----

----

II Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Komisija

----

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2006 m. kovo 28 d.

dėl transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemio techninių sąveikos specifikacijų

(pranešta dokumentu Nr. C(2006) 964)

(tekstas svarbus EEE)

(2006/679/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2001 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/16/EB dėl transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos sąveikos (1), ypač į jos 6 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Transpeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos, minėtos Direktyvos 2001/16/EB 6 straipsnio 1 dalyje, „kontrolės, valdymo ir signalizacijos“ posistemio techninės sąveikos specifikacijos (toliau – TSS) yra tokios, kokios yra pateiktos šio sprendimo priede.

Vadovaujantis šio sprendimo 2 ir 3 straipsniais, šios TSS išsamiai taikomos transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos, apibrėžtos Direktyvos 2001/16/EB I priede, infrastruktūrai ir riedmenims.

2 straipsnis

1.   Atliekant sistemų, minimų TSS B priede, ir problemų, priskiriamų „Atviriems klausimams“ TSS G priede, sąveikos patikrą, nurodytą Direktyvos 2001/16/EB 16 straipsnio 2 dalyje, tikrinama, kaip laikomasi valstybėje narėje, duodančioje leidimą atiduoti eksploatuoti posistemį, kuriam taikomas šis sprendimas, taikomų techninių taisyklių.

2.   Per šešis mėnesius nuo šio sprendimo pranešimo kiekviena valstybė narė kitoms valstybėms narėms ir Komisijai praneša:

3 straipsnis

Vadovaudamosi priedo 7 skyriuje nurodytais kriterijais, valstybės narės sudaro nacionalinį TSS įgyvendinimo planą.

Šį įgyvendinimo planą jos atsiunčia kitoms valstybėms narėms ir Komisijai ne vėliau kaip per metus nuo šio sprendimo taikymo pradžios.

Šių nacionalinių planų pagrindu Komisija parengia ES generalinio plano projektą, vadovaudamasi priedo 7 skyriuje pateiktais principais.

4 straipsnis

Valstybės narės užtikrina, kad TSS B priede minėtų B klasės paveldo sistemų funkcionalumas ir jų sąsajos išliktų šiuo metu nurodytos apimties, išskyrus tas jų modifikacijas, kurios atrodytų būtinos siekiant sumažinti su sauga susijusius defektus.

Valstybės narės teikia tokią informaciją apie savo paveldo sistemas, kurios reikia aparatūrai, leidžiančiai užtikrinti TSS A priede apibrėžtos A klasės įrangos sąveiką su jų B klasės paveldo įrenginiais, sukurti ir sertifikuoti saugos atžvilgiu.

5 straipsnis

Valstybės narės deda visas pastangas, kad iki 2007 m. gruodžio 31 d. jų paveldo B klasės kontrolės, valdymo ir signalizacijos sistemoms, išvardytoms TSS B priede, galiotų specialusis perdavimo modulis (toliau – SPM), apibrėžtas priedo 7 skyriuje.

6 straipsnis

Sprendimo 2004/447/EB 2 straipsnis išbraukiamas nuo tos dienos, kai pradedamas taikyti šis sprendimas.

7 straipsnis

Šis sprendimas pradedamas taikyti po šešių mėnesių nuo jo paskelbimo dienos.

8 straipsnis

Šis sprendimas yra skirtas valstybėms narėms

Priimta Briuselyje, 2006 m. kovo 28 d.

Komisijos vardu

Jacques BARROT

Pirmininko pavaduotojas

----

(1)OL L 110, 2001 4 20, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB (OL L 164, 2004 4 30, p. 114).

(2)OL L 155, 2004 4 30, p. 65

(3)OL L 235, 1996 9 17, p. 6. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB.

(4)OL L 164, 2004 4 30, p. 1.

----

PRIEDAS

Transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemio techninės sąveikos specifikacijos

TURINYS

1.   ĮVADAS

1.1.   Techninė taikymo sritis

Ši TSS taikoma kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemiui, nurodytam Direktyvos 2001/16/EB II priedo 1 punkto sąraše. Jis šiame dokumente vadinamas „kontrolės ir valdymo posistemiu“.

Daugiau informacijos apie kontrolės ir valdymo posistemį yra pateikta 2 skyriuje („Posistemio apibrėžtis ir taikymo sritis“).

1.2.   Geografinė taikymo sritis

Geografinė šios TSS taikymo sritis – transeuropinė paprastųjų geležinkelių sistema kaip aprašyta Direktyvos 2001/16/EB I priede.

1.3.   Šios TSS turinys

Pagal Direktyvos 2001/16/EB 5 straipsnio 3 dalį ši TSS:

Be to, pagal Direktyvos 2001/16/EB 5 straipsnio 5 dalį galima numatyti specialius atvejus kiekvienai TSS; jie yra aprašyti 7 skyriuje („Kontrolės ir valdymo posistemio TSS įgyvendinimas“).

Galiausiai šios TSS 4 skyriuje („Posistemio apibūdinimas“) taip pat yra pateikiamos 1.1 („Techninė taikymo sritis“) ir 1.2 („Geografinė taikymo sritis“) skirsniuose nurodytai konkrečiai taikymo sričiai skirtos eksploatacijos ir techninės priežiūros taisyklės.

2.   POSISTEMIO APIBRĖŽTIS IR TAIKYMO SRITIS

2.1.   Bendrosios nuostatos

Kontrolės ir valdymo posistemis – tai saugų traukinių eismą užtikrinantis funkcijų rinkinys ir jų taikymas.

Kontrolės ir valdymo posistemio TSS nustato esminius tų kontrolės ir valdymo posistemio dalių, kurios yra svarbios sąveikai ir kurioms dėl to taikoma EB patikros deklaracija, reikalavimus.

Kontrolės ir valdymo posistemio ypatybės, kurios yra susijusios su transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos sąveika, yra nustatomos pagal:

Šių funkcijų specifikacija, sąsajos ir eksploatacinių charakteristikų reikalavimai yra pateikti 4 skyriuje („Posistemio apibūdinimas“), kuriame pateikiamos nuorodos į papildomus standartus.

2.2.   Apžvalga

Transeuropinio paprastųjų geležinkelių tinklo sąveika iš dalies priklauso nuo lokomotyvui sumontuotos kontrolės ir valdymo įrangos tinkamumo veikti kartu su įvairia bėgių kelio įranga.

Atsižvelgiant į lokomotyvui sumontuotos įrangos dalies mobilumą kontrolės ir valdymo posistemis skirstomas į dvi dalis: lokomotyvui sumontuota įranga ir bėgių kelio įranga (žr. D priedo 8 pav.).

2.2.1.   Sąveika

Ši TSS nustato funkcijas, sąsajas ir eksploatacinių charakteristikų reikalavimus, turinčius užtikrinti techninę sąveiką. Ji yra būtina sąlyga užtikrinti eksploatacinę sąveiką, kurią įdiegus traukiniai valdomi atsižvelgiant į mašinisto kabinoje nuoseklią pateikiamą informaciją ir kuri atitinka vienodus paprastųjų geležinkelių tinklui nustatytus eksploatacinius reikalavimus. Šioje TSS taip pat nustatytos eksploatacinei sąveikai užtikrinti būtinos funkcijos (žr. 4.3.1 skirsnį „Sąsajos su traukinių eismo valdymo ir eksploatavimo posistemiu“).

2.2.2.   Kontrolės ir valdymo sistemų klasės

Kontrolės ir valdymo posistemyje išskiriamos traukinio automatinio sustabdymo ir radijo ryšio sistemų klasės:

Siekiant užtikrinti sąveiką, traukiniams sumontuota kontrolės ir valdymo įranga turi užtikrinti:

Valstybės narės turi užtikrinti, kad B klasės sistemos per visą tų sistemų eksploatavimo trukmę būtų tinkamos naudoti; jeigu tos specifikacijos būtų kaip nors keičiamos, tie pokyčiai neturi kliudyti užtikrinti sąveiką.

2.2.3.   Taikymo lygiai

Šioje TSS nurodytomis sąsajomis nustatomos priemonės duomenims perduoti į traukinius ir kartais – iš traukinių. A klasės specifikacijomis, į kurias daroma nuoroda šioje TSS, yra numatomos galimybės rengiant projektą pasirinkti tų specifikacijų reikalavimus atitinkančias perdavimo priemones. Apibrėžiami trys taikymo lygiai:

Šios TSS reikalavimai taikomi visiems taikymo lygiams. Įgyvendinimas aptartas 7 skyriuje („Kontrolės ir valdymo posistemio TSS įgyvendinimas“). Traukiniai, kuriuose įrengta A klasės lokomotyvui montuojama sistema, skirta nurodytam taikymo lygiui, turi būti tinkami eksploatuoti tuo taikymo lygiu ir visais kitais žemesniais lygiais.

2.2.4.   Infrastruktūros tinklo ribos

Gretimų infrastruktūrų bėgių kelio kontrolės ir valdymo mazgų vietinės techninės sąsajos turi netrukdyti ribas tarp jų kertantiems traukiniams važiuoti be sustojimų.

Jokiam greitajam arba paprastajam traukiniui, kuriame pagal atitinkamą TSS yra įrengta A klasės lokomotyvui montuojama sistema, dėl kurios nors iš abiejų TSS neturi būti taikomi apribojimai važiuoti greitųjų arba paprastųjų geležinkelių maršrutu, kuriame yra infrastruktūra, kurioje pagal atitinkamą TSS yra įrengta su A klasės bėgių kelio sistema, iškart, kai tik buvo atlikta kryžminė sąveikos patikra to traukinio riedmenų registre ir to maršruto infrastruktūros registre.

3.   KONTROLĖS IR VALDYMO POSISTEMIO ESMINIAI REIKALAVIMAI

3.1.   Bendrosios nuostatos

Sąveikos direktyvos 2001/16/EB 4 straipsnio 1 dalyje reikalaujama, kad transeuropinė paprastųjų geležinkelių sistema, posistemiai ir sąveikos sudedamosios dalys, įskaitant sąsajas, atitiktų direktyvos III B priedo bendrosiose sąlygose nustatytus esminius reikalavimus. Esminiai reikalavimai – tai:

Direktyva numato, kad esminiai reikalavimai gali būti taikomi visai transeuropinei greitųjų geležinkelių sistemai arba būdingi kiekvienam posistemiui ir jo sąveikos sudedamosioms dalims.

Toliau esminiai reikalavimai apžvelgiami iš eilės. Už B klasės sistemų reikalavimus yra atsakinga atitinkama valstybė narė.

3.2.   Konkretūs kontrolės ir valdymo posistemio aspektai

3.2.1.   Sauga

Kiekvienu projektu, kuriam taikoma ši specifikacija, turi būti įgyvendinamos priemonės, reikalingos norint įrodyti, kad taikant kontrolės ir valdymo posistemį galinčio nutikti incidento rizikos lygis nėra didesnis už būtinąjį teikiant paslaugas. Kad sprendimai, skirti saugai užtikrinti, nekeltų pavojaus sąveikai, laikomasi 4.2.1 skirsnyje („Sąveikai svarbios kontrolės ir valdymo saugos charakteristikos“) apibrėžto pagrindinio parametro reikalavimų.

Jei tai yra A klasės įranga, iškelti bendrieji posistemio saugos tikslai proporcingai paskirstomi tarp sumontuotos lokomotyvui ir bėgių kelio įrangos. Išsamūs reikalavimai yra nurodyti 4.2.1 skirsnyje („Sąveikai svarbios kontrolės ir valdymo saugos charakteristikos“), kuriame apibrėžiamas pagrindinis parametras. Šio saugos reikalavimo turi būti laikomasi kartu su tinkamumo reikalavimais, kaip apibrėžta 3.2.2 skirsnyje („Patikimumas ir tinkamumas“).

B klasės sistemos yra naudojamos eksploatuojant paprastuosius geležinkelius, atsakingos valstybės narės (nustatyta B priede) atsakomybė yra:

3.2.2.   Patikimumas ir tinkamumas

3.2.3.   Sveikata

Pagal Europos teisės aktus ir juos atitinkančius nacionalinius teisės aktus yra imamasi atsargumo priemonių, siekiant užtikrinti, kad naudojamos medžiagos ir kontrolės ir valdymo sistemų posistemių konstrukcija nekeltų pavojaus prieigą prie jų turintiems asmenims.

3.2.4.   Aplinkosauga

Pagal Europos teisės aktus ir juos atitinkančius nacionalinius teisės aktus:

3.2.5.   Techninis suderinamumas

Techninis suderinamumas apima sąveikai užtikrinti būtinas funkcijas, sąsajas ir eksploatacines ypatybes.

Techninio suderinamumo reikalavimai yra suskirstyti į tris kategorijas:

3.2.5.1.   Techninis suderinamumas

3.2.5.1.1.   Fizinės aplinkos sąlygos

Sistemas, atitinkančias A klasės sistemos reikalavimus, turi būti galima eksploatuoti transeuropinio paprastųjų geležinkelių tinklo atitinkamose atkarpose esančiomis klimato ir fizinėmis sąlygomis. Apie sąsajas su riedmenimis žr. 4.3.2.5 skirsnį („Fizinės aplinkos sąlygos“), o apie sąsajas su infrastruktūra – 4.3.3.3 skirsnį („Fizinės aplinkos sąlygos“).

Sistemos, atitinkančios B klasės sistemos reikalavimus, turi atitikti bent fizines aplinkos specifikacijas, kurios taikomos atitinkamai B klasės sistemai, siekiant, kad ji būtų tinkama eksploatuoti atitinkamoje paprastųjų geležinkelių linijoje esančiomis klimato ir fizinėmis sąlygomis.

3.2.5.1.2.   Geležinkelio vidinis elektromagnetinis suderinamumas

Pagrindinis parametras yra aprašytas 4.2.12 skirsnyje („Elektromagnetinis suderinamumas“). Apie sąsajas su riedmenimis žr. 4.3.2.6 skirsnį („Elektromagnetinis suderinamumas“), apie sąsajas su infrastruktūra – 4.3.3.4 skirsnį („Elektromagnetinis suderinamumas“), o apie sąsajas su energijos tiekimo sistema – 4.3.4.1 skirsnį („Elektromagnetinis suderinamumas“).

3.2.5.2.   Kontrolės ir valdymo posistemių suderinamumas

4 skyriuje kartu su A ir B priedais yra nustatomi kontrolės ir valdymo posistemio sąveikos reikalavimai.

Be to, ši TSS kartu su transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos kontrolės ir valdymo posistemio TSS užtikrina, kiek tai taikoma kontrolės ir valdymo posistemiui, techninę sąveiką tarp transeuropinių greitųjų geležinkelių ir paprastųjų geležinkelių sistemų, kai jose abiejose yra įrengta A klasės sistema.

4.   POSISTEMIO APIBŪDINIMAS

4.1.   Įvadas

Transeuropinė paprastųjų geležinkelių sistema, kuriai taikoma Direktyva 2001/16/EB ir kurios sudedamoji dalis yra kontrolės ir valdymo posistemis – tai vientisa transeuropinė paprastųjų geležinkelių sistema, kurios nuoseklumas turi būti patikrintas. Visų pirma turi būti patikrintas posistemio nuoseklumas atsižvelgiant į jo specifikacijas, jo sąsajų suderinimas su sistema, į kurią jis yra integruotas, bei eksploatacijos ir techninės priežiūros taisyklės.

Atsižvelgiant į visus taikomus esminius reikalavimus, kontrolės ir valdymo posistemis apibūdinamas šiais pagrindiniais parametrais:

Skirsnių reikalavimai:

taikomi visuomet, neatsižvelgiant į sistemos klasę.

Visi kiti 4.2 skirsnio („Funkcinės ir techninės posistemio specifikacijos“) reikalavimai visuomet taikomi tik A klasės sistemai. Už B klasės sistemų reikalavimus atsako atitinkama valstybė narė. B priede yra aprašytos B klasės sistemos charakteristikos ir nustatytos atsakingos valstybės narės.

STM, kuris leidžia A klasės lokomotyvui sumontuotą sistemą eksploatuoti B klasės infrastruktūroje, yra taikomi B klasės reikalavimai.

Kad būtų užtikrinta sąveika, nebūtina standartizuoti visų viso kontrolės ir valdymo posistemio funkcijas. 4 skyriuje aptariamos Traukinio automatinio sustabdymo ir automatinės traukinio kontrolės funkcijos yra tokios:

Kontrolės ir valdymo funkcijos skirstomos į kategorijas, nurodančias, pavyzdžiui, ar jos yra neprivalomos, ar privalomas. Kategorijos yra apibrėžtos A priedo 1 rodyklėje ir A priedo 32 rodyklėje, o funkcijų klasifikacija yra pateikta jų tekste.

A priedo 3 rodyklėje yra pateiktas ETCS terminų ir apibrėžčių, vartojamų A priede nurodytose specifikacijose, žodynėlis.

Atsižvelgiant į 3 skyriuje nurodytus esminius reikalavimus, kontrolės ir valdymo posistemio funkcinės ir techninės specifikacijos yra tokios:

4.2.   Funkcinės ir techninės posistemio specifikacijos

4.2.1.   Sąveikai svarbios kontrolės ir valdymo saugos charakteristikos

Šiuo pagrindiniu parametru apibūdinami saugos reikalavimai lokomotyvui sumontuotai įrangai ir saugos reikalavimai bėgių kelio įrangai.

Darant nuorodą į pagrindinį reikalavimą „sauga“ (žr. 3.2.1 skirsnį „Sauga“), šis pagrindinis parametras nustato privalomus sąveikos reikalavimus:

4.2.2.   Lokomotyvo ETCS funkcijos

Šiuo pagrindiniu parametru apibūdinamos lokomotyvui sumontuotos ETCS funkcijos. Jos apima visas funkcijas, kurių reikia traukiniui saugiai eksploatuoti. Funkcijos turi būti taikomos pagal A priedo 14 rodyklę. Šios funkcijos įgyvendinamos pagal A priedo 1, 2, 4, 13, 23, 24, 53 rodykles ir toliau nurodytas technines specifikacijas:

4.2.3.   Bėgių kelio ETCS funkcijos

Šiuo pagrindiniu parametru apibūdinamos bėgių kelio ETCS funkcijos. Jos apima visas ETCS funkcijas, reikalingas, kad tam tikras traukinys galėtų saugiai važiuoti keliu. Funkcijų taikymas turi atitikti A priedo 14 rodyklę. Šios funkcijos diegiamos pagal A priedo 1, 2, 4, 13, 23, 24, 31, 37, 53 rodykles ir toliau nurodytas technines specifikacijas:

4.2.4.   EIRENE funkcijos

Šiuo pagrindiniu parametru apibūdinamos EIRENE balso ryšio ir duomenų perdavimo funkcijos:

Šios funkcijos diegiamos pagal A priedo 32, 33 ir 48 rodyklėse nurodytas technines specifikacijas, o jų taikymas turi atitikti A priedo 54 rodyklę.

4.2.5.   ETCS ir EIRENE oro tarpo sąsajos

Išsamią šios sąsajos specifikaciją sudaro dvi dalys:

Šiuo pagrindiniu parametru apibūdinamas oro tarpas tarp bėgių kelio ir lokomotyvo kontrolės ir valdymo įrangos. Jis apima:

Taikomos šios specifikacijos:

4.2.6.   Vidinės kontrolės ir valdymo posistemio lokomotyvui sumontuotos įrangos sąsajos

Šį pagrindinį parametrą sudaro trys dalys.

4.2.6.1.   ETCS ir STM sąsaja

Specialus perdavimo modulis (STM) leidžia lokomotyvui sumontuotai ETCS veikti geležinkelio linijose, kuriose yra įrengtos B klasės sistemos.

Lokomotyvui sumontuotos ETCS funkcijų ir B klasės sistemų STM sąsaja yra apibrėžta A priedo 4, 8, 25, 26 rodyklėse. A priedo 45 rodyklėje aprašoma K sąsaja. K sąsajos diegimas yra neprivalomas, tačiau jei ji diegiama, tai turi būti daroma pagal A priedo 45 rodyklę.

4.2.6.2.   GSM-R/ETCS

Sąsaja tarp A klasės radijo ir lokomotyvui sumontuotos ETCS funkcijų. Šie reikalavimai yra nurodyti A priedo 4, 7, 20, 22, 34 rodyklėse.

4.2.6.3.   Nuvažiuoto atstumo ir greičio matavimas

Nuvažiuoto atstumo ir greičio matavimo funkcijos ir lokomotyvui sumontuotos ERTMS/ETCS sąsajos turi atitikti A priedo 44 rodyklės reikalavimus. Ši sąsaja tik papildo šį pagrindinį parametrą, jei nuvažiuoto atstumo ir greičio matavimo įranga įrengiama kaip atskira sąveikos sudedamoji dalis (žr. 5.2.2 skirsnį „Sąveikos sudedamųjų dalių grupavimas“).

4.2.7.   Vidinės kontrolės ir valdymo posistemio bėgių kelio įrangos sąsajos

Šį pagrindinį parametrą sudaro šešios dalys.

4.2.7.1.   Funkcinė sąsaja tarp RBC centrų

Ši sąsaja skirta apibrėžti duomenims, kuriais turi būti keičiamasi tarp gretimų radijo ryšio blokų centrų (RBC), siekiant užtikrinti, kad traukinių eismas iš vienos RBC teritorijos į kitos būtų saugus. Juo aprašoma:

Šie reikalavimai yra nurodyti A priedo 12 rodyklėje.

4.2.7.2.   Techninė sąsaja tarp RBC centrų

Tai – techninė sąsaja tarp dviejų RBC centrų. Šie reikalavimai yra nurodyti A priedo 58 rodyklėje.

4.2.7.3.   GSM-R/RBC

Tai – sąsaja tarp A klasės radijo ryšio sistemos ir bėgių kelio ETCS funkcijos. Šie reikalavimai yra nurodyti A priedo 4, 20, 22, 34 rodyklėse.

4.2.7.4.   „Eurobalise“ sistema ir LEU blokas

Tai – sąsaja tarp „Eurobalise“ sistemos ir bėgių kelio elektroninės įrangos bloko (LEU). Šie reikalavimai yra nurodyti A priedo 9 rodyklėje. Ši sąsaja tik papildo šį pagrindinį parametrą, jei „Eurobalise“ sistema ir LEU blokai yra įrengiami kaip atskira sąveikos sudedamoji dalis (žr. 5.2.2 skirsnį „Sąveikos sudedamųjų dalių grupavimas“).

4.2.7.5.   „Euroloop“ sistema ir LEU blokas

Tai – sąsaja tarp „Euroloop“ sistemos ir LEU. Šie reikalavimai yra nurodyti A priedo 16 rodyklėje. Ši sąsaja tik papildo šį pagrindinį parametrą, jei „Euroloop“ sistema ir LEU blokai yra įrengiami kaip atskira sąveikos sudedamoji dalis (žr. 5.2.2 skirsnį  „Sąveikos sudedamųjų dalių grupavimas“).

4.2.7.6.   ERTMS bėgių kelio įrangos parengiamojo montavimo reikalavimai

Tai – sąsaja tarp bėgių kelio A klasės įrangos ir bėgių kelio kontrolės ir valdymo posistemio infrastruktūros. Šie reikalavimai yra nurodyti A priedo 59 rodyklėje. Šioje rodyklėje aprašomos parengiamojo A klasės įrangos montavimo bėgių keliui priemonės.

4.2.8.   Raktų paskirstymas

Šis pagrindinis parametras skirtas su sauga susijusiems radijo ryšiu perduodamiems duomenims, apsaugotiems mechanizmais, kuriems reikia šifravimo raktų. Infrastruktūros valdytojai ir geležinkelio įmonės turi užtikrinti, kad būtų valdymo sistema, kuri kontroliuoja ir paskirsto raktus. Raktų paskirstymo sąsaja turi būti:

Reikalavimai, taikomi raktų paskirstymui sąveikių regionų raktų paskirstymo sistemoms, yra nurodyti A priedo 11 rodyklėje.

4.2.9.   ETCS identifikatorių tvarkymas

Šis pagrindinis parametras skirtas bėgių kelio ir lokomotyvui sumontuotų mazgų įrangos unikaliems ETCS identifikatoriams. Reikalavimai yra nurodyti A priedo 23 rodyklėje. Šių kintamųjų dydžių skyrimas yra apibrėžtas A priedo 53 rodyklėje.

Lokomotyvui sumontuotos kontrolės ir valdymo įrangos tiekėjai yra atsakingi už unikalių identifikatorių tvarkymą skirtame intervale, kaip apibrėžta A priedo 53 rodyklėje. Riedmenų valdytojai turi suteikti tvarkymo sistemą, kuri kontroliuoja ir tvarko įrangos identifikatorius visą jos eksploatacijos trukmę.

