyamok – alkalmazása érdekében. Az igazgatási érvényességi idő lerövidítése kizárólag a vezetői engedély megújításakor tehető meg.

(4)   A nemzeti büntetőjogi és rendőrségi jogszabályok sérelme nélkül, a tagállamok, a Bizottsággal folytatott konzultációt követően, az ezen irányelvben említettektől eltérő feltételekre vonatkozó nemzeti jogszabályaik rendelkezéseit alkalmazhatják a vezetői engedélyek kiállítására.

| (5) | a) | Senki nem rendelkezhet egynél több vezetői engedéllyel. |
| --- | --- | --- |
| b) | A tagállam megtagadja a vezetői engedély kiállítását, amennyiben megállapítja, hogy a kérelmező már rendelkezik vezetői engedéllyel. |
| c) | A tagállamok megteszik a b) pont szerinti szükséges intézkedéseket. Amennyiben alapos a gyanú, hogy a kérelmező már rendelkezik másik vezetői engedéllyel, a vezetői engedély kiállításához, pótlásához, megújításához vagy cseréjéhez ellenőrzést kell végezni a többi tagállamnál. |
| d) | A b) pont szerinti ellenőrzések megkönnyítése érdekében a tagállamok igénybe veszik a vezetői engedélyek európai uniós hálózatát, amint e hálózat működőképes lesz. |

(5)

a)

Senki nem rendelkezhet egynél több vezetői engedéllyel.

b)

A tagállam megtagadja a vezetői engedély kiállítását, amennyiben megállapítja, hogy a kérelmező már rendelkezik vezetői engedéllyel.

c)

A tagállamok megteszik a b) pont szerinti szükséges intézkedéseket. Amennyiben alapos a gyanú, hogy a kérelmező már rendelkezik másik vezetői engedéllyel, a vezetői engedély kiállításához, pótlásához, megújításához vagy cseréjéhez ellenőrzést kell végezni a többi tagállamnál.

d)

A b) pont szerinti ellenőrzések megkönnyítése érdekében a tagállamok igénybe veszik a vezetői engedélyek európai uniós hálózatát, amint e hálózat működőképes lesz.

A vezetői engedélyt kiállító tagállamok – a 2. cikk sérelme nélkül – kellő körültekintéssel járnak el annak biztosítása érdekében, hogy az adott személy megfeleljen az e cikk (1) bekezdésében megállapított követelményeknek, és nemzeti rendelkezéseiket alkalmazzák a járművezetési jogosultság megszüntetésére, illetve visszavonására, amennyiben megállapításra kerül, hogy a vezetői engedélyt a követelményeknek való megfelelés nélkül állították ki.

8. cikk

A tudományos és műszaki fejlődéshez való hozzáigazítás

Az I–VI. mellékletek tudományos és műszaki fejlődéshez való hozzáigazításához szükséges módosításokat a 9. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárás szerint kell elfogadni.

9. cikk

A bizottság

(1)   A Bizottság munkáját a vezetői engedélyekkel foglalkozó bizottság segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikke (1)-(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni annak 8. cikke rendelkezéseinek tiszteletben tartása mellett.

10. cikk

Vizsgabiztosok

Ezen irányelv hatálybalépésétől kezdődően a járművezetői vizsgabiztosoknak meg kell felelniük a IV. mellékletben megállapított minimumkövetelményeknek.

A 2013. január 19. előtt már ilyen munkakörben dolgozó vizsgabiztosokra kizárólag a minőségbiztosítással és a rendszeres képzéssel kapcsolatos követelmények vonatkoznak.

11. cikk

A vezetői engedélyek cseréjére, visszavonására, pótlására és elismerésére vonatkozó különböző rendelkezések

(1)   Amennyiben valamely tagállam által kiállított érvényes nemzeti vezetői engedély jogosultja egy másik tagállamba helyezi át szokásos tartózkodási helyét, kérheti vezetői engedélyének azzal egyenértékű engedélyre való lecserélését; a cserét végző tagállam kötelessége annak ellenőrzése, hogy a benyújtott vezetői engedély ténylegesen mely kategóriára érvényes.

(2)   A büntetőjogi és rendőrségi jogszabályok területiségére vonatkozó alapelvre is figyelemmel, a szokásos tartózkodási hely szerinti tagállam a járművezetési jogosultság korlátozására, felfüggesztésére, visszavonására, illetve megszüntetésére vonatkozó nemzeti rendelkezéseit alkalmazhatja egy másik tagállam által kiállított vezetői engedély jogosultjára, és szükség esetén, e célból lecserélheti az engedélyt.

(3)   A cserét végrehajtó tagállam visszaküldi a régi vezetői engedélyt a kiállító tagállam hatóságához, és eljárását megindokolja.

(4)   A tagállam megtagadja a vezetői engedély kiállítását azon kérelmezőnek, akinek a vezetői engedélyét egy másik tagállamban korlátozták, felfüggesztették vagy visszavonták.

A tagállam megtagadja egy másik tagállam által olyan személy részére kiállított vezetői engedély érvényességének elismerését, akinek a vezetői engedélyét az előbbi állam területén korlátozták, felfüggesztették vagy visszavonták.

A tagállam szintén megtagadhatja a vezetői engedély kiállítását olyan kérelmező részére, akinek a vezetői engedélyét egy másik tagállamban érvénytelenítették.

(5)   Annak a vezetői engedélynek a pótlása, amelyik például elveszett, vagy amelyet elloptak, kizárólag a jogosult szokásos tartózkodási helye szerinti tagállamnak az illetékes hatóságától igényelhető újra; e hatóságok a pótlást a rendelkezésükre álló információ, vagy indokolt esetben, az eredeti engedélyt kiállító tagállam illetékes hatóságától kapott igazolás alapján végzik.

(6)   Ha egy tagállam egy harmadik ország által kiállított vezetői engedélyt a közösségi minta szerinti vezetői engedélyre lecserél, akkor a cserét a közösségi minta szerinti vezetői engedélyen fel kell tüntetni, csakúgy mint a későbbi megújítást vagy pótlást.

Ilyen cserére csak abban az esetben kerülhet sor, ha a harmadik ország által kiállított engedélyt a cserét végző tagállam illetékes hatóságánál benyújtották. Amennyiben az ilyen engedély jogosultja szokásos tartózkodási helyét egy másik tagállamba helyezi át, ez utóbbinak nem kell alkalmaznia a 2. cikkben meghatározott kölcsönös elismerés elvét.

12. cikk

Szokásos tartózkodási hely

Ezen irányelv alkalmazásában a „szokásos tartózkodási hely” az a hely, ahol az adott személy általában él, vagyis ahol egy naptári évben legalább 185 napot tölt, személyes és foglalkozásával összefüggő kötöttségei miatt, vagy foglalkozási kötöttségekkel nem rendelkező személy esetén, olyan személyes kötöttségei miatt, amelyek szoros kapcsolatra utalnak az adott személy és azon hely között, ahol él.

Mindazonáltal, azon személy esetében, akinek a foglalkozással kapcsolatos, illetve személyes kötöttségei eltérő helyekhez kapcsolódnak, és ennek következtében felváltva két vagy több tagállamban található különböző helyeken él, a szokásos tartózkodási helynek a személyes kötődések szerinti tagállamot kell tekinteni, feltéve, hogy az ilyen személy rendszeresen visszatér oda. Ez utóbbi feltételnek nem kell teljesülnie, ha a személy egy meghatározott időtartamra szóló feladat végrehajtása céljából él valamely tagállamban. Az egyetemi, illetve iskolai tanulmányok nem jelentik a szokásos tartózkodási hely áthelyezését.

13. cikk

A nem közösségi minta szerinti vezetői engedélyek közötti egyenértékűségek

(1)   A Bizottság egyetértésével a tagállamok egyenértékűségeket állapítanak meg az ezen irányelv végrehajtása előtt megszerzett jogosultságok és a 4. cikkben meghatározott vezetői engedély kategóriák között.

A tagállamok, a Bizottsággal való konzultációt követően, a 11. cikk (4), (5) és (6) bekezdésének végrehajtása céljából kiigazításokat hajthatnak végre nemzeti jogszabályaikon.

(2)   A 2013. január 19-ig megadott egyetlen járművezetési jogosultság sem szüntethető meg, illetve korlátozható ezen irányelv rendelkezései alapján.

14. cikk

Felülvizsgálat

A Bizottság jelentést készít ezen irányelv végrehajtásáról – beleértve annak a közúti közlekedésbiztonságra gyakorolt hatását – legkorábban 2018. január 19-én.

15. cikk

Kölcsönös segítségnyújtás

A tagállamok segítik egymást ezen irányelv végrehajtásában, és információcserét folytatnak az általuk kiállított, lecserélt, pótolt, megújított vagy visszavont vezetői engedélyekről. Igénybe veszik a vezetői engedélyek e célból létrehozott uniós hálózatát, amint e hálózat működőképes lesz.

16. cikk

Átültetés a nemzeti jogba

(1)   A tagállamok legkésőbb 2011. január 19-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az 1. cikk (1) bekezdésében, a 3. cikkben, a 4. cikk (1), (2) és (3) bekezdésében, valamint (4) bekezdésének b)–k) pontjában, a 6. cikk (1) bekezdésében és (2) bekezdésének a), c), d) és e) pontjában, a 7. cikk (1) bekezdésének b), c) és d) pontjában, valamint (2), (3) és (5) bekezdésében, a 8., 10., 13. 14. és 15. cikkben, valamint az I. melléklet 2. pontjában, a II. mellékletnek az A1, A2 és A kategóriáról szóló 5.2. pontjában, illetve a IV., V. és VI. mellékletben foglaltaknak megfeleljenek. Ezen rendelkezések szövegéről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

(2)   Ezeket a rendelkezéseket 2013. január 19-től kezdődően kell alkalmazni.

(3)   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. Tartalmazniuk kell utalást arra is, hogy a hatályos törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezésekben található hivatkozásokat a hatályon kívül helyezett irányelvre úgy kell érteni, mint az erre az irányelvre utaló hivatkozásokat. A hivatkozás módját és szövegét a tagállamok határozzák meg.

(4)   A tagállamok tájékozatják a Bizottságot az ezen irányelv hatálya alá tartozó területen általuk elfogadott, lényeges nemzeti rendelkezések szövegéről.

17. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 91/439/EGK irányelv a tagállamoknak az VII. melléklet B. részében megadott, a 91/439/EGK irányelv nemzeti jogba történő átültetésének határidőire vonatkozó kötelezettségeinek sérelme nélkül 2013. január 19-vel hatályát veszti.

A 91/439/EGK irányelv 2. cikkének (4) bekezdése 2007. január 19-vel hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásokat az ezen irányelvre történő hivatkozásnak kell tekinteni, és a VIII. mellékletben található megfelelési táblázat szerint kell értelmezni.

18. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Az 2. cikk (1) bekezdését, az 5. cikket, a 6. cikk (2) bekezdésének b) pontját, a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontját, a 9. cikket, a 11. cikk (1), (3), (4), (5) és (6) bekezdését, a 12. cikket, valamint az I., II. és III. mellékletet 2009. január 19-től kell alkalmazni.

19. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2006. december 20-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

J. BORRELL FONTELLES

a Tanács részéről

az elnök

J. KORKEAOJA

---

(1)  HL C 112., 2004.4.30., 34. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2005. február 23-i véleménye (HL C 304. E, 2005.12.1., 202. o.), a Tanács 2006. szeptember 18.-i közös álláspontja (HL C 295. E, 2006.12.5., 1. o.), az Európai Parlament 2006. december 14-i álláspontja és a Tanács 2006. december 19-i határozata.

2

(3)  HL L 237., 1991.8.24., 1. o. A legutóbb az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

3

(4)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.

4

(5)  HL L 124., 2002.5.9., 1. o. A legutóbb a 2005/30/EK bizottsági irányelvvel (HL L 106., 2005.4.27., 17. o.) módosított irányelv.

5

(6)  HL L 226., 2003.9.10., 4. o. A 2004/66/EK tanácsi irányelvvel (HL L 168., 2004.5.1., 35. o.) módosított irányelv.

6

---

I. MELLÉKLET

A KÖZÖSSÉGI VEZETŐI ENGEDÉLY-MINTÁRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

| 1. | A közösségi vezetői engedély minta-kártyájának fizikai jellemzői megfelelnek az ISO 7810 és az ISO 7816-1 szabványnak.
  A kártya polikarbonátból készül.
  A vezetői engedélyek jellemzőinek azirányú vizsgálata, hogy megfelelnek-e a nemzetközi szabványoknak, az ISO 10373 szabvánnyal összhangban történik. |
| --- | --- |

1.

A közösségi vezetői engedély minta-kártyájának fizikai jellemzői megfelelnek az ISO 7810 és az ISO 7816-1 szabványnak.

A kártya polikarbonátból készül.

A vezetői engedélyek jellemzőinek azirányú vizsgálata, hogy megfelelnek-e a nemzetközi szabványoknak, az ISO 10373 szabvánnyal összhangban történik.

| 2. | A vezetői engedélyek fizikai biztonsága
  A vezetői engedélyek fizikai biztonságára veszélyt jelentenek az alábbiak:






  — | hamis kártyák előállítása: olyan – újonnan vagy eredeti okmány másolataként előállított – tárgy létrehozása, amely nagymértékben hasonlít az okmányra, |
| --- | --- | --- |

2.

A vezetői engedélyek fizikai biztonsága

A vezetői engedélyek fizikai biztonságára veszélyt jelentenek az alábbiak:

—

hamis kártyák előállítása: olyan – újonnan vagy eredeti okmány másolataként előállított – tárgy létrehozása, amely nagymértékben hasonlít az okmányra,

| — | tárgyi változtatás: az eredeti okmány valamely jellemzőjének megváltoztatása, például az okmányon feltüntetett adatok valamelyikének módosítása. |
| --- | --- |

—

tárgyi változtatás: az eredeti okmány valamely jellemzőjének megváltoztatása, például az okmányon feltüntetett adatok valamelyikének módosítása.

A teljes biztonság a rendszer egészében rejlik, amely magában foglalja a kérelmezési eljárást, az adattovábbítást, a kártya hordozóanyagát, a nyomtatási technikát, a különböző biztonsági elemek minimális együttesét és a testreszabás folyamatát.

| a) | A vezetői engedélyek készítésére felhasznált anyagot az alábbi technikák (kötelező biztonsági elemek) alkalmazása által kell védetté tenni a hamisítás ellen:






  — | a kártyatest UV-fény alatt sötét, |
| --- | --- | --- |

a)

A vezetői engedélyek készítésére felhasznált anyagot az alábbi technikák (kötelező biztonsági elemek) alkalmazása által kell védetté tenni a hamisítás ellen:

—

a kártyatest UV-fény alatt sötét,

| — | biztonsági alnyomat-minta, amelyet többszínű biztonsági festékkel végzett írisznyomtatás, illetve pozitív vagy negatív guilloche-nyomtatás alkalmazása által védenek a szkennelés, nyomtatás vagy másolás útján történő hamisítás ellen. A minta nem állhat alapszínekből (CMYK), hanem legalább két különleges színből álló összetett mintázatot és mikrobetűt kell tartalmaznia, |
| --- | --- |

—

biztonsági alnyomat-minta, amelyet többszínű biztonsági festékkel végzett írisznyomtatás, illetve pozitív vagy negatív guilloche-nyomtatás alkalmazása által védenek a szkennelés, nyomtatás vagy másolás útján történő hamisítás ellen. A minta nem állhat alapszínekből (CMYK), hanem legalább két különleges színből álló összetett mintázatot és mikrobetűt kell tartalmaznia,

| — | optikailag változó elemek, amelyek megfelelő védelmet biztosítanak a fényképmásolás és -hamisítás ellen, |
| --- | --- |

—

optikailag változó elemek, amelyek megfelelő védelmet biztosítanak a fényképmásolás és -hamisítás ellen,

| — | lézergravírozás, |
| --- | --- |

—

lézergravírozás,

| — | a fénykép körül a biztonsági háttérminta és a fénykép legalább a fénykép szélén átfedi egymást (gyengített minta). |
| --- | --- |

—

a fénykép körül a biztonsági háttérminta és a fénykép legalább a fénykép szélén átfedi egymást (gyengített minta).

| b) | Ezen kívül a vezetői engedély kártyát az előállítás során legalább három, alább felsorolt technika alkalmazásával (kiegészítő biztonsági elemek) kell védetté tenni a hamisítás ellen:






  — | színváltó festékek*, |
| --- | --- | --- |

b)

Ezen kívül a vezetői engedély kártyát az előállítás során legalább három, alább felsorolt technika alkalmazásával (kiegészítő biztonsági elemek) kell védetté tenni a hamisítás ellen:

—

színváltó festékek*,

| — | termokróm festék*, |
| --- | --- |

—

termokróm festék*,

| — | egyedi hologramok*, |
| --- | --- |

—

egyedi hologramok*,

| — | változó lézerképek*, |
| --- | --- |

—

változó lézerképek*,

| — | látható és átlátszó, UV-fényben fluoreszkáló festék, |
| --- | --- |

—

látható és átlátszó, UV-fényben fluoreszkáló festék,

| — | irizáló nyomtatás, |
| --- | --- |

—

irizáló nyomtatás,

| — | digitális vízjel a háttérben, |
| --- | --- |

—

digitális vízjel a háttérben,

| — | infravörös vagy foszforeszkáló pigmentek, |
| --- | --- |

—

infravörös vagy foszforeszkáló pigmentek,

| — | domborított írásjelek, szimbólumok vagy minták*. |
| --- | --- |

—

domborított írásjelek, szimbólumok vagy minták*.

| c) | A tagállamok további biztonsági elemeket is bevezethetnek. Alapvetően a csillaggal jelölt technikákat kell előnyben részesíteni, mivel azok a bűnüldöző hatóságok tisztviselői számára különleges eszközök használata nélkül is lehetővé teszik a kártya érvényességének ellenőrzését. |
| --- | --- |

c)

A tagállamok további biztonsági elemeket is bevezethetnek. Alapvetően a csillaggal jelölt technikákat kell előnyben részesíteni, mivel azok a bűnüldöző hatóságok tisztviselői számára különleges eszközök használata nélkül is lehetővé teszik a kártya érvényességének ellenőrzését.

| 3. | A vezető engedélynek két oldala van.
  Az első oldalon az alábbiak szerepelnek:






  a) | a „vezetői engedély” kifejezés nyomtatott nagy betűkkel az engedélyt kiállító tagállam nyelvén vagy nyelvein; |
| --- | --- | --- |

3.

A vezető engedélynek két oldala van.

Az első oldalon az alábbiak szerepelnek:

a)

a „vezetői engedély” kifejezés nyomtatott nagy betűkkel az engedélyt kiállító tagállam nyelvén vagy nyelvein;

| b) | az engedélyt kiállító tagállam neve ( választható); |
| --- | --- |

b)

az engedélyt kiállító tagállam neve ( választható);

| c) | az engedélyt kiállító tagállam megkülönböztető jele kék téglalapon, negatívban nyomtatva, tizenkét sárga csillaggal körülvéve; a megkülönböztető jelek a következők:







  B | : | Belgium |
| --- | --- | --- | --- |
| CZ | : | Cseh Köztársaság |
| DK | : | Dánia |
| D | : | Németország |
| EST | : | Észtország |
| GR | : | Görögország |
| E | : | Spanyolország |
| F | : | Franciaország |
| IRL | : | Írország |
| I | : | Olaszország |
| CY | : | Ciprus |
| LV | : | Lettország |
| LT | : | Litvánia |
| L | : | Luxemburg |
| H | : | Magyarország |
| M | : | Málta |
| NL | : | Hollandia |
| A | : | Ausztria |
| PL | : | Lengyelország |
| P | : | Portugália |
| SLO | : | Szlovénia |
| SK | : | Szlovákia |
| FIN | : | Finnország |
| S | : | Svédország |
| UK | : | Egyesült Királyság |

c)

az engedélyt kiállító tagállam megkülönböztető jele kék téglalapon, negatívban nyomtatva, tizenkét sárga csillaggal körülvéve; a megkülönböztető jelek a következők:

B

:

Belgium

CZ

:

Cseh Köztársaság

DK

:

Dánia

D

:

Németország

EST

:

Észtország

GR

:

Görögország

E

:

Spanyolország

F

:

Franciaország

IRL

:

Írország

I

:

Olaszország

CY

:

Ciprus

LV

:

Lettország

LT

:

Litvánia

L

:

Luxemburg

H

:

Magyarország

M

:

Málta

NL

:

Hollandia

A

:

Ausztria

PL

:

Lengyelország

P

:

Portugália

SLO

:

Szlovénia

SK

:

Szlovákia

FIN

:

Finnország

S

:

Svédország

UK

:

Egyesült Királyság

| d) | a kiállított engedély egyedi adatai az alábbiak szerint számozva:






  1. | a jogosult családi neve; |
| --- | --- | --- |

d)

a kiállított engedély egyedi adatai az alábbiak szerint számozva:

1.

a jogosult családi neve;

| 2. | a jogosult utóneve(i); |
| --- | --- |

2.

a jogosult utóneve(i);

| 3. | születési idő és hely; |
| --- | --- |

3.

születési idő és hely;

| 4. | a) | az engedély kiállításának időpontja; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

az engedély kiállításának időpontja;

| b) | az engedély lejáratának időpontja vagy gondolatjel, ha az engedély a 7. cikk (2) bekezdésének c) pontja értelmében korlátlan ideig érvényes; |
| --- | --- |

b)

az engedély lejáratának időpontja vagy gondolatjel, ha az engedély a 7. cikk (2) bekezdésének c) pontja értelmében korlátlan ideig érvényes;

| c) | a kiállító hatóság neve (nyomtatható a második oldalra is); |
| --- | --- |

c)

a kiállító hatóság neve (nyomtatható a második oldalra is);

| d) | igazgatási célból az 5. rovatban szereplőtől különböző szám (választható); |
| --- | --- |

d)

igazgatási célból az 5. rovatban szereplőtől különböző szám (választható);

| 5. | az engedély száma; |
| --- | --- |

5.

az engedély száma;

| 6. | a jogosult fényképe; |
| --- | --- |

6.

a jogosult fényképe;

| 7. | a jogosult aláírása; |
| --- | --- |

7.

a jogosult aláírása;

| 8. | állandó lakóhely illetve levelezési cím (választható); |
| --- | --- |

8.

állandó lakóhely illetve levelezési cím (választható);

| 9. | a jármű(vek) kategóriája, amelyet a jogosult vezethet (a nemzeti kategóriák másképpen nyomtatandók, mint a harmonizált kategóriák); |
| --- | --- |

9.

a jármű(vek) kategóriája, amelyet a jogosult vezethet (a nemzeti kategóriák másképpen nyomtatandók, mint a harmonizált kategóriák);

| e) | az „Európai Közösségi Minta” kifejezés az engedélyt kiállító tagállam nyelvén vagy nyelvein, valamint a „vezetői engedély” kifejezés a Közösség többi nyelvén, az engedély háttereként rózsaszínnel nyomtatva: | Permiso de Conducción |
| --- | --- | --- |

e)

az „Európai Közösségi Minta” kifejezés az engedélyt kiállító tagállam nyelvén vagy nyelvein, valamint a „vezetői engedély” kifejezés a Közösség többi nyelvén, az engedély háttereként rózsaszínnel nyomtatva:

Permiso de Conducción

| | Řidičský průkaz |
| --- | --- |

Řidičský průkaz

| | Kørekort |
| --- | --- |

Kørekort

| | Führerschein |
| --- | --- |

Führerschein

| | Juhiluba |
| --- | --- |

Juhiluba

| | Άδεια Οδήγησης |
| --- | --- |

Άδεια Οδήγησης

| | Driving Licence |
| --- | --- |

Driving Licence

| | Permis de conduire |
| --- | --- |

Permis de conduire

| | Ceadúas Tiomána |
| --- | --- |

Ceadúas Tiomána

| | Patente di guida |
| --- | --- |

Patente di guida

| | Vadītāja apliecība |
| --- | --- |

Vadītāja apliecība

| | Vairuotojo pažymėjimas |
| --- | --- |

Vairuotojo pažymėjimas

| | Vezetői engedély |
| --- | --- |

Vezetői engedély

| | Liċenzja tas-Sewqan |
| --- | --- |

Liċenzja tas-Sewqan

| | Rijbewijs |
| --- | --- |

Rijbewijs

| | Prawo Jazdy |
| --- | --- |

Prawo Jazdy

| | Carta de Condução |
| --- | --- |

Carta de Condução

| | Vodičský preukaz |
| --- | --- |

Vodičský preukaz

| | Vozniško dovoljenje |
| --- | --- |

Vozniško dovoljenje

| | Ajokortti |
| --- | --- |

Ajokortti

| | Körkort; |
| --- | --- |

Körkort;

| f) | A színek megnevezése:






  — | kék: pantone reflex kék, |
| --- | --- | --- |

f)

A színek megnevezése:

—

kék: pantone reflex kék,

| — | sárga: pantone sárga. |
| --- | --- |

—

sárga: pantone sárga.

A második oldalon az alábbiak szerepelnek:

| a) | 9. | a jármű(vek) kategóriája, amelyet a jogosult vezethet (a nemzeti kategóriák másképpen nyomtatandók, mint a harmonizált kategóriák); |
| --- | --- | --- |

a)

9.

a jármű(vek) kategóriája, amelyet a jogosult vezethet (a nemzeti kategóriák másképpen nyomtatandók, mint a harmonizált kategóriák);

| 10. | az adott kategóriára vonatkozó engedély első kiadásának időpontja (ezt az időpontot az új engedélyen is meg kell ismételni későbbi pótlás vagy csere esetén); |
| --- | --- |

10.

az adott kategóriára vonatkozó engedély első kiadásának időpontja (ezt az időpontot az új engedélyen is meg kell ismételni későbbi pótlás vagy csere esetén);

| 11. | az adott kategóriára vonatkozó engedély lejáratának időpontja; |
| --- | --- |

11.

az adott kategóriára vonatkozó engedély lejáratának időpontja;

| 12. | az érintett (al)kategóriával szembeni további információk/korlátozás(ok) kód formában. |
| --- | --- |

12.

az érintett (al)kategóriával szembeni további információk/korlátozás(ok) kód formában.

A kódok a következők:

| — | 01-99 kódok | : | harmonizált közösségi kódok |
| --- | --- | --- | --- |

—

01-99 kódok

:

harmonizált közösségi kódok

GÉPJÁRMŰVEZETŐ (egészségügyi okok)

| 01. | Látáskorrekció és/vagy védelem






  01.01 | Szemüveg |
| --- | --- | --- |

01.

Látáskorrekció és/vagy védelem

01.01

Szemüveg

| 01.02 | Kontaktlencse |
| --- | --- |

01.02

Kontaktlencse

| 01.03 | Védőszemüveg |
| --- | --- |

01.03

Védőszemüveg

| 01.04 | Átlátszatlan lencse |
| --- | --- |

01.04

Átlátszatlan lencse

| 01.05 | Szem letakarása |
| --- | --- |

01.05

Szem letakarása

| 01.06 | Szemüveg vagy kontaktlencse |
| --- | --- |

01.06

Szemüveg vagy kontaktlencse

| 02. | Hallókészülék/kommunikációs segédeszköz






  02.01 | Hallókészülék egy fülre |
| --- | --- | --- |

02.

Hallókészülék/kommunikációs segédeszköz

02.01

Hallókészülék egy fülre

| 02.02 | Hallókészülék két fülre |
| --- | --- |

02.02

Hallókészülék két fülre

| 03. | Művégtag/merevített végtag






  03.01 | Felső végtagprotézis/merevített végtag |
| --- | --- | --- |

03.