A priedo 53 rodyklėje valstybėms narėms yra paskirti identifikatorių intervalai. Valstybės narės yra atsakingos už šių intervalų skyrimo perkančiosioms organizacijoms jų valstybėje valdymą.

Bėgių kelio įrangą perkančios organizacijos yra atsakingas už unikalių identifikatorių tvarkymą joms paskirtame intervale. Infrastruktūros valdytojas turi suteikti tvarkymo sistemą, kuri kontroliuoja ir tvarko įrangos identifikatorius visą jos eksploatacijos trukmę.

4.2.10.   Įkaitusių ašidėžių nustatymo prietaisas (HABD)

Šiuo pagrindiniu parametru nurodomi reikalavimai bėgių kelio įrangai, naudojamai tikrinti, ar pravažiuojančių riedmenų ašių guolių temperatūra neviršijo tam tikro dydžio, ir šiai informacijai perduoti į valdymo centrą. Reikalavimai yra apibrėžti A priedo 2 priedėlyje.

Reikalavimai riedmenims, kuriuose įrengta lokomotyvo traukinio buvimo vietos nustatymo įranga, taip pat yra aprašyti TSS RS HS 4.2.11 skirsnyje.

4.2.11.   Suderinamumas su bėgių kelio traukinio buvimo vietos nustatymo sistemomis

Šiuo pagrindiniu parametru apibūdinamos bėgių kelio traukinio buvimo vietos nustatymo sistemų, kurias turi sužadinti riedmenys, atitinkantys riedmenų TSS, charakteristikos.

Riedmenų charakteristikos turi būti tokios, kad riedmenys būtų tinkami naudoti su bėgių kelio traukinio buvimo vietos nustatymo sistemomis. Reikalavimai dėl riedmens charakteristikų yra nurodyti A priedo 1 priedėlyje. Šios charakteristikos yra apibrėžtos lentelėje nurodytuose HS riedmenų TSS ir riedmenų prekinių vagonų TSS skyriuose ir bus įtraukti į būsimas riedmenų TSS.

4.2.12.   Elektromagnetinis suderinamumas

Šis pagrindinis parametras yra sudarytas iš dviejų dalių.

4.2.12.1.   Vidinis kontrolės ir valdymo posistemio elektromagnetinis suderinamumas

Kontrolės ir valdymo įranga neturi kelti kitos kontrolės ir valdymo įrangos veikimo trikdžių.

4.2.12.2.   Riedmenų ir bėgių kelio kontrolės ir valdymo įrangos elektromagnetinis suderinamumas

Jis apima elektromagnetinio suderinamumo (EMC) spinduliuotės intervalą (perduodama ir sukeliama traukos srovė ir kitos traukinyje sukeliamos srovės, elektromagnetinio lauko charakteristikos bei statiniai laukai), kurio turi būti laikomasi riedmenyse, kad būtų užtikrintas tinkamas bėgių kelio kontrolės ir valdymo įrangos veikimas. Jis apima verčių matavimo aprašymą.

Bėgių kelio traukinio buvimo vietos nustatymo sistemos turi turėti charakteristikas, būtinas tam, kad jos būtų suderinamos su riedmenų TSS atitinkančiu riedmeniu.

A priedo 1 priede nurodomos traukinio buvimo vietos nustatymo sistemos charakteristikos, būtinos, kad jos būtų suderinamos su riedmenimis. Šios charakteristikos bus įtrauktos į riedmenų TSS.

4.2.13.   ETCS mašinisto ir įrangos sąsaja (DMI)

Šiuo pagrindiniu parametru apibūdinama iš lokomotyvui sumontuotos ETCS sistemos mašinistui teikiama ir mašinisto į lokomotyvo ERTMS/ETCS įvedama informacija. Žr. A priedo 51 rodyklę.

Jis apima:

4.2.14.   EIRENE mašinisto ir įrangos sąsaja (DMI)

Šiuo pagrindiniu parametru apibūdinama iš lokomotyvui sumontuotos EIRENE sistemos mašinistui teikiama ir mašinisto į lokomotyvo EIRENE įvedama informacija. Žr. A priedo 32, 33, 51 rodykles.

Jis apima:

4.2.15.   Sąsaja su kontrolei vykdyti skirtų duomenų registravimu

Šiuo pagrindiniu parametru apibūdinami:

Kiekvienoje valstybėje narėje tyrimo institucijos turi turėti galimybę pasinaudoti prieiga prie užregistruotų duomenų, atitinkančių privalomus oficialiosios ir tyrimo paskirties duomenų registravimo reikalavimus.

Žr. A priedo 4, 5, 41, 55 rodykles.

4.2.16.   Bėgių kelio kontrolės ir valdymo objektų matomumas

Šiuo pagrindiniu parametru yra apibūdinama:

4.3.   Funkcinės ir techninės sąsajų su kitais posistemiais specifikacijos

4.3.1.   Sąsajos su traukinių eismo valdymo ir eksploatavimo posistemiu

Visos nuorodos į TSS OPE CR yra dar galutinai nenustatyti reikalavimai, kurie dar turi būti patvirtinti po to, kai bus patvirtinta ši TSS.

4.3.1.1.   Eksploatacijos taisyklės

Europos paprastųjų geležinkelių tinklams bus taikomi kai kurie suvienodinti eksploatacijos reikalavimai, kurie bus aprašyti CR TSS „Traukinių naudojimas ir eismo valdymas“ (taip pat žr. 4.4 skirsnį „CCS TSS Eksploatacijos taisyklės“).

TSS OPE CR: 4.4 skirsnis (dar turi būti patvirtinta)

4.3.1.2.   ETCS mašinisto ir įrangos sąsaja

Šia sąsaja apibūdinama iš lokomotyvui sumontuotos ERTMS ETCS mašinistui teikiama ir mašinisto į lokomotyvui sumontuotą ERTMS ETCS įvedama informacija. Kontrolės ir valdymo pagrindinis parametras yra aprašytas 4.2.13 skirsnyje („ETCS mašinisto ir įrangos sąsaja (DMI)“).

Ši sąsaja yra svarbi A klasės sistemai. B klasės sistemų reikalavimus apibrėžia atitinkama valstybė narė (žr. B priedą).

TSS OPE CR: 4.4 skirsnis (dar turi būti patvirtinta)

4.3.1.3.   EIRENE mašinisto ir įrangos sąsaja

Šia sąsaja apibūdinama iš lokomotyvui sumontuotos EIRENE mašinistui teikiama ir mašinisto į lokomotyvui sumontuotą EIRENE įvedama informacija. Kontrolės ir valdymo pagrindinis parametras yra aprašytas 4.2.14 skirsnyje („EIRENE mašinisto ir įrangos sąsaja (DMI)“).

Ši sąsaja yra svarbi A klasės sistemoms. Atitinkamus B klasės sistemų reikalavimus apibrėžia atitinkama valstybė narė (žr. B priedą).

TSS OPE CR: 4.4 skirsnis (dar turi būti patvirtintas)

4.3.1.4.   Sąsaja su duomenų, skirtų kontrolei vykdyti, registravimu

Ši sąsaja yra susijusi su duomenų registravimo ir jų naudojimo funkciniais reikalavimais. Kontrolės ir valdymo pagrindinis parametras yra aprašytas 4.2.15 skirsnyje („Sąsaja su duomenų, skirtų kontrolei vykdyti, registravimu“).

Ši sąsaja yra svarbi A klasės sistemoms. Atitinkamus B klasės sistemų reikalavimus apibrėžia atitinkama valstybė narė (žr. B priedą).

TSS OPE CR: 4.2.3.5 skirsnis (dar turi būti patvirtintas)

4.3.1.5.   Garantuojamieji traukinio darbiniai stabdymo parametrai ir charakteristikos

Kontrolės ir valdymo posistemis numato, kad turi būti užtikrinti garantuojamieji traukinio darbiniai stabdymo parametrai. Traukinių naudojimas ir eismo valdymo TSS bus apibrėžtos taisyklės garantuojamiesiems traukinio darbiniams stabdymo parametrams nustatyti. Riedmenų TSS turi būti apibrėžtas riedmenų darbinių stabdymo parametrų nustatymo būdas.

Ši sąsaja yra svarbi A klasės sistemai. Atitinkamus B klasės sistemų reikalavimus apibrėžia atitinkama valstybė narė (žr. B priedą).

TSS OPE CR: 4.2.2.4 skirsnis (dar turi būti patvirtintas)

4.3.1.6.   Lokomotyvui sumontuotos ETCS funkcijų izoliavimas

Ši sąsaja yra susijusi su eksploatacijos reikalavimais lokomotyvui sumontuotos ETCS funkcijų izoliavimui gedimo atveju. Kontrolės ir valdymo reikalavimai yra nustatyti 4.2.2 skirsnyje („Lokomotyvo ETCS funkcijos“).

Ši sąsaja yra svarbi A klasės sistemai. Atitinkamus B klasės sistemų reikalavimus apibrėžia atitinkama valstybė narė (žr. B priedą).

TSS OPE CR: 4.4 skirsnis (dar turi būti patvirtinta)

4.3.1.7.   Raktų paskirstymas

Ši sąsaja yra susijusi su raktų paskirstymui taikomais reikalavimais. Kontrolės ir valdymo pagrindinis parametras yra aprašytas 4.2.8 skirsnyje („Raktų paskirstymas“).

Ši sąsaja taikoma A klasės sistemai.

TSS OPE CR: Dar turi būti patvirtinta

4.3.1.8.   Įkaitusių ašidėžių nustatymo prietaisai

Ši sąsaja yra susijusi su įkaitusių ašidėžių nustatymo prietaisų eksploatacijos reikalavimais. Kontrolės ir valdymo pagrindinis parametras yra aprašytas 4.2.10 skirsnyje („Įkaitusių ašidėžių nustatymo prietaisas (HABD)“).

TSS OPE CR: 4.2.3.5.1 skirsnis (dar turi būti patvirtinta)

4.3.1.9.   Mašinisto budrinamasis signalas

Ši sąsaja yra susijusi su mašinisto budrinamojo signalo eksploatacijos reikalavimais. Kontrolės ir valdymo pagrindinis parametras yra aprašytas 4.2.2 skirsnyje („Lokomotyvo ETCS funkcijos“).

TSS OPE CR: 4.3.3.7 skirsnis (dar turi būti patvirtinta)

4.3.1.10.   Smėlio barstymo įtaiso naudojimas

Ši sąsaja yra susijusi su eksploatacijos reikalavimais, kurių turi laikytis mašinistas, siekiant užtikrinti, kad smėlis nepablogintų bėgių kelio traukinio buvimo vietos nustatymo įrangos veikimo. Kontrolės ir valdymo pagrindinis parametras yra aprašytas 4.2.11 skirsnyje („Suderinamumas su bėgių kelio traukinio buvimo vietos nustatymo sistemomis“).

TSS OPE CR: šiuo metu į OPE TSS neįtraukta dėl kitokio išsamumo lygio: dar turi būti patvirtinta

4.3.1.11.   Išorinis mašinisto regos laukas

Ši sąsaja yra susijusi su išoriniu mašinisto regos lauku per kabinos priekinį stiklą. Kontrolės ir valdymo reikalavimai yra aprašyti 4.2.16 skirsnyje („Bėgių kelio kontrolės ir valdymo objektų matomumas“).

TSS OPE CR: 4.3.2.2 skirsnis (dar turi būti patvirtinta)

4.3.2.   Sąsaja su riedmenų posistemiu

Visos nuorodos į sąsajas su CR riedmenų traukos vienetų ir keleivinių vagonų TSS ir toliau yra galutinai nenustatyti reikalavimai. Traukos vienetai – tai lokomotyvai, elektriniai bei dyzeliniai traukos vienetai.

4.3.2.1.   Suderinamumas su bėgių kelio traukinio buvimo vietos nustatymo sistemomis

Bėgių kelio traukinio buvimo vietos nustatymo sistemų charakteristikos turi būti tokios, kad tas sistemas įjungtų riedmenų TSS atitinkantys riedmenys. Kontrolės ir valdymo pagrindinis parametras yra aprašytas ir nuorodos į atitinkamas riedmenų TSS yra pateiktos 4.2.11 skirsnyje („Suderinamumas su bėgių kelio traukinio buvimo vietos nustatymo sistemomis“).

4.3.2.2.   Riedmenų ir bėgių kelio kontrolės ir valdymo įrangos elektromagnetinis suderinamumas

Ši sąsaja – tai elektromagnetinio suderinamumo (EMC) spinduliuotės intervalas (perduodama ir sukeliama traukos srovė ir kitos traukinyje sukeliamos srovės, elektromagnetinio lauko charakteristikos bei statiniai laukai), kurio turi būti laikomasi riedmenyse, kad būtų užtikrintas tinkamas bėgių kelio kontrolės ir valdymo įrangos veikimas. Kontrolės ir valdymo pagrindinis parametras yra aprašytas 4.2.12.2 skirsnyje („Riedmenų ir bėgių kelio kontrolės ir valdymo įrangos elektromagnetinis suderinamumas“).

Riedmenų prekinių vagonų TSS: netaikoma

HS riedmenų TSS: 4.1.9 skirsnis:

Riedmenų traukos vienetų ir keleivinių vagonų TSS:

4.3.2.3.   Garantuojamieji traukinio darbiniai stabdymo parametrai ir charakteristikos

Kontrolės ir valdymo posistemis nustato, kad turi būti užtikrinti garantuojamieji traukinio darbiniai stabdymo parametrai. Riedmenų TSS turi būti apibrėžtas riedmenų darbinių stabdymo parametrų nustatymo būdas. Traukinių eksploatacijos ir eismo valdymo TSS bus apibrėžtos taisyklės, skirtos garantuojamiesiems traukinio darbiniams stabdymo parametrams nustatyti.

Ši sąsaja taikoma A klasės sistemai. Atitinkamus B klasės sistemų reikalavimus apibrėžia atitinkama valstybė narė (žr. B priedą).

Riedmenų prekinių vagonų TSS: 4.2.4.1.2 skirsnis

HS riedmenų TSS: 4.1.5, 4.3.7, 4.3.9 skirsniai

Riedmenų traukos vienetų ir keleivinių vagonų TSS:

4.3.2.4.   Lokomotyvui sumontuotų kontrolės ir valdymo antenų padėtis

„Eurobalise“ ir „Euroloop“ sistemų antenų padėtis riedmenyse turi būti tokia, kad būtų užtikrintas patikimas duomenų ryšys didžiausiuose leistinuose bėgių kelio geometrijos taškuose, kuriuos galima kirsti riedmenims. Turi būti atsižvelgta į riedmenų važiavimą ir būklę. Kontrolės ir valdymo pagrindinis parametras yra aprašytas 4.2.2 skirsnyje („Lokomotyvo ETCS funkcijos“).

Ši sąsaja taikoma A klasės sistemai. B klasės sistemų reikalavimus apibrėžia atitinkama valstybė narė (žr. B priedą).

GSM-R antenos padėtis ant riedmenų stogo daugiausia priklauso nuo matavimų, kurie turi būti atlikti visų tipų riedmenyse, kartu atsižvelgiant į kitos antenos (naujos arba esamos) padėtį. Pagal bandymo sąlygas antenos bandymo rezultatas turi atitikti reikalavimus, aprašytus 4.2.5 skirsnyje („ETCS ir EIRENE oro tarpo sąsajos“). Bandymo sąlygos taip pat yra aprašytos 4.2.5 skirsnyje („ETCS ir EIRENE oro tarpo sąsajos“).

„Riedmenų TSS – Prekiniai vagonai“ (netaikoma)

„Riedmenų TSS – Greitieji riedmenys“: 0, 0.5 priedo 4.2.4 skirsnis.

„Riedmenų TSS – Traukos riedmenys ir keleiviniai vagonai“:

4.3.2.5.   Fizinės aplinkos sąlygos

Kontrolės ir valdymo įrangos, kuri turi būti traukinyje, klimato ir fizinės aplinkos sąlygos turi būti apibrėžtos remiantis geležinkelio linijų, kuriose traukinys yra skirtas eksploatuoti, infrastruktūros registrais ir A priedo A4 rodykle.

HS riedmenų TSS: 4.3.12 skirsnis

Riedmenų prekinių vagonų TSS: netaikoma

Riedmenų traukos vienetų ir keleivinių vagonų TSS:

4.3.2.6.   Elektromagnetinis suderinamumas

Siekiant palengvinti visuotinį įrangos naudojimą naujų riedmenų, kuriuos leidžiama eksploatuoti transeuropiniame paprastųjų geležinkelių tinkle, lokomotyvui sumontuotame kontrolės ir valdymo mazge, elektromagnetinės sąlygos, kurios turi būti traukinyje, turi būti apibrėžtos vadovaujantis A priedo A6 rodykle. „Eurobalise“ ryšio sistemai taikomos A priedo 9 rodyklėje nurodytos specialios nuostatos.

B klasės sistemų reikalavimus apibrėžia atitinkama valstybė narė (žr. B priedą).

HS riedmenų TSS:

Riedmenų prekinių vagonų TSS netaikoma.

Riedmenų traukos vienetų ir keleivinių vagonų TSS:

4.3.2.7.   Lokomotyvui sumontuotos ETCS funkcijų izoliavimas

Ši sąsaja yra susijusi su lokomotyvui sumontuotos ETCS funkcijų izoliavimu. Kontrolės ir valdymo reikalavimai yra nustatyti 4.2.2 skirsnyje („Lokomotyvo ETCS funkcijos“).

Ši sąsaja yra svarbi A klasės sistemai. Atitinkamus B klasės posistemių reikalavimus apibrėžia atsakingos valstybės narės (žr. B priedą).

HS riedmenų TSS: 4.2.4 skirsnis (turi būti papildyta)

Riedmenų prekinių vagonų TSS netaikoma.

Riedmenų traukos vienetų ir keleivinių vagonų TSS:

4.3.2.8.   Duomenų sąsajos

Traukinio ir lokomotyvui sumontuotos kontrolės ir valdymo įrangos duomenų sąsaja yra apibrėžta A priedo 7 rodyklėje.

Ši sąsaja yra svarbi A klasės sistemai. Atitinkamus B klasės sistemų reikalavimus apibrėžia atitinkama valstybė narė (žr. B priedą).

HS riedmenų TSS: 4.2.4, 4.3.13 skirsniai

Riedmenų prekinių vagonų TSS nėra taikoma pirmo ir antro lygio ETCS.

Riedmenų traukos vienetų ir keleivinių vagonų TSS:

Radijo ryšio ir riedmenų posistemio sąsajos reikalavimai yra nurodyti A priedo 33 rodyklėje.

Ši sąsaja yra svarbi A klasės sistemai. Atitinkamus B klasės sistemų reikalavimus apibrėžia atitinkama valstybė narė (žr. B priedą).

Atitinkamą specifikaciją nustato:

4.3.2.9.   Įkaitusių ašidėžių nustatymo prietaisai

Ši sąsaja yra susijusi su, įkaitusių ašidėžių nustatymo prietaisų techniniais reikalavimais. Kontrolės ir valdymo pagrindinis parametras yra aprašytas 4.2.10 skirsnyje („Įkaitusių ašidėžių nustatymo prietaisas (HABD)“).

Atitinkamą specifikaciją nustato:

4.3.2.10.   Riedmens priekiniai žibintai

Ši sąsaja yra susijusi su riedmens priekinių žibintų spalvos ir šviesos ryškumo techniniais reikalavimais, skirtais užtikrinti tinkamą bėgių kelio įrangos ženklų ir drabužių su atšvaitais matomumą. Kontrolės ir valdymo reikalavimai yra aprašyti 4.2.16 skirsnyje („Bėgių kelio kontrolės ir valdymo objektų matomumas“).

Riedmenų prekinių vagonų TSS netaikoma.

HS riedmenų TSS: 4.2.20 skirsnis

Riedmenų traukos vienetų ir keleivinių vagonų TSS:

4.3.2.11.   Mašinisto budrinamasis signalas

Ši sąsaja yra susijusi su mašinisto budrinamojo signalo techniniais reikalavimais. Kontrolės ir valdymo pagrindinis parametras yra aprašytas 4.2.2 skirsnyje („Lokomotyvo ETCS funkcijos“).

Riedmenų prekinių vagonų TSS netaikoma.

HS riedmenų TSS: 4.2.2 skirsnis

Riedmenų traukos vienetų ir keleivinių vagonų TSS:

4.3.2.12.   Nuvažiuoto atstumo ir greičio matavimas

Tai – nuvažiuoto atstumo ir greičio matavimo įtaiso ir nuvažiuoto atstumo ir greičio matavimo funkcijų sąsaja, reikalinga lokomotyvui sumontuotos ETCS funkcijoms užtikrinti.

Ši sąsaja su riedmenų TSS yra susijusi tik su pagrindiniu parametru, aprašytu 4.2.6.3 skirsnyje („Nuvažiuoto atstumo ir greičio matavimas“), jei nuvažiuoto atstumo ir greičio matavimo įranga yra tiekiama kaip atskira sąveikos sudedamoji dalis (žr. 5.2.2 skirsnį „Sąveikos sudedamųjų dalių grupavimas“).

Ši sąsaja yra svarbi A klasės sistemai. Atitinkamus B klasės sistemų reikalavimus apibrėžia atitinkama valstybė narė (žr. B priedą).

HS riedmenų TSS: 4.2.4 skirsnis

Riedmenų prekinių vagonų TSS netaikoma.

Riedmenų traukos vienetų ir keleivinių vagonų TSS:

4.3.2.13.   Sąsaja su kontrolei vykdyti skirtų duomenų registravimu

Ši sąsaja yra susijusi su duomenų registravimo techniniais reikalavimais. Kontrolės ir valdymo pagrindinis parametras yra aprašytas 4.2.15 skirsnyje („Sąsaja su kontrolei vykdyti skirtų duomenų registravimu“).

Ši sąsaja yra svarbi A klasės sistemai. B klasės sistemų reikalavimus apibrėžia atitinkama valstybė narė (žr. B priedą).

Riedmenų prekinių vagonų TSS netaikoma.

HS riedmenų TSS: 4.3.13 skirsnis

Riedmenų traukos vienetų ir keleivinių vagonų TSS:

4.3.2.14.   Parengiamasis montavimas lokomotyve

Ši sąsaja yra susijusi su parengiamojo montavimo apimtimi riedmenyse su A klasės įranga, kaip aprašyta A priedo 57 rodyklėje.

Ši sąsaja yra svarbi A klasės sistemoms.

HS riedmenų TSS: 4.2.4 skirsnis

4.3.3.   Sąsajos su posistemio infrastruktūra

4.3.3.1.   Traukinio buvimo vietos nustatymo sistemos

Infrastruktūros įrenginiai užtikrina, kad traukinio buvimo vietos nustatymo sistema atitiktų 4.2.11 skirsnyje („Suderinamumas su bėgių kelio traukinio buvimo vietos nustatymo sistemomis“) nurodytus reikalavimus.

Infrastruktūros TSS: nuoroda į CCS TSS bus įtraukta į būsimąją TSS siekiant užtikrinti, kad infrastruktūra galėtų atitikti CCS reikalavimus.

4.3.3.2.   Bėgių kelio antena

Bėgių kelio posistemių antenų padėtis turi būti tokia, kad būtų užtikrintas patikimas duomenų perdavimas didžiausiuose leistinuose bėgių kelio geometrijos taškuose, kuriuos galima kirsti riedmenims. Turi būti atsižvelgta į riedmenų važiavimą ir elgseną. Žr. 4.2.5 skirsnį („ETCS ir EIRENE oro tarpo sąsajos“).

Ši sąsaja yra svarbi A klasės sistemai. Atitinkamus B klasės sistemų reikalavimus apibrėžia atitinkama valstybė narė (žr. B priedą).

Infrastruktūros TSS: turi būti nustatyta atsižvelgiant į vėžės plotį.

4.3.3.3.   Fizinės aplinkos sąlygos

Klimato ir fizinės aplinkos sąlygos, kurios nusistovi eksploatuojant infrastruktūrą, infrastruktūros registre turi būti nurodytos remiantis A priedo A5 rodykle.

4.3.3.4.   Elektromagnetinis suderinamumas

Elektromagnetinės sąlygos, kurios turi būti infrastruktūroje, turi būti apibrėžtos remiantis A priedo A7 rodykle. „Eurobalise“ ryšio sistemai taikomos A priedo 9 rodyklėje pateiktos specialios nuostatos. Lokomotyvui sumontuota kontrolės ir valdymo įranga, atitinkanti A priedo A6 rodyklę ir A priedo 9 rodyklėje „Eurobalise“ sistemai pateiktus specialius reikalavimus, laikoma atitinkančia atitinkamus esminius reikalavimus.

4.3.4.   Sąsajos su energetikos posistemiu

4.3.4.1.   Elektromagnetinis suderinamumas

Elektromagnetinės sąlygos, kurios turi būti stacionariuose įrenginiuose, turi būti apibrėžtos remiantis A priedo A7 rodykle. „Eurobalise“ ryšio sistemai taikomos A priedo 9 rodyklėje pateiktos specialios nuostatos. Lokomotyvui sumontuota kontrolės ir valdymo įranga, atitinkanti A priedo A6 rodyklę ir A priedo 9 rodyklėje „Eurobalise“ sistemai pateiktus specialius reikalavimus, laikoma atitinkančia atitinkamus esminius reikalavimus.

4.4.   Eksploatacijos taisyklės

Specialiosios kontrolės ir valdymo posistemio eksploatacijos taisyklės yra išsamiai išdėstytos traukinių eismo organizavimo ir valdymo TSS.

4.5.   Techninės priežiūros taisyklės

Posistemio, kuriam taikoma ši TSS, techninės priežiūros taisyklės užtikrina 4 skyriuje nurodytuose pagrindiniuose parametruose pateiktų verčių atitiktį reikalaujamoms riboms visą įrangos eksploatacijos trukmę. Tačiau profilaktinės arba remonto techninės priežiūros metu posistemyje neturi būti galima pasiekti pagrindiniuose parametruose nurodytas vertes; techninės priežiūros taisyklės užtikrina, kad šių darbų metu nebūtų pažeidžiama sauga.

Kad būtų pasiekti šie rezultatai, turi būti laikomasi šių reikalavimų.

4.5.1.   Įrangos gamintojo atsakomybė

Posistemyje panaudotos įrangos gamintojas turi nurodyti:

4.5.2.   Perkančiųjų organizacijų atsakomybė

Perkančiosios organizacijos turi:

4.5.3.   Infrastruktūros valdytojo arba geležinkelio įmonės pareigos

Už lokomotyvui sumontuotos arba bėgių kelio įrangos eksploatavimą atsakingas infrastruktūros valdytojas arba geležinkelio įmonė:

4.5.4.   Techninės priežiūros planas

Techninės priežiūros planas turi būti grindžiamas nuostatomis, nurodytomis 4.5.1 („Įrangos gamintojo atsakomybė“), 4.5.2 („Perkančiųjų organizacijų“) ir 4.5.3 skirsniuose („Infrastruktūros valdytojo arba geležinkelio įmonės pareigos“), ir jame turi būti bent šie dalykai:

4.6.   Profesinės kvalifikacijos

Profesinės kvalifikacijos, būtinos kontrolės ir valdymo posistemiui eksploatuoti, yra nurodytos traukinių eismo valdymo ir eksploatavimo TSS.

Kontrolės ir valdymo posistemio techninės priežiūros kompetencijos reikalavimai turi būti išsamiai aprašyti techninės priežiūros plane (žr. 4.5.4 skirsnį „Techninės priežiūros planas“).

4.7.   Sveikatos ir saugos sąlygos

Be techninės priežiūros planuose nurodytų reikalavimų, žr. 4.5 skirsnį („Techninės priežiūros taisyklės“), turi būti imamasi atsargumo priemonių, kad būtų užtikrinta techninės priežiūros ir eksploatacijos personalo sveikata ir sauga pagal Europos teisės aktus ir su jais suderintus nacionalinius teisės aktus.

4.8.   Infrastruktūros ir riedmenų registrai

Kontrolės ir valdymo posistemis yra laikomas sudarytu iš dviejų sudedamųjų dalių:

Paprastųjų geležinkelių infrastruktūros ir riedmenų registro turinio reikalavimai, susiję su kontrolės ir valdymo įranga, yra nurodyti C priede („Geležinkelio linijoms ir traukiniams būdingos charakteristikos“).

5.   SĄVEIKOS SUDEDAMOSIOS DALYS

5.1.   Apibrėžtys

Pagal Direktyvos 2001/16/EB 2 straipsnio d dalį:

Sąveikos sudedamosios dalys – tai bet kuri nedaloma sudedamoji dalis, sudedamųjų dalių grupė, mazgas arba sukomplektuotas įrangos blokas, įtraukti arba ketinami įtraukti į posistemį, nuo kurių tiesiogiai ar netiesiogiai priklauso transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos sąveika. Sąvoka „sudedamoji dalis“ apima ir materialius objektus, ir nematerialius objektus, pvz., programinę įrangą.

Kaip aprašyta 2 skyriuje, Kontrolės ir valdymo posistemį sudaro dviejų rūšių įranga, todėl direktyvos bendroji apibrėžtis gali būti patikslinta taip:

Kontrolės ir valdymo sąveikos sudedamosios dalys – tai nedaloma sudedamoji įrangos dalis, sudedamųjų dalių grupė arba įrangos mazgas, įtraukti arba ketinami įtraukti į bėgių kelio arba lokomotyvui sumontuotą įrangą, nuo kurių tiesiogiai ar netiesiogiai priklauso transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos sąveika. Sąvoka „sudedamoji dalis“ apima ir materialius objektus, ir nematerialius objektus, pvz., programinę įrangą.

5.2.   Sąveikos sudedamųjų dalių sąrašas

5.2.1.   Pagrindinės sąveikos sudedamosios dalys

Kontrolės ir valdymo posistemio sąveikos sudedamosios dalys yra išvardytos:

Sąveikos sudedamoji dalis „saugos platforma“ yra apibrėžiama kaip statybinis blokas (bendrosios paskirties produktas, nepriklausantis nuo taikomosios sistemos), kurį sudaro kompiuterinė įranga ir pagrindo programinė įranga (programinė aparatinė įranga ir (arba) operacinė sistema ir (arba) pagalbinės priemonės), kuri gali būti naudojama sudėtingesnėms sistemoms kurti (bendrosios paskirties taikomosioms sistemoms, t. y. taikomųjų sistemų klasėms).

5.2.2.   Sąveikos sudedamųjų dalių grupavimas

5.1.a ir 5.2.a lentelėse nurodytos kontrolės ir valdymo pagrindinės sąveikos sudedamosios dalys gali būti jungiamos į didesnius vienetus. Po to grupė aprašoma pagal integruotų sąveikos sudedamųjų dalių funkcijas ir likusias sąsajas su grupei nepriklausiančia dalimi. Jei grupė yra šitaip sudaroma, ji laikoma sąveikos sudedamąja dalimi.

Jei nėra šioje TSS nurodytų privalomų specifikacijų sąsajai užtikrinti, atitikties deklaraciją galima gauti sugrupavus sąveikos sudedamąsias dalis.

5.3.   Sudedamųjų dalių eksploatacinės savybės ir specifikacijos

5 skyriaus lentelėse aprašoma kiekviena pagrindinė sąveikos sudedamoji dalis arba sąveikos sudedamųjų dalių grupė:

Atkreiptinas dėmesys, kad 4.5.1 skirsnio („Įrangos gamintojo atsakomybė“) reikalavimai yra taikomi kiekvienai pagrindinei sąveikos sudedamajai daliai arba sąveikos sudedamųjų dalių grupei.

5.1.a lentelė

Pagrindinės lokomotyvui sumontuotos kontrolės ir valdymo įrangos sąveikos sudedamosios dalys

5.1.b lentelė

Lokomotyvui sumontuotos kontrolės ir valdymo įrangos sąveikos sudedamųjų dalių grupės

Ši lentelė – tai tik struktūros pavyzdys. gali būti siūlomos kitos grupės

5.2.a lentelė

Pagrindinės bėgių kelio kontrolės ir valdymo įrangos sąveikos sudedamosios dalys

5.2.b lentelė

Bėgių kelio kontrolės ir valdymo įrangos sąveikos sudedamųjų dalių grupės

Ši lentelė – tai tik struktūros pavyzdys. Gali būti siūlomos kitos grupės

6.   SUDEDAMŲJŲ DALIŲ ATITIKTIES IR (ARBA) TINKAMUMO NAUDOTI VERTINIMAS IR POSISTEMIO PATIKRA

6.0.   Įvadas

Šios TSS taikymo srityje atitinkamų šios TSS 3 skyriuje nurodytų esminių reikalavimų vykdymą užtikrins 4 skyriuje ir sąveikos sudedamosioms dalims skirtame patikslinančiame 5 skyriuje nurodyta atitikties specifikacija, kurios vykdymą įrodo sąveikos sudedamosios dalies atitikties ir (arba) tinkamumo naudoti vertinimo teigiamas rezultatas bei posistemio patikra, kaip aprašyta 6 skyriuje.

Vis dėlto, jei dalis esminių reikalavimų yra įvykdoma pagal nacionalines taisykles dėl:

atliekamas atitikties vertinimas, už kurį pagal notifikavimo procedūras yra atsakingos atitinkamos valstybės narės.

6.1.   Sąveikos sudedamosios dalys

6.1.1.   Vertinimo procedūros

Sąveikos sudedamosios dalies (SSD) (ir (arba) sąveikos sudedamųjų dalių grupių) gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas prieš pateikdami ją į rinką parengia EB atitikties deklaraciją pagal Direktyvos 2001/16/EB 13.1 straipsnį ir IV priedą.

Sąveikos sudedamųjų dalių ir (arba) sąveikos sudedamųjų dalių grupių atitikties vertinimo procedūra, kaip apibrėžta šios TSS 5 skyriuje, atliekama taikant modulius, kaip nurodyta 6.1.2 skirsnyje („Moduliai“).

Kai kuriose šios TSS specifikacijose yra numatytos privalomos ir (arba) neprivalomos funkcijos. Notifikuotoji įstaiga:

ir atlieka atitikties vertinimą.

Tiekėjas EB deklaracijoje nurodo, kurios neprivalomos funkcijos yra įdiegtos.

Notifikuotoji įstaiga patikrina, kad sudedamojoje dalyje įdiegtos papildomos funkcijos nebūtų nesuderinamos su įdiegtomis privalomomis ar neprivalomomis funkcijomis.

6.1.1.1.   Specialus perdavimo modulis (STM)

STM turi atitikti nacionalinius reikalavimus, o už jo patvirtinimą yra atsakingos atitinkamos valstybės narės kaip nurodyta B priede.

STM sąsajos su lokomotyvui sumontuota ERTMS/ETCS sistema patikra reikalaujama, kad notifikuotoji įstaiga atliktų atitikties vertinimą. Notifikuotoji įstaiga patikrina, ar valstybė narė patvirtino nacionalinę STM dalį.

6.1.1.2.   EB tinkamumo naudoti deklaracija

Kontrolės ir valdymo posistemio sąveikos sudedamųjų dalių EB tinkamumo naudoti deklaracija nėra privaloma.

6.1.2.   Moduliai

Kontrolės ir valdymo posistemio sąveikos sudedamųjų dalių vertinimui atlikti gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas gali iš 5.1A, 5.1B, 5.2A ir 5.2B lentelių pasirinkti modulius:

Modulių aprašymas pateiktas šios TSS E priede.

D modulį (produkcijos kokybės valdymo sistema) galima pasirinkti, jei gamintojas gamybai, galutinei produkto patikrai ir bandymui taiko notifikuotosios įstaigos patvirtintą ir patikrintą kokybės sistemą.

H2 modulį (visiško kokybės valdymo sistema su projekto patikra) galima pasirinkti tik tuomet, jei gamintojas projektavimui, gamybai, galutinei produkto patikrai ir bandymui taiko notifikuotosios įstaigos patvirtintą ir patikrintą kokybės sistemą.

Kai kurie moduliai taikomi laikantis šių papildomų paaiškinimų:

Kad ir koks modulis būtų pasirinktas, sąveikos sudedamųjų dalių, kurioms taikomi pagrindinio saugos parametro (4.2.1 skirsnis „Sąveikai svarbios kontrolės ir valdymo saugos charakteristikos“) reikalavimai, sertifikavimui yra taikomos A priedo 47, A1, A2 ir A3 rodyklių nuostatos.

Kad ir kuris modulis buvo pasirinktas, turi būti tikrinama, ar tiekėjo nurodymai dėl sąveikos sudedamosios dalies techninės priežiūros atitinka šios TSS 4.5 skirsnio („Techninės priežiūros taisyklės“) reikalavimus.

Jei taikomas B modulis (tipo patikra), tai daroma atliekant techninių dokumentų tyrimą (žr. B modulio (tipo patikra) aprašymo 3 skyrių ir 4.1 skirsnį).

Jei taikomas H2 modulis (visiško kokybės valdymo sistema su projekto patikra), paraiškoje atlikti projekto patikrą turi būti visų elementų patvirtinamieji įrodymai, kad šios TSS 4.5 skirsnio („Techninės priežiūros taisyklės“) reikalavimai buvo įvykdyti.

6.2.   Kontrolės ir valdymo posistemis

6.2.1.   Vertinimo procedūros

Šiame skirsnyje aprašoma kontrolės ir valdymo posistemio patikros EB deklaracija. Kaip nurodyta 2 skyriuje, taikoma kontrolės ir valdymo posistemio įranga yra laikoma dviems mazgams:

Reikalaujama jų abiejų patikros EB deklaracijų.

Perkančiosios organizacijos arba jos Bendrijoje įsisteigusio atstovo prašymu notifikuotoji įstaiga atlieka lokomotyvo arba bėgių kelio įrangos EB patikrą pagal Direktyvos 2001/16/EB VI priedą.

Perkančioji organizacija pagal Direktyvos 2001/16/EB 18 straipsnio 1 dalį ir V priedą parengia kontrolės ir valdymo įrangos EB patikros deklaraciją.

EB patikros deklaracijos turinys turi atitikti Direktyvos 2001/16/EB V priedą. Į ją turi būti įtraukta sąveikos sudedamųjų dalių, kurios yra įrangos dalis, integravimo patikra; 6.1 ir 6.2 lentelėse yra nustatytos tikrintinos charakteristikos ir nurodytos privalomos taikyti specifikacijos.

Kai kuriose šioje TSS nurodytose specifikacijose yra numatytos privalomos ir (arba) neprivalomos funkcijos. Notifikuotoji įstaiga:

Notifikuotoji įstaiga patikrina, kad įrangoje įdiegtos papildomos funkcijos nebūtų nesuderinamos su įdiegtomis privalomomis ar neprivalomomis funkcijomis.

Informacija apie konkrečią įdiegtą bėgių kelio ir lokomotyvo įrangą pagal C priedą yra pateikiama infrastruktūros ir riedmenų registruose.

Bėgių kelio ir lokomotyvo įrangos EB patikros deklaracijoje turi būti visa informacija, kurią reikalaujama įtraukti į pirma nurodytus registrus. Registrai tvarkomi pagal sąveiką reglamentuojančios Direktyvos 2001/16/EB 24 straipsnį.

Lokomotyvo ir bėgių kelio įrangos EB patikros deklaracijos kartu su atitikties sertifikatais pakanka užtikrinti, kad bėgių kelio įranga veiks su atitinkamų charakteristikų lokomotyvui sumontuota įranga, kaip apibrėžta riedmenų ir infrastruktūros registruose, be papildomos posistemio EB patikros deklaracijos.

6.2.1.1.   Funkcinio lokomotyvui sumontuotos įrangos integravimo patikra

Turi būti atliekama riedmens lokomotyvui sumontuotos kontrolės ir valdymo įrangos patikra. Į šią TSS įtraukti tik su sąveika susiję kontrolės ir valdymo įrangos, kuri nėra apibrėžta kaip A klasės įranga, patikros reikalavimai (pavyzdžiui, STM ir lokomotyvui sumontuotos ERTMS ETCS sąsaja).

Lokomotyvui sumontuotos įrangos funkcinė patikra gali būti atliekama tik pirma pagal 6.1 skyrių įvertinus įrangoje panaudotas sąveikos sudedamąsias dalis ir joms gavus EB atitikties deklaraciją. Notifikuotoji įstaiga įvertina, ar jos yra tinkamos taikyti (pvz., įdiegtos neprivalomos funkcijos).

Jei A klasės funkcijos galimybės jau patikrintos sąveikos sudedamosios dalies lygiu, papildomos patikros atlikti nereikalaujama.

Integravimo patikros bandymai atliekami siekiant įrodyti, jog įrangos komponentai buvo tinkamai sujungti ir susieti su traukiniu, kad būtų užtikrinta, jog reikalaujamos funkcijos ir tokiam įrangos naudojimui taikomos eksploatacinės savybės yra įdiegtos. Jei vienoda lokomotyvui montuojama kontrolės ir valdymo įranga yra sumontuota vienodose riedmenų dalyse, tų riedmenų dalių integravimo patikra turi būti atliekama tik kartą.

Turi būti tikrinama:

Ši patikra gali būti atliekama depe.

Lokomotyvui sumontuotos įrangos sąsajos su bėgių kelio įranga patikrą sudaro gebėjimo suprasti sertifikuotos „Eurobalise“ sistemos ir (jei funkcijos lokomotyvui yra įdiegtos) „Euroloop“ sistemos duomenis bei gebėjimo užmegzti GSM-R ryšį patikra, jei tai yra balso ir (jei yra įdiegtos funkcijos) duomenų perdavimas.

Jei B klasės įranga taip pat yra įdiegta, notifikuotoji įstaiga patikrina, ar buvo įvykdyti atitinkamos valstybės narės nustatyti integravimo bandymo reikalavimai.

6.2.1.2.   Bėgių kelio įrangos funkcinio integravimo patikra

Turi būti atliekama infrastruktūroje sumontuotos bėgių kelio kontrolės ir valdymo įrangos patikra. Šioje TSS pateikiami tik kontrolės ir valdymo įrangos, kuri nėra apibrėžiama kaip A klasės įranga, patikros reikalavimai, susiję su sąveika (pvz., EMC).

Bėgių kelio įrangos funkcinė patikra gali būti atliekama tik pirma pagal 6.1 skirsnį („Sąveikos sudedamosios dalys“) įvertinus įrangoje panaudotas sąveikos sudedamąsias dalis ir joms gavus EB atitikties deklaraciją. Notifikuotoji įstaiga įvertina, ar jos yra tinkamos taikyti (pvz., įdiegtos neprivalomos funkcijos).

Jei A klasės funkcijos galimybės jau patikrintos sąveikos sudedamosios dalies lygiu, papildomos patikros atlikti nereikalaujama.

Bėgių kelio kontrolės ir valdymo įrangos ERTMS/ETCS dalies projekto TSS reikalavimai turi būti papildyti nacionalinėmis specifikacijomis, į kurias įtraukiama, pvz.:

Integravimo patikros bandymai atliekami siekiant įrodyti, jog įrangos komponentai buvo tinkamai sujungti ir susieti su nacionalinio bėgių kelio įranga, kad būtų užtikrinta, jog reikalaujamos funkcijos ir tokiam įrangos naudojimui taikomos eksploatacinės savybės yra įdiegtos.

Turi būti išnagrinėtos šios bėgių kelio sąsajos:

Turi būti tikrinama:

6.2.1.3.   Vertinimas pereinamaisiais etapais

Eksploatuojama bėgių kelio arba lokomotyvui sumontuota kontrolės ir valdymo įranga gali būti modernizuojama nuosekliais etapais pagal 7.2.3 ir 7.2.4 skirsnius. Kiekviename etape turi būti pasiekta tik jam taikomų TSS reikalavimų atitiktis, o kiti likusių etapų reikalavimai nėra vykdomi.

Šiame etape perkančioji organizacija notifikuotajai įstaigai gali pateikti paraišką atlikti įrangos vertinimą.

Neatsižvelgdama į tai, kuriuos modulius pasirinko perkančioji organizacija, notifikuotoji įstaiga patikrina, ar:

Jau įvertintų ir nepakeistų funkcijų, kurioms šis etapas neturi įtakos, iš naujo tikrinti nereikia.

Prie teigiamai įvertinus įrangą notifikuotosios įstaigos išduoto (-ų) sertifikato (-ų) yra pridedamos išlygos, nurodančios sertifikato (-ų) apribojimus pagal tai kurie TSS reikalavimai įvykdyti, o kurie – ne.

Išlygos nurodomos atitinkamai riedmenų ir (arba) infrastruktūros registre.

6.2.2.   Moduliai

Visi toliau nurodyti moduliai yra pateikti šios TSS E priede.

6.2.2.1.   Lokomotyvui sumontuota įranga

Lokomotyvui montuojamos įrangos patikros procedūrai atlikti perkančioji organizacija arba Bendrijoje įsisteigęs jos įgaliotasis atstovas gali pasirinkti:

6.2.2.2.   Bėgių kelio įranga

Bėgių kelio įrangos patikros procedūrai atlikti perkančioji organizacija arba Bendrijoje įsisteigęs jos įgaliotasis atstovas gali pasirinkti:

6.2.2.3.   Sąlygos, kuriomis taikomi lokomotyvui sumontuotos ir bėgių kelio įrangos patikros moduliai

SD modulį (produkcijos kokybės valdymo sistema) galima pasirinkti, jei perkančioji organizacija perka tik iš gamintojų, kurie gamybai, galutinei produkto patikrai ir bandymui taiko notifikuotosios įstaigos patvirtintą ir patikrintą kokybės sistemą.

SH2 modulį (visiško kokybės valdymo sistema su projekto patikra) galima pasirinkti tik tuomet, jei visiems tikrintino posistemio projekto darbams (projektavimo, gamybos, surinkimo, montavimo) taikoma notifikuotosios įstaigos patvirtinta ir ištirta projektavimui, gamybai, galutinei produkto patikrai ir bandymui skirta kokybės sistema.

Kad ir kuris modulis būtų pasirinktas, projekto patikrinimas ir vertinimas apima patikrinimą, ar buvo įvykdyti šios TSS 4.5 skirsnio („Techninės priežiūros taisyklės“) reikalavimai.

Kad ir kuris modulis būtų pasirinktas, taikomos A priedo 47, A1 ir, jei būtina, A2 bei A3 rodyklių nuostatos.

Pagal SB modulio (tipo patikros) 4 skyrių reikalaujama atlikti projekto patikrinimą ir įvertinimą.

Pagal SH2 modulio (visiško kokybės valdymo sistema su projekto patikra) 4.3 skirsnį reikalaujama atlikti tipinį bandymą.

Pagal

Lokomotyvui sumontuotos įrangos tinkamumo patvirtinimas

Lokomotyvui sumontuotos įrangos tinkamumo patvirtinimas visomis eksploatacinėmis sąlygomis turi būti tipinis bandymas. Jis gali būti atliekamas su vienu įrenginiu, atliekant bandomuosius važiavimus, kuriais siekiama patikrinti:

Bandomieji važiavimai taikomi infrastruktūroje, kurioje patikras galima atlikti Europos paprastųjų geležinkelių tinklo charakteristikoms būdingomis sąlygomis (pvz., nuolydžiai, traukinio greitis, vibracija, traukos galia, temperatūra).

Jei bandymų rezultatai patvirtina, kad specifikacijų reikalavimai vykdomi ne visais atvejais (pvz., TSS atitiktis tik iki tam tikro greičio), išvados dėl atitikties TSS įrašomos atitikties sertifikate ir riedmenų registre.

Bėgių kelio įrangos tinkamumo patvirtinimas

Bėgių kelio įrangos tinkamumo patvirtinimas visomis eksploatacinėmis sąlygomis atliekamas taikant žinomų charakteristikų riedmenų bandomuosius važiavimus, o jo tikslas turi būti patikrinti riedmenų ir bėgių kelio kontrolės ir valdymo įrangos suderinamumą (pvz., EMC aspektai, bėgių grandinių ir ašių skaitiklių veikimas). Šie bandomieji važiavimai taikomi su tinkamais žinomų charakteristikų riedmenimis, kad būtų galima patikrinti sąlygas, eksploatacijos metu galinčias pasitaikyti (pvz., traukinio greitis, traukos galia).

Bandomaisiais važiavimais taip pat yra tikrinamas traukinio mašinistui iš bėgių kelio įrangos teikiamos informacijos suderinamumas su fiziniu maršrutu (pvz., greičio apribojimai ir t. t.).

Jei šioje TSS numatytų bėgių kelio įrangos patikros specifikacijų dar nėra, bėgių kelio įrangos patikimumas tikrinamas atitinkamais eksploataciniais bandymais (turi apibrėžti šią bėgių kelio įrangą perkančioji organizacija).

6.2.2.4.   Techninės priežiūros vertinimas

Už techninės priežiūros atitikties vertinimą yra atsakinga valstybės narės įgaliota institucija. F priede yra aprašoma procedūra, kuria ši institucija nustato, kad techninės priežiūros priemonės atitinka šios TSS nuostatas, ir užtikrina, kad visą posistemio eksploatavimo trukmę būtų laikomasi pagrindinių parametrų ir esminių reikalavimų.