Művégtag/merevített végtag

03.01

Felső végtagprotézis/merevített végtag

| 03.02 | Alsó végtagprotézis/merevített végtag |
| --- | --- |

03.02

Alsó végtagprotézis/merevített végtag

| 05. | Korlátozott vezetés (az alkód használata kötelező, a vezetés egészségügyi okok miatt korlátozott)






  05.01 | Nappali vezetésre korlátozott (például: egy órával a napkeltét követően, illetve egy órával a napnyugtát megelőzően) |
| --- | --- | --- |

05.

Korlátozott vezetés (az alkód használata kötelező, a vezetés egészségügyi okok miatt korlátozott)

05.01

Nappali vezetésre korlátozott (például: egy órával a napkeltét követően, illetve egy órával a napnyugtát megelőzően)

| 05.02 | A jogosult lakóhelye körüli ... km-es sugarú körön, illetve városon/régión belüli vezetésre korlátozott |
| --- | --- |

05.02

A jogosult lakóhelye körüli ... km-es sugarú körön, illetve városon/régión belüli vezetésre korlátozott

| 05.03 | Utasok nélküli vezetés |
| --- | --- |

05.03

Utasok nélküli vezetés

| 05.04 | Legfeljebb ... km/h sebességű vezetésre korlátozott |
| --- | --- |

05.04

Legfeljebb ... km/h sebességű vezetésre korlátozott

| 05.05 | Vezetés kizárólag vezetői engedéllyel rendelkező személy jelenlétében |
| --- | --- |

05.05

Vezetés kizárólag vezetői engedéllyel rendelkező személy jelenlétében

| 05.06 | Pótkocsi nélkül |
| --- | --- |

05.06

Pótkocsi nélkül

| 05.07 | Autópályán a vezetés nem engedélyezett |
| --- | --- |

05.07

Autópályán a vezetés nem engedélyezett

| 05.08 | Tilos az alkoholfogyasztás |
| --- | --- |

05.08

Tilos az alkoholfogyasztás

JÁRMŰÁTALAKÍTÁSOK

| 10. | Átalakított erőátvitel






  10.01 | Kézi erőátvitel |
| --- | --- | --- |

10.

Átalakított erőátvitel

10.01

Kézi erőátvitel

| 10.02 | Automata erőátvitel |
| --- | --- |

10.02

Automata erőátvitel

| 10.03 | Elektronikus vezérlésű erőátvitel |
| --- | --- |

10.03

Elektronikus vezérlésű erőátvitel

| 10.04 | Átalakított sebességváltó kar |
| --- | --- |

10.04

Átalakított sebességváltó kar

| 10.05 | Szekunder sebességváltóház nélkül |
| --- | --- |

10.05

Szekunder sebességváltóház nélkül

| 15. | Átalakított tengelykapcsoló






  15.01 | Átalakított sebességváltó kar |
| --- | --- | --- |

15.

Átalakított tengelykapcsoló

15.01

Átalakított sebességváltó kar

| 15.02 | Kézi tengelykapcsoló |
| --- | --- |

15.02

Kézi tengelykapcsoló

| 15.03 | Automata tengelykapcsoló |
| --- | --- |

15.03

Automata tengelykapcsoló

| 15.04 | Válaszfal kialakítása a tengelykapcsoló-pedál előtt, behajtható/leszerelhető tengelykapcsoló-pedál |
| --- | --- |

15.04

Válaszfal kialakítása a tengelykapcsoló-pedál előtt, behajtható/leszerelhető tengelykapcsoló-pedál

| 20. | Átalakított fékrendszerek






  20.01 | Átalakított fékpedál |
| --- | --- | --- |

20.

Átalakított fékrendszerek

20.01

Átalakított fékpedál

| 20.02 | Megnagyobbított fékpedál |
| --- | --- |

20.02

Megnagyobbított fékpedál

| 20.03 | Bal lábas használatra alkalmas fékpedál |
| --- | --- |

20.03

Bal lábas használatra alkalmas fékpedál

| 20.04 | Talppal működtethető fékpedál |
| --- | --- |

20.04

Talppal működtethető fékpedál

| 20.05 | Döntött fékpedál |
| --- | --- |

20.05

Döntött fékpedál

| 20.06 | Kézi (átalakított) működtetésű üzemi fék |
| --- | --- |

20.06

Kézi (átalakított) működtetésű üzemi fék

| 20.07 | Megerősített üzemi fék maximális használata |
| --- | --- |

20.07

Megerősített üzemi fék maximális használata

| 20.08 | Az üzemi fékbe beépített vészfék maximális használata |
| --- | --- |

20.08

Az üzemi fékbe beépített vészfék maximális használata

| 20.09 | Átalakított kézifék |
| --- | --- |

20.09

Átalakított kézifék

| 20.10 | Elektromos vezérlésű kézifék |
| --- | --- |

20.10

Elektromos vezérlésű kézifék

| 20.11 | (Átalakított) lábbal vezérelt kézifék |
| --- | --- |

20.11

(Átalakított) lábbal vezérelt kézifék

| 20.12 | Válaszfal kialakítása a fékpedál előtt, behajtható/leszerelhető fékpedál |
| --- | --- |

20.12

Válaszfal kialakítása a fékpedál előtt, behajtható/leszerelhető fékpedál

| 20.13 | Térddel működtetett fék |
| --- | --- |

20.13

Térddel működtetett fék

| 20.14 | Elektromosan működtetett üzemi fék |
| --- | --- |

20.14

Elektromosan működtetett üzemi fék

| 25. | Átalakított gázadagoló rendszerek






  25.01 | Átalakított gázpedál |
| --- | --- | --- |

25.

Átalakított gázadagoló rendszerek

25.01

Átalakított gázpedál

| 25.02 | Talppal működtetett gázpedál |
| --- | --- |

25.02

Talppal működtetett gázpedál

| 25.03 | Döntött gázpedál |
| --- | --- |

25.03

Döntött gázpedál

| 25.04 | Kézi gázadagoló |
| --- | --- |

25.04

Kézi gázadagoló

| 25.05 | Térdnél elhelyezett gázpedál |
| --- | --- |

25.05

Térdnél elhelyezett gázpedál

| 25.06 | Rásegítővel működtetett gázadagoló (elektronikus, pneumatikus stb.) |
| --- | --- |

25.06

Rásegítővel működtetett gázadagoló (elektronikus, pneumatikus stb.)

| 25.07 | Gázpedál a fékpedál bal oldalán |
| --- | --- |

25.07

Gázpedál a fékpedál bal oldalán

| 25.08 | Bal oldali gázpedál |
| --- | --- |

25.08

Bal oldali gázpedál

| 25.09 | Válaszfal kialakítása a gázpedál előtt, behajtható/leszerelhető gázpedál |
| --- | --- |

25.09

Válaszfal kialakítása a gázpedál előtt, behajtható/leszerelhető gázpedál

| 30. | Módosított kombinált fékező és gázadagoló rendszerek






  30.01 | Párhuzamos pedálok |
| --- | --- | --- |

30.

Módosított kombinált fékező és gázadagoló rendszerek

30.01

Párhuzamos pedálok

| 30.02 | Azonos (vagy közel azonos) magasságban elhelyezett pedálok |
| --- | --- |

30.02

Azonos (vagy közel azonos) magasságban elhelyezett pedálok

| 30.03 | Elcsúsztatható gáz- és fékpedál |
| --- | --- |

30.03

Elcsúsztatható gáz- és fékpedál

| 30.04 | Elcsúsztatható és merevítővel rendelkező gáz- és fékpedál |
| --- | --- |

30.04

Elcsúsztatható és merevítővel rendelkező gáz- és fékpedál

| 30.05 | Behajtható/leszerelhető gáz- és fékpedál |
| --- | --- |

30.05

Behajtható/leszerelhető gáz- és fékpedál

| 30.06 | Megemelt padló |
| --- | --- |

30.06

Megemelt padló

| 30.07 | Válaszfal kialakítása a fékpedál oldalán |
| --- | --- |

30.07

Válaszfal kialakítása a fékpedál oldalán

| 30.08 | Válaszfal kialakítása a művégtag számára a fékpedál oldalán |
| --- | --- |

30.08

Válaszfal kialakítása a művégtag számára a fékpedál oldalán

| 30.09 | Válaszfal kialakítása a gáz- és a fékpedál előtt |
| --- | --- |

30.09

Válaszfal kialakítása a gáz- és a fékpedál előtt

| 30.10 | Sarok-/lábtámasz |
| --- | --- |

30.10

Sarok-/lábtámasz

| 30.11 | Elektromosan működtetett gáz- és fékpedál |
| --- | --- |

30.11

Elektromosan működtetett gáz- és fékpedál

| 35. | Átalakított kezelőgombok
  (Fényszóró kapcsolók, ablaktörlő/ablakmosó, kürt, irányjelzők stb.)






  35.01 | A kormányzásra és a jármű irányítására gyakorolt negatív kihatás nélkül működtethető kezelőelemek |
| --- | --- | --- |

35.

Átalakított kezelőgombok

(Fényszóró kapcsolók, ablaktörlő/ablakmosó, kürt, irányjelzők stb.)

35.01

A kormányzásra és a jármű irányítására gyakorolt negatív kihatás nélkül működtethető kezelőelemek

| 35.02 | A kormánykerék és kiegészítői (fogógomb, fogóvilla stb.) elengedése nélkül működtethető kezelőelemek |
| --- | --- |

35.02

A kormánykerék és kiegészítői (fogógomb, fogóvilla stb.) elengedése nélkül működtethető kezelőelemek

| 35.03 | A kormánykerék és kiegészítői (fogógomb, fogóvilla stb.) bal kézzel való elengedése nélkül működtethető kezelőelemek |
| --- | --- |

35.03

A kormánykerék és kiegészítői (fogógomb, fogóvilla stb.) bal kézzel való elengedése nélkül működtethető kezelőelemek

| 35.04 | A kormánykerék és kiegészítői (fogógomb, fogóvilla stb.) jobb kézzel való elengedése nélkül működtethető kezelőelemek |
| --- | --- |

35.04

A kormánykerék és kiegészítői (fogógomb, fogóvilla stb.) jobb kézzel való elengedése nélkül működtethető kezelőelemek

| 35.05 | A kormánykerék és kiegészítői (fogógomb, fogóvilla stb.), valamint a kombinált gázadagoló és fékező szerkezetek elengedése nélkül működtethető kezelőelemek |
| --- | --- |

35.05

A kormánykerék és kiegészítői (fogógomb, fogóvilla stb.), valamint a kombinált gázadagoló és fékező szerkezetek elengedése nélkül működtethető kezelőelemek

| 40. | Átalakított kormánymű






  40.01 | Alapkivitelű rásegítéses kormánymű |
| --- | --- | --- |

40.

Átalakított kormánymű

40.01

Alapkivitelű rásegítéses kormánymű

| 40.02 | Megerősített rásegítéses kormánymű |
| --- | --- |

40.02

Megerősített rásegítéses kormánymű

| 40.03 | Kormánymű tartalékrendszerrel |
| --- | --- |

40.03

Kormánymű tartalékrendszerrel

| 40.04 | Meghosszabbított kormányoszlop |
| --- | --- |

40.04

Meghosszabbított kormányoszlop

| 40.05 | Átalakított kormánykerék (nagyobb és/vagy vastagabb kormánykerék-rész, csökkentett átmérőjű kormánykerék stb.) |
| --- | --- |

40.05

Átalakított kormánykerék (nagyobb és/vagy vastagabb kormánykerék-rész, csökkentett átmérőjű kormánykerék stb.)

| 40.06 | Döntött kormánykerék |
| --- | --- |

40.06

Döntött kormánykerék

| 40.07 | Függőleges kormánykerék |
| --- | --- |

40.07

Függőleges kormánykerék

| 40.08 | Vízszintes kormánykerék |
| --- | --- |

40.08

Vízszintes kormánykerék

| 40.09 | Lábbal működtetett meghajtás |
| --- | --- |

40.09

Lábbal működtetett meghajtás

| 40.10 | Alternatív átalakított kormányzás (kormánybot stb.) |
| --- | --- |

40.10

Alternatív átalakított kormányzás (kormánybot stb.)

| 40.11 | Fogógomb a kormánykeréken |
| --- | --- |

40.11

Fogógomb a kormánykeréken

| 40.12 | Kézmerevítő a kormánykeréken |
| --- | --- |

40.12

Kézmerevítő a kormánykeréken

| 40.13 | Ínrögzítéses (csonthoz) merevítővel |
| --- | --- |

40.13

Ínrögzítéses (csonthoz) merevítővel

| 42. | Módosított visszapillantó tükör (tükrök)






  42.01 | (Bal vagy) jobb oldali külső visszapillantó tükör |
| --- | --- | --- |

42.

Módosított visszapillantó tükör (tükrök)

42.01

(Bal vagy) jobb oldali külső visszapillantó tükör

| 42.02 | Külső visszapillantó tükör a sárhányón |
| --- | --- |

42.02

Külső visszapillantó tükör a sárhányón

| 42.03 | A forgalom követését lehetővé tevő belső kiegészítő visszapillantó tükör |
| --- | --- |

42.03

A forgalom követését lehetővé tevő belső kiegészítő visszapillantó tükör

| 42.04 | Belső panoráma visszapillantó tükör |
| --- | --- |

42.04

Belső panoráma visszapillantó tükör

| 42.05 | Holttér-ellenőrző visszapillantó tükör |
| --- | --- |

42.05

Holttér-ellenőrző visszapillantó tükör

| 42.06 | Elektromosan működtetett külső visszapillantó tükör (tükrök) |
| --- | --- |

42.06

Elektromosan működtetett külső visszapillantó tükör (tükrök)

| 43. | Átalakított vezetőülés






  43.01 | Megfelelő kitekintési magasságban, a kormánykeréktől és a pedáltól normál távolságban elhelyezett vezetőülés |
| --- | --- | --- |

43.

Átalakított vezetőülés

43.01

Megfelelő kitekintési magasságban, a kormánykeréktől és a pedáltól normál távolságban elhelyezett vezetőülés

| 43.02 | A test alakjához igazított vezetőülés |
| --- | --- |

43.02

A test alakjához igazított vezetőülés

| 43.03 | A megfelelő ülésstabilitás érdekében oldaltámasszal ellátott vezetőülés |
| --- | --- |

43.03

A megfelelő ülésstabilitás érdekében oldaltámasszal ellátott vezetőülés

| 43.04 | Kartámasszal ellátott vezetőülés |
| --- | --- |

43.04

Kartámasszal ellátott vezetőülés

| 43.05 | A vezetőülés csúsztathatóságának megnövelése |
| --- | --- |

43.05

A vezetőülés csúsztathatóságának megnövelése

| 43.06 | Biztonsági öv átalakítása |
| --- | --- |

43.06

Biztonsági öv átalakítása

| 43.07 | Hám típusú biztonsági öv |
| --- | --- |

43.07

Hám típusú biztonsági öv

| 44. | Motorkerékpárok módosításai (alkód használata kötelező)






  44.01 | Egyfajta üzemeltetésű fék |
| --- | --- | --- |

44.

Motorkerékpárok módosításai (alkód használata kötelező)

44.01

Egyfajta üzemeltetésű fék

| 44.02 | (Átalakított) kézi működtetésű fék (első kerék) |
| --- | --- |

44.02

(Átalakított) kézi működtetésű fék (első kerék)

| 44.03 | (Átalakított) lábműködtetésű fék (hátsó kerék) |
| --- | --- |

44.03

(Átalakított) lábműködtetésű fék (hátsó kerék)

| 44.04 | (Átalakított) kézi gázadagoló |
| --- | --- |

44.04

(Átalakított) kézi gázadagoló

| 44.05 | (Átalakított) kézi sebességváltó és kézi tengelykapcsoló |
| --- | --- |

44.05

(Átalakított) kézi sebességváltó és kézi tengelykapcsoló

| 44.06 | (Átalakított) visszapillantó tükör (tükrök) |
| --- | --- |

44.06

(Átalakított) visszapillantó tükör (tükrök)

| 44.07 | (Átalakított) jelző berendezések (irányjelzők, féklámpa, ...) |
| --- | --- |

44.07

(Átalakított) jelző berendezések (irányjelzők, féklámpa, ...)

| 44.08 | Olyan ülésmagasság, amely lehetővé teszi a vezető számára, hogy ülő testhelyzetben egyszerre mindkét lábát letegye az úttestre |
| --- | --- |

44.08

Olyan ülésmagasság, amely lehetővé teszi a vezető számára, hogy ülő testhelyzetben egyszerre mindkét lábát letegye az úttestre

| 45. | Kizárólag oldalkocsis motorkerékpár |
| --- | --- |

45.

Kizárólag oldalkocsis motorkerékpár

| 50. | Meghatározott járműre/alvázszámra (jármű azonosító számra (VIN)) korlátozva |
| --- | --- |

50.

Meghatározott járműre/alvázszámra (jármű azonosító számra (VIN)) korlátozva

| 51. | Meghatározott járműre/rendszámtáblára (jármű nyilvántartási számra (VRN)) korlátozva |
| --- | --- |

51.

Meghatározott járműre/rendszámtáblára (jármű nyilvántartási számra (VRN)) korlátozva

IGAZGATÁSI KÉRDÉSEK

| 70. | A(z) ... számú, ... által kiállított engedély cseréje (harmadik ország esetében az EU/ENSZ megkülönböztető jel is; pl.: 70.0123456789.NL) |
| --- | --- |

70.

A(z) ... számú, ... által kiállított engedély cseréje (harmadik ország esetében az EU/ENSZ megkülönböztető jel is; pl.: 70.0123456789.NL)

| 71. | A(z) ... számú engedély másodpéldánya (harmadik ország esetében az EU/ENSZ megkülönböztető jel is; pl.: 71.987654321.HR) |
| --- | --- |

71.

A(z) ... számú engedély másodpéldánya (harmadik ország esetében az EU/ENSZ megkülönböztető jel is; pl.: 71.987654321.HR)

| 72. | A kategóriájú járművekre korlátozva, amelyek maximális hengerűrtartalma 125 cm3 és maximális teljesítménye 11 kW (A1) |
| --- | --- |

72.

A kategóriájú járművekre korlátozva, amelyek maximális hengerűrtartalma 125 cm3 és maximális teljesítménye 11 kW (A1)

3

| 73. | B kategóriájú, három- vagy négykerekű gépi meghajtású járművekre korlátozva (B1) |
| --- | --- |

73.

B kategóriájú, három- vagy négykerekű gépi meghajtású járművekre korlátozva (B1)

| 74. | C kategóriájú járművekre korlátozva, amelyek megengedett legnagyobb össztömege nem haladja meg a 7 500 kg-ot (C1) |
| --- | --- |

74.

C kategóriájú járművekre korlátozva, amelyek megengedett legnagyobb össztömege nem haladja meg a 7 500 kg-ot (C1)

| 75. | D kategóriájú járművekre korlátozva, amelyekben – a vezetőülésen kívül – legfeljebb 16 ülés található (D1) |
| --- | --- |

75.

D kategóriájú járművekre korlátozva, amelyekben – a vezetőülésen kívül – legfeljebb 16 ülés található (D1)

| 76. | C kategóriájú járművekre korlátozva, amelyek megengedett legnagyobb össztömege nem haladja meg a 7 500 kg-ot (C1) és amelyekhez olyan pótkocsi kapcsolható, amelynek megengedett legnagyobb össztömege meghaladja a 750 kg-ot, feltéve, hogy az így kialakított járműszerelvény legnagyobb össztömege nem haladja meg a 12 000 kg-ot és feltéve, hogy a pótkocsi legnagyobb megengedett össztömege nem haladja meg a vonójármű terheletlen tömegét (C1E) |
| --- | --- |

76.

C kategóriájú járművekre korlátozva, amelyek megengedett legnagyobb össztömege nem haladja meg a 7 500 kg-ot (C1) és amelyekhez olyan pótkocsi kapcsolható, amelynek megengedett legnagyobb össztömege meghaladja a 750 kg-ot, feltéve, hogy az így kialakított járműszerelvény legnagyobb össztömege nem haladja meg a 12 000 kg-ot és feltéve, hogy a pótkocsi legnagyobb megengedett össztömege nem haladja meg a vonójármű terheletlen tömegét (C1E)

| 77. | D kategóriájú járművekre korlátozva, amelyekben – a vezetőülést kivéve – legfeljebb 16 ülés található (D1) és amelyekhez olyan pótkocsi kapcsolható, amelynek megengedett legnagyobb össztömege meghaladja a 750 kg-ot, feltéve, hogy a) az így kialakított járműszerelvény megengedett legnagyobb össztömege nem haladja meg a 12 000 kg-ot és a pótkocsi megengedett legnagyobb össztömege nem haladja meg a vonójármű terheletlen tömegét, valamint b) a pótkocsit nem használják utasok szállítására (D1E) |
| --- | --- |

77.

D kategóriájú járművekre korlátozva, amelyekben – a vezetőülést kivéve – legfeljebb 16 ülés található (D1) és amelyekhez olyan pótkocsi kapcsolható, amelynek megengedett legnagyobb össztömege meghaladja a 750 kg-ot, feltéve, hogy a) az így kialakított járműszerelvény megengedett legnagyobb össztömege nem haladja meg a 12 000 kg-ot és a pótkocsi megengedett legnagyobb össztömege nem haladja meg a vonójármű terheletlen tömegét, valamint b) a pótkocsit nem használják utasok szállítására (D1E)

| 78. | Automata sebességváltóval rendelkező járművekre korlátozva |
| --- | --- |

78.

Automata sebességváltóval rendelkező járművekre korlátozva

| 79. | (...) A zárójelben megjelölt tulajdonságokkal rendelkező járművekre korlátozva, a 91/439/EK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének alkalmazásával összefüggésben







  90.01 | : | balra |
| --- | --- | --- | --- |
| 90.02 | : | jobbra |
| 90.03 | : | bal |
| 90.04 | : | jobb |
| 90.05 | : | kézi |
| 90.06 | : | láb |
| 90.07 | : | használható |

79.

(...) A zárójelben megjelölt tulajdonságokkal rendelkező járművekre korlátozva, a 91/439/EK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének alkalmazásával összefüggésben

90.01

:

balra

90.02

:

jobbra

90.03

:

bal

90.04

:

jobb

90.05

:

kézi

90.06

:

láb

90.07

:

használható

| 95. | A 2003/59/EK irányelvben előírt szakmai alkalmassági kötelezettségnek megfelelő szakmai alkalmassági bizonyítvánnyal (SZAB) rendelkező gépjárművezető, ...-ig [pl.: 95.01.01.2012] |
| --- | --- |

95.

A 2003/59/EK irányelvben előírt szakmai alkalmassági kötelezettségnek megfelelő szakmai alkalmassági bizonyítvánnyal (SZAB) rendelkező gépjárművezető, ...-ig [pl.: 95.01.01.2012]

| 96. | Az V. mellékletben foglalt rendelkezésekkel összhangban képzésben részt vevő, illetve jártassági és magatartási vizsgát letevő gépjárművezető. |
| --- | --- |

96.

Az V. mellékletben foglalt rendelkezésekkel összhangban képzésben részt vevő, illetve jártassági és magatartási vizsgát letevő gépjárművezető.

| — | 100 és 100 feletti kódok | : | nemzeti kódok, amelyek csak az engedélyt kiállító tagállam területén érvényesek. |
| --- | --- | --- | --- |

—

100 és 100 feletti kódok

:

nemzeti kódok, amelyek csak az engedélyt kiállító tagállam területén érvényesek.

Ha a kód az összes olyan kategóriára alkalmazandó, amelyre az engedélyt kiállították, a 9., 10. és 11. rovatokba is nyomtatható;

| 13. | e melléklet 4. pontja a) alpontjának végrehajtásakor a befogadó tagállam részére olyan adatok esetleges bejegyzésére fenntartott hely, amelyek az engedéllyel kapcsolatos igazgatáshoz szükségesek; |
| --- | --- |

13.

e melléklet 4. pontja a) alpontjának végrehajtásakor a befogadó tagállam részére olyan adatok esetleges bejegyzésére fenntartott hely, amelyek az engedéllyel kapcsolatos igazgatáshoz szükségesek;

| 14. | az engedélyt kiállító tagállam részére olyan adatok esetleges bejegyzésére fenntartott hely, amelyek az engedéllyel kapcsolatos igazgatáshoz szükségesek vagy a közúti közlekedésbiztonsággal kapcsolatosak (választható). Ha az adat az ebben a mellékletben meghatározott valamelyik rovattal kapcsolatos, előtte meg kell adni a kérdéses rovat számát.
  A jogosult külön írásbeli beleegyezésével erre a helyre lehet bejegyezni azokat az adatokat, amelyek nem kapcsolatosak a vezetői engedély igazgatásával vagy a közúti közlekedésbiztonsággal; az ilyen adatok semmilyen módon nem változtatják meg a minta vezetői engedélyként történő felhasználását; |
| --- | --- |

14.

az engedélyt kiállító tagállam részére olyan adatok esetleges bejegyzésére fenntartott hely, amelyek az engedéllyel kapcsolatos igazgatáshoz szükségesek vagy a közúti közlekedésbiztonsággal kapcsolatosak (választható). Ha az adat az ebben a mellékletben meghatározott valamelyik rovattal kapcsolatos, előtte meg kell adni a kérdéses rovat számát.

A jogosult külön írásbeli beleegyezésével erre a helyre lehet bejegyezni azokat az adatokat, amelyek nem kapcsolatosak a vezetői engedély igazgatásával vagy a közúti közlekedésbiztonsággal; az ilyen adatok semmilyen módon nem változtatják meg a minta vezetői engedélyként történő felhasználását;

| b) | az engedély első és második oldalán látható számozott rovatok magyarázata (legalább az 1., 2., 3., 4. a)., 4 b)., 4 c)., 5., 10., 11. és 12. rovat)
  Annak a tagállamnak, amely a bejegyzéseket az itt felsorolt angol, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, spanyol, svéd, szlovák vagy szlovén nyelveken kívül valamely más nemzeti nyelven kívánja megszövegezni, e melléklet egyéb rendelkezéseinek sérelme nélkül olyan kétnyelvű engedélyt kell készítenie, amelyben a fenti nyelvek egyikét használja; |
| --- | --- |

b)

az engedély első és második oldalán látható számozott rovatok magyarázata (legalább az 1., 2., 3., 4. a)., 4 b)., 4 c)., 5., 10., 11. és 12. rovat)

Annak a tagállamnak, amely a bejegyzéseket az itt felsorolt angol, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, spanyol, svéd, szlovák vagy szlovén nyelveken kívül valamely más nemzeti nyelven kívánja megszövegezni, e melléklet egyéb rendelkezéseinek sérelme nélkül olyan kétnyelvű engedélyt kell készítenie, amelyben a fenti nyelvek egyikét használja;

| c) | a közösségi engedély mintán helyet kell fenntartani mikrochip vagy hasonló számítógépes eszköz esetleges bevezetésére. |
| --- | --- |

c)

a közösségi engedély mintán helyet kell fenntartani mikrochip vagy hasonló számítógépes eszköz esetleges bevezetésére.