6.1 lentelė

Lokomotyvui sumontuotos kontrolės ir valdymo įrangos patikros reikalavimai

6.2 Lentelė

Bėgių kelio kontrolės ir valdymo įrangos patikros reikalavimai

7.   KONTROLĖS IR VALDYMO POSISTEMIO TSS ĮGYVENDINIMAS

7.1.   Bendrosios nuostatos

Šiame skyriuje bendrais bruožais aprašoma TSS įgyvendinimo strategija ir su tuo susiję techniniai sprendimai, t. y. sąlygos, kuriomis turėtų būti pereinama prie A klasės sistemų. Turi būti atsižvelgta į tai, kad TSS įgyvendinimas retkarčiais turi būti derinamas su kitų TSS įgyvendinimu.

2–6 skyriai ir visos specialiosios 7.3 punkto nuostatos toliau visiškai taikomos kontrolės ir valdymo posistemiui kaip apibrėžta Direktyvoje 2001/16/EB.

7.2.   Specialūs kontrolės ir valdymo posistemio TSS įgyvendinimo klausimai

7.2.1.   Bendrieji perėjimo kriterijai

Kontrolės ir valdymo posistemyje išskiriamos dvi traukinio automatinio sustabdymo ir radijo ryšio sistemų klasės (A ir B).

Suprantama, kad A klasės sistemų negalima sumontuoti iš karto visuose esamuose paprastųjų geležinkelių maršrutuose dėl tokių priežasčių kaip ekonominės aplinkybės ir diegimo pajėgumo aspektai. Perėjimo nuo esamos padėties (nevienodų sistemų) (B klasė) prie A klasės sistemų laikotarpiu bus galimi keli sąveikos sprendimai, kurie galėtų būti įgyvendinti pagal šią TSS. Šie sprendimai taikomi ir Europos paprastųjų geležinkelių infrastruktūrai, įskaitant jungiamąsias geležinkelių linijas, ir Europos paprastųjų geležinkelių traukiniams. Toliau pateikiami keli iliustruojamieji pavyzdžiai:

7.2.1.1.   Perėjimo būdai

Eksploatuojamos sistemos ir būsimoji suvienodinta sistema sudarytos iš infrastruktūros ir lokomotyvui montuojamų sistemos komponentų. Todėl turi būti numatytos abiejų rūšių įrangos perėjimo strategijos. Šioje dalyje aptariami perėjimo nuo B prie A klasės būdai ir pateikiami pavyzdžiai.

Perėjimo strategijose ypatingas dėmesys turi būti atkreiptas į šių dalių skirtumus:

Kiekvienai iš pirmiau nurodytų dalių gali būti taikomas kitoks perėjimo būdas.

Galimi perėjimo nuo B klasės prie A klasės traukinio automatinio sustabdymo sistemos būdai yra apibūdinti toliau pateiktais pavyzdžiais.

1 paveikslas

1 paveiksle nurodytas perėjimas iš pradinės būklės, kai yra tik nesuderinamos sistemos (pažymėta „PRADŽIA“), į galutinę būklę (pažymėta „TIKSLAS“).

Toliau pateiktuose dviejuose paveiksluose nurodyti du galimi kraštutiniai perėjimo iš dabartinės būklės į būsimąją būklę būdai.

2 paveikslas

2 paveiksle nurodytas perėjimo procesas, kai iš pradžių yra investuojama tik į lokomotyvui montuojamą įrangą. Galimas techninis sprendimas yra vadinamasis STM, kurį galima susieti su lokomotyvui montuojamos ETCS pagrindiniais įtaisais ir kuris iš eksploatuojamų sistemų gaunamą informaciją paverčia tokia forma, kurią gali apdoroti ETCS branduolys. Visuose nagrinėjamo geležinkelių parko riedmenyse įdiegus ETCS branduolį kartu su atitinkamomis B klasės sistemomis, bėgių kelio įranga gali būti pakeista į ETCS arba naujai įrengtos geležinkelių linijos gali būti tiesiamos remiantis ETCS sistema. Šiose linijose gali būti išmontuota eksploatuojama B klasės sistema.

3 paveikslas

3 paveiksle nurodytas kitas kraštutinis perėjimo procesas. Šiuo atveju atitinkamų geležinkelių eksploatuojamose geležinkelio linijose būtų papildomai įrengiama ETCS sistema. Be nacionalinės sistemos, visose geležinkelio linijose įrengus ETCS sistemą, riedmenų lokomotyvui sumontuota įranga gali būti keičiama ETCS sistema. Visuose nagrinėjamuose riedmenyse įrengus ETCS sistemą, gali būti išmontuojama nacionalinės sistemos bėgių kelio įranga.

4 paveikslas

4 paveiksle nurodytas abiejų pirma aprašytų kraštutinių būdų derinys. Galimi perėjimo būdai turi būti tarp šių dviejų ribų. Praktiškai tai turėtų būti abiejų būdų derinys.

5 paveikslas

5 paveiksle nurodytas pavyzdys, kai riedmenų lokomotyvui montuojama ETCS įranga ir bėgių kelio ETCS įranga sumontuojama kai kuriose geležinkelio linijų atkarpose. Šis metodas sumažintų pradines investicijas, būtinas norint pasinaudoti sistema kaip visuma (t. y. lokomotyvui sumontuota ir bėgių kelio įranga atkarpose, kuriose ji yra įrengta). Tačiau kartu tai reiškia tam tikrą riedmenų naudojimo tinkle apribojimą.

Tinkamos perėjimo strategijos pasirinkimas iš esmės priklauso nuo įrengtų geležinkelio linijų, įrengtų riedmenų ir planuojamo naujų riedmenų bei papildomos geležinkelio linijų įrangos įsigijimo derinio.

Kartu turėtų būti apsvarstyti tarptautiniai koridoriai ir riedmenų naudojimas tarptautiniam susisiekimui. Jei geležinkelio linijos perėjimas nenumatomas ir joje yra tik B klasės įranga, sąveikus atitinkamos B klasės sistemos naudojimas gali būti užtikrintas STM.

Tačiau perėjimo etapais kitoms geležinkelio įmonėms bet kuriuo metu turi būti suteikta prieiga prie to tinklo. Riedmuo su tinkama ETCS lokomotyvui sumontuota įranga ir eksploatuojama sistema, kaip aprašyta B ir C prieduose, visuomet turi būti tinkamas važiuoti atitinkama geležinkelio linija.

7.2.2.   Vykdymo laiko suderinimo kriterijai

7.2.2.1.   Įvadas

ETCS ir GSM-R – tai kompiuterinės sistemos, kurių technologijos raida yra spartesnė ir dėl to galima trumpesnė jų naudojimo trukmė, palyginti su dabartine tradicine geležinkelio signalizacijos ir ryšių įranga. Todėl joms reikia taikyti aktyviais, o ne atsakomaisiais veiksmais grindžiamą diegimo strategiją, kad sistema nepasentų anksčiau nei ji būtų visiškai įdiegta.

Neatsižvelgiant į tai, priėmus sprendimą dėl pernelyg išskaidyto diegimo visame Europos geležinkelių tinkle, daugiausia išilgai transeuropinių geležinkelių koridorių, poreikis užtikrinti atgalinį suderinamumą ir sąsajas su įvairiausia senstelėjusia įranga labai padidintų sąnaudas ir eksploatacines pridėtines išlaidas. Be to, sutaupyti laiko bei sąnaudų ir sumažinti riziką būtų galima suderinus bendruosius įvairių nacionalinių įgyvendinimo strategijų elementus, pvz., bendromis pirkimų iniciatyvomis, bendradarbiaujant atliekant sistemų patikimumo tikrinimą ir sertifikavimo darbus.

Kadangi, atrodo, tokia aktyviais veiksmais grindžiama įgyvendinimo strategija yra būtina visam perėjimo procesui įgyvendinti, konkrečiomis patvirtintinomis paprastųjų geležinkelių tinklo galimybėmis turi būti atsižvelgta į dabartinį šių technologijų diegimo lygį, planuojamą spartą ir svarbius ekonominius, eksploatacinius, techninius ir finansinius veiksnius, turinčius įtakos minėtam diegimui.

Šiomis aplinkybėmis akivaizdu, kad ETCS ir GSM-R sistemos turi aiškiai būti skiriamos, atsižvelgiant į dabartinę perėjimo visoje Europoje būklę ir jo kliūčių mastą bei apimtį – tai GSM-R ir ETCS diegimui paprastųjų geležinkelių tinkle suteikia skirtingą loginį pagrindą. Minėtas skirtingas pagrindas išsamiau bus aprašytas kituose šios dalies skyriuose.

7.2.2.2.   GSM-R – diegimo pagrindas

Dabartinis GSM-R diegimo veiklos mastas visame Europos geležinkelių tinkle (šiuo metu apie 100 000 km 11-oje iš senųjų 15 ES valstybių narių) ir 4–5 metų perspektyva, kurios paprastai reikia tokiems diegimo darbams atlikti, rodo, kad pagrindžiant diegimą reikės išspręsti tris svarbiausius klausimus:

7.2.2.3.   GSM-R – diegimo taisyklės

Šiomis aplinkybėmis ir atsižvelgiant į tai, kad GSM-R infrastruktūra užtikrinamas greitųjų ir paprastųjų geležinkelių sistemų ryšys, dabar ankstesnėms sistemoms taikomi diegimo kriterijai turėtų būti vienodai taikomi paprastiesiems geležinkeliams.

Bėgių kelio įrenginiai:GSM-R įrengimas yra privalomas, jei tai:
—

nauji CCS įrangos radijo ryšio dalies įrenginiai,

—

jau eksploatuojama modernizuota CCS įrangos radijo ryšio dalis, pakeičianti posistemio funkcijas arba eksploatacines savybes.
Lokomotyvui sumontuoti įrenginiai:GSM-R sumontavimas riedmenims, skirtiems naudoti geležinkelio linijoje, kurioje yra bent vienas ruožas, kuriame įrengtos A klasės sąsajos (net jei jos sumontuotos prie B klasės sistemos), yra privalomas, jei tai:
—

nauji CCS įrangos radijo ryšio dalies įrenginiai,

—

jau eksploatuojama modernizuota CCS įrangos radijo ryšio dalis, pakeičianti posistemio funkcijas arba eksploatacines savybes.
Senosios sistemos:Valstybės narės užtikrina, kad TSS B priede nurodytų senųjų sistemų funkcijos ir jų sąsajos turi likti tokios, kokios šiuo metu nurodytos, išskyrus pakeitimus, kurie galėtų būti laikomi būtinais šių sistemų su sauga susijusiems trūkumams sumažinti. Valstybės narės suteikia būtiną informaciją apie savo senąsias sistemas, kurios reikia įrangai, užtikrinančiai A klasės įrangos sąveiką su jų senąja B klasės įranga, kurti ir sertifikuoti.

Kad būtų galima vykdyti aktyviais veiksmais grindžiamą diegimą, valstybės narės taip pat yra raginamos skatinti ir remti GSM-R sistemų montavimą vykdant rekonstrukcijos arba techninės priežiūros darbus, turinčius įtakos visai jau eksploatuojamai infrastruktūrai, kuriems reikia ne mažiau kaip dešimt kartų didesnių investicijų nei GSM-R įrangai diegti.

7.2.2.4.   ERTMS/ETCS – diegimo pagrindas

7.2.2.4.1.   Įvadas

Šiandieninėmis aplinkybėmis turi būti numatytas kitoks ERTMS/ETCS diegimo paprastosiose sistemose pagrindimas, kuriuo būtų atsižvelgta į visokeriopą signalizacijos sistemų perėjimo sudėtingumą, su tuo susijusias išlaidas ir numatomą ilgesnę turto eksploatavimo trukmę, palyginti su GSM-R. Tačiau tokios kliūtys jokiu būdu neturėtų sumenkinti bendrųjų diegimo principų, aprašytų 7.2.2.1 punkte, visų pirma būtinumo išlaikyti pakankamą diegimo spartą, ypač pagrindiniuose Transeuropinio geležinkelių tinklo (TEN) koridoriuose ir magistralinėse linijose.

7.2.2.4.2.   ETCS-Net koridoriaus principas

Siekiant suderinti lyg ir nesuderinamus uždavinius – išvengti padriko diegimo su pastebimu investicijų suvaržymu – manoma, kad būtina apibrėžti pradinį geležinkelių projektų branduolį, kuriame ERTMS/ETCS diegimą iš tiesų galima pagrįsti „ištisinio“ verslo (paslaugų) požiūriu, kadangi tai nesukuria tokių nepriimtinų kliūčių, pvz., didelių diegimo išlaidų. Atsižvelgus į tokius pagrindinius uždavinius ir pasitarus su šio ūkio sektoriaus atstovais buvo pripažinta, kad toks branduolys turėtų būti kuriamas remiantis susieta svarbiausių transeuropinio geležinkelių tinklo koridorių grupe. Šiuo metodu siekiama trijų tikslų:

Toliau pateikta ETCS-Net schema. Išsamus jį sudarančių koridorių sąrašas yra pateiktas H priede.

Siekiant užtikrinti, kad būtų sukurtas darnus tinklas, tapsiantis pagrindu geresnėms ištisinio eismo paslaugoms kurti, kaip aprašyta pirma, ETCS-Net kuriamas greitųjų (4) ir paprastųjų geležinkelių linijose. ERTMS/ETCS diegimą pirmosiose reglamentuoja Sprendimas 2002/731/EB, o toliau apibūdinti antrosioms taikomi diegimo principai.

Siekiant, kad tokia magistralė padėtų iš esmės perprojektuoti tarptautinio vežimo geležinkeliais paslaugas per klientų manymu pagrįstą laiką, būtina nustatyti gana ambicingą visiško įgyvendinimo trukmę. Atsižvelgiant į įvairius tam įtakos turinčius veiksnius (pvz., turimi investicijų ištekliai, geležinkelių ir tiekimo įmonių projektavimo (projektų valdymo) gebėjimai, tarpvalstybinio veiksmų koordinavimo poreikis), 10–12 metų laikotarpį būtų galima nurodyti kaip orientacinę šio darbo trukmę.

7.2.2.4.3.   Pradinis branduolys

Kad visą ETCS-Net būtų galima sukurti per tokį laikotarpį, manoma, jog būtina diegimo procesą pagreitinti išrenkant keletą projektų (toliau – pradinis branduolys), pagal kuriuos ETCS diegimas būtų privalomas. Taikant tokį metodą iš esmės diegimas vyksta pagal trijų lygių principą, t. y.:

Siekiant sumažinti tokio privalomo etapo finansinį poveikį, pagal į pradinį branduolį įtrauktinų projektų atrankos kriterijus turėtų būti atsižvelgiama į jų tinkamumą gauti kur kas didesnį Bendrijos finansavimą nei paprastai numatoma signalizacijos darbams. Paprastųjų geležinkelių prioritetinių projektų sąrašas, nustatytas transeuropinio tinklo gairėse (Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 884/2004/EB (5), ir visi kapitalinės geležinkelių statybos (modernizavimo) darbai, kuriuos finansuoja Struktūriniai fondai (Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1260/1999 (6) ir (arba) sanglaudos fondai (Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1264/1999 (7), turi būti laikomi sudarančiais tokį „pradinį branduolį“.

Pradinis branduolys turi tapti pirmuoju žingsniu visiškai ETCS-Net įdiegti kaip pirma aprašyta. Tačiau kad šis tikslas būtų pasiektas, reikia, jog būtų matoma diegimo strategija (darbų vykdymo laikas ir planavimas), kuria bus remiamos kitų koridorių nacionalinės atkarpos, neatitinkančios „pradinio branduolio“ kriterijų. Kad užtikrintų tokį matomumą, valstybės narės turės parengti nacionalinius ERTMS įgyvendinimo planus, kuriuose bus numatyti įvairūs 7.2.2.6 punkte apibūdinti diegimo klausimai.

Dabartinės ETCS-Net magistralės dydis vėlesniame etape galėtų būti persvarstytas (galbūt ateityje iš naujo nagrinėjant šią TSS), kad būtų atsižvelgta į iš tiesų ją diegiant padarytą pažangą ir nuolat kintančius vežimo rinkų poreikius.

Pagrindžiant diegimą riedmenų požiūriu turi būti atsižvelgta į tai, kad iš esmės ERTMS/ETCS – tai sistema, sudaryta iš infrastruktūros ir lokomotyvui montuojamų sudedamųjų dalių. Todėl labai svarbu, kad iš naujo pagrindžiant diegimą nuosekliai būtų apsvarstytos šios dvi sistemos sudedamosios dalys, nes jos turi būti suderintos, kad sistema galėtų veikti. Be to, infrastruktūros atveju turi būti tinkamai apvarstyta, kaip sumažinti visų privalomų etapų, kurie galėtų būti nustatyti, finansinį poveikį.

„Ribinių išlaidų“ metodas, pagal kurį lokomotyvo ERTMS/ETCS montavimas susiejamas su pagrindiniais sprendimais dėl investicijų, – geriausias galimas būdas užtikrinti, kad toks tikslas būtų pasiektas. Tai pirmiausia taikoma naujų riedmenų arba kapitalinio modernizavimo darbų, kurių tik nedidelę visų investicijų dalį sudaro signalizacijos įrangos, kuri turi būti pradėta eksploatuoti, ir jos montavimo vertė, pirkimui. Patvirtinus tokią strategiją ilgesniu laikotarpiu bus skatinamas scenarijus, kai, jei tai nauji riedmenys, lokomotyvui sumontuota ETCS įranga yra parduodamas turtas.

7.2.2.4.4.   Parengiamojo montavimo strategija

Parengiamasis montavimas – tai lokomotyvo arba bėgių kelio ERTMS/ETCS ir GSM-R įrangos arba kitos ETCS ir GSM-R veikti reikalingos įrangos montavimas (pvz., kabelių ir elektros laidų, vamzdžių, mechaninės įrenginio armatūros, sąsajų, elektros tiekimo arba kitos specialiosios signalizacijos arba ryšių įrangos montavimas), kurio tikslas – užtikrinti tam tikrą ERTMS parengties visiškam A klasės reikalavimų įgyvendinimui etapą.

Šio metodo tikslas – ERTMS parengtį užtikrinti atliekant parengiamojo montavimo darbus dideliuose infrastruktūros statybos arba modernizavimo objektuose arba riedmenų montavimą gamykloje (8). Tai leidžia vėliau sumažinti visos ERTMS/ETCS arba GSM-R įrangos, atitinkančios A klasės reikalavimus, diegimo sąnaudas. Tačiau ERTMS parengties lygis turi būti nustatytas pagal konkrečias kiekvieno projekto technines, eksploatacijos bei ekonomines ypatybes ir A klasės reikalavimus atitinkančios įrangos montavimo terminus.

Todėl yra manoma, kad būtina nustatyti hierarchinį parengiamojo montavimo metodą, grindžiamą „parengiamojo montavimo etapų“ principu. Numatoma, kad tai turėtų apimti etapus nuo paprasčiausio išankstinio ploto užsakymo, vamzdynų ir mechaninės armatūros montavimo (1 etapas) iki visų komponentų, kurie per nominaliąją įrangos montavimo trukmę nepasensta (3 etapas). Išsamūs parengiamojo montavimo reikalavimai turi būti nustatyta 57 (lokomotyvui montuojama įranga) ir 59 pogrupiuose (bėgių kelio įranga), kurie turi būti pridėti prie A priedo.

7.2.2.5.   ERTMS/ETCS – diegimo taisyklės

Visos pirmesniame punkte pateiktos išvados turi būti apibrėžtos taip:

Bėgių kelio įrenginiai:ERTMS/ETCS montavimas yra privalomas, jei tai yra:
—

nauji CCS įrangos traukinio automatinio sustabdymo dalies įrenginiai,

—

jau eksploatuojama modernizuota CCS įrangos traukinio automatinio sustabdymo dalis, pakeičianti posistemio funkcijas arba eksploatacines savybes.
Geležinkelio infrastruktūros projektų, atitinkančių vieną iš šių kriterijų, sąrašas:
—

turi būti įtraukti į pagal Transeuropinio tinklo gaires nustatytą paprastųjų geležinkelių prioritetinių projektų sąrašą, pateiktą Sprendimo Nr. 884/2004/EB II priede,

—

turi būti tinkami daugiau 30 % bendrų projekto išlaidų sudarančiai paramai iš struktūrinių fondų (Reglamentas (EB) Nr. 1260/1999) ir (arba) Sanglaudos fondų (Reglamentas (EB) Nr. 1264/1999) gauti.
Kitų į sąrašą pagal pirma išvardytus kriterijus neįtrauktų ir transeuropinio paprastųjų geležinkelių tinklo, kaip nurodyta 2004 m. birželio 7 d. Sprendimo Nr. 884/2004/EB pataisyme, dalį sudarančių naujų arba modernizavimo projektų atveju atliekamas parengiamasis įrangos montavimas iki 1 parengiamojo montavimo etapo, kaip apibrėžta 7.2.2.4.4 ir 7.2.3.2 punktuose. Į pradinį branduolį neįtrauktos ETCS-Net magistralės linijos turi atitikti 3 parengiamojo montavimo etapą tiek, kiek tai siejasi su minėtu parengiamuoju montavimu.Kad būtų galima vykdyti aktyviais veiksmais grindžiamą diegimą, valstybės narės taip pat yra raginamos skatinti ir remti ERTMS/ETCS sistemų montavimą vykdant rekonstrukcijos arba techninės priežiūros darbus, turinčius įtakos visai jau eksploatuojamai infrastruktūrai, kuriems reikia ne mažiau kaip dešimt kartų didesnių nei ERTMS/ETCS įrangai diegti investicijų.Lokomotyvui sumontuoti įrenginiai:Jei ERTMS/ETCS montavimas yra privalomas, riedmenys, skirti eksploatuoti paprastųjų geležinkelių infrastruktūrose, montuojami pagal nacionalinę perėjimo strategiją, ją suderinus su bendruoju ES planu, kaip aprašyta 7.2.2.6 punkte, taikant toliau nurodytas išimtis.ERTMS/ETCS montavimas, jei būtina papildomai montuojant atitinkamus specialius perdavimo modulius (STM), reikalingus B klasės sistemoms veikti, yra privalomas, jei tai yra:
—

nauji CCS įrangos traukinio automatinio sustabdymo dalies įrenginiai,

—

jau eksploatuojama modernizuota CCS įrangos traukinio automatinio sustabdymo dalis, pakeičianti posistemio funkcijas arba eksploatacines savybes,

—

jau eksploatuojamų riedmenų „kapitalinis modernizavimas“ (9).
Pradiniam branduoliui priklausantys tarpvalstybinio susisiekimo riedmenys.ERTMS/ETCS parengiamasis montavimas iki 1 parengiamojo montavimo etapo, kaip apibrėžta 7.2.2.4.4 ir 7.2.4.4 punktuose, jei tai yra:
—

nauji CCS įrangos traukinio automatinio sustabdymo dalies įrenginiai,

—

jau eksploatuojama modernizuota CCS įrangos traukinio automatinio sustabdymo dalis, pakeičianti posistemio funkcijas arba eksploatacines savybes.
Riedmenys, numatyti eksploatuoti transeuropiniame paprastųjų geležinkelių tinkle, kaip apibrėžta 2004 m. birželio 7 d. Sprendimo Nr. 884/2004/EB pataisyme. 3 parengiamojo montavimo etapas taikomas riedmenims, numatytiems eksploatuoti ETCS-Net magistralėje.Senosios sistemos:Valstybės narės užtikrina, kad TSS B priede nurodytų senųjų sistemų funkcijos bei jų sąsajos liktų tokios, kokios šiuo metu yra nurodytos, išskyrus pakeitimus, kurie galėtų būti laikomi būtinais šių sistemų su sauga susijusiems trūkumams sumažinti. Valstybės narės suteikia būtiną informaciją apie savo senąsias sistemas, kurios reikia įrangai, užtikrinančiai A klasės įrangos sąveiką su jų senąja B klasės įranga, kurti ir jos saugai sertifikuoti.

7.2.2.6.   Nacionaliniai ERTMS diegimo planai ir bendrasis ES planas

Atsižvelgiant į pirma išdėstytą diegimo pagrindimą ir 7.2.2.3 bei 7.2.2.4.4 punktuose nurodytas privalomąsias taisykles, valstybės narės turi parengti oficialų nacionalinį ERTMS įgyvendinimo paprastųjų geležinkelių tinkle planą, kuriame būtų numatytas ERTMS/ETCS ir GSM-R diegimas.

ERTMS/ETCS įgyvendinimas ETCS-Net magistralėje, kaip aprašyta 7.2.2.4 punkte, yra atskaitos taškas minėtam nacionaliniam planui parengti. Pagrindinis to plano tikslas – nustatyti specialiai pritaikytą ERTMS/ETCS diegimo įpareigojimų sąrašą „vietoj“ bendrųjų nurodymų, įgyvendintų „pradiniame branduolyje“. Tačiau numačius tokį lankstumą negali sumažėti „pradiniame branduolyje“ jau nustatytų įpareigojimų (10) mastas.