4.   Különleges rendelkezések

| a) | Ha egy tagállam által e mellékletnek megfelelően kiállított vezetői engedély jogosultja egy másik tagállamban rendelkezik szokásos tartózkodási hellyel, az a másik tagállam az engedélyre olyan adatokat vezethet rá, amelyek szükségesek az engedéllyel kapcsolatos igazgatáshoz, feltéve, hogy ezeket az adatokat az általa kiállított engedélyekre is bejegyzi, és hogy marad elég hely erre a célra. |
| --- | --- |

a)

Ha egy tagállam által e mellékletnek megfelelően kiállított vezetői engedély jogosultja egy másik tagállamban rendelkezik szokásos tartózkodási hellyel, az a másik tagállam az engedélyre olyan adatokat vezethet rá, amelyek szükségesek az engedéllyel kapcsolatos igazgatáshoz, feltéve, hogy ezeket az adatokat az általa kiállított engedélyekre is bejegyzi, és hogy marad elég hely erre a célra.

| b) | A Bizottsággal folytatott konzultációt követően a tagállamok különböző színeket vagy jelöléseket is alkalmazhatnak, mint pl. vonalkódok és nemzeti szimbólumok [...], e melléklet többi rendelkezéseinek sérelme nélkül.
  Az engedélyek kölcsönös elismerésével összefüggésben a vonalkód csak olyan információt tartalmazhat, amely már olvasható a vezetői engedélyen, vagy amely az engedély kiállítási eljáráshoz szükséges. |
| --- | --- |

b)

A Bizottsággal folytatott konzultációt követően a tagállamok különböző színeket vagy jelöléseket is alkalmazhatnak, mint pl. vonalkódok és nemzeti szimbólumok [...], e melléklet többi rendelkezéseinek sérelme nélkül.

Az engedélyek kölcsönös elismerésével összefüggésben a vonalkód csak olyan információt tartalmazhat, amely már olvasható a vezetői engedélyen, vagy amely az engedély kiállítási eljáráshoz szükséges.

KÖZÖSSÉGI VEZETŐI ENGEDÉLY MINTA

1. oldal   VEZETŐI ENGEDÉLY [TAGÁLLAM]

Image

| 2. oldal | 1. Családi név 2. Utónév 3. Születési idő és hely 4a. A vezetői engedély kiállításának időpontja 4b. Lejárat hivatalos időpontja 4c. Kiállító hatóság 5. Az engedély sorszáma 8. Lakóhely 9. (1) Kategória 10. Kiállítás időpontja kategóriánként 11. Lejárat időpontja kategóriánként 12. Korlátozások |
| --- | --- |

2. oldal

1. Családi név 2. Utónév 3. Születési idő és hely 4a. A vezetői engedély kiállításának időpontja 4b. Lejárat hivatalos időpontja 4c. Kiállító hatóság 5. Az engedély sorszáma 8. Lakóhely 9. (1) Kategória 10. Kiállítás időpontja kategóriánként 11. Lejárat időpontja kategóriánként 12. Korlátozások

1

Image

VEZETŐI ENGEDÉLY MINTÁJA

BELGA ENGEDÉLY (tájékoztatásul)

Image

Image

---

(1)

1

Megjegyzés: az okmány kiegészül majd az AM kategória piktogramjával és sorával.

Megjegyzés:

Megjegyzés: a motorkerékpárra vonatkozó rész „A2” kategóriával egészül ki.

Megjegyzés:

---

II. MELLÉKLET

I.   A JÁRMŰVEZETŐI VIZSGÁK MINIMUMKÖVETELMÉNYEI

A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a vezetői engedélyt kérelmezők rendelkezzenek a gépjárművek vezetéséhez szükséges ismeretekkel és jártassággal, valamint ennek megfelelő magatartást tanúsítsanak. Ennek értelmében a vizsgának az alábbiakból kell állnia:

| — | elméleti vizsga, majd |
| --- | --- |

—

elméleti vizsga, majd

| — | jártassági és magatartási vizsga. |
| --- | --- |

—

jártassági és magatartási vizsga.

A vizsga lebonyolításának feltételei az alábbiakban találhatók.

A.   ELMÉLETI VIZSGA

1.   Forma

A formát úgy kell megválasztani, hogy meg lehessen bizonyosodni arról, hogy rendelkezik-e a kérelmező a megkívánt ismeretekkel a 2., 3. és 4. pontokban felsorolt területeken.

Minden olyan, egy adott járműkategóriában engedélyt igénylő kérelmező, aki egy másik járműkategóriában teljesítette az engedély megszerzéséhez szükséges elméleti vizsgát, mentesülhet a 2., 3. és 4. pont közös rendelkezései alól.

2.   Az elméleti vizsga valamennyi járműkategóriára vonatkozó tartalma

| 2.1. | Az alább felsorolt valamennyi ponttal kapcsolatban kérdéseket kell feltenni, a kérdések tartalmának és formájának meghatározása a tagállamok hatáskörébe tartozik:






  2.1.1. | Közúti közlekedési szabályok:






  — | különös tekintettel a közúti jelzőtáblákra, jelzésekre, jelölésekre, az elsőbbségadásra és sebességkorlátozásra; |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.

Az alább felsorolt valamennyi ponttal kapcsolatban kérdéseket kell feltenni, a kérdések tartalmának és formájának meghatározása a tagállamok hatáskörébe tartozik:

2.1.1.

Közúti közlekedési szabályok:

—

különös tekintettel a közúti jelzőtáblákra, jelzésekre, jelölésekre, az elsőbbségadásra és sebességkorlátozásra;

| 2.1.2. | A vezető:






  — | az éberség és a közúti közlekedés többi résztvevőjével szembeni magatartás fontossága, |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

A vezető:

—

az éberség és a közúti közlekedés többi résztvevőjével szembeni magatartás fontossága,

| — | észlelés, ítélőképesség és döntéshozatal, különösen a reakcióidő, valamint a vezetői magatartás megváltozása alkohol, kábítószerek, gyógyszerek, adott lelki állapot vagy fáradtság hatására; |
| --- | --- |

—

észlelés, ítélőképesség és döntéshozatal, különösen a reakcióidő, valamint a vezetői magatartás megváltozása alkohol, kábítószerek, gyógyszerek, adott lelki állapot vagy fáradtság hatására;

| 2.1.3. | A közút:






  — | a különböző időjárási és útviszonyok mellett a járművek közötti biztonságos követési távolság megtartására, a féktávolságokra és az úttartásra vonatkozó legfontosabb elvek, |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

A közút:

—

a különböző időjárási és útviszonyok mellett a járművek közötti biztonságos követési távolság megtartására, a féktávolságokra és az úttartásra vonatkozó legfontosabb elvek,

| — | az eltérő útviszonyokkal, különösen azoknak az időjárás, valamint az út adott napszak hatására bekövetkező változásaival összefüggő vezetési kockázati tényezők, |
| --- | --- |

—

az eltérő útviszonyokkal, különösen azoknak az időjárás, valamint az út adott napszak hatására bekövetkező változásaival összefüggő vezetési kockázati tényezők,

| — | a különböző úttípusok jellemzői és az ezzel összefüggő jogszabályi követelmények; |
| --- | --- |

—

a különböző úttípusok jellemzői és az ezzel összefüggő jogszabályi követelmények;

| 2.1.4. | A közlekedés más résztvevői:






  — | a közlekedésben résztvevők tapasztalatlanságával, valamint leginkább sérülékeny csoportjaival, pl. a gyermekekkel, gyalogosokkal, kerékpárosokkal és a mozgásukban korlátozott személyekkel összefüggő sajátos kockázati tényezők, |
| --- | --- | --- |

2.1.4.

A közlekedés más résztvevői:

—

a közlekedésben résztvevők tapasztalatlanságával, valamint leginkább sérülékeny csoportjaival, pl. a gyermekekkel, gyalogosokkal, kerékpárosokkal és a mozgásukban korlátozott személyekkel összefüggő sajátos kockázati tényezők,

| — | a különböző járműtípusok mozgásával és vezetésével, továbbá vezetőik eltérő látóterével járó kockázati tényezők; |
| --- | --- |

—

a különböző járműtípusok mozgásával és vezetésével, továbbá vezetőik eltérő látóterével járó kockázati tényezők;

| 2.1.5. | Általános szabályok, rendeletek és egyéb kérdések:






  — | a járművek használatához szükséges hivatalos okmányokra vonatkozó szabályok, |
| --- | --- | --- |

2.1.5.

Általános szabályok, rendeletek és egyéb kérdések:

—

a járművek használatához szükséges hivatalos okmányokra vonatkozó szabályok,

| — | a járművezető baleset esetén tanúsítandó magatartását meghatározó általános szabályok (figyelmeztető eszközök kihelyezése és riasztás), és azok az intézkedések, amelyeket szükség esetén megtehet a közúti balesetekben sérülést szenvedett személyek érdekében, |
| --- | --- |

—

a járművezető baleset esetén tanúsítandó magatartását meghatározó általános szabályok (figyelmeztető eszközök kihelyezése és riasztás), és azok az intézkedések, amelyeket szükség esetén megtehet a közúti balesetekben sérülést szenvedett személyek érdekében,

| — | a járművel, rakományával és a személyekkel kapcsolatos biztonsági tényezők; |
| --- | --- |

—

a járművel, rakományával és a személyekkel kapcsolatos biztonsági tényezők;

| 2.1.6. | A jármű elhagyásakor szükséges óvintézkedések; |
| --- | --- |

2.1.6.

A jármű elhagyásakor szükséges óvintézkedések;

| 2.1.7. | A közúti közlekedésbiztonsággal összefüggő mechanikai szempontok; a kérelmezőknek képesnek kell lenniük észlelni a leggyakoribb meghibásodásokat, különösen a kormány-, a felfüggesztési és a fékrendszerben, a gumiabroncsokban, a lámpákban és az irányjelzőkben, a fényvisszaverőkben, a visszapillantó tükrökben, a szélvédőben és az ablaktörlőkben, a kipufogórendszerben, a biztonsági övekben és hangjelző berendezésben; |
| --- | --- |

2.1.7.

A közúti közlekedésbiztonsággal összefüggő mechanikai szempontok; a kérelmezőknek képesnek kell lenniük észlelni a leggyakoribb meghibásodásokat, különösen a kormány-, a felfüggesztési és a fékrendszerben, a gumiabroncsokban, a lámpákban és az irányjelzőkben, a fényvisszaverőkben, a visszapillantó tükrökben, a szélvédőben és az ablaktörlőkben, a kipufogórendszerben, a biztonsági övekben és hangjelző berendezésben;

| 2.1.8. | A jármű biztonsági felszerelései, és különösen a biztonsági övek, a fejtámaszok és a gyermekek biztonságát szolgáló eszközök használata; |
| --- | --- |

2.1.8.

A jármű biztonsági felszerelései, és különösen a biztonsági övek, a fejtámaszok és a gyermekek biztonságát szolgáló eszközök használata;

| 2.1.9. | A járműhasználat környezettel összefüggő szabályai (a hangjelzést adó eszközök megfelelő használata, mérsékelt üzemanyag-fogyasztás, a szennyező anyagok kibocsátásának korlátozása stb.). |
| --- | --- |

2.1.9.

A járműhasználat környezettel összefüggő szabályai (a hangjelzést adó eszközök megfelelő használata, mérsékelt üzemanyag-fogyasztás, a szennyező anyagok kibocsátásának korlátozása stb.).

3.   Az A1, A2 és A kategóriákra vonatkozó különleges rendelkezések

| 3.1. | Az alábbiak általános ismeretének kötelező ellenőrzése:






  3.1.1. | Védőfelszerelés, például kesztyű, csizma, védőruha és bukósisak használata; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Az alábbiak általános ismeretének kötelező ellenőrzése:

3.1.1.

Védőfelszerelés, például kesztyű, csizma, védőruha és bukósisak használata;

| 3.1.2. | A motorkerékpárosok láthatósága a közúti közlekedés többi résztvevője számára; |
| --- | --- |

3.1.2.

A motorkerékpárosok láthatósága a közúti közlekedés többi résztvevője számára;

| 3.1.3. | Az úttest fent meghatározott különböző állapotaihoz kapcsolódó kockázati tényezők, továbbá különös tekintettel az olyan csúszós részekre, mint például a csatornafedelek, az útburkolati jelzésekre, például a vonalak és nyilak, valamint a villamossínekre; |
| --- | --- |

3.1.3.

Az úttest fent meghatározott különböző állapotaihoz kapcsolódó kockázati tényezők, továbbá különös tekintettel az olyan csúszós részekre, mint például a csatornafedelek, az útburkolati jelzésekre, például a vonalak és nyilak, valamint a villamossínekre;

| 3.1.4. | A közúti közlekedésbiztonsággal összefüggő, fent meghatározott mechanikai szempontok, különös tekintettel az elakadásjelző kapcsolójára, az olajszintekre és a meghajtóláncra. |
| --- | --- |

3.1.4.

A közúti közlekedésbiztonsággal összefüggő, fent meghatározott mechanikai szempontok, különös tekintettel az elakadásjelző kapcsolójára, az olajszintekre és a meghajtóláncra.

4.   A C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 és D1E kategóriákra vonatkozó különleges rendelkezések

| 4.1. | Az alábbiak általános ismeretének kötelező ellenőrzése:






  4.1.1. | A közúti fuvarozásra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló, 1985. december 20-i 3820/85/EGK tanácsi rendelet (1) által meghatározott vezetési és pihenő időre vonatkozó szabályok; a menetíró készüléknek a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló, 1985. december 20-i 3821/85/EGK tanácsi rendelet (2) által meghatározott használata, |
| --- | --- | --- |

4.1.

Az alábbiak általános ismeretének kötelező ellenőrzése:

4.1.1.

A közúti fuvarozásra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló, 1985. december 20-i 3820/85/EGK tanácsi rendelet (1) által meghatározott vezetési és pihenő időre vonatkozó szabályok; a menetíró készüléknek a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló, 1985. december 20-i 3821/85/EGK tanácsi rendelet (2) által meghatározott használata,

1

2

| 4.1.2. | Az érintett szállítási típusra vonatkozó szabályok: árufuvarozás vagy személyszállítás; |
| --- | --- |

4.1.2.

Az érintett szállítási típusra vonatkozó szabályok: árufuvarozás vagy személyszállítás;

| 4.1.3. | A belföldi és a nemzetközi árufuvarozáshoz és személyszállításhoz szükséges jármű- és szállítási okmányok; |
| --- | --- |

4.1.3.

A belföldi és a nemzetközi árufuvarozáshoz és személyszállításhoz szükséges jármű- és szállítási okmányok;

| 4.1.4. | Baleset esetén tanúsítandó magatartás; baleset vagy hasonló esemény esetén elvégzendő intézkedések – beleértve a vészhelyzeti intézkedéseket, például az utasok kimenekítését – ismerete és elsősegély-nyújtási alapismeretek; |
| --- | --- |

4.1.4.

Baleset esetén tanúsítandó magatartás; baleset vagy hasonló esemény esetén elvégzendő intézkedések – beleértve a vészhelyzeti intézkedéseket, például az utasok kimenekítését – ismerete és elsősegély-nyújtási alapismeretek;

| 4.1.5. | A kerekek leszerelése és cseréje közben betartandó óvintézkedések; |
| --- | --- |

4.1.5.

A kerekek leszerelése és cseréje közben betartandó óvintézkedések;

| 4.1.6. | A járművek tömegére és méreteire vonatkozó szabályok; a sebesség-korlátozókra vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

4.1.6.

A járművek tömegére és méreteire vonatkozó szabályok; a sebesség-korlátozókra vonatkozó szabályok;

| 4.1.7. | A látótérnek a saját jármű jellemzői által okozott korlátozása; |
| --- | --- |

4.1.7.

A látótérnek a saját jármű jellemzői által okozott korlátozása;

| 4.1.8. | Autóstérkép olvasása, útvonaltervezés, beleértve az elektronikus navigációs rendszerek használatát is (választható); |
| --- | --- |

4.1.8.

Autóstérkép olvasása, útvonaltervezés, beleértve az elektronikus navigációs rendszerek használatát is (választható);

| 4.1.9. | A jármű rakományával kapcsolatos biztonsági tényezők: a rakomány ellenőrzése (rakodás és rögzítés), a különböző típusú rakományokkal kapcsolatos nehézségek (pl. folyadékok, függő rakomány, ...), az áru be- és kirakodása és a rakodó-berendezések használata (csak a C, CE, C1, C1E kategóriákban); |
| --- | --- |

4.1.9.

A jármű rakományával kapcsolatos biztonsági tényezők: a rakomány ellenőrzése (rakodás és rögzítés), a különböző típusú rakományokkal kapcsolatos nehézségek (pl. folyadékok, függő rakomány, ...), az áru be- és kirakodása és a rakodó-berendezések használata (csak a C, CE, C1, C1E kategóriákban);

| 4.1.10. | A járművezető felelőssége az utasszállítást illetően; az utasok kényelme és biztonsága; gyermekek szállítása; az elindulás előtti szükséges ellenőrzések; az elméleti vizsgának valamennyi busztípust magában kell foglalnia (a tömegközlekedésben használt buszok és a távolsági buszok, különleges méretű buszok, ...) (csak a D, DE, D1, D1E kategóriákban). |
| --- | --- |

4.1.10.

A járművezető felelőssége az utasszállítást illetően; az utasok kényelme és biztonsága; gyermekek szállítása; az elindulás előtti szükséges ellenőrzések; az elméleti vizsgának valamennyi busztípust magában kell foglalnia (a tömegközlekedésben használt buszok és a távolsági buszok, különleges méretű buszok, ...) (csak a D, DE, D1, D1E kategóriákban).

| 4.2. | A C, CE, D és DE kategóriákra vonatkozásában a következő további előírások általános ismeretének kötelező ellenőrzése:






  4.2.1. | A következők szerkezeti és működési elvei: belsőégésű motorok, folyadékok (pl. motorolaj, hűtőfolyadék, mosófolyadék), az üzemanyag-ellátó rendszer, az elektromos rendszer, a gyújtási rendszer, az erőátviteli rendszer (tengelykapcsoló, sebességváltó stb.); |
| --- | --- | --- |

4.2.

A C, CE, D és DE kategóriákra vonatkozásában a következő további előírások általános ismeretének kötelező ellenőrzése:

4.2.1.

A következők szerkezeti és működési elvei: belsőégésű motorok, folyadékok (pl. motorolaj, hűtőfolyadék, mosófolyadék), az üzemanyag-ellátó rendszer, az elektromos rendszer, a gyújtási rendszer, az erőátviteli rendszer (tengelykapcsoló, sebességváltó stb.);

| 4.2.2. | Kenés és fagyásálló védelem; |
| --- | --- |

4.2.2.

Kenés és fagyásálló védelem;

| 4.2.3. | A gumiabroncsok szerkezetének, felszerelésének, helyes használatának és ápolásának elvei; |
| --- | --- |

4.2.3.

A gumiabroncsok szerkezetének, felszerelésének, helyes használatának és ápolásának elvei;

| 4.2.4. | A fékszerelvények és a sebességszabályzók típusainak, működésének, fő elemeinek, csatlakozásának, használatának és napi karbantartásának elvei, és a blokkolásgátló fékek használata; |
| --- | --- |

4.2.4.

A fékszerelvények és a sebességszabályzók típusainak, működésének, fő elemeinek, csatlakozásának, használatának és napi karbantartásának elvei, és a blokkolásgátló fékek használata;

| 4.2.5. | A kapcsolószerkezetek típusainak, működésének, fő elemeinek, csatlakozásának, használatának és napi karbantartásának elvei (csak a CE, DE kategóriákban); |
| --- | --- |

4.2.5.

A kapcsolószerkezetek típusainak, működésének, fő elemeinek, csatlakozásának, használatának és napi karbantartásának elvei (csak a CE, DE kategóriákban);

| 4.2.6. | Üzemzavarok okainak felderítési módszerei; |
| --- | --- |

4.2.6.

Üzemzavarok okainak felderítési módszerei;

| 4.2.7. | A járművek megelőző karbantartása és a szükséges folyamatos karbantartás; |
| --- | --- |

4.2.7.

A járművek megelőző karbantartása és a szükséges folyamatos karbantartás;

| 4.2.8. | A járművezető felelőssége az áru egyeztetett feltételek szerinti átvételét, fuvarozását és leszállítását illetően (csak a C, CE kategóriákban). |
| --- | --- |

4.2.8.

A járművezető felelőssége az áru egyeztetett feltételek szerinti átvételét, fuvarozását és leszállítását illetően (csak a C, CE kategóriákban).

B.   JÁRTASSÁGI ÉS MAGATARTÁSVIZSGA

5.   A jármű és felszerelései

| 5.1. | Kézi sebességváltóval rendelkező járművet kizárólag az vezethet, aki kézi sebességváltóval rendelkező járművön tette le a jártassági- és magatartásvizsgát.
  Ha a kérelmező a jártassági- és magatartásvizsgát automata sebességváltóval rendelkező járművön teszi le, ezt a tényt az e vizsga alapján kiállított összes engedélyen fel kell tüntetni. Az ilyen jelöléssel ellátott engedélyek csak automata sebességváltóval rendelkező járművek vezetéséhez használhatók.
  Az „automata sebességváltóval rendelkező jármű” az a jármű, amelynél a motor és a kerekek közötti áttétel kizárólag a gázpedál, illetve a fékpedál használatával változtatható. |
| --- | --- |

5.1.

Kézi sebességváltóval rendelkező járművet kizárólag az vezethet, aki kézi sebességváltóval rendelkező járművön tette le a jártassági- és magatartásvizsgát.

Ha a kérelmező a jártassági- és magatartásvizsgát automata sebességváltóval rendelkező járművön teszi le, ezt a tényt az e vizsga alapján kiállított összes engedélyen fel kell tüntetni. Az ilyen jelöléssel ellátott engedélyek csak automata sebességváltóval rendelkező járművek vezetéséhez használhatók.

Az „automata sebességváltóval rendelkező jármű” az a jármű, amelynél a motor és a kerekek közötti áttétel kizárólag a gázpedál, illetve a fékpedál használatával változtatható.

| 5.2. | A jártassági és magatartásvizsgán alkalmazott járműveknek meg kell felelniük az alábbiakban megadott minimumkövetelményeknek. A tagállamok megállapíthatnak az alábbiaknál szigorúbb követelményeket, vagy azokat kiegészíthetik egyéb követelményekkel.
  A1 kategória:
  A1 kategóriájú, oldalkocsi nélküli motorkerékpárok, legalább 120 cm3 hengerűrtartalommal, amelyek legalább 90 km/h sebesség elérésére alkalmasak
  A2 kategória:
  Oldalkocsi nélküli motorkerékpárok, legalább 400 cm3 hengerűrtartalommal, és legalább 25 kW teljesítményű motorral
  A kategória:
  Oldalkocsi nélküli motorkerékpárok, legalább 600 cm3 hengerűrtartalommal, és legalább 40 kW teljesítményű motorral
  B kategória:
  B kategóriájú, négykerekű jármű, amely legalább 100 km/h sebesség elérésére alkalmas;
  BE kategória:
  Egy B kategóriába tartozó vizsgajárműből és egy legalább 1 000 kg megengedett legnagyobb össztömeggel rendelkező pótkocsiból álló járműszerelvény, amely legalább 100 km/h sebesség elérésére alkalmas, és nem tartozik a B kategóriába; a pótkocsi raktere zárt dobozos felépítményből áll, amely legalább olyan széles és magas, mint a vonójármű; a zárt dobozos felépítmény szélessége kis mértékben el is maradhat a vonójárműétől, feltéve, hogy a hátratekintés csak a vonójármű külső visszapillantó tükreinek használatával lehetséges; a pótkocsi tényleges össztömegének legalább 800 kg-nak kell lennie;
  B1 kategória:
  Legalább 60 km/h sebesség elérésére képes, négykerekű, gépi meghajtású jármű;
  C kategória:
  A C kategóriába tartozó járművek, amelyek megengedett legnagyobb össztömege legalább 12 000 kg, és hossza legalább 8 m, szélessége legalább 2,40 m, továbbá legalább 80 km/h sebesség elérésére alkalmasak; blokkolásgátló fékekkel ellátva, legalább nyolc előremeneti fokozattal rendelkező sebességváltóval és a 3821/85/EGK rendelet által meghatározott menetíró készülékkel felszerelve; a raktér egy zárt dobozos felépítményből áll, amely legalább olyan széles és magas, mint a vezetőfülke; a jármű tényleges össztömegének legalább 10 000 kg-nak kell lennie;
  CE kategória:
  vagy nyerges jármű, vagy egy C kategóriájú vizsgajárműből és legalább 7,5 m hosszú pótkocsiból álló járműszerelvény; a nyerges jármű vagy a járműszerelvény megengedett legnagyobb össztömege legalább 20 000 kg, legalább 14 m hosszú és 2,40 m széles, legalább 80 km/h sebesség elérésére képes; blokkolásgátló fékekkel ellátva, legalább nyolc előremeneti fokozattal rendelkező sebességváltóval és a 3821/85/EGK rendelet által meghatározott menetíró készülékkel felszerelve; a raktér egy zárt dobozos felépítményből áll, amely legalább olyan széles és magas, mint a vezetőfülke; a nyerges jármű, illetve a járműszerelvény tényleges össztömegének legalább 15 000 kg-nak kell lennie;
  C1 kategória:
  C1 alkategóriába tartozó járművek, amelyek legnagyobb megengedett össztömege legalább 4 000 kg, és legalább 80 km/h sebesség elérésére alkalmasak; blokkolásgátló fékekkel ellátva és a 3821/85/EGK rendelet által meghatározott menetíró készülékkel felszerelve; a raktér egy zárt dobozos felépítményből áll, amely legalább olyan széles és magas, mint a vezetőfülke;
  C1E kategória:
  Egy C1 kategóriába tartozó vizsgajárműből és egy legalább 1 250 kg megengedett legnagyobb össztömegű pótkocsiból álló járműszerelvény; a járműszerelvény hossza legalább 8 m, és legalább 80 km/h sebesség elérésére alkalmas; a pótkocsi raktere egy zárt dobozos felépítményből áll, amely legalább olyan széles és magas, mint a vezetőfülke; a zárt dobozos felépítmény szélessége kis mértékben el is maradhat a vonójárműétől, feltéve, hogy a hátratekintés csak a vonójármű külső visszapillantó tükreinek használatával lehetséges a pótkocsi tényleges össztömegének legalább 800 kg-nak kell lennie;
  D kategória:
  A D kategóriába tartozó járművek, amelyek hossza legalább 10 m, szélessége legalább 2,40 m, és legalább 80 km/h sebesség elérésére alkalmasak; blokkolásgátló fékekkel ellátva és a 3821/85/EGK rendelet által meghatározott menetíró készülékkel felszerelve;
  DE kategória:
  Egy D kategóriájú vizsgajárműből és egy legalább 1 250 kg megengedett legnagyobb össztömegű pótkocsiból álló, legalább 2,40 m széles és legalább 80 km/h sebesség elérésére képes járműszerelvény; a pótkocsi raktere egy zárt dobozos felépítményből áll, amely legalább 2 m széles és két méter magas; a pótkocsi tényleges össztömegének legalább 800 kg-nak kell lennie;
  D1 kategória:
  D1 alkategóriába tartozó járművek, amelyek legnagyobb megengedett össztömege legalább 4 000 kg, és legalább 80 km/h sebesség elérésére alkalmasak; blokkolásgátló fékekkel ellátva és a 3821/85/EGK rendelet által meghatározott menetíró készülékkel felszerelve;
  D1E kategória:
  Egy D1 alkategóriájú vizsgajárműből és egy legalább 1 250 kg megengedett legnagyobb össztömegű pótkocsiból álló, és legalább 80 km/h sebesség elérésére képes járműszerelvény; a pótkocsi raktere egy zárt dobozos felépítményből áll, amely legalább két méter széles és 2 m magas; a pótkocsi tényleges össztömegének legalább 800 kg-nak kell lennie;
  A BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 és a D1E kategóriákhoz használt azon vizsgajárművek, amelyek nem felelnek meg a fent megadott minimumkövetelményeknek, de amelyek e bizottsági irányelv hatálybalépésének időpontjában vagy azt megelőzően használatban voltak, az adott dátumot követően legfeljebb tíz évig még használhatók. Az ezekben a járművekben szállítandó rakományra vonatkozó követelményeket a tagállamok a 2006/56/EK bizottsági irányelv (3) hatálybalépésétől számított tíz éven belül hajthatják végre. |
| --- | --- |

5.2.

A jártassági és magatartásvizsgán alkalmazott járműveknek meg kell felelniük az alábbiakban megadott minimumkövetelményeknek. A tagállamok megállapíthatnak az alábbiaknál szigorúbb követelményeket, vagy azokat kiegészíthetik egyéb követelményekkel.

A1 kategória:

A1 kategóriájú, oldalkocsi nélküli motorkerékpárok, legalább 120 cm3 hengerűrtartalommal, amelyek legalább 90 km/h sebesség elérésére alkalmasak

3

A2 kategória:

Oldalkocsi nélküli motorkerékpárok, legalább 400 cm3 hengerűrtartalommal, és legalább 25 kW teljesítményű motorral

3

A kategória:

Oldalkocsi nélküli motorkerékpárok, legalább 600 cm3 hengerűrtartalommal, és legalább 40 kW teljesítményű motorral

3

B kategória:

B kategóriájú, négykerekű jármű, amely legalább 100 km/h sebesség elérésére alkalmas;

BE kategória:

Egy B kategóriába tartozó vizsgajárműből és egy legalább 1 000 kg megengedett legnagyobb össztömeggel rendelkező pótkocsiból álló járműszerelvény, amely legalább 100 km/h sebesség elérésére alkalmas, és nem tartozik a B kategóriába; a pótkocsi raktere zárt dobozos felépítményből áll, amely legalább olyan széles és magas, mint a vonójármű; a zárt dobozos felépítmény szélessége kis mértékben el is maradhat a vonójárműétől, feltéve, hogy a hátratekintés csak a vonójármű külső visszapillantó tükreinek használatával lehetséges; a pótkocsi tényleges össztömegének legalább 800 kg-nak kell lennie;

B1 kategória:

Legalább 60 km/h sebesség elérésére képes, négykerekű, gépi meghajtású jármű;

C kategória:

A C kategóriába tartozó járművek, amelyek megengedett legnagyobb össztömege legalább 12 000 kg, és hossza legalább 8 m, szélessége legalább 2,40 m, továbbá legalább 80 km/h sebesség elérésére alkalmasak; blokkolásgátló fékekkel ellátva, legalább nyolc előremeneti fokozattal rendelkező sebességváltóval és a 3821/85/EGK rendelet által meghatározott menetíró készülékkel felszerelve; a raktér egy zárt dobozos felépítményből áll, amely legalább olyan széles és magas, mint a vezetőfülke; a jármű tényleges össztömegének legalább 10 000 kg-nak kell lennie;

CE kategória:

vagy nyerges jármű, vagy egy C kategóriájú vizsgajárműből és legalább 7,5 m hosszú pótkocsiból álló járműszerelvény; a nyerges jármű vagy a járműszerelvény megengedett legnagyobb össztömege legalább 20 000 kg, legalább 14 m hosszú és 2,40 m széles, legalább 80 km/h sebesség elérésére képes; blokkolásgátló fékekkel ellátva, legalább nyolc előremeneti fokozattal rendelkező sebességváltóval és a 3821/85/EGK rendelet által meghatározott menetíró készülékkel felszerelve; a raktér egy zárt dobozos felépítményből áll, amely legalább olyan széles és magas, mint a vezetőfülke; a nyerges jármű, illetve a járműszerelvény tényleges össztömegének legalább 15 000 kg-nak kell lennie;

C1 kategória:

C1 alkategóriába tartozó járművek, amelyek legnagyobb megengedett össztömege legalább 4 000 kg, és legalább 80 km/h sebesség elérésére alkalmasak; blokkolásgátló fékekkel ellátva és a 3821/85/EGK rendelet által meghatározott menetíró készülékkel felszerelve; a raktér egy zárt dobozos felépítményből áll, amely legalább olyan széles és magas, mint a vezetőfülke;

C1E kategória:

Egy C1 kategóriába tartozó vizsgajárműből és egy legalább 1 250 kg megengedett legnagyobb össztömegű pótkocsiból álló járműszerelvény; a járműszerelvény hossza legalább 8 m, és legalább 80 km/h sebesség elérésére alkalmas; a pótkocsi raktere egy zárt dobozos felépítményből áll, amely legalább olyan széles és magas, mint a vezetőfülke; a zárt dobozos felépítmény szélessége kis mértékben el is maradhat a vonójárműétől, feltéve, hogy a hátratekintés csak a vonójármű külső visszapillantó tükreinek használatával lehetséges a pótkocsi tényleges össztömegének legalább 800 kg-nak kell lennie;

D kategória:

A D kategóriába tartozó járművek, amelyek hossza legalább 10 m, szélessége legalább 2,40 m, és legalább 80 km/h sebesség elérésére alkalmasak; blokkolásgátló fékekkel ellátva és a 3821/85/EGK rendelet által meghatározott menetíró készülékkel felszerelve;

DE kategória:

Egy D kategóriájú vizsgajárműből és egy legalább 1 250 kg megengedett legnagyobb össztömegű pótkocsiból álló, legalább 2,40 m széles és legalább 80 km/h sebesség elérésére képes járműszerelvény; a pótkocsi raktere egy zárt dobozos felépítményből áll, amely legalább 2 m széles és két méter magas; a pótkocsi tényleges össztömegének legalább 800 kg-nak kell lennie;

D1 kategória:

D1 alkategóriába tartozó járművek, amelyek legnagyobb megengedett össztömege legalább 4 000 kg, és legalább 80 km/h sebesség elérésére alkalmasak; blokkolásgátló fékekkel ellátva és a 3821/85/EGK rendelet által meghatározott menetíró készülékkel felszerelve;

D1E kategória:

Egy D1 alkategóriájú vizsgajárműből és egy legalább 1 250 kg megengedett legnagyobb össztömegű pótkocsiból álló, és legalább 80 km/h sebesség elérésére képes járműszerelvény; a pótkocsi raktere egy zárt dobozos felépítményből áll, amely legalább két méter széles és 2 m magas; a pótkocsi tényleges össztömegének legalább 800 kg-nak kell lennie;

A BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 és a D1E kategóriákhoz használt azon vizsgajárművek, amelyek nem felelnek meg a fent megadott minimumkövetelményeknek, de amelyek e bizottsági irányelv hatálybalépésének időpontjában vagy azt megelőzően használatban voltak, az adott dátumot követően legfeljebb tíz évig még használhatók. Az ezekben a járművekben szállítandó rakományra vonatkozó követelményeket a tagállamok a 2006/56/EK bizottsági irányelv (3) hatálybalépésétől számított tíz éven belül hajthatják végre.

3

6.   Az A1, A2 és A kategóriákra vonatkozóan vizsgálandó jártasság és magatartás

6.1.   A jármű közúti közlekedésbiztonsággal összefüggő előkészítése és műszaki ellenőrzése

A kérelmezőknek a következő követelmények kielégítésével igazolniuk kell, hogy elő tudnak készülni a biztonságos vezetésre:

| 6.1.1. | A védőfelszerelés, például a kesztyű, csizma, védőruha és -sisak beállítása; |
| --- | --- |

6.1.1.

A védőfelszerelés, például a kesztyű, csizma, védőruha és -sisak beállítása;

| 6.1.2. | A gumiabroncsok, fékek, a kormánymű, a vészleállító (ha van), a lánc, olajszintek, fényszórók, távolsági fényszórók, irányjelzők és a hangjelző berendezés szúrópróbaszerű ellenőrzésének elvégzése. |
| --- | --- |

6.1.2.

A gumiabroncsok, fékek, a kormánymű, a vészleállító (ha van), a lánc, olajszintek, fényszórók, távolsági fényszórók, irányjelzők és a hangjelző berendezés szúrópróbaszerű ellenőrzésének elvégzése.

6.2.   A közúti közlekedésbiztonsággal összefüggésben vizsgálandó különleges manőverek

| 6.2.1. | A motorkerékpár kitámasztó lábra helyezése és arról való levétele, valamint a jármű mellett haladva annak a motor segítsége nélküli mozgatása; |
| --- | --- |

6.2.1.

A motorkerékpár kitámasztó lábra helyezése és arról való levétele, valamint a jármű mellett haladva annak a motor segítsége nélküli mozgatása;

| 6.2.2. | A motorkerékpár kitámasztó lábon történő leparkolása; |
| --- | --- |

6.2.2.

A motorkerékpár kitámasztó lábon történő leparkolása;

| 6.2.3. | Legalább két kis sebességű manővert kell végrehajtani, beleértve a szlalomvezetést; ennek lehetővé kell tennie a tengelykapcsoló és a fék kombinált kezelésében, az egyensúlyozásban, a tekintet irányításában, a motorkerékpáron való elhelyezkedésben és a lábak lábtartón való elhelyezésében szerzett jártasság értékelését; |
| --- | --- |

6.2.3.

Legalább két kis sebességű manővert kell végrehajtani, beleértve a szlalomvezetést; ennek lehetővé kell tennie a tengelykapcsoló és a fék kombinált kezelésében, az egyensúlyozásban, a tekintet irányításában, a motorkerékpáron való elhelyezkedésben és a lábak lábtartón való elhelyezésében szerzett jártasság értékelését;

| 6.2.4. | Legalább két nagyobb sebességű manővert kell végrehajtani: az egyiknek egy második vagy harmadik sebességfokozatban, legalább 30 km/h sebességgel megtett manővernek kell lennie, a másik során pedig akadályt kell kikerülni legalább 50 km/h sebességgel; ennek lehetővé kell tennie a motorkerékpáron való elhelyezkedésben, a tekintet irányításában, az egyensúlyozásban, a kormányzási technikában és a sebességváltási technikában szerzett jártasság értékelését; |
| --- | --- |

6.2.4.

Legalább két nagyobb sebességű manővert kell végrehajtani: az egyiknek egy második vagy harmadik sebességfokozatban, legalább 30 km/h sebességgel megtett manővernek kell lennie, a másik során pedig akadályt kell kikerülni legalább 50 km/h sebességgel; ennek lehetővé kell tennie a motorkerékpáron való elhelyezkedésben, a tekintet irányításában, az egyensúlyozásban, a kormányzási technikában és a sebességváltási technikában szerzett jártasság értékelését;

| 6.2.5. | Fékezés: végre kell hajtani legalább két fékezési gyakorlatot, amelyek egyike egy legalább 50 km/h sebességnél elvégzett vészfékezés; ennek lehetővé kell tennie az elülső és a hátsó fékek kezelésében, a tekintet irányításában és a motorkerékpáron való elhelyezkedésben szerzett jártasság értékelését.
  A 6.2.3–6.2.5. pontban említett különleges manővereket az irányelv hatálybalépését követően legkésőbb öt évvel be kell vezetni. |
| --- | --- |

6.2.5.

Fékezés: végre kell hajtani legalább két fékezési gyakorlatot, amelyek egyike egy legalább 50 km/h sebességnél elvégzett vészfékezés; ennek lehetővé kell tennie az elülső és a hátsó fékek kezelésében, a tekintet irányításában és a motorkerékpáron való elhelyezkedésben szerzett jártasság értékelését.

A 6.2.3–6.2.5. pontban említett különleges manővereket az irányelv hatálybalépését követően legkésőbb öt évvel be kell vezetni.

6.3.   Magatartás a közlekedésben

A kérelmezőknek normál közlekedési helyzetben, teljes biztonsággal és az összes szükséges óvintézkedést megtéve végre kell hajtaniuk a következő tevékenységek mindegyikét:

| 6.3.1. | Elindulás: parkolást követően, a forgalomban való megállás után; kocsibehajtó elhagyása; |
| --- | --- |

6.3.1.

Elindulás: parkolást követően, a forgalomban való megállás után; kocsibehajtó elhagyása;

| 6.3.2. | Haladás egyenes úton; elhaladás szembejövő járművek mellett, beleértve ennek szűk helyen való végrehajtását; |
| --- | --- |

6.3.2.

Haladás egyenes úton; elhaladás szembejövő járművek mellett, beleértve ennek szűk helyen való végrehajtását;

| 6.3.3. | Haladás ívelt kanyarban; |
| --- | --- |

6.3.3.

Haladás ívelt kanyarban;

| 6.3.4. | Kereszteződések: csomópontok és útkereszteződések megközelítése és az ezeken való áthaladás; |
| --- | --- |

6.3.4.

Kereszteződések: csomópontok és útkereszteződések megközelítése és az ezeken való áthaladás;

| 6.3.5. | Irányváltás: balra és jobbra fordulás; sávváltás; |
| --- | --- |

6.3.5.

Irányváltás: balra és jobbra fordulás; sávváltás;

| 6.3.6. | Autópálya vagy hasonló út (ha van ilyen) megközelítése/elhagyása: besorolás a gyorsítósávból; kisorolás a lassító sávba; |
| --- | --- |

6.3.6.

Autópálya vagy hasonló út (ha van ilyen) megközelítése/elhagyása: besorolás a gyorsítósávból; kisorolás a lassító sávba;

| 6.3.7. | Előzés/elhaladás valami mellett: más közlekedő előzése (ha lehetséges); haladás akadályok (pl. parkoló autók) mellett; más közlekedő általi leelőzés (ha alkalmazható); |
| --- | --- |

6.3.7.

Előzés/elhaladás valami mellett: más közlekedő előzése (ha lehetséges); haladás akadályok (pl. parkoló autók) mellett; más közlekedő általi leelőzés (ha alkalmazható);

| 6.3.8. | Különleges útszakaszok (ha vannak ilyenek): körforgalom; szintbeli vasúti átjáró; villamos-/autóbuszmegálló; gyalogátkelőhely; haladás hosszú emelkedőn/lejtőn; |
| --- | --- |

6.3.8.

Különleges útszakaszok (ha vannak ilyenek): körforgalom; szintbeli vasúti átjáró; villamos-/autóbuszmegálló; gyalogátkelőhely; haladás hosszú emelkedőn/lejtőn;

| 6.3.9. | A szükséges óvintézkedések betartása a járműről történő leszálláskor. |
| --- | --- |

6.3.9.

A szükséges óvintézkedések betartása a járműről történő leszálláskor.

7.   A B, B1 és BE kategóriákra vonatkozóan vizsgálandó jártasság és magatartás

7.1.   A jármű közúti közlekedésbiztonsággal összefüggő előkészítése és műszaki ellenőrzése

A kérelmezőknek a következő követelmények kielégítésével igazolniuk kell, hogy elő tudnak készülni a biztonságos vezetésre:

| 7.1.1. | Az ülés beállítása a megfelelő ülő testhelyzet elérése érdekében; |
| --- | --- |

7.1.1.

Az ülés beállítása a megfelelő ülő testhelyzet elérése érdekében;

| 7.1.2. | A visszapillantó tükrök, a biztonsági övek és (ha vannak) a fejtámaszok beállítása; |
| --- | --- |

7.1.2.

A visszapillantó tükrök, a biztonsági övek és (ha vannak) a fejtámaszok beállítása;

| 7.1.3. | Az ajtók zárt állapotának ellenőrzése; |
| --- | --- |

7.1.3.

Az ajtók zárt állapotának ellenőrzése;

| 7.1.4. | A gumiabroncsok, a kormány, a fékek, a folyadékok (pl. motorolaj, hűtőfolyadék, mosófolyadék), a lámpák, a fényvisszaverők, az irányjelzők és a hangjelző berendezés véletlenszerű ellenőrzésének elvégzése; |
| --- | --- |

7.1.4.

A gumiabroncsok, a kormány, a fékek, a folyadékok (pl. motorolaj, hűtőfolyadék, mosófolyadék), a lámpák, a fényvisszaverők, az irányjelzők és a hangjelző berendezés véletlenszerű ellenőrzésének elvégzése;

| 7.1.5. | A jármű rakományával kapcsolatos biztonsági tényezők ellenőrzése: kocsiszekrény, ponyvák, raktérajtók, vezetőfülke zárhatósága, a berakodás módja, a rakomány rögzítése (csak a BE kategóriában); |
| --- | --- |

7.1.5.

A jármű rakományával kapcsolatos biztonsági tényezők ellenőrzése: kocsiszekrény, ponyvák, raktérajtók, vezetőfülke zárhatósága, a berakodás módja, a rakomány rögzítése (csak a BE kategóriában);

| 7.1.6. | A kapcsolószerkezet, valamint a fék- és az elektromos csatlakozók ellenőrzése (csak a BE kategóriában); |
| --- | --- |

7.1.6.

A kapcsolószerkezet, valamint a fék- és az elektromos csatlakozók ellenőrzése (csak a BE kategóriában);

7.2.   B és B1 kategóriáknál: a közúti közlekedésbiztonsággal összefüggésben vizsgálandó különleges manőverek

A következők közül kiválasztott manőverek egy csoportját kell vizsgálni (a négy pontból legalább két manővert, amelyek egyike hátramenetben hajtandó végre):

| 7.2.1. | Tolatás egyenesen, illetve tolatás a sarkon jobbra vagy balra, a megfelelő forgalmi sávon belül maradva; |
| --- | --- |

7.2.1.

Tolatás egyenesen, illetve tolatás a sarkon jobbra vagy balra, a megfelelő forgalmi sávon belül maradva;

| 7.2.2. | Visszafordulás a járművel az előremenet és hátramenet segítségével; |
| --- | --- |

7.2.2.

Visszafordulás a járművel az előremenet és hátramenet segítségével;

| 7.2.3. | A jármű leparkolása és elindulás a parkolóhelyről (az útpadkával párhuzamosan, rézsútosan vagy arra merőlegesen, előre- vagy hátramenetben, sík terepen, hegymenetben és lejtőn); |
| --- | --- |

7.2.3.

A jármű leparkolása és elindulás a parkolóhelyről (az útpadkával párhuzamosan, rézsútosan vagy arra merőlegesen, előre- vagy hátramenetben, sík terepen, hegymenetben és lejtőn);

| 7.2.4. | Pontos megállás fékezéssel; vészfékezés végrehajtása választható. |
| --- | --- |

7.2.4.

Pontos megállás fékezéssel; vészfékezés végrehajtása választható.

7.3.   BE kategória: a közúti közlekedésbiztonsággal összefüggésben vizsgálandó különleges manőverek

| 7.3.1. | Pótkocsi és vonójármű össze- és szétkapcsolása, vagy szétkapcsolása és újbóli összekapcsolása; a manővernek magában kell foglalnia a vonójárműnek a pótkocsi melletti leparkolását (azaz nem állhat egy vonalban vele); |
| --- | --- |

7.3.1.

Pótkocsi és vonójármű össze- és szétkapcsolása, vagy szétkapcsolása és újbóli összekapcsolása; a manővernek magában kell foglalnia a vonójárműnek a pótkocsi melletti leparkolását (azaz nem állhat egy vonalban vele);

| 7.3.2. | Tolatás kanyarban, amely vonalvezetésének meghatározása a tagállamok hatáskörébe tartozik; |
| --- | --- |

7.3.2.

Tolatás kanyarban, amely vonalvezetésének meghatározása a tagállamok hatáskörébe tartozik;

| 7.3.3. | Biztonságos parkolás a be-/kirakodáshoz. |
| --- | --- |

7.3.3.

Biztonságos parkolás a be-/kirakodáshoz.

7.4.   Magatartás a közlekedésben

A kérelmezőknek normál közlekedési helyzetben, teljes biztonsággal és az összes szükséges óvintézkedést megtéve végre kell hajtaniuk a következő tevékenységek mindegyikét:

| 7.4.1. | Elindulás: parkolást követően, a forgalomban való megállás után; kocsibehajtó elhagyása; |
| --- | --- |

7.4.1.

Elindulás: parkolást követően, a forgalomban való megállás után; kocsibehajtó elhagyása;

| 7.4.2. | Haladás egyenes úton; elhaladás szembejövő járművek mellett, beleértve ennek szűk helyen való végrehajtását; |
| --- | --- |

7.4.2.

Haladás egyenes úton; elhaladás szembejövő járművek mellett, beleértve ennek szűk helyen való végrehajtását;

| 7.4.3. | Haladás kanyarban; |
| --- | --- |

7.4.3.

Haladás kanyarban;

| 7.4.4. | Kereszteződések: csomópontok és útkereszteződések megközelítése és az ezeken való áthaladás; |
| --- | --- |

7.4.4.

Kereszteződések: csomópontok és útkereszteződések megközelítése és az ezeken való áthaladás;

| 7.4.5. | Irányváltás: balra és jobbra fordulás; sávváltás; |
| --- | --- |

7.4.5.

Irányváltás: balra és jobbra fordulás; sávváltás;

| 7.4.6. | Autópálya vagy hasonló út (ha van ilyen) megközelítése/elhagyása: besorolás a gyorsítósávból; kisorolás a lassító sávba; |
| --- | --- |

7.4.6.

Autópálya vagy hasonló út (ha van ilyen) megközelítése/elhagyása: besorolás a gyorsítósávból; kisorolás a lassító sávba;

| 7.4.7. | Előzés/elhaladás valami mellett: más közlekedő előzése (ha lehetséges); haladás akadályok (pl. parkoló autók) mellett; más közlekedő általi leelőzés (ha alkalmazható); |
| --- | --- |

7.4.7.

Előzés/elhaladás valami mellett: más közlekedő előzése (ha lehetséges); haladás akadályok (pl. parkoló autók) mellett; más közlekedő általi leelőzés (ha alkalmazható);

| 7.4.8. | Különleges útszakaszok (ha vannak ilyenek): körforgalom; szintbeli vasúti átjáró; villamos-/autóbuszmegálló; gyalogátkelőhely; haladás hosszú emelkedőn/lejtőn; |
| --- | --- |

7.4.8.

Különleges útszakaszok (ha vannak ilyenek): körforgalom; szintbeli vasúti átjáró; villamos-/autóbuszmegálló; gyalogátkelőhely; haladás hosszú emelkedőn/lejtőn;

| 7.4.9. | A szükséges óvintézkedések betartása a járműből történő kiszálláskor. |
| --- | --- |

7.4.9.

A szükséges óvintézkedések betartása a járműből történő kiszálláskor.

8.   A C, CE, C1, C1E, D, DE, D1és D1E kategóriákra vonatkozóan vizsgálandó jártasság és magatartás

8.1.   A jármű közúti közlekedésbiztonsággal összefüggő előkészítése és műszaki ellenőrzése

A kérelmezőknek a következő követelmények kielégítésével igazolniuk kell, hogy elő tudnak készülni a biztonságos vezetésre:

| 8.1.1. | Az ülés beállítása a megfelelő ülő testhelyzet elérése érdekében; |
| --- | --- |

8.1.1.

Az ülés beállítása a megfelelő ülő testhelyzet elérése érdekében;

| 8.1.2. | A visszapillantó tükrök, a biztonsági övek és (ha vannak) a fejtámaszok beállítása; |
| --- | --- |

8.1.2.

A visszapillantó tükrök, a biztonsági övek és (ha vannak) a fejtámaszok beállítása;

| 8.1.3. | A gumiabroncsok, a kormány, a fékek, a lámpák, a fényvisszaverők, az irányjelzők és a hangjelző berendezés szúrópróbaszerű ellenőrzése; |
| --- | --- |

8.1.3.

A gumiabroncsok, a kormány, a fékek, a lámpák, a fényvisszaverők, az irányjelzők és a hangjelző berendezés szúrópróbaszerű ellenőrzése;

| 8.1.4. | A rásegítéses fék- és kormányrendszer ellenőrzése; a kerekek, a kerékagyak, a sárvédők, a szélvédők, az ablakok és az ablaktörlők, a folyadékok (pl. motorolaj, hűtőfolyadék, mosófolyadék) ellenőrzése; a műszerfal ellenőrzése és használata, beleértve a 3821/85/EGK rendelet által meghatározott menetíró készüléket is; |
| --- | --- |

8.1.4.

A rásegítéses fék- és kormányrendszer ellenőrzése; a kerekek, a kerékagyak, a sárvédők, a szélvédők, az ablakok és az ablaktörlők, a folyadékok (pl. motorolaj, hűtőfolyadék, mosófolyadék) ellenőrzése; a műszerfal ellenőrzése és használata, beleértve a 3821/85/EGK rendelet által meghatározott menetíró készüléket is;

| 8.1.5. | A légnyomás, a levegőtartályok és a felfüggesztés ellenőrzése; |
| --- | --- |

8.1.5.

A légnyomás, a levegőtartályok és a felfüggesztés ellenőrzése;

| 8.1.6. | A jármű rakományával kapcsolatos biztonsági tényezők ellenőrzése: kocsiszekrény, ponyvák, raktérajtók, rakodó szerkezet (ha van), vezetőfülke zárhatósága (ha van ilyen), a rakodás módja, a rakomány rögzítése (csak a C, CE, C1, C1E kategóriákban); |
| --- | --- |

8.1.6.

A jármű rakományával kapcsolatos biztonsági tényezők ellenőrzése: kocsiszekrény, ponyvák, raktérajtók, rakodó szerkezet (ha van), vezetőfülke zárhatósága (ha van ilyen), a rakodás módja, a rakomány rögzítése (csak a C, CE, C1, C1E kategóriákban);

| 8.1.7. | A kapcsolószerkezet, valamint a fék- és az elektromos csatlakozók ellenőrzése (csak a CE, C1E, DE, D1E kategóriákban); |
| --- | --- |

8.1.7.

A kapcsolószerkezet, valamint a fék- és az elektromos csatlakozók ellenőrzése (csak a CE, C1E, DE, D1E kategóriákban);

| 8.1.8. | Különleges járműbiztonsági intézkedések végrehajtásának képessége; a kocsiszekrény, szolgálati ajtók, vészkijáratok, elsősegélynyújtó felszerelés, tűzoltó készülékek és egyéb biztonsági felszerelések ellenőrzése és kezelése (csak a D, DE, D1, D1E kategóriákban); |
| --- | --- |

8.1.8.

Különleges járműbiztonsági intézkedések végrehajtásának képessége; a kocsiszekrény, szolgálati ajtók, vészkijáratok, elsősegélynyújtó felszerelés, tűzoltó készülékek és egyéb biztonsági felszerelések ellenőrzése és kezelése (csak a D, DE, D1, D1E kategóriákban);

| 8.1.9. | Autóstérkép olvasása, útvonaltervezés, ideértve az elektronikus navigációs rendszerek használatát is (választható). |
| --- | --- |

8.1.9.

Autóstérkép olvasása, útvonaltervezés, ideértve az elektronikus navigációs rendszerek használatát is (választható).

8.2.   A közúti közlekedésbiztonsággal összefüggésben vizsgálandó különleges manőverek

| 8.2.1. | Pótkocsi és vonójármű össze- és szétkapcsolása, vagy szétkapcsolása és újbóli összekapcsolása; a manővernek magában kell foglalnia a vonójárműnek a pótkocsi melletti leparkolását (azaz nem állhat egy vonalban vele) (csak a CE, C1E, DE, D1E kategóriákban); |
| --- | --- |

8.2.1.