Nacionaliniuose planuose visų pirma turi būti numatytos šios dalys:

Šie nacionaliniai planai į bendrąjį ES planą turi būti galutinai įtraukti per šešis mėnesius nuo paskelbimo apie juos. Minėto bendrojo plano tikslas turėtų būti suteikti atitinkamas žinias, turinčias padėti įvairiems suinteresuotiems asmenims priimti sprendimus, visų pirma Komisijai skiriant finansinę paramą geležinkelių projektams ir tam tikrais atvejais – įvairių nacionalinių įgyvendinimo planų vykdymo laikui arba įgyvendinimo strategijoms suderinti, jei manoma, kad būtina užtikrinti susietą visumą. Šį bendrą procesą galima pavaizduoti taip:

Be to, bendrajame ES plane pateikiami diegimo programos, skirtos įvairiems numatomiems įgyvendinimo darbams nuo planavimo iki įgyvendinimo, metmenys.

Bendrasis ES planas bus pridėtas prie šios TSS, svarstymo metu juo pakeičiant pradiniame branduolyje dabar apibrėžtas privalomas įgyvendinamas dalis. Po to:

Bendrasis ES planas ir nacionaliniai ERTMS įgyvendinimo planai turi būti nuolatos tikslinami dokumentai, kurie turėtų būti atnaujinami, kad būtų atsižvelgta į tikrąją diegimo eigą kiekvienos valstybės narės ir visos Europos geležinkelių tinkle.

7.2.3.   Įgyvendinimas: infrastruktūra (stacionarioji įranga)

Direktyvoje 2001/16/EB apibrėžtų kategorijų geležinkelio linijoms taikomi šie reikalavimai:

Kontrolės ir valdymo posistemyje numatyta dviejų klasių (A ir B) traukinio automatinio sustabdymo ir radijo ryšio sistemos. Pirmiau minėtose geležinkelio linijose, kuriose šiuo metu nėra A klasės įrangos, bus įdiegtos:

Jei geležinkelio linijose pagal šios TSS taikymo sritį nebus įdiegtos A klasės sistemos, valstybė narė turi imtis visų būtinų priemonių, kad užtikrintų jos senajai B klasės sistemai arba sistemoms skirtą išorinį specialų perdavimo modulį (STM). To paisant turi būti deramai atsižvelgiama į tai, kad būtų užtikrinta atvira STM rinka teisingomis komercinėmis sąlygomis. Tais atvejais, kai dėl techninių arba komercinių priežasčių (13) STM diegimas per atitinkamą laiką negali būti užtikrintas (14), atitinkama valstybė narė turi komitetui pranešti tokios problemos priežastis ir apie jai sušvelninti skirtas priemones, kurias ji numato vykdyti, kad suteiktų galimybę, ypač užsienio operatoriams, patekti į jos infrastruktūrą.

7.2.3.1.   Papildoma B klasės įranga geležinkelio linijoje, kurioje įrengta A klasės įranga

Geležinkelio linijai, kuriai įrengta ETCS ir (arba) GSM-R sistema, galima įrengti papildomą B klasės įrangą, kad pereinamuoju etapu būtų galima eksploatuoti su A klasės įranga nesuderinamus riedmenis. Eksploatuojamą lokomotyvui sumontuotą B klasės įrangą leidžiama naudoti kaip atsarginę įrangą, papildančią A klasės sistemą: tai neleidžia infrastruktūros valdytojui reikalauti, kad tokia geležinkelio linija važiuotų sąveikūs traukiniai su lokomotyvui sumontuotomis B klasės sistemomis.

Jei sumotuojamos ir vienu metu eksploatuojamos A ir B klasės sistemos, lokomotyve vienu metu gali veikti abi sistemos, jei tai numatyta nacionaliniuose techniniuose reikalavimuose ir eksploatacijos taisyklėse ir nekliudo sąveikai. Nacionalinius techninius reikalavimus ir eksploatacijos taisykles pateiks valstybė narė.

7.2.3.2.   A klasės įrangos parengiamasis montavimas

Bėgių kelio įrangos parengiamasis montavimas yra apibrėžiamas kaip ETCS ir GSM-R įrangos arba kitos ETCS ir GSM-R veikti reikalingos įrangos (pvz., kabelių ir elektros laidų, blokuotės sąsajų, LEU arba optinio pluošto magistralinių linijų montavimas), kuri yra įrengiama, bet nebūtinai pradedama eksploatuoti, montavimas siekiant vėliau sumažinti visos A klasės reikalavimus atitinkančios ERTMS/ETCS arba GSM-R infrastruktūros įgyvendinimo sąnaudas. Trijų lygmenų ETCS parengiamojo montavimo struktūra pagal parengiamojo montavimo etapus, apibrėžtus 7.2.2.4.4 punkte, apimtis turėtų atitikti reikalavimus, išdėstytus A priedo 59 rodyklėje (svarstoma).

Atliktino parengiamojo montavimo apimtis turėtų būti nustatyta planuojant signalizacijos arba ryšių objektus, kurie turi būti įdiegti. Visų pirma planuojant GSM-R tinklą kuo anksčiau turi būti numatyta įtraukti visas paslaugas, kurios turi būti numatomos ir ateityje (balso, ne lemiamos svarbos saugai duomenų ir ETCS).

7.2.3.3.   Bėgių kelio kontrolės ir valdymo įrangos arba jos dalių modernizavimas arba rekonstrukcija

Gali būti numatytas šių atskirų bėgių kelio įrangos dalių modernizavimas arba rekonstrukcija:

Todėl įvairios bėgių kelio kontrolės ir valdymo įrangos dalys gali būti modernizuojamos arba rekonstruojamos atskirai (jei tai nekliudo užtikrinti sąveikos). Tai gali būti skirta:

Modernizavus A klasės sistemą, eksploatuojama B klasės įranga gali būti toliau naudojama vienu metu su A klasės įranga.

7.2.3.4.   Infrastruktūros registrai

Pagal C priedo reikalavimus infrastruktūros registras geležinkelio įmonėms turi teikti A klasės ir B klasės informaciją. Infrastruktūros registre nurodoma, ar ji skirta privalomoms, ar neprivalomoms (15) funkcijoms; turi būti nurodomi lokomotyvo įrangos sąrankos apribojimai.

Jei montavimo metu nėra kurios (-ių) nors sąsajos (-ų) tarp kontrolės ir valdymo bei signalizacijos ir kitų posistemių Europos specifikacijų (pvz., elektromagnetinio suderinamumo tarp traukinio buvimo vietos nustatymo sistemos ir riedmenų), atitinkamos charakteristikos ir taikomi standartai turi būti nurodyti infrastruktūros registruose. Bet kuriuo atveju tai turi būti įmanoma tik taikant C priede išvardytus punktus.

7.2.4.   Įgyvendinimas: riedmenys (lokomotyvo įranga)

Pagal Direktyvą 2001/16/EB kiekvienos kategorijos riedmenys, kurie gali važiuoti visu transeuropiniu paprastųjų geležinkelių tinklu arba jo dalimi, tinkamai atsižvelgus į riedmenų naudojimą vietiniam, regioniniam arba tolimajam susisiekimui, turi būti skirstomi į:

Pirma minėtuose riedmenyse turi būti:

kad riedmuo galėtų važiuoti bet kuria geležinkelio linija, kurioje jį numatoma eksploatuoti.

7.2.4.1.   Riedmenys tik su A klasės įranga

A klasės įranga užtikrina, kad pagal šią TSS reikalaujamos lokomotyvui sumontuotos įrangos funkcijos, sąsajos ir minimalios eksploatacinės savybės būtų suderintos su atitinkamomis geležinkelio linijomis, kaip aprašyta C priede. Montuojat A klasės įrangą galima pasinaudoti papildomos riedmenų ir kontrolės ir valdymo įrangos sąsajos specifikacijomis.

7.2.4.2.   Riedmenys tik su B klasės įranga

B klasės įranga užtikrina, kad pagal šią TSS reikalaujamos lokomotyvui sumontuotos įrangos funkcijos, sąsajos ir minimalios eksploatacinės savybės būtų suderintos su atitinkamomis geležinkelio linijomis, kaip aprašyta C priede.

7.2.4.3.   Riedmenys su A ir B klasės įranga

Riedmenyse gali būti įrengta A ir B klasės sistemos, kad juos būtų galima naudoti keliose geležinkelio linijose. B klasės sistemos gali būti įdiegtos:

Be to, B klasės sistema galėtų būti įdiegta atskirai (arba modernizacijos ar rekonstrukcijos atveju būti palikta „tokia, kokia yra“), jei B klasės sistemose STM nėra ekonomiškai tikslingas sprendimas riedmenų savininko požiūriu. Tačiau jei STM nenaudojamas, geležinkelio įmonė turi užtikrinti, kad nesant „patvirtinimo“ (t. y. ETCS valdomų perėjimų iš A klasės į B klasės įrangą bėgių kelyje ir atvirkščiai) ji vis dėlto būtų tinkamai tvarkoma. Valstybė narė gali tam taikomus reikalavimus nustatyti infrastruktūros registre.

Važiuojant geležinkelio linija, kurioje yra įrengtos ir A, ir B klasės sistemos, B klasės sistemos gali veikti kaip atsarginės priemonės, papildančios A klasės sistemą, jei traukinyje yra įrengtos ir A, ir B klasės sistemos. Tai negali būti reikalavimas sąveikai ir netaikoma GSM-R sistemoms.

7.2.4.4.   Parengiamasis A klasės įrangos montavimas

Lokomotyvo įrangos parengiamasis montavimas yra apibrėžiamas kaip ETCS ir GSM-R įrangos montavimas arba kitos ETCS ir GSM-R veikti reikalingos įrangos montavimas (pvz., kabelių ir elektros laidų, antenų, daviklių, elektros tiekimo linijų arba įrenginio armatūros montavimas), kuri yra įrengiama, bet nebūtinai pradedama eksploatuoti, siekiant vėliau sumažinti visos A klasės reikalavimus atitinkančios ERTMS/ETCS arba GSM-R infrastruktūros įgyvendinimo sąnaudas. Trijų lygmenų ETCS struktūros parengiamojo montavimo apimtis pagal 7.2.2.4.4 punkte apibrėžtus parengiamojo montavimo etapus turėtų atitikti reikalavimus, išdėstytus A priedo 57 rodyklėje (svarstoma).

Atliktino parengiamojo montavimo apimtis turėtų būti nustatyta projektuojant lokomotyvui montuojamą signalizacijos arba ryšių įrangą. Parengiamojo montavimo metu galima pasinaudoti papildomomis riedmenų ir kontrolės ir valdymo posistemių sąsajos specifikacijomis.

7.2.4.5.   Atgalinės krypties STM

Žr. 7.2.5.2 skirsnį.

7.2.4.6.   Lokomotyvui montuojamos kontrolės ir valdymo įrangos arba jos dalių modernizavimas arba rekonstrukcija

Gali būti numatytas šių atskirų lokomotyvui sumontuotos įrangos dalių modernizavimas arba rekonstrukcija:

Todėl atskiros lokomotyvui montuojamos kontrolės ir valdymo įrangos dalys gali būti montuojamos arba modernizuojamos atskirai (jei tai nekliudo sąveikai). Tai gali būti skirta:

Modernizavus A klasės sistemą, eksploatuojama B klasės įranga gali toliau būti naudojama vienu metu su A klasės įranga.

7.2.4.7.   Riedmenų registrai

Riedmenų registre turi būti pateikiama informacija pagal C priedo reikalavimus.

Jei montavimo metu nėra kurios (-ių) nors sąsajos (-ų) tarp kontrolės ir valdymo bei signalizacijos ir kitų posistemių TSS reikalavimų (pvz., elektromagnetinio suderinamumo tarp traukinio buvimo vietos nustatymo sistemos ir riedmenų, klimato sąlygų ir fizinių sąlygų, kuriomis traukinys gali būti eksploatuojamas, geometrinių traukinio parametrų, pvz., ilgis, didžiausias atstumas tarp traukinio ašių, ilgis nuo pirmo iki paskutinio traukinio vagono iškyšos, stabdymo parametrai), atitinkamos charakteristikos ir taikomi standartai turi būti nurodyti riedmenų registruose. Tai įmanoma tik C priede išvardytų punktų atveju.

Pastaba: dėl kiekvieno įgyvendinamo kontrolės ir valdymo posistemio tam tikroje geležinkelio linijoje C priede yra pateikiamas lokomotyvui montuojamos įrangos reikalavimų, kurie turi būti aprašyti infrastruktūros registruose, nurodant, ar šie reikalavimai skirti privalomoms, ar neprivalomoms (16) funkcijoms ir nurodant traukinio sąrankos apribojimus, sąrašas.

7.2.5.   Konkretūs perėjimo būdai

7.2.5.1.   Konkretus papildomo dalies A klasės sistemos naudojimo sprendimas

Pereinamajame etape, kai tik dalyje riedmenų parko yra įrengta lokomotyvo sistema, galinti veikti su A klasės sistema, gali būti būtina visas sistemas ar jų dalį sumontuoti geležinkelio linijoje.

Tarp dviejų lokomotyvui sumontuotų ETCS sistemų nėra funkcinio ryšio, išskyrus ryšį traukiniui valdyti perėjimų metu (ir išskyrus atvejus, kai reikia užtikrinti STM ryšio su B klasės sistemomis poreikius, jei naudojami STM).

Visiškai funkciniu požiūriu ETCS sistema taip pat gali būti kuriama derinant suvienodintos ir dar nesuvienodintos sistemos komponentus. Pavyzdžiui, pirmo lygio ETCS sistemos derinys, kuriame „Eurobalise“ sistema naudojama kaip taškinio perdavimo priemonė, o informacijos atnaujinimo funkcija yra grindžiama ne vienodu sprendimu, bet nacionaline sistema. Šiam sprendimui reikia, kad tarp suvienodintos ir nesuvienodintos sistemos būtų lokomotyvo duomenų ryšys. Todėl sprendimas nėra grindžiamas A arba B klasės įranga ir nėra sąveikus.

Tačiau yra galimybė naudoti derinį, atskirose šalyse pagerinantį sąveikią geležinkelio liniją. Tai yra leidžiama tik jei traukiniai, kuriuose nėra duomenų ryšio tarp abiejų sistemų, gali būti eksploatuojami naudojant suvienodintą arba dar nesuvienodintą sistemą ir negaunant informacijos iš kitos sistemos. Jei tai nėra įmanoma, geležinkelio linija negali būti skelbiama sąveikia su kontrolės ir valdymo posistemiu.

7.2.5.2.   Konkretus alternatyvaus dalies A klasės ETCS oro tarpo sistemos naudojimo sprendimas

Infrastruktūra taip pat gali būti naudojama traukinių, šios TSS reikalavimų neatitinkančių pagal Direktyvos 2001/16/EB 5 straipsnio 6 dalį, eismui, jei tai netrukdo vykdyti esminių reikalavimų.

Tokie traukiniai informaciją iš B klasės signalizacijos infrastruktūros gauna per A klasės bėgių kelio ir traukinio ryšio įrangą.

7.2.5.3.   Konkurencijos kriterijai

Visais veiksmais, kuriais siekiama užtikrinti sąveikių traukinių eismą kitose infrastruktūrose arba nesąveikių traukinių eismą sąveikiose infrastruktūrose, turi būti užtikrinta, kad nebūtų pažeidžiama laisva tiekėjų konkurencija.

Svarbiausia, visiems suinteresuotiems tiekėjams turi būti suteiktos žinios apie atitinkamas numatomas įsigyti jau sumontuotos įrangos ir naujos įrangos sąsajas.

7.2.6.   Sąlygos, kuriomis turi būti įdiegtos neprivalomos funkcijos

Pagal bėgių kelio kontrolės ir valdymo įrangos charakteristikas ir jos sąsajas su kitais posistemiais, kad būtų įvykdyti esminiai reikalavimai, tam tikrose sistemose gali tekti įdiegti kai kurias bėgių kelio funkcijas, kurios nėra priskirtos privalomosioms.

Nacionalinių arba neprivalomų funkcijų diegimas bėgių kelio įrangoje turi tik nekliudyti privalomus lokomotyvui sumontuotos A klasės sistemos reikalavimus atitinkančiam traukiniui įvažiuoti į tą infrastruktūrą, išskyrus toliau nurodytų neprivalomų įrangos lokomotyvo funkcijų reikalavimus:

7.3.   Pakeitimų valdymas

7.3.1.   Įvadas

Pakeitimai yra neatsiejamas visų kompiuterinių sistemų, naudojamų realaus pasaulio terpėje, ypatumas. Jie daromi nustačius naujus arba pakeitus galiojančius reikalavimus dėl praneštų eksploatavimo klaidų arba poreikio gerinti veikimą arba kitas nefunkcines charakteristikas.

Tačiau pakeitimai turi būti tvarkomi, nes to reikia norint užtikrinti saugą ir atgalinį suderinamumą, kad jau įdiegtai ERTMS (17) įrangai (t. y. senajai ERTMS įrangai) eksploatuoti reikėtų kuo mažiau papildomo laiko ir sąnaudų. Todėl, kad nebūtų nutrauktas geležinkelio naudojimas, būtina numatyti aiškią senosios ERTMS įrangos pakeitimų darymo ir valdymo strategiją, netrukdant siekti pagrindinių tikslų – užtikrinti saugą ir sąveiką. Tokios strategijos numatymas grindžiamas dviem pagrindiniais dalykais:

7.3.2.   Atskaitos taško nustatymas

Sistemos stabilumo svarba yra lemiama, norint, kad pats diegimas ir įgyvendinimas būtų patikimas. Šio stabilumo vienodai reikia visoms šalims:

Atskaitos taškas iš esmės apima stabilaus branduolio principus sistemos funkcijų, veikimo ir kitų nefunkcinių charakteristikų (pvz., RAM) (18) požiūriu. Tačiau tokių sistemų naudojimo patirtis rodo, kad pastoviems ir įgyvendinti tinkamiems atskaitos taško rodikliams pasiekti prireikia kelių versijos leidimų (19). Tai galima pavaizduoti tokiu pakopų procesu:

Toks procesas, vykdomas grįžtamojo ryšio ciklais, yra labai persipynęs. Dėl to negalima keleto iš šių procesų taikyti vienu metu, nes tokiu metodu būtų sukurtos nestabilios, painios ir naudojimąsi kliudančios sąlygos. Po to kiekvienu specialiu ERTMS/ETCS atveju (20) atskaitos taško rodikliai turi būti apdorojami iš eilės, o ne vienu metu, kaip pavaizduota toliau:

7.3.3.   ERTMS suvestinės versijos rengimo etapas

Pirma ERTMS specifikacijų atskaitos versija (ir ETCS, ir GSM-R) buvo pridėta prie greitųjų geležinkelių valdymo bei kontrolės ir signalizacijos posistemio TSS (žr. Sprendimą 2002/731/EB). Neseniai buvo išleistas naujas šių specifikacijų versijos leidimas (Sprendimas 2004/447/EB). Jame pateikti nedideli funkciniai ir sistemos pakeitimai, taip sukuriant pagrindą susistemintam lokomotyvui sumontuotos valdymo ir kontrolės įrangos atitikties vertinimo metodui.

Dabar rengiant suvestinę ERTMS versiją (ir ETCS, ir GSM-R) daugiausia dėmesio, be jokios abejonės, skiriama dviem pagrindiniams klausimams:

Šis darbas priklauso nuo grįžtamojo ryšio, kurį užtikrina vykstančių bandomųjų projektų, pirmųjų komercinių sistemų ir susistemintų įvairių tiekėjų produktų kryžminių bandymų programos. Galutinis šio darbo rezultatas turėtų būti naujos atskaitos versijos leidimas, kurio sąranka turėtų būti nustatoma 2005 m. pirmąjį pusmetį.

Šiame etape infrastruktūros valdytojams ir geležinkelio įmonėms gali tekti sudaryti specialius tarpusavio susitarimus dėl A klasės sistemų naudojimo.

7.3.4.   Atskaitos rodiklių leidimas

Sukaupta patirtis rodo, kad tarp skirtingų ETCS sistemos atskaitos taško rodiklių numatomas laikotarpis gali būti maždaug ketveri penkeri metai, o GSM-R – apie dveji metai.

Nauji atskaitos taško rodikliai iš esmės turėtų būti susieti su dideliais sistemos funkcijų arba sistemos veikimo pakeitimais. Tai galėtų apimti tokius aspektus:

Kiekvienas atskaitos taško rodiklis taip pat turėtų apimti ankstesnio atskaitos rodiklio funkcijas. Versijų derinimas siekiant ištaisyti sistemos gedimus arba saugumo trūkumus turėtų būti atliekamas kaip tam tikro atskaitos taško versijos leidimas. Jei saugumo sumetimais tam neprieštaraujama, minėti versijų leidimai to paties atskaitos taško intervale turi būti atgaliniu būdu suderinami.

Papildomos funkcijos, kurias gali turėti skirtingi atskaitos taškai, būtinai reiškia, kad skirtingi atskaitos taškai nėra atgaliniu būdu suderinami. Tačiau, siekiant palengvinti perėjimą, kiek tai įmanoma techniniu požiūriu, skirtingi atskaitos taškai, kurių atgalinis suderinamumas turėtų būti užtikrintas, turėtų apimti bendrąjį funkcijų branduolį. Toks bendrasis branduolys turėtų būti mažiausias branduolys, kuriam esant galimas sąveikų naudojimas esant priimtinam veikimui.

7.3.5.   Naujo atskaitos taško sistemos diegimas

Infrastruktūros valdytojai ir geležinkelio operatoriai niekuomet negalės pereiti iš vienos atskaitos sistemos į kitą per trumpą laiko tarpą. Todėl kiekviena atskaitos sistema turi būti kuriama kartu su tinkama perėjimo strategija. Tai reiškia, kad turi būti sprendžiamos tokios problemos kaip ETCS ir GSM-R sistemų, atitinkančių įvairias ETCS arba GSM-R sistemų specifikacijų versijas, sambūvis, pageidautini perėjimo būdai (pvz., bėgių kelių prioritetiškumas, riedmenų prioritetiškumas arba ir viena, ir kita kartu), orientaciniai perėjimo terminai ir prioritetai.

7.3.6.   Pakeitimų valdymo procesas – reikalavimai

Kaip aptarta anksčiau, pakeitimai yra neatsiejama didelių programine įranga grindžiamų sistemų dalis. Todėl turėtų būti sukurtos pakeitimų valdymo procedūros, užtikrinančios, kad pakeitimų kaina ir nauda būtų tinkamai išnagrinėtos ir kad pakeitimų įgyvendinimas būtų reguliuojamas. Dėl to reikia apibrėžti pakeitimų valdymo procesą ir su juo susijusias priemones, siekiant užtikrinti, kad pakeitimai būtų registruojami ir taikomi specifikacijoms sąnaudų požiūriu veiksmingu būdu. Kad ir kokios galiausiai būtų konkrečios tokio proceso dalys, susistemintas ir apibendrintas jis turėtų būti išdėstytas taip:

Kaip minėta pirmiau, visas pakeitimų valdymo procesas turėtų būti grindžiamas sąrankos valdymo planu, kuriame numatomas standartų ir procedūrų rinkinys pakeitimams valdyti. Bendrieji tokio plano reikalavimai yra aprašyti toliau 7.3.7 punkte. Patvirtintų pakeitimų įgyvendinimo strategija turėtų būti oficialiai numatyta (remiantis atitinkamu procesu ir atitinkama dokumentacija) pakeitimų valdymo plane, kuriame yra:

7.3.7.   Sąrankos valdymo planas – reikalavimai

Sąrankos valdymo plane turėtų būti pateiktas pakeitimų valdymo standartų ir procedūrų sąrašas, t. y.:

Konkrečiai ETCS ir GSM-R sistemų sąrankos valdymo procesai oficialiai nustatomi specifikacijose, kurios turi būti įtrauktos į šios TSS A priede išvardytų specifikacijų sąrašą, atitinkamai 60 rodyklėje (ETCS) ir 61 rodyklėje (GSM-R).

7.3.8.   Valdymas

ERTMS/ETCS ir GSM-R specifikacijų pakeitimų valdymą turi prižiūrėti Europos geležinkelių agentūra (EGA), įsteigta Reglamentu (EB) Nr. 881/2004. EGA bus atsakinga už pakeitimų valdymo proceso priežiūrą, įskaitant specifikacijų rengimą, jų kokybės užtikrinimą ir sąrankos valdymą.