Pótkocsi és vonójármű össze- és szétkapcsolása, vagy szétkapcsolása és újbóli összekapcsolása; a manővernek magában kell foglalnia a vonójárműnek a pótkocsi melletti leparkolását (azaz nem állhat egy vonalban vele) (csak a CE, C1E, DE, D1E kategóriákban);

| 8.2.2. | Tolatás kanyarban, amely vonalvezetésének meghatározása a tagállamok hatáskörébe tartozik; |
| --- | --- |

8.2.2.

Tolatás kanyarban, amely vonalvezetésének meghatározása a tagállamok hatáskörébe tartozik;

| 8.2.3. | Biztonságos parkolás a be-/kirakodáshoz rakodó rámpa/plató vagy hasonló létesítménynél (csak a C, CE, C1, C1E kategóriákban); |
| --- | --- |

8.2.3.

Biztonságos parkolás a be-/kirakodáshoz rakodó rámpa/plató vagy hasonló létesítménynél (csak a C, CE, C1, C1E kategóriákban);

| 8.2.4. | Az utasok buszról való biztonságos leszállását és oda történő biztonságos felszállását lehetővé tevő parkolás (csak a D, DE, D1, D1E kategóriákban). |
| --- | --- |

8.2.4.

Az utasok buszról való biztonságos leszállását és oda történő biztonságos felszállását lehetővé tevő parkolás (csak a D, DE, D1, D1E kategóriákban).

8.3.   Magatartás a közlekedésben

A kérelmezőknek normál közlekedési helyzetben, teljes biztonsággal és az összes szükséges óvintézkedést megtéve végre kell hajtaniuk a következő tevékenységek mindegyikét:

| 8.3.1. | Elindulás: parkolást követően, a forgalomban való megállás után; kocsibehajtó elhagyása; |
| --- | --- |

8.3.1.

Elindulás: parkolást követően, a forgalomban való megállás után; kocsibehajtó elhagyása;

| 8.3.2. | Haladás egyenes úton; elhaladás szembejövő járművek mellett, beleértve ennek szűk helyen való végrehajtását; |
| --- | --- |

8.3.2.

Haladás egyenes úton; elhaladás szembejövő járművek mellett, beleértve ennek szűk helyen való végrehajtását;

| 8.3.3. | Haladás kanyarban; |
| --- | --- |

8.3.3.

Haladás kanyarban;

| 8.3.4. | Kereszteződések: csomópontok és útkereszteződések megközelítése és az ezeken való áthaladás; |
| --- | --- |

8.3.4.

Kereszteződések: csomópontok és útkereszteződések megközelítése és az ezeken való áthaladás;

| 8.3.5. | Irányváltás: balra és jobbra fordulás; sávváltás; |
| --- | --- |

8.3.5.

Irányváltás: balra és jobbra fordulás; sávváltás;

| 8.3.6. | Autópálya vagy hasonló út (ha van ilyen) megközelítése/elhagyása: besorolás a gyorsítósávból; kisorolás a lassító sávba; |
| --- | --- |

8.3.6.

Autópálya vagy hasonló út (ha van ilyen) megközelítése/elhagyása: besorolás a gyorsítósávból; kisorolás a lassító sávba;

| 8.3.7. | Előzés/elhaladás valami mellett: más közlekedő előzése (ha lehetséges); haladás akadályok (pl. parkoló autók) mellett; más közlekedő általi leelőzés (ha alkalmazható); |
| --- | --- |

8.3.7.

Előzés/elhaladás valami mellett: más közlekedő előzése (ha lehetséges); haladás akadályok (pl. parkoló autók) mellett; más közlekedő általi leelőzés (ha alkalmazható);

| 8.3.8. | Különleges útszakaszok (ha vannak ilyenek): körforgalom; szintbeli vasúti átjáró; villamos-/autóbusz megálló; gyalogátkelőhely; haladás hosszú emelkedőn/lejtőn; |
| --- | --- |

8.3.8.

Különleges útszakaszok (ha vannak ilyenek): körforgalom; szintbeli vasúti átjáró; villamos-/autóbusz megálló; gyalogátkelőhely; haladás hosszú emelkedőn/lejtőn;

| 8.3.9. | A szükséges óvintézkedések betartása a járműből történő kiszálláskor. |
| --- | --- |

8.3.9.

A szükséges óvintézkedések betartása a járműből történő kiszálláskor.

9.   A jártassági és magatartásvizsga értékelése

| 9.1. | A fentiekben említett valamennyi forgalmi helyzetre vonatkozóan az értékelésnek tükröznie kell, hogy a vizsgázó a készség milyen fokán használja a jármű vezérlő berendezéseit, továbbá milyen képességekről adott számot a forgalomban történő biztonságos vezetés szempontjából. A vizsgáztatónak a vizsga teljes időtartama alatt biztonságban kell éreznie magát. Ha a vizsgázó a vizsgajármű, illetve a benne utazók vagy a közlekedés más résztvevőinek biztonságát közvetlenül veszélyeztető vezetési hibákat követ el, vagy veszélyes magatartást tanúsít, akkor a vizsga sikertelennek minősül függetlenül attól, hogy a vizsgáztatónak vagy a kísérő személynek közbe kellett-e avatkoznia. A vizsgáztató mindazonáltal szabadon eldöntheti, hogy a jártassági és magatartásvizsgát be kell-e fejezni.
  A járművezetői vizsga vizsgáztatóit ki kell képezni a kérelmezők biztonságos vezetési képességének helyes felmérésére. A vizsgáztatók munkáját – a hibaértékelés e mellékletben meghatározott szabályainak megfelelő, helyes és következetes alkalmazásának biztosítása érdekében – az adott tagállam által erre felhatalmazott testületnek kell figyelemmel kísérnie és felügyelnie. |
| --- | --- |

9.1.

A fentiekben említett valamennyi forgalmi helyzetre vonatkozóan az értékelésnek tükröznie kell, hogy a vizsgázó a készség milyen fokán használja a jármű vezérlő berendezéseit, továbbá milyen képességekről adott számot a forgalomban történő biztonságos vezetés szempontjából. A vizsgáztatónak a vizsga teljes időtartama alatt biztonságban kell éreznie magát. Ha a vizsgázó a vizsgajármű, illetve a benne utazók vagy a közlekedés más résztvevőinek biztonságát közvetlenül veszélyeztető vezetési hibákat követ el, vagy veszélyes magatartást tanúsít, akkor a vizsga sikertelennek minősül függetlenül attól, hogy a vizsgáztatónak vagy a kísérő személynek közbe kellett-e avatkoznia. A vizsgáztató mindazonáltal szabadon eldöntheti, hogy a jártassági és magatartásvizsgát be kell-e fejezni.

A járművezetői vizsga vizsgáztatóit ki kell képezni a kérelmezők biztonságos vezetési képességének helyes felmérésére. A vizsgáztatók munkáját – a hibaértékelés e mellékletben meghatározott szabályainak megfelelő, helyes és következetes alkalmazásának biztosítása érdekében – az adott tagállam által erre felhatalmazott testületnek kell figyelemmel kísérnie és felügyelnie.

| 9.2. | Az értékelés során a vizsgáztatóknak külön figyelmet kell fordítaniuk arra, hogy a kérelmező defenzív és együttműködő vezetői magatartást tanúsít-e. Ennek a teljes vezetői stílust tükröznie kell, és a vizsgáztatónak figyelembe kell vennie ezt a kérelmezőről kialakított összképben. Ez magában foglalja az alkalmazkodó és határozott (biztonságos) vezetést, az út- és időjárási viszonyok, a közlekedés többi résztvevőjének (különösen a sérülékenyebbek) érdekeinek figyelembevételét és az előrelátást. |
| --- | --- |

9.2.

Az értékelés során a vizsgáztatóknak külön figyelmet kell fordítaniuk arra, hogy a kérelmező defenzív és együttműködő vezetői magatartást tanúsít-e. Ennek a teljes vezetői stílust tükröznie kell, és a vizsgáztatónak figyelembe kell vennie ezt a kérelmezőről kialakított összképben. Ez magában foglalja az alkalmazkodó és határozott (biztonságos) vezetést, az út- és időjárási viszonyok, a közlekedés többi résztvevőjének (különösen a sérülékenyebbek) érdekeinek figyelembevételét és az előrelátást.

| 9.3. | A vizsgáztató továbbá felméri, hogy a kérelmező:






  9.3.1. | Ellenőrzése alatt tartja-e a járművet; figyelembe véve az alábbiakat: a biztonsági övek, visszapillantó tükrök, fejtámaszok megfelelő használatát; az ülést; a fényszórók és egyéb berendezések megfelelő használatát; a tengelykapcsoló, sebességváltó, gázpedál, a fékrendszerek (ha van, harmadik fékrendszer is), a kormány megfelelő használatát; a jármű különböző körülmények közötti, különböző sebességek melletti irányítását; az útbiztonságot; a jármű tömegét, méreteit és jellemzőit; a rakomány tömegét és típusát (csak a BE, C, CE, C1, C1E, DE, D1E kategóriákban); az utasok kényelmét (csak a D, DE, D1, D1E kategóriákban) (egyenletes vezetés nagymértékű gyorsítás és hirtelen fékezés nélkül); |
| --- | --- | --- |

9.3.

A vizsgáztató továbbá felméri, hogy a kérelmező:

9.3.1.

Ellenőrzése alatt tartja-e a járművet; figyelembe véve az alábbiakat: a biztonsági övek, visszapillantó tükrök, fejtámaszok megfelelő használatát; az ülést; a fényszórók és egyéb berendezések megfelelő használatát; a tengelykapcsoló, sebességváltó, gázpedál, a fékrendszerek (ha van, harmadik fékrendszer is), a kormány megfelelő használatát; a jármű különböző körülmények közötti, különböző sebességek melletti irányítását; az útbiztonságot; a jármű tömegét, méreteit és jellemzőit; a rakomány tömegét és típusát (csak a BE, C, CE, C1, C1E, DE, D1E kategóriákban); az utasok kényelmét (csak a D, DE, D1, D1E kategóriákban) (egyenletes vezetés nagymértékű gyorsítás és hirtelen fékezés nélkül);

| 9.3.2. | Gazdaságosan és környezetbarát módon vezet-e, figyelembe véve a percenkénti fordulatszámot, a sebességváltást, a fékezést és a gyorsítást (csak a BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1, D1E kategóriákban); |
| --- | --- |

9.3.2.

Gazdaságosan és környezetbarát módon vezet-e, figyelembe véve a percenkénti fordulatszámot, a sebességváltást, a fékezést és a gyorsítást (csak a BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1, D1E kategóriákban);

| 9.3.3. | Figyelem: minden irányba kiterjedő figyelem; a tükrök megfelelő használata; nagy-, közép- és kistávolságú látás; |
| --- | --- |

9.3.3.

Figyelem: minden irányba kiterjedő figyelem; a tükrök megfelelő használata; nagy-, közép- és kistávolságú látás;

| 9.3.4. | Elsőbbség/elsőbbségadás: elsőbbség az útkereszteződésekben, csomópontokban; elsőbbségadás más alkalmakkor (pl. irányváltás, sávváltás, különleges manőverek közben); |
| --- | --- |

9.3.4.

Elsőbbség/elsőbbségadás: elsőbbség az útkereszteződésekben, csomópontokban; elsőbbségadás más alkalmakkor (pl. irányváltás, sávváltás, különleges manőverek közben);

| 9.3.5. | Helyes elhelyezkedés az úttesten: megfelelő elhelyezkedés az úttesten, a forgalmi sávokban, a körforgalomban, kanyarokban, a jármű típusának és jellemzőinek megfelelően; előrelátó elhelyezkedés az úttesten; |
| --- | --- |

9.3.5.

Helyes elhelyezkedés az úttesten: megfelelő elhelyezkedés az úttesten, a forgalmi sávokban, a körforgalomban, kanyarokban, a jármű típusának és jellemzőinek megfelelően; előrelátó elhelyezkedés az úttesten;

| 9.3.6. | Távolságtartás: elegendő távolságot tart-e előre és oldalirányban; elegendő távolságot tart-e a közlekedés többi résztvevőjétől; |
| --- | --- |

9.3.6.

Távolságtartás: elegendő távolságot tart-e előre és oldalirányban; elegendő távolságot tart-e a közlekedés többi résztvevőjétől;

| 9.3.7. | Sebesség: nem lépi-e túl a megengedett legnagyobb sebességet; a sebességet az időjárási/közlekedési viszonyok szerint, és ahol értelmezhető, a nemzeti sebességkorlátozások szerint választja-e meg; olyan sebességgel vezet-e, hogy meg tud állni a belátható és üres útszakaszon; a sebességet a közlekedés azonos típusú résztvevőinek általános sebességéhez igazítja-e; |
| --- | --- |

9.3.7.

Sebesség: nem lépi-e túl a megengedett legnagyobb sebességet; a sebességet az időjárási/közlekedési viszonyok szerint, és ahol értelmezhető, a nemzeti sebességkorlátozások szerint választja-e meg; olyan sebességgel vezet-e, hogy meg tud állni a belátható és üres útszakaszon; a sebességet a közlekedés azonos típusú résztvevőinek általános sebességéhez igazítja-e;

| 9.3.8. | Közlekedési lámpák, közúti jelzőtáblák és egyéb jelzések: megfelelően cselekszik-e a közlekedési lámpáknál; betartja-e a forgalomirányítók utasításait; megfelelően cselekszik-e a közúti jelzőtábláknál (tiltó és utasítást adó jelzőtáblák); megfelelően cselekszik-e az útburkolati jeleknél; |
| --- | --- |

9.3.8.

Közlekedési lámpák, közúti jelzőtáblák és egyéb jelzések: megfelelően cselekszik-e a közlekedési lámpáknál; betartja-e a forgalomirányítók utasításait; megfelelően cselekszik-e a közúti jelzőtábláknál (tiltó és utasítást adó jelzőtáblák); megfelelően cselekszik-e az útburkolati jeleknél;

| 9.3.9. | Jelzés: jelzések adása a szükséges helyen, helyesen és megfelelő időben; helyes irányjelzés; a megfelelő műveleteket végzi-e el a közlekedés többi résztvevőjének valamennyi jelzésére; |
| --- | --- |

9.3.9.

Jelzés: jelzések adása a szükséges helyen, helyesen és megfelelő időben; helyes irányjelzés; a megfelelő műveleteket végzi-e el a közlekedés többi résztvevőjének valamennyi jelzésére;

| 9.3.10. | Fékezés és megállás: időben lassít-e, a körülményeknek megfelelően fékez és áll-e meg; előrelátás; használja-e a különböző fékrendszereket (csak a C, CE, D, DE kategóriákban); használja-e a fékeken kívüli sebességcsökkentő rendszereket (csak a C, CE, D, DE kategóriákban). |
| --- | --- |

9.3.10.

Fékezés és megállás: időben lassít-e, a körülményeknek megfelelően fékez és áll-e meg; előrelátás; használja-e a különböző fékrendszereket (csak a C, CE, D, DE kategóriákban); használja-e a fékeken kívüli sebességcsökkentő rendszereket (csak a C, CE, D, DE kategóriákban).

10.   A vizsga időtartama

A vizsga időtartamának és a megtett távolságnak elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy az ennek a mellékletnek a B. pontjában meghatározott jártasság és magatartás felmérhető legyen. Az A, A1, A2, B, B1 és BE kategóriák esetén az úton vezetéssel töltött idő semmi esetre sem lehet rövidebb 25 percnél, illetve a többi kategória esetében 45 percnél. Ebbe az időbe nem számít bele a kérelmező fogadása, a jármű felkészítése, a jármű közúti közlekedésbiztonsággal összefüggő műszaki ellenőrzése, a különleges manőverek, valamint a gyakorlati vizsga eredményének kihirdetése.

11.   A vizsga helyszíne

A vizsga különleges manőverek felmérésére irányuló része lefolytatható különleges vizsgaterepen. Amennyiben lehetséges, a forgalomban tanúsított magatartást felmérő vizsgarészt a települések beépített területén kívüli utakon, gyorsforgalmi úton és autópályán, valamint a városi utak mindenféle típusán (lakóövezetek, 30 és 50 km/h sebességkorlátozású területek, városi gyorsforgalmi utak) kell végrehajtani; amelyeknek a nehézségek mindazon típusát képviselniük kell, amellyel a járművezetők valószínűleg találkoznak. Az is kívánatos, hogy a vizsgára különböző sűrűségű forgalomban kerüljön sor. A közúti vezetéssel töltött időt optimálisan kell felhasználni a kérelmező valamennyi fellelhető különböző közlekedési területen való értékelésére, súlyt helyezve különösen az e területek közötti váltásra.

II.   A GÉPI MEGHAJTÁSÚ JÁRMŰVEK VEZETÉSÉHEZ SZÜKSÉGES ISMERETEK, JÁRTASSÁG ÉS MAGATARTÁS

Valamennyi gépi meghajtású jármű vezetőjének mindenkor rendelkeznie kell a fenti 1–9. pontban leírt ismeretekkel, jártassággal és magatartással annak érdekében, hogy képes legyen:

| — | a közlekedési veszélyhelyzetek felismerésére és azok súlyosságának megítélésére, |
| --- | --- |

—

a közlekedési veszélyhelyzetek felismerésére és azok súlyosságának megítélésére,

| — | a járműve felett kellő uralom gyakorlására annak érdekében, hogy ne idézzen elő veszélyhelyzetet, továbbá hogy megfelelően tudjon reagálni, amennyiben ilyen helyzet adódik, |
| --- | --- |

—

a járműve felett kellő uralom gyakorlására annak érdekében, hogy ne idézzen elő veszélyhelyzetet, továbbá hogy megfelelően tudjon reagálni, amennyiben ilyen helyzet adódik,

| — | a közúti közlekedési szabályok, különösen a közúti balesetek megelőzésére és a forgalom folyamatosságának fenntartására szolgáló szabályok betartására, |
| --- | --- |

—

a közúti közlekedési szabályok, különösen a közúti balesetek megelőzésére és a forgalom folyamatosságának fenntartására szolgáló szabályok betartására,

| — | a jármű jelentős műszaki hibáinak észlelésére, különös tekintettel azokra, amelyek a biztonságot veszélyeztetik, valamint a hibák megfelelő módon történő kijavíttatására, |
| --- | --- |

—

a jármű jelentős műszaki hibáinak észlelésére, különös tekintettel azokra, amelyek a biztonságot veszélyeztetik, valamint a hibák megfelelő módon történő kijavíttatására,

| — | a vezetői magatartást befolyásoló összes tényező figyelembevételére (pl. alkohol, fáradtság, gyenge látás stb.) a biztonságos vezetéshez szükséges képességek teljes körű megőrzése érdekében, |
| --- | --- |

—

a vezetői magatartást befolyásoló összes tényező figyelembevételére (pl. alkohol, fáradtság, gyenge látás stb.) a biztonságos vezetéshez szükséges képességek teljes körű megőrzése érdekében,

| — | a közlekedésben részt vevők biztonságának elősegítésére, különös tekintettel a gyengékre és a leginkább kiszolgáltatott helyzetben lévőkre, a mások iránt tanúsított kellő tisztelettel. |
| --- | --- |

—

a közlekedésben részt vevők biztonságának elősegítésére, különös tekintettel a gyengékre és a leginkább kiszolgáltatott helyzetben lévőkre, a mások iránt tanúsított kellő tisztelettel.

A tagállamok megfelelő intézkedéseket vezethetnek be annak biztosítására, hogy azok a járművezetők, akik elfelejtették az 1–9. pontban leírt ismereteket, jártasságot vagy magatartást, ismét visszanyerhessék ezeket az ismereteket és ezt a jártasságot, valamint továbbra is olyan magatartást tanúsíthassanak, amilyen a járművezetéshez szükséges.

---

(1)  HL L 370., 1985.12.31., 1. o. Az 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 102., 2006.4.11., 1. o.) hatályon kívül helyezett rendelet.

1

(2)  HL L 370., 1985.12.31., 8. o. A legutóbb az 561/2006/EK rendelettel módosított rendelet.

2

(3)  A vezetői engedélyekről szóló 91/439/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2000. szeptember 14-i 2000/56/EK bizottsági irányelv (HL L 237., 2000.9.21., 45. o.).

3

---

III. MELLÉKLET

A GÉPI MEGHAJTÁSÚ JÁRMŰVEK VEZETÉSÉHEZ SZÜKSÉGES FIZIKAI ÉS SZELLEMI ALKALMASSÁG MINIMUMKÖVETELMÉNYEI

FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

| 1. | E melléklet alkalmazásában a járművezetők két csoportba tartoznak:






  1.1. | 1. csoport:
  az A, A1, A2, AM, B, B1 és BE kategóriába tartozó járművek vezetői. |
| --- | --- | --- |

1.

E melléklet alkalmazásában a járművezetők két csoportba tartoznak:

1.1.

1. csoport:

az A, A1, A2, AM, B, B1 és BE kategóriába tartozó járművek vezetői.

| 1.2. | 2. csoport:
  a C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 és D1E kategóriába tartozó járművek vezetői. |
| --- | --- |

1.2.

2. csoport:

a C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 és D1E kategóriába tartozó járművek vezetői.

| 1.3. | Nemzeti jogszabályok előírhatják, hogy a 2. csoportba tartozó járművezetőkre e mellékletben megállapított rendelkezések alkalmazandók azon B kategóriájú járművek vezetői közül azokra, akik vezetői engedélyüket hivatásos vezetőként (taxi, mentőautó stb. vezetőjeként) használják. |
| --- | --- |

1.3.

Nemzeti jogszabályok előírhatják, hogy a 2. csoportba tartozó járművezetőkre e mellékletben megállapított rendelkezések alkalmazandók azon B kategóriájú járművek vezetői közül azokra, akik vezetői engedélyüket hivatásos vezetőként (taxi, mentőautó stb. vezetőjeként) használják.

| 2. | Hasonlóképpen, a vezetői engedély első ízben történő megadását vagy megújítását kérelmező személyek azon csoportba kerülnek besorolásra, amelyhez a vezetői engedélyük kiállítását vagy megújítását követően tartozni fognak. |
| --- | --- |

2.

Hasonlóképpen, a vezetői engedély első ízben történő megadását vagy megújítását kérelmező személyek azon csoportba kerülnek besorolásra, amelyhez a vezetői engedélyük kiállítását vagy megújítását követően tartozni fognak.

ORVOSI VIZSGÁLATOK

| 3. | 1. csoport:
  A kérelmezők kötelesek orvosi vizsgálaton részt venni, amennyiben a vezetői engedély megszerzéséhez előírt alaki követelmények, illetve vizsgák következtében nyilvánvalóvá válik, hogy e mellékletben említett egy vagy több egészségügyi probléma fennáll az esetükben. |
| --- | --- |

3.

1. csoport:

A kérelmezők kötelesek orvosi vizsgálaton részt venni, amennyiben a vezetői engedély megszerzéséhez előírt alaki követelmények, illetve vizsgák következtében nyilvánvalóvá válik, hogy e mellékletben említett egy vagy több egészségügyi probléma fennáll az esetükben.

| 4. | 2. csoport:
  A vezetői engedély első ízben történő kiállítását megelőzően a kérelmezők, valamint a továbbiakban a vezetői engedély megújításakor minden alkalommal a járművezetők orvosi vizsgálaton vesznek részt, a szokásos tartózkodási hely szerinti tagállam nemzeti rendszerének megfelelően. |
| --- | --- |

4.

2. csoport:

A vezetői engedély első ízben történő kiállítását megelőzően a kérelmezők, valamint a továbbiakban a vezetői engedély megújításakor minden alkalommal a járművezetők orvosi vizsgálaton vesznek részt, a szokásos tartózkodási hely szerinti tagállam nemzeti rendszerének megfelelően.

| 5. | A tagállamok által a vezetői engedélyek kiállítására vagy további megújítására vonatkozóan megállapított követelmények az e mellékletben meghatározottaknál szigorúbbak is lehetnek. |
| --- | --- |

5.

A tagállamok által a vezetői engedélyek kiállítására vagy további megújítására vonatkozóan megállapított követelmények az e mellékletben meghatározottaknál szigorúbbak is lehetnek.

LÁTÁS

| 6. | Valamennyi, vezetői engedélyért folyamodó kérelmező megfelelő vizsgálaton vesz részt annak megállapítására, hogy rendelkezik-e gépi meghajtású jármű vezetéséhez szükséges, megfelelő látásélességgel. Amennyiben kétely merül fel a kérelmező megfelelő látására vonatkozóan, úgy az illetékes egészségügyi hatóságnak kell őt megvizsgálnia. Ezen vizsgálat során különös figyelmet kell fordítani a következőkre: látásélesség, látómező, szürkületi látás és súlyosbodó szembetegségek.
  E melléklet alkalmazásában a szembe ültetett lencse nem tekintendő korrekciós lencsének. |
| --- | --- |

6.

Valamennyi, vezetői engedélyért folyamodó kérelmező megfelelő vizsgálaton vesz részt annak megállapítására, hogy rendelkezik-e gépi meghajtású jármű vezetéséhez szükséges, megfelelő látásélességgel. Amennyiben kétely merül fel a kérelmező megfelelő látására vonatkozóan, úgy az illetékes egészségügyi hatóságnak kell őt megvizsgálnia. Ezen vizsgálat során különös figyelmet kell fordítani a következőkre: látásélesség, látómező, szürkületi látás és súlyosbodó szembetegségek.

E melléklet alkalmazásában a szembe ültetett lencse nem tekintendő korrekciós lencsének.

1. csoport:

| 6.1. | A vezetői engedély kiállításáért vagy megújításáért folyamodó kérelmezőnek legalább 0,5-ös binokuláris látásélességgel kell rendelkeznie a két szem együttes – szükség esetén korrekciós lencsével segített – használatával. Vezetői engedély nem adható ki, illetve nem újítható meg, amennyiben az orvosi vizsgálat kimutatja, hogy a kérelmező, illetve a járművezető esetében a horizontális látómező 120°-nál kisebb – eltekintve olyan kivételes és kellően indokolt esetektől, amikor kedvező orvosi szakvélemény és sikeres gyakorlati vizsga alapján ez mégis megengedett –, illetve amennyiben az érintett személy más olyan szembántalomban szenved, amely veszélyeztetheti a járművezetés biztonságát. Súlyosbodó szembetegség gyanújának felmerülése, illetve diagnosztizálása esetén vezetői engedély kizárólag akkor adható ki vagy újítható meg, ha a kérelmező rendszeres időközönként részt vesz az illetékes egészségügyi hatóság által végzett vizsgálaton. |
| --- | --- |

6.1.

A vezetői engedély kiállításáért vagy megújításáért folyamodó kérelmezőnek legalább 0,5-ös binokuláris látásélességgel kell rendelkeznie a két szem együttes – szükség esetén korrekciós lencsével segített – használatával. Vezetői engedély nem adható ki, illetve nem újítható meg, amennyiben az orvosi vizsgálat kimutatja, hogy a kérelmező, illetve a járművezető esetében a horizontális látómező 120°-nál kisebb – eltekintve olyan kivételes és kellően indokolt esetektől, amikor kedvező orvosi szakvélemény és sikeres gyakorlati vizsga alapján ez mégis megengedett –, illetve amennyiben az érintett személy más olyan szembántalomban szenved, amely veszélyeztetheti a járművezetés biztonságát. Súlyosbodó szembetegség gyanújának felmerülése, illetve diagnosztizálása esetén vezetői engedély kizárólag akkor adható ki vagy újítható meg, ha a kérelmező rendszeres időközönként részt vesz az illetékes egészségügyi hatóság által végzett vizsgálaton.

| 6.2. | Az egyik szemre teljes funkcionális látásvesztést szenvedett vagy (pl. kettőslátás esetén) csak egyik szemét használó, a vezetői engedély kiállításáért vagy megújításáért folyamodó kérelmező esetében legalább 0,6-os – szükség esetén korrekciós lencsével segített – látásélességnek kell fennállnia. Az illetékes egészségügyi hatóságnak igazolnia kell, miszerint az egyik szemmel látás már elég hosszú ideje fennáll ahhoz, hogy lehetővé vált az alkalmazkodás, illetve azt, hogy a szem látómezeje normális. |
| --- | --- |

6.2.