Taigi EGA veiks kaip sistemos valdymo institucija, centralizuotai prižiūrinti ir užtikrinanti bendrą proceso, kurį šiuo metu atskirai vykdo kelios skirtingos šalys kaip nurodyta toliau lentelėje darną:

Veikdama kaip sistemos valdymo institucija, EGA užtikrina visų procesu suinteresuotų grupių – infrastruktūros valdytojų, geležinkelio įmonių, įmonių tiekėjų, notifikuotųjų įstaigų ir saugos institucijų – bendradarbiavimą, siekdama, kad būtų vykdomi jų įsipareigojimai. Šios šalys turėtų:

Turi būti užtikrinta, kad dabartinė AEIF vadovaujama pakeitimų valdymo struktūra būtų koordinuotai perduota EGA. Kad šis perdavimas vyktų sklandžiai, būtina:

EGA pakeitimų valdymo veiklą oficialiai pradės nuo 2005 m. sistemos atskaitos versijos, kuri bus parengta baigus suvestinės versijos rengimą, kaip nurodyta 7.3.3 punkte.

7.4.   Specifiniai atvejai

7.4.1.   Įvadas

Specialiais toliau aprašytais atvejais leidžiama taikyti šias specialiąsias nuostatas.

Šie specifiniai atvejai skirstomi į dvi kategorijas: nuolat (P atvejis) arba laikinai (T atvejis) taikomos nuostatos. Laikinais atvejais rekomenduojama, kad atitinkamos valstybės narės atitinkamo posistemio reikalavimus įvykdytų iki 2010 m. (T1 atvejis) – tikslo, numatyto 1996 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1692/96/EB, pateikiančiame Bendrijos gaires dėl transeuropinio transporto tinklo plėtros (21), arba iki 2020 m. (T2 atvejis) (22).

Šioje TSS laikinas atvejis T3 yra apibrėžiamas kaip laikini atvejai, kurie bus taikomi ir po 2020 m.

7.4.2.   Specialių atvejų sąrašas

7.4.2.1.   Kiekvieno specialaus atvejo kategorija yra nurodyta A priedo 1 priedėlyje.

7.4.2.2.   Specialus atvejis – Graikija

Kategorija „T1 – laikinas“: 1 000 mm arba siauresnei vėžei skirti riedmenys ir geležinkelio linijos, kurių vėžės plotis yra 1 000 mm arba mažesnis. Šioms geležinkelio linijoms taikomos nacionalinės taisyklės.

7.4.2.3.   Specialus atvejis – Baltijos šalys (Latvija, Lietuva, Estija)

Kategorija „T atvira data“ – dabartinės 1 520 mm vėžės koridoriuose įdiegtos B klasės įrangos funkcinis ir techninis modernizavimas leidžiamas, jei manoma, jog tai būtina, kad vyktų Rusijos Federacijos ir Baltarusijos geležinkelio įmonių lokomotyvų eismas. Pastarųjų lokomotyvui sumontuotai įrangai netaikomi 7.2.2.5 punkte nurodyti atitikties reikalavimai. Šie koridoriai turi būti nurodyti infrastruktūros registre.

7.5.   Pereinamojo laikotarpio nuostatos

Šioje TSS nurodyti galutinai nenustatyti reikalavimai bus nustatomi vykstant svarstymui.

----

(1)  ERTMS/ETCS trečio lygio saugos reikalavimai dar turi būti nustatyti.

(2)  Šio reikalavimo turi būti laikomasi kaip riedmenų projektavimo parametro ir atliekant riedmenų posistemio vertinimą.

(3)  Kito lygio specifikacija: turi būti mašinisto mokymo ir žinių apie maršrutą specifikacijos dalis.

(4)  Greitųjų geležinkelių linijos pažymėtos taškeliais.

(5)OL L 167, 2004 4 30, p. 1.

(6)OL L 161, 1999 6 26, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 173/2005 (OL L 29, 2005 2 2, p. 3).

(7)OL L 161, p. 1999 6 26, p. 57.

(8)  Tai apima montavimą gamykloje, panašų į su kapitalinės techninės priežiūros darbais susijusius darbus.

(9)  Kalbant apie ETCS įrangos montavimą „kapitalinė modernizacija“ – tai techninės priežiūros darbai, kuriems reikia ne mažiau kaip 10 kartų didesnių nei ETCS įrangos įrengimo tam tikro tipo riedmenyse vertė investicijų.

(10)  Pareigų lygis turi būti nustatytas pagal šiuos kriterijus: i) koridorių, kuriuose numatoma įdiegti ERTMS/ETCS, svarba rinkai; ii) ERTMS/ETCS linijos apimtis.

(11)  Numatoma, kad tai bus visų koridorių analizės, kurią turi bendrai atlikti atitinkami suinteresuoti asmenys, t. y. valstybės narės, infrastruktūros valdytojai, geležinkelio įmonės ir galbūt įmonės tiekėjos, rezultatas.

(12)  Sistema „Controllo Marcia Treno“ – Italijos B klasės sistema, sukurta naudojant ETCS komponentus.

(13)  Pvz., negalima garantuoti techninio išorinio STM principo tikslingumo arba galimi B klasės sistemų intelektinės nuosavybės teisių klausimai neleidžia laiku sukurti STM produkto.

(14)  2007 m. gruodžio 31 d.

(15)  Funkcijų klasifikacija: žr. 4 skirsnį.

(16)  Funkcijų klasifikacija: žr. 4 skirsnį.

(17)  Ir ERTMS/ETCS, ir GSM-R.

(18)  Atskaitos taškas – tai atskaitos taškas, pagal kurį kontroliuojant yra valdoma sistemos raida.

(19)  Versijos leidimas – tai sistemos versija, platinama geležinkelių užsakovams. Sistemos versijos gali būti įvairaus funkcionalumo, charakteristikų arba jomis gali būti ištaisyti sistemos defektai arba saugos ar saugumo trūkumai.

(20)  Papildoma su šiuo klausimu susijusi informacija pateikta tolesnėse dalyse.

(21)OL L 228, 1996 9 9, p. 1. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu Nr. 884/2004/EB (OL L 167, 2004 4 30, p. 1).

(22)  Kitos datos (Tx) gali būti nurodytos pagal TSS ir atskirą atvejį.

A PRIEDAS

PRIVALOMŲ SPECIFIKACIJŲ SĄRAŠAS (1)

PRIVALOMŲ EN STANDARTŲ SĄRAŠAS

INFORMACINIŲ SPECIFIKACIJŲ SĄRAŠAS

Pastaba:

1 tipo specifikacijose aprašoma dabartinė pasirengimo vis dar „atidėtai“ privalomai specifikacijai darbo būklė.

2 tipo specifikacijose pateikiama papildoma informacija, pagrindžianti privalomų specifikacijų reikalavimus ir turinti padėti jas taikyti.

B 32 indeksas skirtas užtikrinti, kad A priedo dokumentuose būtų naudojamos vienodos nuorodos. Kadangi minėtas indeksas naudojamas redaguojant ir kaip pagalbinė priemonė ateityje keičiant tik nurodytus dokumentus, jis nepriskiriamas „Tipo“ kategorijai ir nesiejamas su privalomu A priedo dokumentu.

----

(1)  ERTMS nuorodos turi būti persvarstomos po konsolidavimo etapo.

(2)  Šio dokumento turinio galioja tik ta dalis, kuri neprieštarauja 51 indeksui.

(3)  Atnaujintina versija (Prašymai keisti paprastojo geležinkelio sistemos (toliau – PGS, angl. CR) Kontrolės ir valdymo posistemio Techninės sąveikos sąlygų veikimo reikalavimų specifikaciją (toliau – VRS, angl. FRS) perduodami už Keitimų kontrolės valdymą atsakingai institucijai).

(4)  Kurios įgyvendinimas priklauso nuo to, ar Europos pašto ir telekomunikacijų administracijų konferencija (toliau – EPTAK, angl. CEPT) patvirtins dažnį.

1 PRIEDĖLIS

TRAUKINIO BUVIMO VIETOS NUSTATYMO SISTEMOS CHARAKTERISTIKOS TURI BŪTI SUDERINAMOS SU RIEDMENIMIS

1.   BENDROSIOS NUOSTATOS

6 paveikslas

7 paveikslas

2.   RIEDMENS GEOMETRIJA

2.1.   Atstumai tarp ašių

2.1.5.   Specialus atvejis – Vokietija

Atstumo tarp ašių (ai, 1 pav.) ir rato skersmens santykio apribojimai dar turi būti nustatyti.

- Galutinai nenustatytas reikalavimas -

2.1.6.   Specialus atvejis – Lenkija ir Belgija

Atstumas bx (6 pav.) neturi viršyti 3 500 mm.

2.1.7.   Specialus atvejis – Vokietija

Atstumas ai (6 pav.) tarp kiekvienos iš penkių pirmųjų traukinio ašių (arba visų ašių, jei traukinys turi mažiau nei penkias ašis) neturi būti mažesnis kaip 1 000 mm, jei greitis neviršija 140 km/h; jei greitis didesnis, taikomas 2.1.3 punktas.

2.1.8.   Specialus atvejis – tik Prancūzijos greitojo eismo transeuropinio transporto tinklas (TEN) ir Belgijos greitojo eismo TEN „L1“

Atstumas tarp pirmosios ir paskutinės atskiro riedmens arba traukinio sąstato ašies neturi būti mažesnis kaip 15 000 mm.

2.1.9.   Specialus atvejis – Belgija

Atstumas L – (b1 + b2) (6 pav.) neturi būti mažesnis kaip 6 000 mm.

2.2.   Rato geometrija

3.   RIEDMENS KONSTRUKCIJA

3.1.   Riedmens masė

3.1.3.   Specialus atvejis – Austrija, Vokietija, Švedija ir Belgija

Ašies apkrova tam tikrose infrastruktūros registre nurodytose geležinkelio linijose neturi būti mažesnė kaip 5 t.

3.1.4.   Specialus atvejis – Prancūzija greitojo eismo TEN ir Belgijos greitojo eismo TEN „L1“ tik

Jei atstumas tarp pirmosios ir paskutinės atskiro riedmens arba traukinio sąstato ašies yra didesnis nei arba lygus 16 000 mm, atskiro riedmens arba traukinio sąstato masė turi būti didesnė nei 90 t. Jei šis atstumas yra mažesnis nei 16 000 mm ir didesnis nei arba lygus 15 000 mm, masė turi būti mažesnė nei 90 t ir didesnė nei arba lygi 40 t, riedmuo turi turėti dvi poras ratstabdžių, kurių elektrinis pagrindas yra didesnis arba lygus 16 000 mm.

3.1.5.   Specialus atvejis – Belgijos greitojo eismo TEN (išskyrus „L1“)

Atskiro riedmens arba traukinio sąstato masė neturi būti mažesnė kaip 90 t.

3.2.   Erdvė aplink ratus, kurioje negali būti metalinių dalių

3.3.   Metalinės riedmenų dalies masė

3.3.1.   Specialus atvejis – Vokietija, Lenkija

Ciklo važiavimo metu riedmuo turi atitikti tiksliai nurodyto bėgių kelio bandymo ciklo reikalavimus arba turi turėti mažiausią tam tikros formos, aukščio virš bėgių galvutės ir laidžiojo metalo masę tarp ratų.

- Galutinai nenustatytas reikalavimas -

3.4.   Rato medžiaga

3.5.   Tariamoji varža tarp ratų

3.5.3.   Specialus atvejis – Lenkija

Reaktyvioji varža tarp aširačio riedėjimo paviršių turi būti mažesnė nei f/100 miliomais, kai f yra lygi 500 Hz–40 kHz, matuojamoji srovė yra ne mažesnė kaip 10 ARMS , o tuščiosios veikos įtampa – 2 VRMS.

3.5.4.   Specialus atvejis – Prancūzija

Reaktyvioji varža tarp aširačio riedėjimo paviršių turi būti mažesnė nei f/100 miliomais, kai f yra lygi 500 Hz–10 kHz, o matuojamoji įtampa – 2 VRMS (tuščiosios veikos įtampa).

3.5.5.   Specialus atvejis – Nyderlandai

Be A priedo 1 priedėlyje pateiktų bendrųjų reikalavimų, lokomotyvams ir po kelis sukabintiems riedmenims bėgių grandinėse gali būti taikomi papildomi reikalavimai. Infrastruktūros registre nurodomos geležinkelio linijos, kurioms taikomi šie reikalavimai.

- Galutinai nenustatytas reikalavimas -

3.6.   Riedmens tariamoji varža

4.   EMISIJŲ ATSKYRIMAS

4.1.   Smėlio barstymo įrangos naudojimas

4.1.3.   Specialus atvejis – Jungtinė Karalystė

Po kelis sukabintų riedmenų barstymas smėliu dėl traukos nėra leidžiamas prieš priešakinę ašį, kai greitis mažesnis nei 40 km/h.

- Galutinai nenustatytas reikalavimas -

4.2.   Kompozicinių stabdžių trinkelių naudojimas

5.   ELEKTROMAGNETINIAI TRUKDŽIAI

5.1.   Traukos srovė

5.2.   Elektromagnetinių stabdžių naudojimas

5.2.3.   Specialus atvejis – Vokietija

Magnetinių stabdžių ir elektromagnetinių stabdžių neleidžiama įrengti pirmajam priekinio riedmens vežimėliui, jei infrastruktūros registre nenustatyta kitaip.

5.3.   Elektros, magnetiniai, elektromagnetiniai laukai

6.   SPECIALIOS CHARAKTERISTIKOS, SKIRTOS GELEŽINKELIO LINIJOMS, KURIŲ VĖŽĖ – 1 520/1 524 MM

2 Priedėlis

Įkaitusių ašidėžių nustatymo reikalavimai

- Galutinai nenustatytas reikalavimas -

B PRIEDAS

B KLASĖ

TURINYS

B PRIEDO NAUDOJIMAS

Šiame priede pateikiamos traukinio automatinio sustabdymo, kontrolės ir įspėjamosios sistemos bei radijo ryšio sistemos, kurios buvo iki A klasės traukinių eismo valdymo sistemų bei radijo ryšio sistemų įdiegimo ir kurias, atsižvelgiant į atsakingos valstybės narės nustatytus greičio apribojimus, buvo leidžiama naudoti Europos greitųjų ir paprastųjų geležinkelių tinkle. Šios B klasės sistemos nebuvo kuriamos pagal suvienodintas Europos specifikacijas, dėl to jų tiekėjams gali priklausyti specifikacijų nuosavybės teisės. Šių specifikacijų pateikimas ir priežiūra neturi prieštarauti nacionaliniams teisės aktams, pirmiausia tiems, kurie reglamentuoja patentus.

Pereinamajame etape, kuriame tos sistemos laipsniškai bus keičiamos sunorminta sistema, bus privaloma tvarkyti technines specifikacijas, kad būtų užtikrinama sąveika. Už jų tvarkymą pagal greitųjų ir paprastųjų geležinkelių sistemų kontrolės ir valdymo posistemių TSS yra atsakinga atitinkama valstybė narė arba jos atstovas, bendradarbiaujantys su atitinkamos sistemos tiekėju.

Geležinkelio įmonės, pageidaujančios savo traukiniuose sumontuoti vieną arba daugiau iš minėtų sistemų, kreipiasi į atitinkamą valstybę narę. C priede nustatomos atitinkamos kiekvienos sistemos platinimo geografinės ribos ir nurodoma, kad kiekvienai geležinkelio linijai privaloma turėti infrastruktūros registrą, kuriame aprašomas įrangos tipas ir taikytinos eksploatacinės priemonės. Naudodamas infrastruktūros registrą, infrastruktūros valdytojas užtikrina savo tvarkomos kontrolės ir valdymo bėgių kelio įrangos ir nuostatų darnumą.

Jeigu būtina, valstybė narė geležinkelio įmonei pataria, kaip saugiai atlikti montavimą, kuris atitiktų šių TSS ir C priedo reikalavimus.

Kaip reikalaujama C priede, B klasės įrenginiams priskiriamos atsarginės priemonės.

Pagrindinė informacija apie B klasės sistemas pateikiama šiame priede. Paskirta valstybė narė dėl kiekvienos nurodytos sistemos garantuoja, kad bus išlaikoma tos sistemos sąveika, ir, taikydama minėtą sistemą, teikia būtiną informaciją, pirmiausia susijusią su sistemos patvirtinimu.

1 dalis. Signalizacija

RODYKLĖ:

Pateikiama tik susipažinti, valstybėse narėse nenaudojamos sistemos:

ALSN

Automatinė nenutrūkstamojo veikimo lokomotyvo signalizacija

Автоматическая Локомотивная Сигнализация Непрерывного действия (autentiškas rusiškas pavadinimas).

Aprašymas:

ALSN – tai lokomotyvo signalizacijos ir traukinio automatinio stabdymo įrangos sistema. Ji yra sumontuota pagrindinėse Latvijos geležinkelių ir kaimyninių šalių – Lietuvos ir Estijos – geležinkelio linijose. (Pateikiama tik susipažinti: ji taip pat yra sumontuota Rusijos Federacijos ir Baltarusijos geležinkeliuose.)

Sistemą sudaro kodinės bėgių grandinės (BG) ir lokomotyvo įranga.

Bėgių grandinės yra gana įprasto projekto, montuojami reliniai imtuvai.

Atvirosiose geležinkelio linijose yra įrengta:

Stotyse yra įrengta:

Lokomotyvo įrangą sudaro: elektroninis stiprintuvas; relinis dešifratorius; elektrinis pneumatinis vožtuvas, kuriuo išjungiama (įjungiama) stabdymo sistema; šviesos signalas, atitinkantis bėgių kelio signalų spalvas, ir budrinamojo signalo rankena, kuria mašinistas patvirtina, kad gavo informaciją.

Sistema – tai saugos sistema, kuri nėra visiškai patikima, nes ją papildo bėgių kelio įrangos signalai, tačiau patikima, kad ja būtų galima kontroliuoti mašinistą.

Duomenys iš koduojamų bėgių elektrinių grandinių į lokomotyvui sumontuotą įrangą ir atvirkščiai perduodami virš bėgių esančiomis indukciniu ryšiu susietomis priėmimo ritėmis.

Sistema skirta naudoti traukiniuose, kurių greitis yra iki 160 km/h.

Pagrindinės charakteristikos:

Atsakingos valstybės narės: Latvija, Estija, Lietuva.

ASFA

Aprašymas:

ASFA – tai lokomotyvo signalizacijos ir traukinio automatinio sustabdymo (ATP) sistema, sumontuota didesnėje „RENFE“ geležinkelio linijų (1 676 mm) dalyje, metro pločio geležinkelio vėžės linijose „FEVE“ ir naujos Europos vėžės „NAFA“ geležinkelio linijoje.

ASFA sistema montuojama visose geležinkelio linijose, kuriose turi būti užtikrinta sąveika.

Bėgių kelio ir traukinio ryšys grindžiamas rezonansinėmis magnetinio ryšio elektrinėmis bėgių grandinėmis, kurios magnetiniu ryšiu yra susiejamos taip, kad galima perduoti devynis skirtingus parametrus. Rezonansinė elektrinė bėgių grandinė veikia signalo spalvą atitinkančiu dažniu. Magnetiniu ryšiu susieta lokomotyvui sumontuota fazės sinchronizavimo kilpa yra suderinta su elektrinės bėgių grandinės dažniu. Ši sistema – tai saugos sistema, užtikrinanti ne visišką saugą, tačiau ganėtinai tinkama mašinistui kontroliuoti. Ji mašinistui primena signalizacijos sąlygas ir verčia jį patvirtinti, kad jis atkreipė dėmesį į draudžiamojo signalo rodmenį.

Bėgių keliui ir lokomotyvui montuojami įprastinės konstrukcijos agregatai.

Pagrindinės charakteristikos:

Atsakinga valstybė narė: Ispanija.

ATB

Naudojamos dvi ATB versijos: senesnio tipo ir naujo modelio „ATB“.

Senesnio tipo ATB aprašymas:

Senesnio tipo ATB yra sumontuotos didesnėje Nyderlandų geležinkelių linijų dalyje.

Sistema yra sudaryta iš gana tipinės konstrukcijos koduojamų bėgių elektrinių grandinių ir kompiuterizuotos (ACEC) arba įprastos elektroninės (GRS) lokomotyvui sumontuotos įrangos.

Duomenys iš koduojamų bėgių elektrinių grandinių į lokomotyvui sumontuotą įrangą ir atvirkščiai perduodami virš bėgių esančiomis indukciniu ryšiu susietomis priėmimo ritėmis.

Pagrindinės charakteristikos:

Atsakinga valstybė narė: Nyderlandai.

Naujo modelio ATB aprašymas:

ATB sistema iš dalies yra sumontuota Nyderlandų geležinkelio linijose.

Sistema yra sudaryta iš traukinių valdymo sistemos bėgių kelio siųstuvo (balisės) ir lokomotyvui sumontuotos įrangos. Taip pat galima naudoti duomenų atnaujinimo funkciją, kurios vykdymą užtikrina kabelio kilpa.

Duomenys iš veikiančio traukinių valdymo sistemos bėgių kelio siųstuvo (balisės) perduodami į lokomotyvui sumontuotą anteną. Sistemos veikimas priklauso nuo krypties – traukinių valdymo sistemos bėgių kelio siųstuvai (balisės) montuojami tarp bėgių, šiek tiek į šalį nuo vėžės centro.

Lokomotyvui sumontuota ATBNG įranga yra visiškai sąveiki su senesnio tipo ATB bėgių kelio įranga.

Pagrindinės charakteristikos:

Atsakinga valstybė narė: Nyderlandai.

„ATP-VR/RHK“

Automatinė traukinio apsauga (ATP) (Junakulunvalvonta (JKV))

Paprastai vadinama „Junakulunvalvonta (JKV)“ (suom. „automatinė traukinio apsauga“ (ATP)).

Aprašymas:

Suomijoje naudojama „ATP-VR/RHK“ sistema yra gedimams atspari standartinė ATP sistema, grindžiama „Ebicab 900“ su JGA arba ATSS technologija su mini siųstuvų balisėmis. Sistemą sudaro bėgių kelio balisės ir signalų šifratoriai arba kompiuteriai bei lokomotyvui sumontuota kompiuterizuota įranga.

Duomenys perduodami tarp pasyvių traukinių valdymo sistemos bėgių kelio siųstuvų (balisių) (2 vienam balisės punktui) ir prie apatinės lokomotyvo dalies pritvirtintos antenos, kuri iš pravažiuojančio lokomotyvo pirmiau minėtam siųstuvui (balisei) perduoda energiją. Traukinių valdymo sistemos bėgių kelio siųstuvo (balisės) ir lokomotyvui sumontuotos įrangos ryšys yra indukcinis.

Pagrindinės charakteristikos:

Atsakinga valstybė narė: Suomija.

BACC

Aprašymas:

BACC yra montuojama visose „FS“ bendrovės geležinkelio tinklo linijose, kuriose eismas vyksta didesniu kaip 200 km/h greičiu, ir kitose geležinkelio linijose, kurių didesnė dalis – tai tinkamumo užtikrinant sąveiką požiūriu vertinamos geležinkelio linijos.

Sistema yra sudaryta iš įprastinių koduojamų bėgių elektrinių grandinių, kurios veikia naudodamos du nešlio dažnius, atitinkančius dvi traukinių klases. Lokomotyvui sumontuota kompiuterizuota įranga.

Duomenys iš bėgių koduojamų elektrinių grandinių į lokomotyvui sumontuotą įrangą ir atvirkščiai perduodami virš bėgių esančiomis indukciniu ryšiu susietomis priėmimo ritėmis.

Pagrindinės charakteristikos:

Atsakinga valstybė narė: Italija.

CAWS IR ATP

(sumontuota „Iarnród Éireann“ geležinkelio linijoje)

Sistemą sudaro koduojamos bėgių grandinės ir lokomotyvui sumontuota įranga. Koduoti duomenys perduodami virš visų bėgių esančiomis indukciniu ryšiu susietomis traukinio priekyje sumontuotomis priėmimo ritėmis.

Koduojamos bėgių grandinės yra sumontuotos visuose didelio tankio Dublino priemiestiniuose maršrutuose ir tarpmiestiniuose maršrutuose į Korką, Limerick, Athlone ir Belfasto krypties maršrutuose, siekiančiuose sieną su Jungtine Karalyste.

Dyzeliniuose lokomotyvuose įrengta ištisinio automatinio įspėjimo sistemos įranga, įskaitant į Airijos Respubliką kasdien iš Jungtinės Karalystės važiuojančius traukinius. Ji gautą koduotą signalą paverčia signalo spalvos rodmeniu, kuris pateikiamas mašinistui.

Elektriniuose lokomotyvuose yra įrengta traukinio automatinio sustabdymo įranga. Ji gautą koduotą signalą paverčia didžiausiu greičiu, kuris pateikiamas mašinistui. Susisiekimui elektriniai lokomotyvai naudojami tik Dublino priemiestiniame elektrifikuotame rajone.

Pagrindinės charakteristikos (Dublino priemiestinis elektrifikuotas rajonas):

Pagrindinės charakteristikos (ne Dublino priemiestiniame elektrifikuotame rajone):

Automatinė traukinio apsauga

Ištisinio automatinio įspėjimo sistema

Atsakinga valstybė narė: Airijos Respublika.

„Crocodile“

Aprašymas:

„Crocodile“ yra sumontuotas visose pagrindinėse „RFF“, „SNCB“ ir „CFL“ bendrovių geležinkelio linijose. „Crocodile“ naudojamas visose geležinkelio linijose, kurios vertinamos kaip tinkamos užtikrinti sąveiką.

Jos veikimas grindžiamas bėgių kelio metaliniu strypu, kurį liečia prie traukinio pritvirtintas kontaktinis šepetys. Tarp metalinio strypo gnybtų (įtampos šaltinis yra akumuliatorių baterija), atsižvelgiant į signalo spalvą, sukuriama +/– 20 V įtampa. Mašinistui pateikiamas rodmuo, ir mašinistas privalo patvirtinti, kad atkreipė dėmesį į įspėjamąjį signalą. Jeigu mašinistas nepatvirtina, kad atkreipė dėmesį į įspėjamąjį signalą, automatiškai įsijungia stabdžiai. „Crocodile“ sistema nekontroliuoja nei greičio, nei atstumo. Ji veikia tik kaip budrumą užtikrinanti sistema.

Bėgių keliui ir lokomotyvui montuojama įprastos konstrukcijos įranga.

Pagrindinės charakteristikos:

Atsakingos valstybės narės: Belgija, Prancūzija, Liuksemburgas.

„Ebicab“

Naudojamos dvi „Ebicab“ versijos – „Ebicab 700“ ir „Ebicab 900“.

„Ebicab 700“ aprašymas:

Gedimams atspari automatinė traukinių apsaugos sistema, naudojama Švedijoje, Norvegijoje, Portugalijoje ir Bulgarijoje. Kadangi Švedijoje ir Norvegijoje naudojama vienoda programinė įranga, traukiniai per valstybių sieną gali važiuoti nepakeitus mašinistų arba lokomotyvų ir nepaisydami skirtingų signalizacijos sistemų bei taisyklių; Portugalijoje ir Bulgarijoje naudojama kitokia programinė įranga.

Sistema yra sudaryta iš bėgių kelio įrangos, traukinių valdymo sistemos bėgių kelio siųstuvų (balisių) ir signalų šifratorių arba nuosekliojo ryšio su elektronine blokuote bei lokomotyvui sumontuotos kompiuterizuotos įrangos.

Duomenys perduodami tarp pasyvių traukinių valdymo sistemos bėgių kelio siųstuvų (balisių) (2–5 vienam signalui) ir prie apatinės lokomotyvo dalies pritvirtintos antenos, kuri iš pravažiuojančio lokomotyvo pirmiau minėtam siųstuvui (balisei) perduoda energiją. Traukinių valdymo sistemos bėgių kelio siųstuvo (balisės) ir lokomotyvui sumontuotos įrangos ryšys yra indukcinis.

Pagrindinės charakteristikos:

Atsakingos valstybės narės: Portugalija, Švedija.

„Ebicab 900“ aprašymas:

Sistema yra sudaryta iš bėgių kelio įrangos, traukinių valdymo sistemos bėgių kelio siųstuvų (balisių) ir signalų šifratorių arba nuosekliojo ryšio su elektronine blokuote bei lokomotyvui sumontuotos kompiuterizuotos įrangos.

Duomenys perduodami tarp pasyvių traukinių valdymo sistemos bėgių kelio siųstuvų (balisių) (2–4 vienam signalui) ir prie apatinės lokomotyvo dalies pritvirtintos antenos, kuri iš pravažiuojančio lokomotyvo pirmiau minėtam siųstuvui (balisei) perduoda energiją. Traukinių valdymo sistemos bėgių kelio siųstuvo (balisės) ir lokomotyvui sumontuotos įrangos ryšys yra indukcinis.

Pagrindinės charakteristikos:

Atsakinga valstybė narė: Ispanija.

EVM

Aprašymas:

EVM yra montuojama visose pagrindinėse Vengrijos valstybinių geležinkelių (MAV) geležinkelio tinklo linijose. Jos vertinamos tinkamumo užtikrinti sąveiką požiūriu. Didesnėje lokomotyvų parko dalyje yra sumontuota „EVM“ įranga.

EVM sistemos bėgių kelio dalis – tai koduojamos elektrinės bėgių grandinės, kuriose informacija perduodama vienu nešlio dažniu. Nešlio dažnis koduojamas 100 % amplitudiniu moduliavimu, naudojant elektroninį šifratorių.

Duomenys iš koduojamų bėgių elektrinių grandinių į lokomotyvo įrangą ir atvirkščiai perduodami indukciniu ryšiu susietomis virš bėgių esančiomis priėmimo ritėmis.

Pagrindinės charakteristikos:

Atsakinga valstybė narė: Vengrija.

GW ATP SISTEMA

Aprašymas:

GW ATP – tai traukinio automatinio sustabdymo (ATP) sistema, naudojama Jungtinėje Karalystėje „Great Western“ (GW) geležinkelio linijose, kuriomis susisiekimas vykta tarp Londono (Paddington stoties), Bristolio Temple Meads stoties, Bristol Parkway stoties ir Newbury. Sistema grindžiama kompiuterine įranga, panašia į Belgijoje naudojamą TBL sistemą, nors tarp jų yra kai kurių techninių ir eksploatacinių skirtumų.

Sistema yra skirta tik traukiniams, kurių greitis didesnis nei 160 km/h.

Sistema turi šias pagrindines funkcijas:

Duomenys yra perduodami iš bėgių kelio traukinių kontrolės sistemos bėgių kelio siųstuvais (balisėmis), įrengtomis greta signalų. Jei būtina, eksploatacinėms charakteristikoms pagerinti įrengiamos duomenų atnaujinimo kilpos.

Pagrindinės charakteristikos:

Atsakinga valstybė narė: Jungtinė Karalystė.

„INDUSI/PZB“

(Induktive Zugsicherung/Punktförmige Zugbeeinflussung)

Aprašymas:

Automatinė traukinių apsaugos sistema, sumontuota Austrijos ir Vokietijos geležinkelio linijose, kurios vertinamos kaip tinkamos sąveikai užtikrinti.

Magnetiniu ryšiu susietos rezonansinės bėgių kelio ir lokomotyvui sumontuotos įrangos elektrinės grandinės traukiniui perduoda vienos iš trijų rūšių informaciją. Sistema nelaikoma saugia, tačiau yra pakankamai patikima, kad ja būtų galima kontroliuoti mašinistą. Ji veikia tik kontrolės režimu, t. y. mašinistui ji neteikia jokių nuorodų apie signalo spalvą – ji tik rodo, kad traukinys yra kontroliuojamas.

Pagrindinės charakteristikos:

Atsakingos valstybės narės: Austrija, Vokietija.

KVB

Aprašymas:

Standartinė traukinio automatinio sustabdymo sistema (ATP), naudojama Prancūzijoje, bendrovės „RFF“ geležinkelio tinkle. Yra įrengta visose elektrifikuotose paprastųjų geležinkelių linijose greičio pavojinguose ruožuose ir laikinų greičių apribojimų kontrolei užtikrinti. Sumontuota 99 % paprastųjų geležinkelio linijų. Iš dalies sumontuota greitųjų geležinkelių linijose, kuriose naudojama taškiniam informacijos perdavimui ir laikinų greičio apribojimų kontrolei, jeigu greičio lygiai nėra numatyti TVM kodais.

Sistema yra sudaryta iš traukinių valdymo sistemos bėgių kelio siųstuvų (balisių), įskaitant signalų šifratorius, ir lokomotyvui sumontuotos kompiuterizuotos įrangos. Pastaroji sistema naudojama kartu su įprastine signalizacijos įranga.

Duomenys perduodami tarp pasyvių traukinių valdymo sistemos bėgių kelio siųstuvų (balisių) (2–9 vienam signalui) ir prie apatinės lokomotyvo dalies pritvirtintos antenos, kuri iš pravažiuojančio lokomotyvo pirmiau minėtam siųstuvui (balisei) perduoda energiją. Traukinių valdymo sistemos bėgių kelio siųstuvo (balisės) ir riedmenyje sumontuotos įrangos ryšys yra indukcinis. Šis duomenų perdavimas naudojamas taškiniam informacijos perdavimui, nesusijusiam su automatine traukinio apsauga (ATP) (durys, radijo ryšio kanalai ir t. t).

Be to, „KVB“ gali būti papildyta nuolatinio perdavimo funkcija, kad būtų galima naudotis duomenų atnaujinimo funkcinės galimybėmis (kaip „Euroloop“ sistemoje):

Duomenų atnaujinimas vykdomas nuolatinio perdavimo režimu. Tai užtikrinama dažnio moduliavimu dviem nešlio dažniais Fp, lygiais 20 kHz ir 25 kHz (po vieną kiekvienam bėgių keliui). Perduodami duomenys yra dvejetainiai, sudarantys 80 bitų grupes (64 yra panaudojamieji). Duomenis atnaujinantiems pranešimams reikia, kad būtų sėkmingai perduotos trys 80 bitų dalys. Tai – vadinamasis „ilgasis“ pranešimas.

Bitas, nustatytas lygiu „1“, perduodamas spinduliuojant dažnį Fp + 692 Hz, bitas, nustatytas lygiu „0“, yra perduodamas spinduliuojant dažnį Fp – 750 Hz.

Charakteristikos:

paskutinėje „KVB“ versijoje pateikiami tik artėjančio pavojaus signalo rodmenys su trumpu sutapimu (000), išankstinio signalo „b“ ir „p“. Greičio rodmenys nepateikiami,

Atsakinga valstybė narė: Prancūzija.

LS

Aprašymas:

LS sistema yra montuojama visose Čekijos geležinkelių (CD) ir Slovakijos Respublikos geležinkelių (ZSR) tinklo linijose bei kitose geležinkelio linijose, kuriose eismas vyksta didesniu kaip 100 km/h greičiu. Jos vertinamos tinkamumo užtikrinti sąveiką požiūriu.

LS sistemos bėgių kelio dalis – tai koduojamos elektrinės bėgių grandinės, kuriose naudojamas vienas nešlio dažnis. Nešlio dažnis koduojamas 100 % amplitudiniu moduliavimu. Beveik visuose lokomotyvuose yra sumontuota LS įranga. Sistemos įrangos dalis, kuri montuojama lokomotyvuose, buvo modernizuota, kartu ta įranga yra iš dalies kompiuterizuojama.

Duomenys iš koduojamų bėgių elektrinių grandinių į lokomotyvo įrangą ir atvirkščiai perduodami indukciniu ryšiu susietomis virš bėgių esančiomis priėmimo ritėmis.

Pagrindinės charakteristikos:

Atsakingos valstybės narės: Čekija, Slovakija.

LZB

(Linienförmige Zugbeeinflussung)

Aprašymas:

Automatinė traukinių valdymo (ATC) sistema, sumontuota visose Vokietijos geležinkelio linijose, kuriose eismas vyksta didesniu kaip 160 km/h greičiu, sudarančiose didesnę dalį tų geležinkelio linijų, kurios vertinamos tinkamumo užtikrinti sąveiką požiūriu. LZB sistemos taip pat yra sumontuotos Austrijos ir Ispanijos geležinkelio linijose.

Sistema yra sudaryta iš bėgių kelio įrangos, t. y. iš šių:

Lokomotyvui sumontuota įranga paprastai indukcinę traukinio saugos funkciją.

Duomenys iš bėgių kelio įrangos į lokomotyvui sumontuotą įrangą perduodami iš bėgių kelio indukcinės kabelinės kilpos ir prie lokomotyvo pritvirtintos feritinės ritės.

Pagrindinės charakteristikos:

Atsakingos valstybės narės: Austrija, Vokietija, Ispanija.

„MEMOR II+“

Aprašymas:

Ši ATP sistema, sumontuota visose Liuksemburgo geležinkelių tinklo linijose, yra naudojama pavojingų vietų apsaugai ir laikinai greičiui apriboti. „MEMOR II+“ papildo „Crocodile“ sistemą.

Jos veikimas grindžiamas vienu iš dviejų bėgių kelio geležinių strypų, kurį liečia prie traukinio pritvirtinti kontaktiniai šepečiai. Tarp strypų gnybtų, atsižvelgiant į signalo spalvą, sukuriama +/- 12 – +/- 20 V įtampa. Ji laikoma ne visiškai saugia, bet pakankamai patikima, kad ja būtų galima kontroliuoti mašinistą. Ji veikia tik kontrolės režimu, t. y. mašinistui ji neteikia jokių nuorodų apie signalo spalvą – ji tik rodo, kad traukinys yra kontroliuojamas.

Pagrindinės charakteristikos:

Perspektyva:

Liuksemburgo geležinkelio infrastruktūros tinkle yra įrengiama I lygio ECTS sistema. Etapais pradedama eksploatuoti ECTS bus pakeista „MEMOR II“ ir „Crocodile“ sistema. Kad tai būtų galima padaryti, reikia pereinamojo laikotarpio, kuriuo lokomotyvų sistemos būtų pritaikytos ETCS. I lygio ECTS sistema bus vienintelė galiojanti sistema, naudojama Liuksemburgo geležinkelio infrastruktūros tinkle.

Atsakinga valstybė narė: Liuksemburgas.

RETB

Aprašymas:

Sistema „Radijo ryšio elektroninių žetonų blokas“ (RETB) – tai signalizacijos sistema, Jungtinėje Karalystėje naudojama tik keliose neintensyviai eksploatuojamose eismo linijose, priklausančiose paprastųjų geležinkelių sąveikos direktyvos taikymo sričiai (trys geležinkelio linijos yra Škotijoje, o viena – Velse).

Sistema vykdo šias pagrindines funkcijas:

RETB sistema naudojama kartu su mašinisto ir signalininko ryšio protokolo procedūromis, kurios vykdomos leidimo važiuoti „žetonams“ prašyti, išduoti ir grąžinti.

RETB neturi traukinio automatinio sustabdymo funkcinių galimybių (todėl nėra sąsajos tarp traukinio RETB įrangos ir stabdymo sistemos). Tačiau traukinio apsaugą nuo nustatytų ribų viršijimo užtikrina standartinė B priede aprašyta TPWS įranga. Lokomotyvo TPWS įranga turi AWS funkcijas (taip pat aprašyta B priede), mašinistui pateikiančias garsinius ir vaizdo rodmenis traukiniui artėjant prie leidimo važiuoti ribos ir artėjant prie ribojamo greičio ruožų.

Lokomotyvo įranga

Lokomotyvo įrangą sudaro radijo ryšio įranga ir RETB mašinisto kabinos displėjaus įrenginys (CDU).

Radijo ryšio įranga

Leidimo važiuoti „žetonams“ perduoti naudojama radijo ryšio sistema – tai Jungtinėje Karalystėje naudojamos NRN sistemos (aprašyta kitoje B priedo dalyje) variantas. Radijo ryšio įranga naudojama balso ryšiui ir duomenims perduoti.

Mašinisto kabinos displėjaus įrenginys (CDU)

CDU sudaro:

Traukinyje pirma aprašytai paskirčiai taip pat turi būti įrengta TPWS įranga (įskaitant ir AWS funkcijas), tačiau sąsajos tarp TPWS ir RETB įrangos traukinyje nėra.

Atsakinga valstybė narė: Jungtinė Karalystė.

RSDD/SCMT

(Ripetizione Segnali Discontinua Digitale/Sistema Controllo Marcia del Treno)

Aprašymas:

RSDD – tai traukinio automatinio sustabdymo sistema (ATP); ją galima naudoti vieną arba su BACC infrastruktūra.

Lokomotyvui sumontuota įranga yra tinkama iš skirtingų šaltinių perduodamai informacijai derinti ir tvarkyti.

Sistema yra sudaryta iš traukinių kontrolės sistemos bėgių kelio siųstuvų (balisių) ir šifratorių bei prie apatinės lokomotyvo dalies pritvirtintos antenos, kuri iš pravažiuojančio lokomotyvo pirmiau minėtam siųstuvui (balisei) perduoda energiją. Ryšys yra indukcinis.

Atrodytų, kad naudojami dviejų tipų traukinių kontrolės sistemos bėgių kelio siųstuvai (balisės): „sistemos siųstuvai“, kuriuose laikoma informacija apie geležinkelio liniją, ir „signalizaciniai siųstuvai“ – juose laikoma informacija apie signalų spalvą.

Numatomi trijų tipų traukinių kontrolės sistemos bėgių kelio siųstuvai (balisės) – perduodami ir priimdami informaciją visi naudoja tuos pačius dažnius, tačiau skirtingą galią:

Atsakinga valstybė narė: Italija.

SELCAB

Aprašymas:

Automatinė traukinių kontrolės (ATC) sistema, greitųjų geležinkelių linijos Madridas–Sevilija stočių rajonuose sumontuota išplėtus LZB sistemą. Lokomotyvui sumontuota LZB 80 įranga (Ispanija) taip pat yra tinkama SELCAB sistemos informacijai apdoroti.

Duomenys tarp bėgių kelio įrangos ir lokomotyvui sumontuotos įrangos perduodami pusiau ištisiniu būdu naudojant indukcines prie bėgių kelio įrengtas kilpas ir lokomotyvui sumontuotas feritines rites.

Pagrindinės charakteristikos:

Atsakingos valstybės narės: Ispanija.

SHP

(Samoczynne Hamowanie Pociągu)

Aprašymas:

AWS sistema, kuri yra sumontuota Lenkijos geležinkelio linijose, kurios vertinamos kaip tinkamos sąveikai užtikrinti.

Bėgių kelio ir lokomotyvo magnetinio ryšio rezonansinės grandinės perduoda 1 informacijos pranešimą į traukinį. Sistema yra laikoma saugia. Ji yra integruota su veikliąja lokomotyvo budrinamąja sistema. Budrinamoji sistema taip pat yra skirta apsaugoti nuo nereguliuojamo riedmens judėjimo (slydimo) 10 % už didžiausią leidžiamą riedmens greitį didesniu greičiu. Ji veikia tik kontrolės režimu, t. y. mašinistui ji neteikia jokių nuorodų apie signalo spalvą – ji tik rodo, kad traukinys yra kontroliuojamas.

Pagrindinės charakteristikos:

Veikimas:

Lokomotyvo signalinė lempa yra įjungiama traukiniui pravažiuojant rezonansinę grandinę (sumontuotą bėgių keliui), taip reikalaujant mašinisto patvirtinimo. Jei patvirtinimo negaunama per 3 s, įjungiamas garsinis signalas. Jei patvirtinimo negaunama per 2 s po garsinio signalo, sistema įjungia staigiojo stabdymo stabdžius. Šiuos stabdžius galima išjungti specialiomis sąlygomis.

Veiklioji budrinamoji sistema yra įjungiama, kai riedmens greitis yra 10 % didesnis už didžiausią leidžiamą greitį. Po 16 sekundžių įjungiama signalinė lempa ir mašinistas patvirtinimą turi pateikti per tiek pat laiko, kaip SHP funkcijos atveju. Po to patvirtinimo reikalaujama kas 60 s. SHP kontrolė iš naujo įjungia 60 sekundžių budrumo patikros ciklą.

Atsakinga valstybė narė: Lenkija.

„TBL 1/2/3“

Aprašymas:

„TBL“ – tai „NMBS/SNCB“ bendrovės geležinkelio linijose iš dalies sumontuota automatinė traukinių kontrolės (ATC) sistema (šiuo metu: 1 200 traukinių kontrolės sistemos bėgių kelio siųstuvų (balisių) ir 120 lokomotyvui sumontuotos įrangos „TBL1“, 200 traukinių valdymo sistemos bėgių kelio siųstuvų (balisių) ir 300 lokomotyvui sumontuotos įrangos „TBL2“, visose geležinkelio linijose, kurios skirtos eismui didesniu kaip 160 km/h greičiu, sumontuota „TBL2“ įranga).

Sistema sudaryta iš traukinių kontrolės sistemos bėgių kelio siųstuvo (balisės), skirto kiekvienam signalui, ir lokomotyvo įrangos. „TBL1“ – tai įspėjamoji sistema, o „TBL2/3“ – lokomotyvo signalizacijos sistema. Jei tai yra „TBL2/3“, naudojami informaciją atnaujinantys traukinių kontrolės sistemos bėgių kelio siųstuvai (balisės), taip pat naudojama informaciją atnaujinanti kabelio kilpa.

Bėgių kelio įranga žymima „TBL2“, jei tai yra sąsaja su reline blokuote, ir „TBL3“, jei tai yra nuosekliai sujungta sąsaja su elektronine blokuote.

Lokomotyvo įranga vadinama „TBL2“. Ji apima „TBL2“, „TBL1“ ir „Crocodile“ funkcijas.

Duomenys perduodami iš informaciją perduodančiojo traukinių kontrolės sistemos bėgių kelio siųstuvo (balisės) į po lokomotyvu pritvirtintas priėmimo rites. Sistemos veikimas gali priklausyti nuo perduodamo signalo krypties, dėl to traukinių kontrolės sistemos bėgių kelio siųstuvas (balisės) montuojamas tarp bėgių, tačiau šiek tiek į šalį nuo kelio vidurio.

Pagrindinės charakteristikos:

Atsakingos valstybės narės: Belgija.

TPWS

Aprašymas:

Traukinio automatinio sustabdymo ir įspėjamoji sistema (TPWS) iš esmės yra skirta geležinkelių pervažų saugai pagerinti. Ji apima automatinės įspėjamosios sistemos (AWS) funkcijas, kurios nurodomos kursyvu išspausdintame tekste. Traukinio automatinio sustabdymo ir įspėjamoji sistema (TPWS) taikoma visose geležinkelio linijose, kurios laikomos tinkamomis sąveikai užtikrinti.

Sistema užtikrina toliau išvardytas funkcijas.

Sistemą sudaro nuolatiniai magnetai ir bėgiuose laukus indukuojančios ritės. Sistema nelaikoma saugia, tačiau yra pagrįsta priemonėmis ir principais, padedančiais kiek tai pagrįstai tikslinga sumažinti galimybę suklaidinti mašinistą.

TPWS mašinistui pateikia šią regimąją informaciją:

TPWS kontrolės priemonės:

TPWS garsiniai signalai:

TPWS sistema yra susiejama su stabdžių sistema ir užtikrina visišką avarinių stabdžių įjungimą, jeigu:

Technologija grindžiama ne procesoriais, tačiau tokį variantą taip pat galima parengti.

Kitos charakteristikos:

Atsakinga valstybė narė: Jungtinė Karalystė.

TVM

Aprašymas:

TVM – tai lokomotyvo signalizacijos kontrolės ir valdymo sistema. Ji visų pirma yra skirta „RFF“ bendrovės greitųjų geležinkelių linijoms. Senesnė versija „TVM 300“ yra sumontuota geležinkelio linijoje Paryžius–Lionas (LGV SE) ir geležinkelio linijose Paryžius–Tours/Le Mans (LGV A). Naujesnė versija „TVM 430“ yra sumontuota geležinkelio linijoje Paryžius–Lille–Kale (LGV N), „SNCB“ kompanijos geležinkelio linijos dalyje į Briuselį, geležinkelio linijoje Lionas–Marselis/Nimes (LGV Mediterranée) ir „Eurotunelyje“. „TVM 430“ yra suderinama su „TVM 300“.

„TVM 300“ ir „TVM 430“ sistemos yra grindžiamos koduojamomis elektrinėmis bėgių grandinėmis, t. y. nuolatiniu signalų siuntimu, bei indukcinėmis kilpomis arba traukinių kontrolės sistemos bėgių kelio siųstuvais (balisėmis) (naudojamais KVB arba TBL sistemose), t. y. taškinio perdavimo priemonėmis.

Duomenys iš koduojamų bėgių elektrinių grandinių į lokomotyvo įrangą ir atvirkščiai perduodami indukciniu ryšiu susietomis virš bėgių esančiomis priėmimo ritėmis.

Pagrindinės charakteristikos:

Atsakingos valstybės narės: Belgija, Prancūzija, Jungtinė Karalystė.

„ZUB 123“

Aprašymas:

Automatinės traukinių kontrolės (ATC) sistema, dažnai montuojama Danijos geležinkelio linijose, kurios vertinamos kaip tinkamos užtikrinti sąveiką.

Sistema yra sudaryta iš šių dalių:

„ZUB 123“ lokomotyvui sumontuota įranga yra laikoma saugia.

Pagrindinės charakteristikos:

Atsakinga valstybė narė: Danija.

„ZUB 121“

(Pateikiama tik susipažinti)

Aprašymas:

Automatinę traukinių kontrolės (ATC) sistemą „SBB“ ir „BLS“ bendrovės Šveicarijoje dažnai montuoja geležinkelio linijose, kurios vertinamos tinkamumo užtikrinti sąveiką požiūriu.