Az egyik szemre teljes funkcionális látásvesztést szenvedett vagy (pl. kettőslátás esetén) csak egyik szemét használó, a vezetői engedély kiállításáért vagy megújításáért folyamodó kérelmező esetében legalább 0,6-os – szükség esetén korrekciós lencsével segített – látásélességnek kell fennállnia. Az illetékes egészségügyi hatóságnak igazolnia kell, miszerint az egyik szemmel látás már elég hosszú ideje fennáll ahhoz, hogy lehetővé vált az alkalmazkodás, illetve azt, hogy a szem látómezeje normális.

2. csoport:

| 6.3. | A vezetői engedély kiállításáért vagy megújításáért folyamodó kérelmező esetében legalább 0,8-as – szükség esetén korrekciós lencsével segített – látásélességnek kell fennállnia a jobbik szemre és legalább 0,5-ös látásélességnek a gyengébb szemre. Amennyiben korrekciós lencse használatára kerül sor a 0,8-as, illetve 0,5-ös érték elérése érdekében, úgy az egyik szem vonatkozásában sem lehet kisebb a nem korrigált látásélesség 0,05-nél, különben a minimális látásélességet (0,8 és 0,5) vagy plusz/mínusz 8 dioptria erősséget meg nem haladó szemüveg által biztosított korrekció révén vagy kontaktlencse használatával (nem korrigált látás = 0,05) kell elérni. A korrekciónak jól elviselhetőnek kell lennie. Vezetői engedély nem adható ki, illetve nem újítható meg azon kérelmezők, illetve járművezetők számára, akiknek esetében a látómező korlátozott vagy kettőslátás áll fenn. |
| --- | --- |

6.3.

A vezetői engedély kiállításáért vagy megújításáért folyamodó kérelmező esetében legalább 0,8-as – szükség esetén korrekciós lencsével segített – látásélességnek kell fennállnia a jobbik szemre és legalább 0,5-ös látásélességnek a gyengébb szemre. Amennyiben korrekciós lencse használatára kerül sor a 0,8-as, illetve 0,5-ös érték elérése érdekében, úgy az egyik szem vonatkozásában sem lehet kisebb a nem korrigált látásélesség 0,05-nél, különben a minimális látásélességet (0,8 és 0,5) vagy plusz/mínusz 8 dioptria erősséget meg nem haladó szemüveg által biztosított korrekció révén vagy kontaktlencse használatával (nem korrigált látás = 0,05) kell elérni. A korrekciónak jól elviselhetőnek kell lennie. Vezetői engedély nem adható ki, illetve nem újítható meg azon kérelmezők, illetve járművezetők számára, akiknek esetében a látómező korlátozott vagy kettőslátás áll fenn.

HALLÁS

| 7. | A 2. csoportba tartozó kérelmezők, illetve járművezetők számára vezetői engedély az illetékes egészségügyi hatóságok szakvéleménye alapján adható ki, illetve újítható meg; különös figyelmet kell fordítani az orvosi vizsgálatoknál a kompenzáció mértékére. |
| --- | --- |

7.

A 2. csoportba tartozó kérelmezők, illetve járművezetők számára vezetői engedély az illetékes egészségügyi hatóságok szakvéleménye alapján adható ki, illetve újítható meg; különös figyelmet kell fordítani az orvosi vizsgálatoknál a kompenzáció mértékére.

MOZGÁSKORLÁTOZOTT SZEMÉLYEK

| 8. | Vezetői engedély nem adható ki, illetve nem újítható meg azon kérelmezők, illetve járművezetők számára, akik olyan mozgásszervi betegségekben, illetve rendellenességekben szenvednek, amelyek veszélyessé teszik a gépi meghajtású járművek vezetését. |
| --- | --- |

8.

Vezetői engedély nem adható ki, illetve nem újítható meg azon kérelmezők, illetve járművezetők számára, akik olyan mozgásszervi betegségekben, illetve rendellenességekben szenvednek, amelyek veszélyessé teszik a gépi meghajtású járművek vezetését.

1. csoport:

| 8.1. | Korlátozott vezetői engedély adható ki – adott esetben – testi fogyatékkal élő kérelmezőnek vagy járművezetőnek az illetékes egészségügyi hatóság szakvéleményének ismeretében. A szakvéleményt a szóban forgó betegség vagy rendellenesség orvosi értékelésére, illetve szükség esetén gyakorlati vizsgára kell alapozni. A véleményezésben az is feltüntetendő, hogy a járművön milyen típusú módosításokat kell végrehajtani, valamint az, hogy a járművezetőt el kell-e látni számára szükséges ortopéd segédeszközzel, amennyiben a gyakorlati vizsga azt igazolja, hogy ilyen eszköz használatával a vezetés nem jár veszéllyel. |
| --- | --- |

8.1.

Korlátozott vezetői engedély adható ki – adott esetben – testi fogyatékkal élő kérelmezőnek vagy járművezetőnek az illetékes egészségügyi hatóság szakvéleményének ismeretében. A szakvéleményt a szóban forgó betegség vagy rendellenesség orvosi értékelésére, illetve szükség esetén gyakorlati vizsgára kell alapozni. A véleményezésben az is feltüntetendő, hogy a járművön milyen típusú módosításokat kell végrehajtani, valamint az, hogy a járművezetőt el kell-e látni számára szükséges ortopéd segédeszközzel, amennyiben a gyakorlati vizsga azt igazolja, hogy ilyen eszköz használatával a vezetés nem jár veszéllyel.

| 8.2. | Vezetői engedély súlyosbodó betegségben szenvedő kérelmező számára kizárólag azzal a feltétellel adható ki, illetve újítható meg, hogy a fogyatékkal élő személy rendszeres orvosi vizsgálaton vesz részt annak ellenőrzése céljából, hogy továbbra is alkalmas-e a jármű teljesen biztonságos vezetésére.
  Amennyiben a fogyatékosság változatlan mértékű, úgy a vezetői engedély kiállítható, illetve megújítható a kérelmező rendszeres orvosi vizsgálata nélkül is. |
| --- | --- |

8.2.

Vezetői engedély súlyosbodó betegségben szenvedő kérelmező számára kizárólag azzal a feltétellel adható ki, illetve újítható meg, hogy a fogyatékkal élő személy rendszeres orvosi vizsgálaton vesz részt annak ellenőrzése céljából, hogy továbbra is alkalmas-e a jármű teljesen biztonságos vezetésére.

Amennyiben a fogyatékosság változatlan mértékű, úgy a vezetői engedély kiállítható, illetve megújítható a kérelmező rendszeres orvosi vizsgálata nélkül is.

2. csoport:

| 8.3. | Az illetékes egészségügyi hatóságnak kellő megfontolás tárgyává kell tennie azokat a járulékos kockázatokat és veszélyeket, amelyek erre a csoportra vonatkozó meghatározás által érintett járművek vezetésével járnak. |
| --- | --- |

8.3.

Az illetékes egészségügyi hatóságnak kellő megfontolás tárgyává kell tennie azokat a járulékos kockázatokat és veszélyeket, amelyek erre a csoportra vonatkozó meghatározás által érintett járművek vezetésével járnak.

SZÍV- ÉS ÉRRENDSZERI BETEGSÉGEK

| 9. | Azok a betegségek, amelyek a vezetői engedély kiállítását vagy annak megújítását kérelmezőknek hirtelen olyan szív- és érrendszeri panaszokat okozhatnak, amelyek az agyi funkció hirtelen károsodásával járnak, veszélyt jelentenek a közúti közlekedésbiztonságra. |
| --- | --- |

9.

Azok a betegségek, amelyek a vezetői engedély kiállítását vagy annak megújítását kérelmezőknek hirtelen olyan szív- és érrendszeri panaszokat okozhatnak, amelyek az agyi funkció hirtelen károsodásával járnak, veszélyt jelentenek a közúti közlekedésbiztonságra.

I. csoport:

| 9.1. | Súlyos szívritmuszavarban szenvedő kérelmezők, illetve járművezetők számára nem lehet kiállítani, illetve megújítani a vezetői engedélyt. |
| --- | --- |

9.1.

Súlyos szívritmuszavarban szenvedő kérelmezők, illetve járművezetők számára nem lehet kiállítani, illetve megújítani a vezetői engedélyt.

| 9.2. | Szívritmus-szabályozó készülékkel élő kérelmezők, illetve járművezetők számára vezetői engedélyt csak akkor szabad kiállítni vagy megújítani, ha kérelmüket az erre felhatalmazott orvos szakvéleménye alátámasztja, és rendszeres orvosi felülvizsgálaton vesznek részt. |
| --- | --- |

9.2.

Szívritmus-szabályozó készülékkel élő kérelmezők, illetve járművezetők számára vezetői engedélyt csak akkor szabad kiállítni vagy megújítani, ha kérelmüket az erre felhatalmazott orvos szakvéleménye alátámasztja, és rendszeres orvosi felülvizsgálaton vesznek részt.

| 9.3. | A vezetői engedély kiállításának vagy megújításának kérdését olyan kérelmezők, illetve járművezetők esetében, akiknek artériás vérnyomása rendellenes, a vizsgálat egyéb eredményeire, az esetleg felmerülő komplikációkra és a közúti közlekedésbiztonság tekintetében esetleg okozott veszélyekre való tekintettel kell kezelni. |
| --- | --- |

9.3.

A vezetői engedély kiállításának vagy megújításának kérdését olyan kérelmezők, illetve járművezetők esetében, akiknek artériás vérnyomása rendellenes, a vizsgálat egyéb eredményeire, az esetleg felmerülő komplikációkra és a közúti közlekedésbiztonság tekintetében esetleg okozott veszélyekre való tekintettel kell kezelni.

| 9.4. | Általában véve vezetői engedély nem adható ki, illetve nem újítható meg olyan kérelmezők, illetve járművezetők számára, akik nyugalmi állapotban vagy érzelmi hatásra szívpanaszokról számolnak be. Szívinfarktuson átesett kérelmezők vagy járművezetők részére vezetői engedélyt csak akkor szabad kiállítani vagy megújítani, ha kérelmüket az erre felhatalmazott orvos szakvéleménye alátámasztja, és – szükség esetén – rendszeres orvosi felülvizsgálaton vesznek részt. |
| --- | --- |

9.4.

Általában véve vezetői engedély nem adható ki, illetve nem újítható meg olyan kérelmezők, illetve járművezetők számára, akik nyugalmi állapotban vagy érzelmi hatásra szívpanaszokról számolnak be. Szívinfarktuson átesett kérelmezők vagy járművezetők részére vezetői engedélyt csak akkor szabad kiállítani vagy megújítani, ha kérelmüket az erre felhatalmazott orvos szakvéleménye alátámasztja, és – szükség esetén – rendszeres orvosi felülvizsgálaton vesznek részt.

2. csoport:

| 9.5. | Az illetékes egészségügyi hatóságnak kellő megfontolás tárgyává kell tennie azokat a járulékos kockázatokat és veszélyeket, amelyek erre a csoportra vonatkozó meghatározás által érintett járművek vezetésével járnak. |
| --- | --- |

9.5.

Az illetékes egészségügyi hatóságnak kellő megfontolás tárgyává kell tennie azokat a járulékos kockázatokat és veszélyeket, amelyek erre a csoportra vonatkozó meghatározás által érintett járművek vezetésével járnak.

CUKORBETEGSÉG

| 10. | Cukorbetegségben szenvedő kérelmezők, illetve járművezetők számára vezetői engedélyt csak akkor szabad kiállítani vagy megújítani, ha kérelmüket az erre felhatalmazott orvos szakvéleménye alátámasztja, és rendszeres, esetenként megfelelő orvosi felülvizsgálaton vesznek részt. |
| --- | --- |

10.

Cukorbetegségben szenvedő kérelmezők, illetve járművezetők számára vezetői engedélyt csak akkor szabad kiállítani vagy megújítani, ha kérelmüket az erre felhatalmazott orvos szakvéleménye alátámasztja, és rendszeres, esetenként megfelelő orvosi felülvizsgálaton vesznek részt.

2. csoport:

| 10.1. | A csoportba tartozó, cukorbetegségben szenvedő és inzulinkezelést igénylő kérelmezők, illetve járművezetők részére vezetői engedélyt csak rendkívül kivételes esetekben szabad kiállítani vagy megújítani, ha azt erre felhatalmazott orvos szakvéleménye alátámasztja, és rendszeres orvosi felülvizsgálaton vesznek részt. |
| --- | --- |

10.1.

A csoportba tartozó, cukorbetegségben szenvedő és inzulinkezelést igénylő kérelmezők, illetve járművezetők részére vezetői engedélyt csak rendkívül kivételes esetekben szabad kiállítani vagy megújítani, ha azt erre felhatalmazott orvos szakvéleménye alátámasztja, és rendszeres orvosi felülvizsgálaton vesznek részt.

IDEGRENDSZERI BETEGSÉGEK

| 11. | Vezetői engedély nem adható ki, illetve nem újítható meg azon kérelmezők, illetve járművezetők számára, akik súlyos idegrendszeri betegségekben szenvednek, kivéve ha a kérelmüket az erre felhatalmazott orvos szakvéleménye alátámasztja.
  A központi vagy periférikus idegrendszert befolyásoló betegségekkel vagy sebészi beavatkozással összefüggő olyan idegrendszeri zavarokat, amelyek érzékelési, illetve mozgásszervi hiányosságokat idéznek elő, továbbá befolyásolják az egyensúly-, valamint a koordinációs érzéket, funkcionális hatásaik és a súlyosbodás kockázatának megfelelő figyelembevételével kell vizsgálni. Ilyen esetekben az engedély kiállítását, illetve megújítását az állapot romlásának kockázata esetén rendszeres időközönként végzett vizsgálathoz kell kötni. |
| --- | --- |

11.

Vezetői engedély nem adható ki, illetve nem újítható meg azon kérelmezők, illetve járművezetők számára, akik súlyos idegrendszeri betegségekben szenvednek, kivéve ha a kérelmüket az erre felhatalmazott orvos szakvéleménye alátámasztja.

A központi vagy periférikus idegrendszert befolyásoló betegségekkel vagy sebészi beavatkozással összefüggő olyan idegrendszeri zavarokat, amelyek érzékelési, illetve mozgásszervi hiányosságokat idéznek elő, továbbá befolyásolják az egyensúly-, valamint a koordinációs érzéket, funkcionális hatásaik és a súlyosbodás kockázatának megfelelő figyelembevételével kell vizsgálni. Ilyen esetekben az engedély kiállítását, illetve megújítását az állapot romlásának kockázata esetén rendszeres időközönként végzett vizsgálathoz kell kötni.

| 12. | Epilepsziás rohamok, illetve a tudatállapot más hirtelen beálló zavarai komoly veszélyt jelentenek a közúti közlekedés biztonságára, ha gépi meghajtású jármű vezetése közben állnak elő. |
| --- | --- |

12.

Epilepsziás rohamok, illetve a tudatállapot más hirtelen beálló zavarai komoly veszélyt jelentenek a közúti közlekedés biztonságára, ha gépi meghajtású jármű vezetése közben állnak elő.

1. csoport:

| 12.1. | Vezetői engedély csak az illetékes egészségügyi hatóság által végzett vizsgálat, illetve rendszeres orvosi felülvizsgálat esetén adható ki vagy újítható meg. Az illetékes hatóság dönt az epilepszia és az egyéb tudatzavar állapotáról, annak klinikai formájáról és előrehaladottságáról (pl. roham nem fordult elő az utóbbi két évben), az alkalmazott kezelésről és annak eredményéről. |
| --- | --- |

12.1.

Vezetői engedély csak az illetékes egészségügyi hatóság által végzett vizsgálat, illetve rendszeres orvosi felülvizsgálat esetén adható ki vagy újítható meg. Az illetékes hatóság dönt az epilepszia és az egyéb tudatzavar állapotáról, annak klinikai formájáról és előrehaladottságáról (pl. roham nem fordult elő az utóbbi két évben), az alkalmazott kezelésről és annak eredményéről.

2. csoport:

| 12.2. | Vezetői engedély nem adható ki, illetve nem újítható meg azon kérelmezők, illetve járművezetők számára, akik epilepsziás rohamokban vagy a tudatállapot hirtelen megváltozásával járó egyéb idegrendszeri zavarokban szenvednek vagy ezekre hajlamosak. |
| --- | --- |

12.2.

Vezetői engedély nem adható ki, illetve nem újítható meg azon kérelmezők, illetve járművezetők számára, akik epilepsziás rohamokban vagy a tudatállapot hirtelen megváltozásával járó egyéb idegrendszeri zavarokban szenvednek vagy ezekre hajlamosak.

MENTÁLIS RENDELLENESSÉGEK

1. csoport:

| 13.1. | Vezetői engedély nem adható ki, illetve nem újítható meg azon kérelmező vagy járművezető számára, akinél fennáll:






  — | veleszületett, illetve betegség, trauma vagy idegsebészeti műtét következtében kialakult súlyos elmezavar, |
| --- | --- | --- |

13.1.

Vezetői engedély nem adható ki, illetve nem újítható meg azon kérelmező vagy járművezető számára, akinél fennáll:

—

veleszületett, illetve betegség, trauma vagy idegsebészeti műtét következtében kialakult súlyos elmezavar,

| — | jelentős fokú gyengeelméjűség, |
| --- | --- |

—

jelentős fokú gyengeelméjűség,

| — | a korral járó, súlyos viselkedési probléma; illetve ítélőképességet, viselkedést vagy alkalmazkodóképességet súlyosan gyengítő személyiségi zavar, |
| --- | --- |

—

a korral járó, súlyos viselkedési probléma; illetve ítélőképességet, viselkedést vagy alkalmazkodóképességet súlyosan gyengítő személyiségi zavar,

kivéve, ha a kérelmet az erre felhatalmazott orvos szakvéleménye alátámasztja, és szükség esetén az érintett rendszeres orvosi felülvizsgálaton vesz részt.

2. csoport:

| 13.2. | Az illetékes egészségügyi hatóságnak kellő megfontolás tárgyává kell tennie azokat a járulékos kockázatokat és veszélyeket, amelyek erre a csoportra vonatkozó meghatározás által érintett járművek vezetésével járnak. |
| --- | --- |

13.2.

Az illetékes egészségügyi hatóságnak kellő megfontolás tárgyává kell tennie azokat a járulékos kockázatokat és veszélyeket, amelyek erre a csoportra vonatkozó meghatározás által érintett járművek vezetésével járnak.

ALKOHOL

| 14. | Az alkoholfogyasztás súlyos veszélyt jelent a közúti közlekedés biztonságára. A probléma mértékének figyelembevételével az egészségügyi szakembereknek igen nagyfokú körültekintést kell tanúsítaniuk. |
| --- | --- |

14.

Az alkoholfogyasztás súlyos veszélyt jelent a közúti közlekedés biztonságára. A probléma mértékének figyelembevételével az egészségügyi szakembereknek igen nagyfokú körültekintést kell tanúsítaniuk.

1. csoport:

| 14.1. | Vezetői engedély nem adható ki, illetve nem újítható meg azon kérelmezők vagy járművezetők számára, akik alkoholfüggőségben szenvednek vagy nem képesek tartózkodni az egyidejű alkoholfogyasztástól és vezetéstől.
  Azon kérelmezők vagy járművezetők számára, akik korábban alkoholfüggőségben szenvedtek, vezetői engedély kizárólag akkor adható ki, illetve újítható meg, ha bizonyos ideig igazoltan absztinensek voltak, továbbá ha a kérelmüket az erre felhatalmazott orvos szakvéleménye alátámasztja, és rendszeres orvosi felülvizsgálaton vesznek részt. |
| --- | --- |

14.1.

Vezetői engedély nem adható ki, illetve nem újítható meg azon kérelmezők vagy járművezetők számára, akik alkoholfüggőségben szenvednek vagy nem képesek tartózkodni az egyidejű alkoholfogyasztástól és vezetéstől.

Azon kérelmezők vagy járművezetők számára, akik korábban alkoholfüggőségben szenvedtek, vezetői engedély kizárólag akkor adható ki, illetve újítható meg, ha bizonyos ideig igazoltan absztinensek voltak, továbbá ha a kérelmüket az erre felhatalmazott orvos szakvéleménye alátámasztja, és rendszeres orvosi felülvizsgálaton vesznek részt.

2. csoport:

| 14.2. | Az illetékes egészségügyi hatóságnak kellő megfontolás tárgyává kell tennie azokat a járulékos kockázatokat és veszélyeket, amelyek erre a csoportra vonatkozó meghatározás által érintett járművek vezetésével járnak. |
| --- | --- |

14.2.

Az illetékes egészségügyi hatóságnak kellő megfontolás tárgyává kell tennie azokat a járulékos kockázatokat és veszélyeket, amelyek erre a csoportra vonatkozó meghatározás által érintett járművek vezetésével járnak.

KÁBÍTÓSZEREK ÉS GYÓGYSZEREK

| 15. | Visszaélés:
  Vezetői engedély nem adható ki, illetve nem újítható meg egyik járműkategóriában sem azon kérelmezők vagy járművezetők számára, akik pszichotróp anyagoktól függenek, vagy – bár függőségük nem áll fenn ilyen anyagok vonatkozásában, de – rendszeresen visszaélnek azokkal. |
| --- | --- |

15.

Visszaélés:

Vezetői engedély nem adható ki, illetve nem újítható meg egyik járműkategóriában sem azon kérelmezők vagy járművezetők számára, akik pszichotróp anyagoktól függenek, vagy – bár függőségük nem áll fenn ilyen anyagok vonatkozásában, de – rendszeresen visszaélnek azokkal.

Rendszeres fogyasztás:

1. csoport:

| 15.1. | Vezetői engedély nem adható ki, illetve nem újítható meg azon kérelmezők vagy járművezetők számára, akik bármilyen formában rendszeresen fogyasztanak a jármű biztonságos vezetéséhez szükséges képességeket károsító pszichotróp anyagokat, ha a felszívódó mennyiség akkora, hogy káros befolyást gyakorol a járművezetésre. Ez alkalmazandó minden olyan egyéb gyógyszerre, illetve gyógyszer-kombinációra, amelyek befolyást gyakorolnak a járművezetői képességre. |
| --- | --- |

15.1.

Vezetői engedély nem adható ki, illetve nem újítható meg azon kérelmezők vagy járművezetők számára, akik bármilyen formában rendszeresen fogyasztanak a jármű biztonságos vezetéséhez szükséges képességeket károsító pszichotróp anyagokat, ha a felszívódó mennyiség akkora, hogy káros befolyást gyakorol a járművezetésre. Ez alkalmazandó minden olyan egyéb gyógyszerre, illetve gyógyszer-kombinációra, amelyek befolyást gyakorolnak a járművezetői képességre.

2. csoport:

| 15.2. | Az illetékes egészségügyi hatóságnak különösen figyelembe kell vennie azokat a járulékos kockázatokat és veszélyeket, amelyek erre a csoportra vonatkozó meghatározás által érintett járművek vezetésével járnak. |
| --- | --- |

15.2.

Az illetékes egészségügyi hatóságnak különösen figyelembe kell vennie azokat a járulékos kockázatokat és veszélyeket, amelyek erre a csoportra vonatkozó meghatározás által érintett járművek vezetésével járnak.

VESE-RENDELLENESSÉGEK

1. csoport:

| 16.1. | Azon kérelmezők vagy járművezetők számára, akik súlyos veseelégtelenségben szenvednek, vezetői engedély kizárólag akkor adható ki, illetve újítható meg, ha a kérelmüket az erre felhatalmazott orvos szakvéleménye alátámasztja, és rendszeres orvosi felülvizsgálaton vesznek részt. |
| --- | --- |

16.1.

Azon kérelmezők vagy járművezetők számára, akik súlyos veseelégtelenségben szenvednek, vezetői engedély kizárólag akkor adható ki, illetve újítható meg, ha a kérelmüket az erre felhatalmazott orvos szakvéleménye alátámasztja, és rendszeres orvosi felülvizsgálaton vesznek részt.

2. csoport:

| 16.2. | Vezetői engedély nem adható ki, illetve nem újítható meg azon kérelmezők vagy járművezetők számára – az erre felhatalmazott orvos szakvéleményében kellően indokolt és rendszeres orvosi felülvizsgálattal járó kivételes esetektől eltekintve –, akik súlyos és visszafordíthatatlan veseelégtelenségben szenvednek. |
| --- | --- |

16.2.

Vezetői engedély nem adható ki, illetve nem újítható meg azon kérelmezők vagy járművezetők számára – az erre felhatalmazott orvos szakvéleményében kellően indokolt és rendszeres orvosi felülvizsgálattal járó kivételes esetektől eltekintve –, akik súlyos és visszafordíthatatlan veseelégtelenségben szenvednek.

EGYÉB RENDELKEZÉSEK

1. csoport:

| 17.1. | Azon kérelmezők vagy járművezetők számára, akik a járművezetői képességet befolyásoló szervátültetésen estek át vagy szervezetükben mesterséges implantátum található, vezetői engedély kizárólag akkor adható ki, illetve újítható meg, ha a kérelmüket az erre felhatalmazott orvos szakvéleménye alátámasztja, és – szükség esetén – rendszeres orvosi felülvizsgálaton vesznek részt. |
| --- | --- |

17.1.

Azon kérelmezők vagy járművezetők számára, akik a járművezetői képességet befolyásoló szervátültetésen estek át vagy szervezetükben mesterséges implantátum található, vezetői engedély kizárólag akkor adható ki, illetve újítható meg, ha a kérelmüket az erre felhatalmazott orvos szakvéleménye alátámasztja, és – szükség esetén – rendszeres orvosi felülvizsgálaton vesznek részt.

2. csoport:

| 17.2. | Az illetékes egészségügyi hatóságnak kellő megfontolás tárgyává kell tennie azokat a járulékos kockázatokat és veszélyeket, amelyek erre a csoportra vonatkozó meghatározás által érintett járművek vezetésével járnak. |
| --- | --- |

17.2.

Az illetékes egészségügyi hatóságnak kellő megfontolás tárgyává kell tennie azokat a járulékos kockázatokat és veszélyeket, amelyek erre a csoportra vonatkozó meghatározás által érintett járművek vezetésével járnak.

| 18. | Általános szabályként, vezetői engedély nem adható ki, illetve nem újítható meg azon kérelmezők vagy járművezetők számára, akik olyan, a fenti pontokban nem említett valamely betegségben szenvednek, amely a járművezetés biztonságát hátrányosan befolyásoló funkcionális alkalmatlanságot idéz vagy idézhet elő, kivéve ha kérelmüket az erre felhatalmazott orvos szakvéleménye alátámasztja és – szükség esetén – rendszeres orvosi felülvizsgálaton vesznek részt. |
| --- | --- |

18.

Általános szabályként, vezetői engedély nem adható ki, illetve nem újítható meg azon kérelmezők vagy járművezetők számára, akik olyan, a fenti pontokban nem említett valamely betegségben szenvednek, amely a járművezetés biztonságát hátrányosan befolyásoló funkcionális alkalmatlanságot idéz vagy idézhet elő, kivéve ha kérelmüket az erre felhatalmazott orvos szakvéleménye alátámasztja és – szükség esetén – rendszeres orvosi felülvizsgálaton vesznek részt.

---

IV. MELLÉKLET

MINIMUMKÖVETELMÉNYEK AZON SZEMÉLYEKKEL SZEMBEN, AKIK GYAKORLATI JÁRMŰVEZETŐI VIZSGÁN VIZSGÁZTATNAK

1.   A vizsgabiztos részéről nélkülözhetetlen szakmai alkalmasság

| 1.1. | A jelölt gépjárművezetési teljesítményére vonatkozó gyakorlati értékelés elvégzésére jogosult személy számára elengedhetetlen a szükséges ismeret, jártasság és hozzáértés az 1.2-1.6 pont alatt felsorolt szakterületekhez kapcsolódóan. |
| --- | --- |

1.1.

A jelölt gépjárművezetési teljesítményére vonatkozó gyakorlati értékelés elvégzésére jogosult személy számára elengedhetetlen a szükséges ismeret, jártasság és hozzáértés az 1.2-1.6 pont alatt felsorolt szakterületekhez kapcsolódóan.

| 1.2. | A vizsgabiztos szakmai alkalmasságának megfelelőnek kell lennie ahhoz, hogy értékelje a jelölt teljesítményét azon járműkategóriában, amelyre vonatkozóan a jelölt – a vezetői engedélyre való jogosultság megszerzése érdekében – a vizsgát leteszi. |
| --- | --- |

1.2.

A vizsgabiztos szakmai alkalmasságának megfelelőnek kell lennie ahhoz, hogy értékelje a jelölt teljesítményét azon járműkategóriában, amelyre vonatkozóan a jelölt – a vezetői engedélyre való jogosultság megszerzése érdekében – a vizsgát leteszi.

| 1.3. | Járművezetési ismeret és hozzáértés, illetve értékelés:






  — | járművezetői magatartáselmélet, |
| --- | --- | --- |

1.3.

Járművezetési ismeret és hozzáértés, illetve értékelés:

—

járművezetői magatartáselmélet,

| — | veszélyhelyzetek felismerése és balesethárítás, |
| --- | --- |

—

veszélyhelyzetek felismerése és balesethárítás,

| — | járművezetői vizsgakövetelményeket megalapozó tanmenet, |
| --- | --- |

—

járművezetői vizsgakövetelményeket megalapozó tanmenet,

| — | járművezetői vizsga követelményei, |
| --- | --- |

—

járművezetői vizsga követelményei,

| — | vonatkozó közúti és közlekedési jogszabályok, ideértve a vonatkozó uniós és nemzeti jogszabályokat, valamint értelmezési iránymutatásokat, |
| --- | --- |

—

vonatkozó közúti és közlekedési jogszabályok, ideértve a vonatkozó uniós és nemzeti jogszabályokat, valamint értelmezési iránymutatásokat,

| — | értékeléselmélet és -technikák, |
| --- | --- |

—

értékeléselmélet és -technikák,

| — | defenzív járművezetés. |
| --- | --- |

—

defenzív járművezetés.

| 1.4. | Értékelési képességek:






  — | alapos és pontos megfigyelés, nyomon követés, valamint a jelölt általános teljesítményére vonatkozó értékelés képessége, különösen a következők tekintetében:






  — | veszélyhelyzetek pontos és átfogó felismerése, |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.

Értékelési képességek:

—

alapos és pontos megfigyelés, nyomon követés, valamint a jelölt általános teljesítményére vonatkozó értékelés képessége, különösen a következők tekintetében:

—

veszélyhelyzetek pontos és átfogó felismerése,

| — | ezen helyzetek okának és valószínű következményeinek pontos meghatározása, |
| --- | --- |

—

ezen helyzetek okának és valószínű következményeinek pontos meghatározása,

| — | jártasság megszerzése és hibák felismerése, |
| --- | --- |

—

jártasság megszerzése és hibák felismerése,

| — | értékelés egységessége és következetessége, |
| --- | --- |

—

értékelés egységessége és következetessége,

| — | információk gyors adaptálása, lényeges pontok megragadása, |
| --- | --- |

—

információk gyors adaptálása, lényeges pontok megragadása,

| — | előretekintés, esetleges problémák beazonosítása és kezelésükre stratégiák kifejlesztése, |
| --- | --- |

—

előretekintés, esetleges problémák beazonosítása és kezelésükre stratégiák kifejlesztése,

| — | időben történő konstruktív visszajelzés. |
| --- | --- |

—

időben történő konstruktív visszajelzés.

| 1.5. | Személyes járművezetési képességek:






  — | a vizsgabiztos – azon járműkategóriában, amelyre vonatkozóan jogosult a járművezetői vizsga gyakorlati részében a vizsgáztatásra – képes legyen az adott típusú gépjármű következetesen magas színvonalú vezetésére. |
| --- | --- | --- |

1.5.

Személyes járművezetési képességek:

—

a vizsgabiztos – azon járműkategóriában, amelyre vonatkozóan jogosult a járművezetői vizsga gyakorlati részében a vizsgáztatásra – képes legyen az adott típusú gépjármű következetesen magas színvonalú vezetésére.

| 1.6. | A szolgáltatás minősége:






  — | annak megállapítása, hogy az ügyfél mire számíthat a vizsgán, és erről az ügyfél tájékoztatása, |
| --- | --- | --- |

1.6.

A szolgáltatás minősége:

—

annak megállapítása, hogy az ügyfél mire számíthat a vizsgán, és erről az ügyfél tájékoztatása,

| — | egyértelmű kommunikálás – a tartalom, stílus és nyelvezet megválasztásával, a hallgatóságnak és kontextusnak megfelelően –, valamint az ügyfelek kérdéseinek megválaszolása, |
| --- | --- |

—

egyértelmű kommunikálás – a tartalom, stílus és nyelvezet megválasztásával, a hallgatóságnak és kontextusnak megfelelően –, valamint az ügyfelek kérdéseinek megválaszolása,

| — | egyértelmű visszajelzés a vizsga eredményét illetően, |
| --- | --- |

—

egyértelmű visszajelzés a vizsga eredményét illetően,

| — | tiszteletteljes és megkülönböztetésmentes bánásmód az ügyfelekkel. |
| --- | --- |

—

tiszteletteljes és megkülönböztetésmentes bánásmód az ügyfelekkel.

| 1.7. | Járműtechnikai és fizikai ismeretek






  — | járműtechnikai ismeretek, úgymint kormányzás, abroncsok, fékek, világítás, különösen motorkerékpárok és nehézgépjárművek vonatkozásában, |
| --- | --- | --- |

1.7.

Járműtechnikai és fizikai ismeretek

—

járműtechnikai ismeretek, úgymint kormányzás, abroncsok, fékek, világítás, különösen motorkerékpárok és nehézgépjárművek vonatkozásában,

| — | rakománybiztonság, |
| --- | --- |

—

rakománybiztonság,

| — | járműfizikai ismeretek, úgymint sebesség, súrlódás, dinamika, energia. |
| --- | --- |

—

járműfizikai ismeretek, úgymint sebesség, súrlódás, dinamika, energia.

| 1.8. | Üzemanyag-takarékos és környezetbarát vezetési mód. |
| --- | --- |

1.8.

Üzemanyag-takarékos és környezetbarát vezetési mód.

2.   Általános feltételek

| 2.1. | B kategóriájú vezetői engedély vizsgabiztosa:






  a) | legalább 3 éve rendelkezik B kategóriájú vezetői engedéllyel; |
| --- | --- | --- |

2.1.

B kategóriájú vezetői engedély vizsgabiztosa:

a)

legalább 3 éve rendelkezik B kategóriájú vezetői engedéllyel;

| b) | legalább 23. életévét betöltötte; |
| --- | --- |

b)

legalább 23. életévét betöltötte;

| c) | sikeresen megszerezte az ezen melléklet 3. pontjában meghatározott alapképesítést, majd teljesítette az ezen melléklet 4. pontjában meghatározott minőségbiztosítási és rendszeres továbbképzési előírásokat; |
| --- | --- |

c)

sikeresen megszerezte az ezen melléklet 3. pontjában meghatározott alapképesítést, majd teljesítette az ezen melléklet 4. pontjában meghatározott minőségbiztosítási és rendszeres továbbképzési előírásokat;

| d) | olyan szakoktatásban vett részt, amely legalább a szakképesítéseknek az Európai Közösség tagállamai közötti összehasonlíthatóságáról szóló, 1985. július 16-i 85/368/EGK tanácsi határozatban (1) megállapított 3-as szint elvégzésének felel meg; |
| --- | --- |

d)

olyan szakoktatásban vett részt, amely legalább a szakképesítéseknek az Európai Közösség tagállamai közötti összehasonlíthatóságáról szóló, 1985. július 16-i 85/368/EGK tanácsi határozatban (1) megállapított 3-as szint elvégzésének felel meg;

1

| e) | nem lehet egyidejűleg járművezetői iskola hivatásos járművezetői szakoktatója. |
| --- | --- |

e)

nem lehet egyidejűleg járművezetői iskola hivatásos járművezetői szakoktatója.

| 2.2. | Többi kategóriára vonatkozó vezetői engedély vizsgabiztosa:






  a) | rendelkezik adott kategóriájú vezetői engedéllyel, illetve egyenértékű ismerettel, megfelelő szakmai képesítés révén; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Többi kategóriára vonatkozó vezetői engedély vizsgabiztosa:

a)

rendelkezik adott kategóriájú vezetői engedéllyel, illetve egyenértékű ismerettel, megfelelő szakmai képesítés révén;

| b) | sikeresen megszerezte az ezen melléklet 3. pontjában meghatározott alapképesítést, majd teljesítette az ezen melléklet 4. pontjában meghatározott minőségbiztosítási és rendszeres továbbképzési előírásokat; |
| --- | --- |

b)

sikeresen megszerezte az ezen melléklet 3. pontjában meghatározott alapképesítést, majd teljesítette az ezen melléklet 4. pontjában meghatározott minőségbiztosítási és rendszeres továbbképzési előírásokat;

| c) | legalább 3 éve B kategóriájú vezetői engedély megszerzését célzó vizsgán képesített vizsgabiztosként vizsgáztat; elállás történhet ezen időtartam vonatkozásában, amennyiben a vizsgabiztos bizonyítékot szolgáltat a következőkre:






  — | legalább 5 évnyi járművezetés az adott kategóriában, vagy |
| --- | --- | --- |

c)

legalább 3 éve B kategóriájú vezetői engedély megszerzését célzó vizsgán képesített vizsgabiztosként vizsgáztat; elállás történhet ezen időtartam vonatkozásában, amennyiben a vizsgabiztos bizonyítékot szolgáltat a következőkre:

—

legalább 5 évnyi járművezetés az adott kategóriában, vagy

| — | a vezetői engedély megszerzéséhez szükségesnél magasabb színtű járművezetési képesség elméleti és gyakorlati értékelése, ami ezáltal szükségtelenné teszi az említett követelményt; |
| --- | --- |

—

a vezetői engedély megszerzéséhez szükségesnél magasabb színtű járművezetési képesség elméleti és gyakorlati értékelése, ami ezáltal szükségtelenné teszi az említett követelményt;

| d) | olyan szakoktatásban vett részt, amely legalább az 1985. július 16-i 85/368/EGK tanácsi határozatban megállapított 3-as szint elvégzésének felel meg; |
| --- | --- |

d)

olyan szakoktatásban vett részt, amely legalább az 1985. július 16-i 85/368/EGK tanácsi határozatban megállapított 3-as szint elvégzésének felel meg;

| e) | nem lehet egyidejűleg járművezetői iskola hivatásos járművezetői szakoktatója. |
| --- | --- |

e)

nem lehet egyidejűleg járművezetői iskola hivatásos járművezetői szakoktatója.

2.3.   Egyenértékűségek

| 2.3.1. | A tagállamok feljogosíthatnak valamely vizsgabiztost arra, hogy AM, A1, A2 és A kategóriájú vezetői engedélyekre vonatkozó vizsgákon vizsgáztasson, amennyiben az érintett vizsgabiztos a 3. pont szerinti alapképesítést az említett kategóriák valamelyikére vonatkozóan megszerezte. |
| --- | --- |

2.3.1.

A tagállamok feljogosíthatnak valamely vizsgabiztost arra, hogy AM, A1, A2 és A kategóriájú vezetői engedélyekre vonatkozó vizsgákon vizsgáztasson, amennyiben az érintett vizsgabiztos a 3. pont szerinti alapképesítést az említett kategóriák valamelyikére vonatkozóan megszerezte.

| 2.3.2. | A tagállamok feljogosíthatnak valamely vizsgabiztost arra, hogy C1, C, D1 és D kategóriájú vezetői engedélyekre vonatkozó vizsgákon vizsgáztasson, amennyiben az érintett vizsgabiztos a 3. pont szerinti alapképesítést az említett kategóriák valamelyikére vonatkozóan megszerezte. |
| --- | --- |

2.3.2.

A tagállamok feljogosíthatnak valamely vizsgabiztost arra, hogy C1, C, D1 és D kategóriájú vezetői engedélyekre vonatkozó vizsgákon vizsgáztasson, amennyiben az érintett vizsgabiztos a 3. pont szerinti alapképesítést az említett kategóriák valamelyikére vonatkozóan megszerezte.

| 2.3.3. | A tagállamok feljogosíthatnak valamely vizsgabiztost arra, hogy BE, C1E, CE, D1E és DE kategóriájú vezetői engedélyekre vonatkozó vizsgákon vizsgáztasson, amennyiben az érintett vizsgabiztos a 3. pont szerinti alapképesítést az említett kategóriák valamelyikére vonatkozóan megszerezte. |
| --- | --- |

2.3.3.

A tagállamok feljogosíthatnak valamely vizsgabiztost arra, hogy BE, C1E, CE, D1E és DE kategóriájú vezetői engedélyekre vonatkozó vizsgákon vizsgáztasson, amennyiben az érintett vizsgabiztos a 3. pont szerinti alapképesítést az említett kategóriák valamelyikére vonatkozóan megszerezte.

3.   Alapképesítés

3.1.   Alapképzés

| 3.1.1. | Járművezetői vizsgán vizsgabiztosként kizárólag úgy jogosult valamely személy a részvételre, ha megfelelően teljesítette azon képzési programot, amelyet a tagállam az 1. pontban meghatározott szakmai alkalmasság megszerzése érdekében előírt. |
| --- | --- |

3.1.1.

Járművezetői vizsgán vizsgabiztosként kizárólag úgy jogosult valamely személy a részvételre, ha megfelelően teljesítette azon képzési programot, amelyet a tagállam az 1. pontban meghatározott szakmai alkalmasság megszerzése érdekében előírt.

| 3.1.2. | A tagállamoknak meg kell határozniuk, hogy valamely képzési program tartalma egy vagy több vezetőiengedély kategória tekintetében vonatkozik-e vizsgabiztosi engedélyezésre. |
| --- | --- |

3.1.2.

A tagállamoknak meg kell határozniuk, hogy valamely képzési program tartalma egy vagy több vezetőiengedély kategória tekintetében vonatkozik-e vizsgabiztosi engedélyezésre.

3.2.   Vizsgák

| 3.2.1. | Járművezetői vizsgán vizsgabiztosként kizárólag úgy jogosult valamely személy a részvételre, ha bizonyítja, hogy az 1. pontban említett tárgykörökre vonatkozóan megfelelő színtű ismerettel, hozzáértéssel, jártassággal és rátermettséggel rendelkezik. |
| --- | --- |

3.2.1.

Járművezetői vizsgán vizsgabiztosként kizárólag úgy jogosult valamely személy a részvételre, ha bizonyítja, hogy az 1. pontban említett tárgykörökre vonatkozóan megfelelő színtű ismerettel, hozzáértéssel, jártassággal és rátermettséggel rendelkezik.

| 3.2.2. | A tagállamok olyan vizsgáztatási eljárást alakítanak ki, amely – pedagógiailag megfelelő módon – felméri adott személynek az 1. pontban, különösen az 1.4 alpontban meghatározottak szerinti szakmai alkalmasságát. A vizsgáztatási eljárás mind elméleti, mind gyakorlati elemet tartalmaz. Adott esetben számítógéppel támogatott értékelésre is sor kerülhet. A vizsgák és a vizsgák keretében történő értékelések természetére és időtartamára vonatkozó részletekről az egyes tagállamok szabad mérlegelés szerint döntenek |
| --- | --- |

3.2.2.

A tagállamok olyan vizsgáztatási eljárást alakítanak ki, amely – pedagógiailag megfelelő módon – felméri adott személynek az 1. pontban, különösen az 1.4 alpontban meghatározottak szerinti szakmai alkalmasságát. A vizsgáztatási eljárás mind elméleti, mind gyakorlati elemet tartalmaz. Adott esetben számítógéppel támogatott értékelésre is sor kerülhet. A vizsgák és a vizsgák keretében történő értékelések természetére és időtartamára vonatkozó részletekről az egyes tagállamok szabad mérlegelés szerint döntenek

| 3.2.3. | A tagállamoknak meg kell határozniuk, hogy egy adott vizsga tartalma egy vagy több vezetőiengedély kategória tekintetében vonatkozik-e vizsgabiztosi engedélyezésre. |
| --- | --- |

3.2.3.

A tagállamoknak meg kell határozniuk, hogy egy adott vizsga tartalma egy vagy több vezetőiengedély kategória tekintetében vonatkozik-e vizsgabiztosi engedélyezésre.

4.   Minőségbiztosítás és rendszeres továbbképzés

4.1.   Minőségbiztosítás

| 4.1.1. | A tagállamok minőségbiztosítási szabályokat állapítanak meg a vizsgabiztosokra vonatkozó követelmények fenntartása érdekében. |
| --- | --- |

4.1.1.

A tagállamok minőségbiztosítási szabályokat állapítanak meg a vizsgabiztosokra vonatkozó követelmények fenntartása érdekében.

| 4.1.2. | A minőségbiztosítási szabályok magukban foglalják a vizsgabiztosok ellenőrzését, munkájuk, továbbképzésük, ismételt engedélyezésük, és folyamatos szakmai fejlődésük során, illetve megtartott gépjárművezetői vizsgáik eredményeinek rendszeres felülvizsgálatán keresztül. |
| --- | --- |

4.1.2.

A minőségbiztosítási szabályok magukban foglalják a vizsgabiztosok ellenőrzését, munkájuk, továbbképzésük, ismételt engedélyezésük, és folyamatos szakmai fejlődésük során, illetve megtartott gépjárművezetői vizsgáik eredményeinek rendszeres felülvizsgálatán keresztül.

| 4.1.3. | A tagállamok rendelkeznek arról, hogy minden vizsgabiztost évente ellenőrizni kell a 4.1.2. pontban felsorolt minőségbiztosítási szabályok alapján. A tagállamok rendelkeznek továbbá arról, hogy ötévente egyszer minden vizsgabiztost összesen legalább fél napon át meg kell figyelni vizsgáztatás közben, több vizsga figyelemmel kísérését lehetővé tevő módon. Amennyiben problémák merülnek fel, úgy korrekciós intézkedéseket kell tenni. Az ellenőrzést végző személy a tagállam által erre a célra feljogosítottként végzi tevékenységét. |
| --- | --- |

4.1.3.

A tagállamok rendelkeznek arról, hogy minden vizsgabiztost évente ellenőrizni kell a 4.1.2. pontban felsorolt minőségbiztosítási szabályok alapján. A tagállamok rendelkeznek továbbá arról, hogy ötévente egyszer minden vizsgabiztost összesen legalább fél napon át meg kell figyelni vizsgáztatás közben, több vizsga figyelemmel kísérését lehetővé tevő módon. Amennyiben problémák merülnek fel, úgy korrekciós intézkedéseket kell tenni. Az ellenőrzést végző személy a tagállam által erre a célra feljogosítottként végzi tevékenységét.

| 4.1.4. | A tagállamok rendelkezhetnek arról, hogy amennyiben a vizsgabiztos több kategóriában is jogosult gépjárművezetői vizsgán vizsgáztatni, úgy az egyik kategóriában végzett ellenőrzésre vonatkozó megfelelő eredmény több kategóriára is vonatkoztatható. |
| --- | --- |

4.1.4.

A tagállamok rendelkezhetnek arról, hogy amennyiben a vizsgabiztos több kategóriában is jogosult gépjárművezetői vizsgán vizsgáztatni, úgy az egyik kategóriában végzett ellenőrzésre vonatkozó megfelelő eredmény több kategóriára is vonatkoztatható.

| 4.1.5. | A járművezetési vizsgákon folyó tevékenységet az értékelés helyes és következetes alkalmazásának biztosítása érdekében az adott tagállam által felhatalmazott szerv figyelemmel kíséri és felügyeli. |
| --- | --- |

4.1.5.

A járművezetési vizsgákon folyó tevékenységet az értékelés helyes és következetes alkalmazásának biztosítása érdekében az adott tagállam által felhatalmazott szerv figyelemmel kíséri és felügyeli.

4.2.   Rendszeres képzés

| 4.2.1. | A tagállamok rendelkeznek arról, hogy a vizsgabiztosok – függetlenül attól, hogy hány kategóriára szól az engedélyük – feljogosításuk megtartásának érdekében vállalnak:






  — | kétévente összesen legalább négy napnyi rendszeres, időszakos képzést az alábbiak érdekében: |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

A tagállamok rendelkeznek arról, hogy a vizsgabiztosok – függetlenül attól, hogy hány kategóriára szól az engedélyük – feljogosításuk megtartásának érdekében vállalnak:

—

kétévente összesen legalább négy napnyi rendszeres, időszakos képzést az alábbiak érdekében:

| — | szükséges ismeret és vizsgabiztosi képesség megőrzése és frissítése, |
| --- | --- |

—

szükséges ismeret és vizsgabiztosi képesség megőrzése és frissítése,

| — | szakma gyakorlásához elengedhetetlenné vált új szakmai alkalmassági tényezők elsajátítása; |
| --- | --- |

—

szakma gyakorlásához elengedhetetlenné vált új szakmai alkalmassági tényezők elsajátítása;

| — | további vizsgáztatás tisztességes és egységes követelményeknek megfelelően, |
| --- | --- |

—

további vizsgáztatás tisztességes és egységes követelményeknek megfelelően,

| — | ötévente összesen legalább ötnapnyi időszakos képzést: |
| --- | --- |

—

ötévente összesen legalább ötnapnyi időszakos képzést:

| — | a szükséges gyakorlati járművezetői képesség megőrzése, illetve továbbfejlesztése érdekében. |
| --- | --- |

—

a szükséges gyakorlati járművezetői képesség megőrzése, illetve továbbfejlesztése érdekében.

| 4.2.2. | A tagállamok meghozzák a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy azon vizsgabiztosok, akiknek munkájában a minőségbiztosítási rendszer súlyos hiányosságokat talált, sürgősen speciális képzésben részesüljenek. |
| --- | --- |

4.2.2.

A tagállamok meghozzák a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy azon vizsgabiztosok, akiknek munkájában a minőségbiztosítási rendszer súlyos hiányosságokat talált, sürgősen speciális képzésben részesüljenek.

| 4.2.3. | Az időszakos képzés megvalósulhat tájékoztató formájában, illetve tantermi képzés, hagyományos vagy elektronikus-alapú tanulás révén, egyéni vagy csoportos alapon. Tartalmazhatja az engedélyezés megújítására vonatkozó, a tagállamok által megfelelőnek ítélt követelményeket. |
| --- | --- |

4.2.3.

Az időszakos képzés megvalósulhat tájékoztató formájában, illetve tantermi képzés, hagyományos vagy elektronikus-alapú tanulás révén, egyéni vagy csoportos alapon. Tartalmazhatja az engedélyezés megújítására vonatkozó, a tagállamok által megfelelőnek ítélt követelményeket.

| 4.2.4. | A tagállamok rendelkezhetnek arról, hogy amennyiben a vizsgabiztos több kategóriában is jogosult gépjárművezetői vizsgán vizsgáztatni, úgy az egyik kategóriában végzett rendszeres képzésre vonatkozó megfelelő eredmény több kategóriára is vonatkoztatható – a 4.2.5. pontban megállapított feltétel megvalósulása esetén. |
| --- | --- |

4.2.4.

A tagállamok rendelkezhetnek arról, hogy amennyiben a vizsgabiztos több kategóriában is jogosult gépjárművezetői vizsgán vizsgáztatni, úgy az egyik kategóriában végzett rendszeres képzésre vonatkozó megfelelő eredmény több kategóriára is vonatkoztatható – a 4.2.5. pontban megállapított feltétel megvalósulása esetén.

| 4.2.5. | Amennyiben a vizsgabiztos 24 hónapos időtartam alatt egy adott kategóriában nem vizsgáztatott, úgy megfelelő újraértékelésen kell részt vennie azt megelőzően, hogy e kategóriában ismételten engedélyezett legyen számára a járművezetői vizsgáztatás. Az újraértékelés megvalósulhat a 4.2.1. pontban meghatározott követelmény részeként. |
| --- | --- |

4.2.5.

Amennyiben a vizsgabiztos 24 hónapos időtartam alatt egy adott kategóriában nem vizsgáztatott, úgy megfelelő újraértékelésen kell részt vennie azt megelőzően, hogy e kategóriában ismételten engedélyezett legyen számára a járművezetői vizsgáztatás. Az újraértékelés megvalósulhat a 4.2.1. pontban meghatározott követelmény részeként.

5.   Szerzett jogok

| 5.1. | A tagállamok engedélyezhetik a már ezen rendelkezések hatályba lépését megelőzően járművezetői vizsgáztatásra jogosult személyek számára a további vizsgáztatást az esetben is, ha jogosultságukat nem a 2. pontban megállapított általános feltételek, illetve a 3. pontban előírt alapképesítési eljárás szerint szerezték. |
| --- | --- |

5.1.

A tagállamok engedélyezhetik a már ezen rendelkezések hatályba lépését megelőzően járművezetői vizsgáztatásra jogosult személyek számára a további vizsgáztatást az esetben is, ha jogosultságukat nem a 2. pontban megállapított általános feltételek, illetve a 3. pontban előírt alapképesítési eljárás szerint szerezték.

| 5.2. | Mindazonáltal a 4. pontban előírt rendszeres ellenőrzési és minőségbiztosítási szabályok ezen vizsgabiztosokra is vonatkoznak. |
| --- | --- |

5.2.

Mindazonáltal a 4. pontban előírt rendszeres ellenőrzési és minőségbiztosítási szabályok ezen vizsgabiztosokra is vonatkoznak.

---

(1)  HL L 199., 1985.7.31., 56. o.

1

---

V. MELLÉKLET

A 4. CIKK (4) BEKEZDÉSE b) PONTJÁNAK MÁSODIK ALBEKEZDÉSÉBEN MEGHATÁROZOTT JÁRMŰSZERELVÉNYEK VEZETŐINEK KÉPZÉSÉRE ÉS VIZSGÁZTATÁSÁRA VONATKOZÓ MINIMUMKÖVETELMÉNYEK

| 1. | A tagállamok megteszik az alábbiakhoz szükséges intézkedéseket:






  — | a 7. cikk (1) bekezdésének d) pontjában előirányzott képzés jóváhagyása és felügyelete, vagy |
| --- | --- | --- |

1.

A tagállamok megteszik az alábbiakhoz szükséges intézkedéseket:

—

a 7. cikk (1) bekezdésének d) pontjában előirányzott képzés jóváhagyása és felügyelete, vagy

| — | a 7. cikk (1) bekezdésének d) pontjában előirányzott jártassági és magatartási vizsga megszervezése. |
| --- | --- |

—

a 7. cikk (1) bekezdésének d) pontjában előirányzott jártassági és magatartási vizsga megszervezése.

| 2. | A járművezető-képzés időtartama






  — | legalább 7 óra. |
| --- | --- | --- |

2.

A járművezető-képzés időtartama

—

legalább 7 óra.

| 3. | A járművezető-képzés tartalma
  A járművezető-képzés a II. melléklet 2. és 7. pontjában bemutatott ismereteket, jártasságot és magatartást foglalja magában. Különös figyelmet kell fordítani az alábbiakra:






  — | a jármű dinamikája, biztonsági kritériumok, vontató jármű és pótkocsi (kapcsolómechanizmus), helyes rakodás és biztonsági felszerelések. |
| --- | --- | --- |

3.

A járművezető-képzés tartalma

A járművezető-képzés a II. melléklet 2. és 7. pontjában bemutatott ismereteket, jártasságot és magatartást foglalja magában. Különös figyelmet kell fordítani az alábbiakra:

—

a jármű dinamikája, biztonsági kritériumok, vontató jármű és pótkocsi (kapcsolómechanizmus), helyes rakodás és biztonsági felszerelések.

A gyakorlati vizsga a következő feladatokból áll: gyorsítás, lassítás, visszafordulás, fékezés, féktávolság, sávváltás, fékező/kikerülő manőver, pótkocsi kisodródása, pótkocsi és motorgépjármű össze- és szétkapcsolása, parkolás;

| — | a képzés minden részvevőjének teljesítenie kell a gyakorlati vizsgát, és a közutakon kell bemutatnia jártasságát és magatartását, |
| --- | --- |

—

a képzés minden részvevőjének teljesítenie kell a gyakorlati vizsgát, és a közutakon kell bemutatnia jártasságát és magatartását,

| — | a képzés céljára szolgáló járműszerelvényeknek abba a kategóriába kell tartozniuk, amilyen kategóriás járművezetői engedélyért folyamodott a kérelmező. |
| --- | --- |

—

a képzés céljára szolgáló járműszerelvényeknek abba a kategóriába kell tartozniuk, amilyen kategóriás járművezetői engedélyért folyamodott a kérelmező.

| 4. | A jártassági és magatartási vizsga időtartama és tartalma |
| --- | --- |

4.

A jártassági és magatartási vizsga időtartama és tartalma

A vizsga időtartamának és a megtett távolságnak elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy az ennek a mellékletnek a (3) bekezdésében meghatározott jártasság és magatartás felmérhető legyen.

---

VI. MELLÉKLET

AZ A KATEGÓRIÁJÚ MOTORKERÉKPÁROK VEZETŐINEK KÉPZÉSÉRE ÉS VIZSGÁZTATÁSÁRA VONATKOZÓ MINIMUMKÖVETELMÉNYEK (FOKOZATOS HOZZÁFÉRÉS)

| 1. | A tagállamok megteszik az alábbiakhoz szükséges intézkedéseket:






  — | a 7. cikk (1) bekezdésének c) pontjában előirányzott képzés jóváhagyása és felügyelete, vagy |
| --- | --- | --- |

1.

A tagállamok megteszik az alábbiakhoz szükséges intézkedéseket:

—

a 7. cikk (1) bekezdésének c) pontjában előirányzott képzés jóváhagyása és felügyelete, vagy

| — | a 7. cikk (1) bekezdésének c) pontjában előirányzott jártassági és magatartási vizsga megszervezése. |
| --- | --- |

—

a 7. cikk (1) bekezdésének c) pontjában előirányzott jártassági és magatartási vizsga megszervezése.

| 2. | A járművezető-képzés időtartama






  — | legalább 7 óra. |
| --- | --- | --- |

2.

A járművezető-képzés időtartama

—

legalább 7 óra.

| 3. | A járművezető-képzés tartalma






  — | a járművezető-képzés a II. melléklet 6. pontjában említett valamennyi szempontot magában foglalja, |
| --- | --- | --- |

3.

A járművezető-képzés tartalma

—

a járművezető-képzés a II. melléklet 6. pontjában említett valamennyi szempontot magában foglalja,

| — | a képzés minden részvevőjének teljesítenie kell a gyakorlati vizsgát, és a közutakon kell bemutatnia jártasságát és magatartását, |
| --- | --- |

—

a képzés minden részvevőjének teljesítenie kell a gyakorlati vizsgát, és a közutakon kell bemutatnia jártasságát és magatartását,

| — | a képzés céljára szolgáló motorkerékpároknak abba a kategóriába kell tartozniuk, amilyen kategóriájú járművezetői engedélyért folyamodott a kérelmező. |
| --- | --- |

—

a képzés céljára szolgáló motorkerékpároknak abba a kategóriába kell tartozniuk, amilyen kategóriájú járművezetői engedélyért folyamodott a kérelmező.

| 4. | A jártassági és magatartási vizsga időtartama és tartalma |
| --- | --- |

4.

A jártassági és magatartási vizsga időtartama és tartalma

A vizsga időtartamának és a megtett távolságnak elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy az ennek a mellékletnek a (3) bekezdésében meghatározott jártasság és magatartás felmérhető legyen.

---

VII. MELLÉKLET

„A” rész

AZ EGYMÁST KÖVETŐ MÓDOSÍTÁSOKKAL HATÁLYON KÍVÜL HELYEZETT IRÁNYELV

(hivatkozás a 18. cikkben)

(hivatkozás a 18. cikkben)

| 91/439/EGK tanácsi irányelv (1) | (HL L 237., 1991.8.24., 1.o.) |
| --- | --- |
| 94/72/EK tanácsi irányelv | (HL L 337., 1994.12.24., 86.o.) |
| 96/47/EK tanácsi irányelv | (HL L 235., 1996.9.17., 1.o.) |
| 97/26/EK tanácsi irányelv | (HL L 150., 1997.6.7., 41.o.) |
| 2000/56/EK bizottsági irányelv | (HL L 237., 2000.9.21., 45.o.) |
| 2003/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, csak a 10. cikk (2) bekezdése | (HL L 226., 2003.9.10., 4.o.) |
| 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, csak a II. melléklet 24. pontja | (HL L 284., 2003.10.31., 1.o.) |

91/439/EGK tanácsi irányelv (1)

1

(HL L 237., 1991.8.24., 1.o.)

94/72/EK tanácsi irányelv

(HL L 337., 1994.12.24., 86.o.)

96/47/EK tanácsi irányelv

(HL L 235., 1996.9.17., 1.o.)

97/26/EK tanácsi irányelv

(HL L 150., 1997.6.7., 41.o.)

2000/56/EK bizottsági irányelv

(HL L 237., 2000.9.21., 45.o.)

2003/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, csak a 10. cikk (2) bekezdése

(HL L 226., 2003.9.10., 4.o.)

1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, csak a II. melléklet 24. pontja

(HL L 284., 2003.10.31., 1.o.)

„B” rész

A NEMZETI JOGBA VALÓ ÁTÜLTETÉS ÉS AZ ALKALMAZÁS HATÁRIDEJE

(hivatkozás a 17. cikkben)

(hivatkozás a 17. cikkben)

| Irányelv | Átültetés határideje | Alkalmazás dátuma |
| --- | --- | --- |
| 91/439/EGK irányelv | 1994. július 1. | 1996. július 1. |
| 94/72/EK irányelv | – | 1995. január 1. |
| 96/427/EK határozat | – | 1996.július 16. |
| 96/47/EK irányelv | 1996. július 1. | 1996. július 1. |
| 97/26/EK irányelv | 1998. január 1. | 1998. január 1. |
| 2000/56/EK irányelv | 2003. szeptember 30. | 2003. szeptember 30., 2008. szeptember 30. (II. melléklet 6.2.5. pontja) és 2013. szeptember 30. (II. melléklet 5.2. pontja) |
| 2003/59/EK irányelv | 2006.szeptember 10. | 2008. szeptember 10. (személyszállítás) és 2009. szeptember 10. (áruszállítás) |

Irányelv

Átültetés határideje

Alkalmazás dátuma

91/439/EGK irányelv

1994. július 1.

1996. július 1.

94/72/EK irányelv

–

1995. január 1.

96/427/EK határozat

–

1996.július 16.

96/47/EK irányelv

1996. július 1.

1996. július 1.

97/26/EK irányelv

1998. január 1.

1998. január 1.

2000/56/EK irányelv

2003. szeptember 30.

2003. szeptember 30., 2008. szeptember 30. (II. melléklet 6.2.5. pontja) és 2013. szeptember 30. (II. melléklet 5.2. pontja)

2003/59/EK irányelv

2006.szeptember 10.

2008. szeptember 10. (személyszállítás) és 2009. szeptember 10. (áruszállítás)

---

(1)  A 91/439/EGK irányelvet módosította az alábbi jogi aktus is, amely nem került hatályon kívül: Az 1994-es csatlakozási okmány.

1

---

VIII. MELLÉKLET

MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

| 91/439/EGK tanácsi irányelv | Ezen irányelv |
| --- | --- |
| 1.cikk (1) bekezdésének első mondata | 1. cikk (1) bekezdésének első mondata |
| 1. cikk (1) bekezdésének második mondata | – |
| – | 1. cikk (2) bekezdése |
| 1. cikk (2) bekezdése | 2. cikk (1) bekezdése |
| – | 2. cikk (2) bekezdése |
| 1. cikk (3) bekezdése | – |
| 2. cikk (1) bekezdése | 1. cikk (1) bekezdésének második mondata |
| 2. cikk (2) bekezdése | 3. cikk (1) bekezdése |
| | 3. cikk (2) bekezdése |
| | 3. cikk (3) bekezdése |
| 2. cikk (3) bekezdése | – |
| 2. cikk (4) bekezdése | – |
| 3. cikk (1) bekezdése első albekezdésének bevezető kifejezései | 4. cikk (1) bekezdésének első mondata |
| – | 4. cikk (2) bekezdésének első franciabekezdése |
| – | 4. cikk (2) bekezdésének második franciabekezdése |
| 3. cikk (1) bekezdése első albekezdésének első franciabekezdése | 4. cikk (3) bekezdésének első franciabekezdése |
| 3. cikk (1) bekezdése első albekezdésének második franciabekezdése | 4. cikk (4) bekezdése b) pontjának első bekezdése |
| 3. cikk (1) bekezdése első albekezdésének harmadik franciabekezdése | 4. cikk (4) bekezdése b) pontjának második bekezdése |
| 3. cikk (1) bekezdése első albekezdésének negyedik franciabekezdése | 4. cikk (4) bekezdésének c) pontja |
| 3. cikk (1) bekezdése első albekezdésének ötödik franciabekezdése | 4. cikk (4) bekezdésének f) pontja |
| 3. cikk (1) bekezdése első albekezdésének hatodik franciabekezdése | 4. cikk (4) bekezdésének g) pontja |
| 3. cikk (1) bekezdése első albekezdésének hetedik franciabekezdése | 4. cikk (4) bekezdésének j) pontja |
| 3. cikk (1) bekezdése első albekezdésének nyolcadik franciabekezdése | 4. cikk (4) bekezdésének k) pontja |
| 3. cikk (2) bekezdése első albekezdésének bevezető kifejezései | – |
| 3. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első franciabekezdése | 4. cikk (3) bekezdése a) pontja |
| 3. cikk (2) bekezdése első albekezdésének második franciabekezdése | 4. cikk (4) bekezdése a) pontja |
| 3. cikk (2) bekezdése első albekezdésének harmadik franciabekezdése | 4. cikk (4) bekezdése d) pontja |
| 3. cikk (2) bekezdése első albekezdésének negyedik franciabekezdése | 4. cikk (4) bekezdése e) pontja |
| 3. cikk (2) bekezdése első albekezdésének ötödik franciabekezdése | 4. cikk (4) bekezdése h) pontja |
| 3. cikk (2) bekezdése első albekezdése hatodik franciabekezdésének bevezető kifejezései | 4. cikk (4) bekezdése i) pontja |
| 3. cikk (2) bekezdése első albekezdése hatodik franciabekezdésének első francia albekezdése | – |
| 3. cikk (2) bekezdése első albekezdése hatodik franciabekezdésének második francia albekezdése | – |
| 3. cikk (3) bekezdésének bevezető kifejezései | – |
| 3. cikk (3) bekezdésének első franciabekezdése | 4. cikk (1) bekezdésének harmadik mondata |
| 3. cikk (3) bekezdése második franciabekezdésének első albekezdése | 4. cikk (3) bekezdésének második franciabekezdése |
| 3. cikk (3) bekezdése második franciabekezdésének második albekezdése | – |
| 3. cikk (3) bekezdése harmadik franciabekezdése | 4. cikk (3) bekezdésének első franciabekezdése |
| 3. cikk (3) bekezdése negyedik franciabekezdése | 4. cikk (4) bekezdésének első franciabekezdése |
| 3. cikk (3) bekezdésének ötödik franciabekezdése | 4. cikk (4) bekezdésének második franciabekezdése |
| – | 4. cikk (3) bekezdése |
| 3. cikk (4) bekezdése | – |
| 3. cikk (5) bekezdése | – |
| 3. cikk (6) bekezdése | 4. cikk (5) bekezdésének, első mondata |
| – | 4. cikk (5) bekezdésének, második mondata |
| 4. cikk | 5. cikk |
| 5. cikk (1) bekezdése | 6. cikk (1) bekezdése |
| 5. cikk (1) bekezdésének a) pontja | 6. cikk (1) bekezdésének a) pontja |
| 5. cikk (1) bekezdésének b) pontja | 6. cikk (1) bekezdésének b) pontja |
| 5. cikk (2) bekezdésének bevezető kifejezései | 6. cikk (2) bekezdésének bevezető kifejezései |
| 5. cikk (2) bekezdésének a) pontja | 6. cikk (2) bekezdésének a) pontja |
| 5. cikk (2) bekezdésének b) pontja | 6. cikk (2) bekezdésének b) pontja |
| – | 6. cikk (2) bekezdésének c) pontja |
| – | 6. cikk (2) bekezdésének d) pontja |
| – | 6. cikk (2) bekezdésének e) pontja |
| – | 6. cikk (2) bekezdésének f) pontja |
| 5. cikk (3) bekezdése | – |
| 5. cikk (4) bekezdése | 6. cikk (4) bekezdés |
| 6. cikk (1) bekezdésének bevezető kifejezései | 4. cikk (1) bekezdésének második mondata |
| 6. cikk (1) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése | 4. cikk (3) bekezdése a) pontjának harmadik francia bekezdése |
| 6. cikk (1) bekezdése a) pontjának második franciabekezdése | 4. cikk (4) bekezdése a) pontjának második francia bekezdése |
| 6. cikk (1) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése | 4. cikk (3) bekezdése b) pontjának második francia bekezdése |
| | 4. cikk (3) bekezdése c) pontjának második francia bekezdése |
| 6. cikk (1) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése, első alternatíva | 4. cikk (4) bekezdése b) pontjának ötödik albekezdése |
| 6. cikk (1) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése, második alternatíva | 4. cikk (4) bekezdés c) pontjának második franciabekezdése |
| 6. cikk (1) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése, első és második alternatíva | 4. cikk (4) bekezdése g) pontjának második franciabekezdése |
| 6. cikk (1) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése, harmadik és negyedik alternatíva | 4. cikk (4) bekezdése e) pontjának harmadik franciabekezdése |
| 6. cikk (1) bekezdése c) pontjának első franciabekezdése első és második alternatíva | 4. cikk (4) bekezdése k) pontjának második franciabekezdése |
| 6. cikk (1) bekezdése c) pontjának első franciabekezdése harmadik és negyedik alternatíva | 4. cikk (4) bekezdése i) pontjának második franciabekezdése |
| 6. cikk (2) bekezdése | 4. cikk (6) bekezdése első albekezdése |
| – | 4. cikk (6) bekezdése második albekezdése |
| 6. cikk (3) bekezdése | 4. cikk (6) bekezdése harmadik és negyedik albekezdése |
| 7. cikk (1) bekezdésének bevezető kifejezései | 7. cikk (1) bekezdésének bevezető kifejezései |
| 7. cikk (1) bekezdésének a) pontja | 7. cikk (1) bekezdésének a) pontja |
| – | 7. cikk (1) bekezdésének b) pontja |
| – | 7. cikk (1) bekezdésének c) pontja |
| – | 7. cikk (1) bekezdésének d) pontja |
| 7. cikk (1) bekezdésének b) pontja | 7. cikk (1) bekezdésének e) pontja |
| 7. cikk (2) bekezdése | – |
| 7. cikk (3) bekezdése | – |
| – | 7. cikk (2) bekezdése |
| – | 7. cikk (3) bekezdése |
| 7. cikk (4) bekezdése | 7. cikk (4) bekezdése |
| 7. cikk (5) bekezdése | 7. cikk (5) bekezdésének a) pontja |
| – | 7. cikk (5) bekezdésének b) pontja |
| – | 7. cikk (5) bekezdésének c) pontja |
| – | 7. cikk (5) bekezdésének d) pontja |
| 7a. cikk (1) bekezdése | – |
| 7a. cikk (2) bekezdése | 8. cikk |
| 7b. cikk | 9. cikk |
| – | 10. cikk |
| 8. cikk | 11. cikk |
| 9. cikk | 12. cikk |
| 10. cikk | 13. cikk (1) bekezdés |
| – | 13. cikk (2) bekezdés |
| 11. cikk | 14. cikk |
| 12. cikk (1) bekezdése | – |
| 12. cikk (2) bekezdése | – |
| 12. cikk (3) bekezdése | 15. cikk |
| – | 16. cikk |
| 13. cikk | 17. cikk első albekezdése |
| – | 17. cikk második albekezdése |
| – | 18. cikk |
| 14. cikk | 19. cikk |
| I. melléklet | – |
| Ia. melléklet | I. melléklet |
| II. melléklet | II. melléklet |
| III. melléklet | III. melléklet |
| – | IV. melléklet |
| – | V. melléklet |
| – | VI. melléklet |

91/439/EGK tanácsi irányelv

Ezen irányelv

1.cikk (1) bekezdésének első mondata

1. cikk (1) bekezdésének első mondata

1. cikk (1) bekezdésének második mondata

–

–

1. cikk (2) bekezdése

1. cikk (2) bekezdése

2. cikk (1) bekezdése

–

2. cikk (2) bekezdése

1. cikk (3) bekezdése

–

2. cikk (1) bekezdése

1. cikk (1) bekezdésének második mondata

2. cikk (2) bekezdése

3. cikk (1) bekezdése

3. cikk (2) bekezdése

3. cikk (3) bekezdése

2. cikk (3) bekezdése

–

2. cikk (4) bekezdése

–

3. cikk (1) bekezdése első albekezdésének bevezető kifejezései

4. cikk (1) bekezdésének első mondata

–

4. cikk (2) bekezdésének első franciabekezdése

–

4. cikk (2) bekezdésének második franciabekezdése

3. cikk (1) bekezdése első albekezdésének első franciabekezdése

4. cikk (3) bekezdésének első franciabekezdése

3. cikk (1) bekezdése első albekezdésének második franciabekezdése

4. cikk (4) bekezdése b) pontjának első bekezdése

3. cikk (1) bekezdése első albekezdésének harmadik franciabekezdése

4. cikk (4) bekezdése b) pontjának második bekezdése

3. cikk (1) bekezdése első albekezdésének negyedik franciabekezdése

4. cikk (4) bekezdésének c) pontja

3. cikk (1) bekezdése első albekezdésének ötödik franciabekezdése

4. cikk (4) bekezdésének f) pontja

3. cikk (1) bekezdése első albekezdésének hatodik franciabekezdése

4. cikk (4) bekezdésének g) pontja

3. cikk (1) bekezdése első albekezdésének hetedik franciabekezdése

4. cikk (4) bekezdésének j) pontja

3. cikk (1) bekezdése első albekezdésének nyolcadik franciabekezdése

4. cikk (4) bekezdésének k) pontja

3. cikk (2) bekezdése első albekezdésének bevezető kifejezései

–

3. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első franciabekezdése

4. cikk (3) bekezdése a) pontja

3. cikk (2) bekezdése első albekezdésének második franciabekezdése

4. cikk (4) bekezdése a) pontja

3. cikk (2) bekezdése első albekezdésének harmadik franciabekezdése

4. cikk (4) bekezdése d) pontja

3. cikk (2) bekezdése első albekezdésének negyedik franciabekezdése

4. cikk (4) bekezdése e) pontja

3. cikk (2) bekezdése első albekezdésének ötödik franciabekezdése

4. cikk (4) bekezdése h) pontja

3. cikk (2) bekezdése első albekezdése hatodik franciabekezdésének bevezető kifejezései

4. cikk (4) bekezdése i) pontja

3. cikk (2) bekezdése első albekezdése hatodik franciabekezdésének első francia albekezdése

–

3. cikk (2) bekezdése első albekezdése hatodik franciabekezdésének második francia albekezdése

–

3. cikk (3) bekezdésének bevezető kifejezései

–

3. cikk (3) bekezdésének első franciabekezdése

4. cikk (1) bekezdésének harmadik mondata

3. cikk (3) bekezdése második franciabekezdésének első albekezdése

4. cikk (3) bekezdésének második franciabekezdése

3. cikk (3) bekezdése második franciabekezdésének második albekezdése

–

3. cikk (3) bekezdése harmadik franciabekezdése

4. cikk (3) bekezdésének első franciabekezdése

3. cikk (3) bekezdése negyedik franciabekezdése

4. cikk (4) bekezdésének első franciabekezdése

3. cikk (3) bekezdésének ötödik franciabekezdése

4. cikk (4) bekezdésének második franciabekezdése

–

4. cikk (3) bekezdése

3. cikk (4) bekezdése

–

3. cikk (5) bekezdése

–

3. cikk (6) bekezdése

4. cikk (5) bekezdésének, első mondata

–

4. cikk (5) bekezdésének, második mondata

4. cikk

5. cikk

5. cikk (1) bekezdése

6. cikk (1) bekezdése

5. cikk (1) bekezdésének a) pontja

6. cikk (1) bekezdésének a) pontja

5. cikk (1) bekezdésének b) pontja

6. cikk (1) bekezdésének b) pontja

5. cikk (2) bekezdésének bevezető kifejezései

6. cikk (2) bekezdésének bevezető kifejezései

5. cikk (2) bekezdésének a) pontja

6. cikk (2) bekezdésének a) pontja

5. cikk (2) bekezdésének b) pontja

6. cikk (2) bekezdésének b) pontja

–

6. cikk (2) bekezdésének c) pontja

–

6. cikk (2) bekezdésének d) pontja

–

6. cikk (2) bekezdésének e) pontja

–

6. cikk (2) bekezdésének f) pontja

5. cikk (3) bekezdése

–

5. cikk (4) bekezdése

6. cikk (4) bekezdés

6. cikk (1) bekezdésének bevezető kifejezései

4. cikk (1) bekezdésének második mondata

6. cikk (1) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése

4. cikk (3) bekezdése a) pontjának harmadik francia bekezdése

6. cikk (1) bekezdése a) pontjának második franciabekezdése

4. cikk (4) bekezdése a) pontjának második francia bekezdése

6. cikk (1) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése

4. cikk (3) bekezdése b) pontjának második francia bekezdése

4. cikk (3) bekezdése c) pontjának második francia bekezdése

6. cikk (1) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése, első alternatíva

4. cikk (4) bekezdése b) pontjának ötödik albekezdése

6. cikk (1) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése, második alternatíva

4. cikk (4) bekezdés c) pontjának második franciabekezdése

6. cikk (1) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése, első és második alternatíva

4. cikk (4) bekezdése g) pontjának második franciabekezdése

6. cikk (1) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése, harmadik és negyedik alternatíva

4. cikk (4) bekezdése e) pontjának harmadik franciabekezdése

6. cikk (1) bekezdése c) pontjának első franciabekezdése első és második alternatíva

4. cikk (4) bekezdése k) pontjának második franciabekezdése

6. cikk (1) bekezdése c) pontjának első franciabekezdése harmadik és negyedik alternatíva

4. cikk (4) bekezdése i) pontjának második franciabekezdése

6. cikk (2) bekezdése

4. cikk (6) bekezdése első albekezdése

–

4. cikk (6) bekezdése második albekezdése

6. cikk (3) bekezdése

4. cikk (6) bekezdése harmadik és negyedik albekezdése

7. cikk (1) bekezdésének bevezető kifejezései

7. cikk (1) bekezdésének bevezető kifejezései

7. cikk (1) bekezdésének a) pontja

7. cikk (1) bekezdésének a) pontja

–

7. cikk (1) bekezdésének b) pontja

–

7. cikk (1) bekezdésének c) pontja

–

7. cikk (1) bekezdésének d) pontja

7. cikk (1) bekezdésének b) pontja

7. cikk (1) bekezdésének e) pontja

7. cikk (2) bekezdése

–

7. cikk (3) bekezdése

–

–

7. cikk (2) bekezdése

–

7. cikk (3) bekezdése

7. cikk (4) bekezdése

7. cikk (4) bekezdése

7. cikk (5) bekezdése

7. cikk (5) bekezdésének a) pontja

–

7. cikk (5) bekezdésének b) pontja

–

7. cikk (5) bekezdésének c) pontja

–

7. cikk (5) bekezdésének d) pontja

7a. cikk (1) bekezdése

–

7a. cikk (2) bekezdése

8. cikk

7b. cikk

9. cikk

–

10. cikk

8. cikk

11. cikk

9. cikk

12. cikk

10. cikk

13. cikk (1) bekezdés

–

13. cikk (2) bekezdés

11. cikk

14. cikk

12. cikk (1) bekezdése

–

12. cikk (2) bekezdése

–

12. cikk (3) bekezdése

15. cikk

–

16. cikk

13. cikk

17. cikk első albekezdése

–

17. cikk második albekezdése

–

18. cikk

14. cikk

19. cikk

I. melléklet

–

Ia. melléklet

I. melléklet

II. melléklet

II. melléklet

III. melléklet

III. melléklet

–

IV. melléklet

–

V. melléklet

–

VI. melléklet

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

A tagállamok kormányképviselőinek konferenciája

| 30.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 403/61 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 403/61

---

A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK KÉPVISELŐI ÁLTAL KÖZÖS MEGÁLLAPODÁS RÉVÉN MEGHOZANDÓ HATÁROZAT

(2006. december 11.)

a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete székhelyének elhelyezkedéséről

(2006/996/EK)

A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK KÉPVISELŐI,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 289. cikkére,

mivel:

| (1) | A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete létrehozásának terve a Bizottság által 2005. március 10-én benyújtott, a 2006. május 8-i bizottsági javaslattal módosított javaslatra alapul. |
| --- | --- |

(1)

A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete létrehozásának terve a Bizottság által 2005. március 10-én benyújtott, a 2006. május 8-i bizottsági javaslattal módosított javaslatra alapul.

| (2) | Az Intézet székhelyének elhelyezkedését meg kell határozni, |
| --- | --- |

(2)

Az Intézet székhelyének elhelyezkedését meg kell határozni,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZTAK:

1. cikk

A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének székhelye Vilnius.

2. cikk

Az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetendő ezen határozat a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet hatálybalépésének napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2006. december 11-én.

az elnök

E. TUOMIOJA

---