Sistema yra sudaryta iš šių dalių:

Charakteristikos:

Atsakinga valstybė: Šveicarija.

2 dalis. Radijo ryšys

RODYKLĖ:

Šios sistemos šiuo metu naudojamos valstybėse narėse. Išsamesnės informacijos nuorodos turi būti daromos į infrastruktūros registrą, kaip apibrėžta C priede.

Pateikiama tik susipažinti, valstybėse narėse nenaudojamos sistemos:

Tarptautinės geležinkelių sąjungos (UIC) radijo ryšio 1–4 skyriai

Aprašymas:

Šis bėgių kelio ir traukinio radijo ryšys atitinka Tarptautinės geležinkelių sąjungos (UIC) 751–3 kodekso 1984 7 1 trečiajame leidime pateikiamus techninius reikalavimus. Šis radijo ryšys – tai tarptautiniam geležinkelių eismui bent pagal minimalius reikalavimus užtikrinti būtinas įrenginys.

Tarptautinės geležinkelių sąjungos (UIC) radijo ryšys – tai analoginis radijo ryšys, sudarytas iš bėgių kelio ir judriosios (lokomotyvo) įrangos.

Šį pagrindinį įrenginį atitinkančios radijo ryšio sistemos leidžia užtikrinti vienalaikį vienapusį bei vienalaikį dvipusį balso ryšį ir naudoti valdymo signalus (tonus), tačiau ne atrankinį kvietimą ir duomenų perdavimą:

Pagrindinės charakteristikos:

Atsakingos valstybės narės: Prancūzija, Vokietija, Vengrija, Liuksemburgas.

Tarptautinės geležinkelių sąjungos (UIC) radijo ryšio 1–4 ir 6 skyriai

Aprašymas:

Šis bėgių kelio ir traukinio radijo ryšys atitinka Tarptautinės geležinkelių sąjungos (UIC) 751–3 kodekso 1984 7 1 trečiajame leidime pateikiamus techninius reikalavimus.

UIC ryšys – tai analoginis radijo ryšys, sudarytas iš bėgių kelio ir judriosios (lokomotyvo) įrangos.

Šį pagrindinį įrenginį atitinkančios radijo ryšio sistemos leidžia užtikrinti vienalaikį vienapusį bei vienalaikį dvipusį balso ryšį ir naudoti valdymo signalus (tonus), taip pat atrankinį kvietimą ir duomenų perdavimą:

Pagrindinės charakteristikos:

Atsakingos valstybės narės: Austrija, Belgija, Danija, Vokietija, Nyderlandai, Ispanija.

Tarptautinės geležinkelių sąjungos (UIC) radijo ryšio 1–4 ir 6 skyriai (Airijos sistema)

Aprašymas:

Šis bėgių kelio ir traukinio radijo ryšys atitinka Tarptautinės geležinkelių sąjungos (UIC) 751–3 kodekso 1984 7 1 trečiajame leidime pateikiamus techninius reikalavimus.

UIC ryšys – tai analoginis radijo ryšys, sudarytas iš bėgių kelio ir judriosios (lokomotyvo) įrangos.

Šį pagrindinį įrenginį atitinkančios radijo ryšio sistemos leidžia užtikrinti vienalaikį vienapusį bei vienalaikį dvipusį balso ryšį ir naudoti valdymo signalus (tonus), taip pat atrankinį kvietimą ir duomenų perdavimą:

Pagrindinės charakteristikos:

Atsakingos valstybės narės: Airijos Respublika, Vengrija.

Pateikiama tik susipažinti: tokia pat radijo ryšio sistema naudojama Norvegijoje.

Tarptautinės geležinkelių sąjungos (UIC) radijo ryšio 1–4, 6 ir 7 skyriai

Aprašymas:

Šis bėgių kelio ir traukinio radijo ryšys atitinka Tarptautinės geležinkelių sąjungos (UIC) 751–3 kodekso 1984 7 1 trečiajame leidime ir 1988 1 1 leidimo 7 skyriuje pateikiamus techninius reikalavimus.

UIC ryšys – tai analoginis radijo ryšys, sudarytas iš bėgių kelio ir judriosios (lokomotyvo) įrangos.

Šį pagrindinį įrenginį atitinkančios radijo ryšio sistemos leidžia užtikrinti vienalaikį vienapusį bei vienalaikį dvipusį balso ryšį ir naudoti valdymo signalus (tonus), taip pat atrankinį kvietimą ir duomenų perdavimą. Didinamos galimybės perduoti duomenis. Pirmiau minėta ypatybė Tarptautinės geležinkelių sąjungos (UIC) informaciniame lapelyje nelaikoma privaloma. Jeigu galimybės didinti duomenų perdavimą negalima užtikrinti dvišaliais arba daugiašaliais susitarimais, ji turėtų būti taikoma tik nacionaliniu lygiu.

Pagrindinės charakteristikos:

Atsakinga valstybė narė: Prancūzija.

Įvadas į Jungtinės Karalystės sistemas

NRN sistema (nacionalinis radijo ryšio tinklas) yra sumontuota visame Jungtinės Karalystės geležinkelio tinkle, įskaitant greitųjų geležinkelių linijas, kurios yra pagrindinė Jungtinės Karalystės greitųjų geležinkelių tinklo dalis. Tos geležinkelio linijos – tai:

Vadinamoji „Cab secure“ sistema yra sumontuota intensyvaus eismo priemiesčio rajonuose aplink Londoną, Liverpulį ir Glazgą, tačiau tų rajonų tam tikros geležinkelio linijos gali būti sudedamąja greitųjų geležinkelių tinklo dalimi. Be to, „cab secure“ sistema yra sumontuota visose pagrindinėse pietryčių geležinkelio linijose, įskaitant eksploatuojamą tunelio maršrutą iš pakrantės iki Londono „Waterloo“ stoties.

Pagrindinių geležinkelio linijų keleiviniuose ir prekiniuose traukiniuose yra sumontuota NRN sistema, o priemiesčių ir kai kuriose tarpinio eismo linijose – CSR sistema. Paprastai traukiniuose yra tik vieno tipo radijo ryšio įranga, tačiau keli traukiniai, važiuojantys geležinkelių linijomis, kuriose yra įrengtos NRN ir CSR sistemos, turi abiejų tipų radijo ryšio įrangą. Tai visų pirma pasakytina apie traukinius su įrengta CSR sistema, kurie dalį eksploatacinio ciklo laiko praleidžia ne CSR sistemos infrastruktūros teritorijoje.

BR 1845 G ir H leidiniai (bėgių kelio įranga)

BR 1661 A leidinys (lokomotyvo įranga)

Paprastai vadinamas „Cab secure“ radiju

Aprašymas:

Šis bėgių kelio/traukinio radijo ryšys atitinka bėgių kelio specifikacijose (BR specifikacija 1845 G ir H leidiniai ir BR 1661 A leidinys) aprašytus techninius reikalavimus.

„Cab secure“ radijo ryšys – tai analoginis radijo ryšys, sudarytas iš bėgių kelio ir judriosios (lokomotyvo) įrangos.

Šį pagrindinį įrenginį atitinkančios radijo ryšio sistemos leidžia užtikrinti vienalaikį dvipusį kalbamąjį ryšį ir valdymo signalų (tonų) naudojimą, taip pat atrankinius kvietimus bei duomenų perdavimą.

Pagrindinės charakteristikos:

Atsakinga valstybė narė: Jungtinė Karalystė.

BR 1609 2 leidinys

Paprastai vadinama nacionaliniu radijo ryšio tinklu (NRN)

Aprašymas:

Šis bėgių kelio/traukinio radijo ryšys atitinka bėgių kelio specifikacijoje (BR 1609, 2 leidimas, 1987 m. rugpjūčio 2 d.) aprašytus techninius reikalavimus.

Nacionalinis radijo ryšio tinklas – tai analoginis radijo ryšys, sudarytas iš bėgių kelio ir judriosios (lokomotyvo) įrangos.

Šį pagrindinį įrenginį atitinkančios radijo ryšio sistemos leidžia užtikrinti vienalaikį dvipusį (bėgių kelias), vienapusį balso ryšį (lokomotyvo įranga), perdavimo režimą ir perdavimo režimo ir valdymo signalų (tonų) naudojimą, taip pat atrankinius kvietimus bei duomenų perdavimą.

Pagrindinės charakteristikos:

Atsakinga valstybė narė: Jungtinė Karalystė.

„FS“ ETACS ir GSM

Aprašymas:

Šiandien „FS“ bendrovėje užtikrinant traukinio ir bėgių kelio įrangos radijo ryšį pirmiausia yra naudojamasi viešojo operatoriaus analoginiais (ETACS) ir skaitmeniniais (GSM) judriojo ryšio tinklais 900 MHz dažniu teikiamomis paslaugomis. Tie tinklai buvo įrengti su išoriniu posistemiu, kurį operatorius sukūrė kartu su „FS“, siekdamas, kad būtų atsižvelgiama į tam tikras specialias ypatybes, kurių prašė „FS“ bendrovė, pvz., susijusias su:

Atsižvelgiant į „FS“ bendrovės geležinkelio tinkle dviejų viešojo judriojo ryšio sistemų teikiamas įvairias paslaugas, šiuo būdu apskritai galima užtikrinti traukinio ir bėgių kelio įrangos ryšį.

Bendradarbiaudama su viešųjų paslaugų teikėju „FS“ bendrovė susitarė dėl papildomų techninių parametrų ir juos įdiegė. Techniniai parametrai buvo įdiegti labai patikimose paskirstytųjų kompiuterių sistemose. Dėl to jie yra ISO/OSI lygmens modelio taikymo lygio dalis.

Atsakinga valstybė narė: Italija.

Tarptautinės geležinkelių sąjungos (UIC) radijo ryšio 1–4 skyriai („Cascais“ geležinkelio linijoje sumontuota TTT radijo ryšio sistema)

Aprašymas:

Šis bėgių kelio ir traukinio radijo ryšys atitinka Tarptautinės geležinkelių sąjungos (UIC) 751–3 kodekso 1984 7 1 trečiajame leidime pateikiamus techninius reikalavimus. Tas radijo ryšys – tai tarptautiniam geležinkelių eismui bent pagal minimalius reikalavimus užtikrinti būtinas įrenginys.

UIC ryšys – tai analoginis radijo ryšys, sudarytas iš bėgių kelio ir judriosios (lokomotyvo) įrangos.

Šį pagrindinį įrenginį atitinkančios radijo ryšio sistemos leidžia užtikrinti vienalaikį vienapusį bei vienalaikį pusiau vienapusį balso ryšį ir naudoti valdymo signalus (tonus), tačiau ne atrankinį kvietimą ir duomenų perdavimą:

Pagrindinės charakteristikos:

Atsakinga valstybė narė: Portugalija.

TTT radijo ryšio sistema „CP_N“

Aprašymas:

Ši TTT radijo ryšio sistema – tai specializuota sistema, skirta pagal „CP“ reikalavimus žodiniams pranešimams ir duomenims perduoti.

„CP_N“ radijo ryšys – tai analoginis radijo ryšys, sudarytas iš bėgių kelio ir judriosios (lokomotyvo) įrangos.

Radijo ryšio sistema naudoja atrankinį skaitmeninį iškvietimą (pagal MPT 1327—1 200 b/s didelės spartos dažninį moduliavimą) ir 50 bodų infragarsinį dažnio moduliavimą signalui į pagrindinę stotį perduoti.

Šis radijo ryšys leidžia užtikrinti vienalaikį vienakryptį ryšį ir pusiau vienalaikį vienakryptį kalbamąjį ryšį atrankiniams kvietimams ir duomenims perduoti.

Pagrindinės charakteristikos:

Atsakinga valstybė narė: Portugalija.

PKP radijo ryšio sistema

Aprašymas:

Radijo ryšio sistema, sumontuota Lenkijos geležinkelio linijose, kurios vertinamos kaip tinkamos sąveikai užtikrinti.

PKP 150 MHz dažnių juostos radijo ryšio sistema – tai analoginio radijo ryšio sistema, kurią sudaro bėgių kelio, lokomotyvui sumontuota ir nešiojamoji įranga.

Radijo ryšio sistema leidžia užtikrinti vienalaikį vienakryptį balso ryšį ir naudoti valdymo signalus (tonus) atrankiniam kvietimui, tačiau paprastai ne duomenų perdavimui. Ši sistema turi integruotą „RADIOSTOP“ funkciją.

Pagrindinės charakteristikos:

Atsakinga valstybė narė: Lenkija.

VR traukinio radijo ryšys,

paprastai vadinamas „Linjaradio“ (suom. „geležinkelio linijos radijas“).

Aprašymas:

Šis bėgių kelio ir traukinio radijo ryšys yra pritaikytas VHF radijo ryšio sistemai ir atitinka techninius Suomijos geležinkelių reikalavimus.

Geležinkelio linijų radijo ryšio tinklas – tai analoginis radijas, kurį sudaro bėgių kelio ir judrioji (lokomotyvo) įranga.

Šį pagrindinį įrenginį atitinkančios radijo ryšio sistemos užtikrina vienalaikį dvipusį balso ryšį (tarp bėgių kelio įrangos ir traukinio), pusiau vienalaikį dvipusį balso ryšį (tarp mašinistų) ir reguliatoriui skirtus mašinisto kvietimus atrankinio kvietimo tonais.

Pagrindinės charakteristikos:

Atsakinga valstybė narė: Suomija.

TRS – Čekijos geležinkelių radijo ryšio sistema

Aprašymas:

Geležinkelių radijo ryšio sistema (TRS) yra skirta operatyviniam vienalaikiam dvipusiam ryšiui, užtikrinamam juostiniu tinklu išilgai bėgių kelio tarp lokomotyvą vairuojančio mašinisto ir dispečerio arba signalininko.

TRS sistema vienalaikiu dvipusiu ryšiu užtikrina pokalbių, einamosios informacijos (komandų, ataskaitų), bendrosios iškvietos ir avarinės iškvietos perdavimą, o vienalaikiu pusiau dvipusiu ryšiu tarp mašinistų – retransliavimą bazinės stoties zonoje, būtent pokalbių ir avarinės iškvietos perdavimo. Sistemos principas leidžia sukurti specialų įrangos bloką, kuris gali veikti vienalaikio vienakrypčio ryšio tinkle 160 MHz dažnių juostos dažniais, skirtais vienalaikiam vienakrypčiam ryšiui lokomotyvo mašinistų ir kitų abonentų iš anksto pasirinktu kanalu.

Atrankinis kvietimas traukinio šešių skaitmenų numeriu perduodamas dispečerio (signalininko) mašinistui, tapatybės nuoroda (pagal traukinio numerį) iš traukinio perduodama dispečeriui (signalininkui).

Einamoji informacija (komandos ir ataskaitos) perduodama pranešimais. TRS sistema turi skaitmeninio perdavimo funkciją abiem kryptimis didelės spartos dažnio moduliavimu 1 200 bps koduotas trumpasis pranešimas. Viena iš komandų yra priskirta nuotoliniam traukinio sustabdymui, kurį gali įjungti dispečeris arba signalininkas ir kurį įjungus vykdomas staigusis riedmens stabdymas (jei lokomotyve yra „LS 90“ tipo ATP arba mašinisto budrinamosios įrangos suderintuvas).

TRS sistemos yra visiškai suderintos kontrolės signalais pagal privalomą UIC 751-3 kodekso rekomendaciją. Tai reiškia, kad tarp TRS ir kitų gamintojų sistemų galimi pokalbiai, bendrosios ir avarinės iškvietos. Ryšys vyksta pagal UIC reikalavimus keturiais tarptautiniais suderintaisiais 450 MHz dažnių juostos A intervalo dažniais.

Pagrindinės charakteristikos:

Atsakinga valstybė: Čekija.

LDZ radijo ryšio sistema

Aprašymas:

Traukinio radijo ryšio sistema (TRS) – tai analoginio vienalaikio vienakrypčio balso ryšio sistema, naudojama operatyviniam traukinių ryšiui. Ši sistema yra įrengta visose LDZ tinklo dalyse.

TRS yra skirta naudoti bėgių kelio (skirstomosios radijo stotelės (DRS) ir iki 28 vietinių racijų (LRS), tarp kurių ryšys vyksta dvilaidžiu ryšio kanalu), judriojoje (lokomotyvui sumontuotos radijo stotelės (BRS) ir nešiojamosios radijo stotelės (HRS)) įrangoje.

Atrankiniam 28 LRS ryšiui naudojami šeši 1 000–1 700 Hz dažnių juostos dažniai.

Pagrindinės charakteristikos:

Be TRS, naudojama stočių radijo ryšio sistema, kuria teikiamas manevravimo, techninės priežiūros technologinis ir specialusis ryšys avarinėmis sąlygomis. Ši sistema grindžiama zoniniu principu ir veikia apie 5–10 MHz dažnių juostos 150 ir 450 MHz intervale.

Atsakinga valstybė narė: Latvija.

CH – Graikijos geležinkelių radijo ryšio sistema

Aprašymas:

Ši bėgių kelio ir traukinio radijo ryšio sistema iš dalies atitinka UIC 751-3 kodekso trečiojo leidimo (1984 7 1) technines taisykles. Tai – mažiausias įrenginys, būtinas nacionaliniam susisiekimui geležinkeliais. Tai – analoginė sistema, užtikrinanti pusiau dupleksinį balso ryšį. Atrankinės iškvietos, veikimo signalai (tonai) ir duomenų perdavimas nebuvo naudojami.

Pagrindinės charakteristikos:

Atsakinga valstybė narė: Graikija.

Tarptautinės geležinkelių sąjungos (UIC) radijo ryšio skyrius – Bulgarija

(pateikiama tik susipažinti)

Aprašymas:

Šis bėgių kelio ir traukinio radijo ryšys atitinka Tarptautinės geležinkelių sąjungos (UIC) 751–3 kodekso 1984 7 1 trečiajame leidime pateikiamus techninius reikalavimus. Tai – mažiausias įrenginys, būtinas tarptautiniam susisiekimui geležinkeliais.

UIC radijo ryšys yra analoginis radijo ryšys, kurį sudaro bėgių kelio ir judrioji (sumontuota traukinyje) įranga.

Šį pagrindinį įrenginį atitinkančios radijo ryšio sistemos leidžia užtikrinti vienalaikį vienapusį bei vienalaikį dvipusį balso ryšį ir naudoti valdymo signalus (tonus), taip pat atrankinį kvietimą ir duomenų perdavimą.

Pagrindinės charakteristikos:

Atsakinga valstybė: Bulgarija.

Estijos geležinkelių traukinių ryšio tinklas

Estijos geležinkelių traukinių ryšio tinklas įrengtas pagal Estijos transporto ir susisiekimo ministerijos 1999 7 9 įsaką Nr. 39 „Techninės geležinkelių eksploatavimo taisyklės“.

Geležinkelių traukinių ryšio tinklą sudaro du posistemiai: bėgių kelio ir traukinio radijo ryšio sistema ir rajoninės (arba regioninės) radijo ryšio sistemos.

Bėgių kelio ir traukinio radijo ryšio sistema užtikrinamas balso ryšys su visų tipų traukiniais ir lokomotyvais, eksploatuojamais pagrindinėse šalies geležinkelio linijose ir atšakose.

Rajoninės radijo ryšio sistemos užtikrina visišką stočių operatorių ir lokomotyvų mašinistų radijo ryšio veikimą eksploatacinėje geležinkelio stočių teritorijoje.

Integruotasis traukinių radijo ryšio tinklas aprėpia visas šalies geležinkelių linijas ir stotis.

Pagrindinė Estijos geležinkelių bėgių kelio ir traukinio radijo ryšiui naudojama sistema – tai decentralizuota (grindžiama nuskaitymo principu) skaitmeninio magistralinio radijo ryšio sistema „SmarTrunk II“. Šią modulinę sistemą sudaro šie komponentai: dispečerinės įranga, vietos garsintuvai, stoties operatoriaus radijo ryšio terminalai, judrioji radijo ryšio įranga traukiniuose ir nešiojamoji radijo ryšio įranga.

Pagrindiniai magistralinės sistemos duomenys:

Geležinkelio stočių vietos ryšiui naudojama bazinio radijo ryšio įranga „Motorolla GM350“ ir „Motorolla GM Pro series“, veikianti VHF vienalaikio vienakrypčio ryšio kanalais.

Traukiniuose sumontuota radijo ryšio įranga „Motorolla GM350“ ir „Motorolla GM160“ yra galimas ryšys su kitokia šalyje įrengta radijo ryšio infrastruktūra pagrindinėse geležinkelio linijose ir stočių teritorijose.

Už saugų ir veiksmingą geležinkelių darbą atsakingas personalas naudojosi „Motorolla“„GP“ ir „P“ serijos nešiojamąja radijo ryšio įranga.

Traukinių eismui iš kaimyninių Latvijos ir Rusijos kontroliuoti Estijos geležinkeliai kartu su pagrindiniu ryšio tinklu tebenaudoja specialią tarpregioninio traukinių ryšio sistemą, veikiančią vienalaikio vienakrypčio ryšio 2 130 kHz ir 2 150 kHz kanalais.

Atsakinga valstybė narė: Estija.

Lietuvos geležinkelių traukinių radijo ryšio sistema

Aprašymas:

Traukinio radijo ryšio sistema (TRS) – tai analoginio vienalaikio vienakrypčio balso ryšio sistema, naudojama operatyviam traukinių ryšiui. Ši sistema yra įrengta visose Lietuvos geležinkelių tinklo dalyse.

TRS yra skirta naudoti bėgių kelio (skirstomosios radijo stotelės (DRS) ir vietinės radijo stotelės (LRS), tarp kurių ryšys vyksta dvilaidžiu ryšio kanalu) ir judriojoje (lokomotyvui sumontuotos radijo stotelės (BRS) įrangoje.

Atrankiniam LRS ryšiui naudojami šeši 1 000–1 700 Hz dažnių juostos dažniai.

Pagrindinės charakteristikos:

Manevravimo radijo ryšio sistema

Aprašymas:

Balso ryšiui 150 MHz diapazone manevravimo metu didesnėse geležinkelio stotyse naudojama vienalaikio vienakrypčio ryšio analoginė radijo ryšio sistema. Šios sistemos radijo ryšio stotys veikia tik vietos radijo ryšio tinkluose, kurie nėra tarpusavyje susieti. Sistema užtikrina radijo ryšį atviruoju kanalu tarp stacionariųjų (eismo reguliavimo operatorių), judriųjų (manevravimo lokomotyvai) ir nešiojamųjų (manevravimo brigada) objektų.

Pagrindinės charakteristikos:

Atsakinga valstybė narė: Lietuva.

3 dalis. Perėjimo tarp A ir B klasės sistemų (signalizacijos) matrica

MATRICOS PASKIRTIS

Ši MATRICA skirta pateikti tekstą dėl Europos greitųjų ir paprastųjų geležinkelių tinklų sąveikai svarbių perėjimų taikymo srities.

ĮVADAS

Toliau pateiktoje matricoje pateikiama apžvalga galimų perėjimų tarp skirtingų B klasės sistemų, kaip apibrėžta šiame priede, ir tarp A ir B klasės sistemų.

Matrica nenurodoma naudoti jokių konkrečių ERTMS/ETCS sistemos arba atitinkamų STM, apibrėžtų šiame priede, techninių sprendimų. Jie yra aprašyti kontrolės ir valdymo posistemio techninėse specifikacijose (abiejų – transeuropinės greitųjų ir paprastųjų geležinkelių – sistemų kontrolės ir valdymo posistemių TSS nurodyta 5 skyriuje) arba atitinkamuose nacionaliniuose atitinkamai B klasės sistemų arba STM dokumentuose. Pažymėtina, kad matricoje nenustatoma jokių papildomų techninių reikalavimų ERTMS/ETCS sistemai ar STM. Matricoje pateikiama tik informacija apie perėjimus, kurie galėtų vykti greitųjų ir paprastųjų geležinkelių tinkluose.

Matrica gali būti naudojama kaip pagalbinė priemonė techniniams ir ekonominiams sprendimams rasti siekiant įgyvendinti Direktyvas 96/48/EB ir 2001/16/EB.

Dėl perėjimų tarp dviejų sistemų B klasės sąveikos požiūriu reikalaujama, kad techninis perėjimo sprendimas neprieštarautų TSS, pirmiausia kad jis atitiktų nurodytus dokumentus apie ERTMS/ETCS sistemą. Pažymėtina, kad pačia 1 klasės specifikacija siekiama tik padėti STM perėjimams (žr. SRS 5.10 skirsnį, visų pirma 5.10.3.11 ir 7.4.2.9 skirsnį). Operatyvinis perėjimo tarp dviejų B klasės sistemų reguliavimas yra laikomas nacionaliniu klausimu.

PERĖJIMO MATRICA

Kaip šią matricą skaityti

Matricoje įstrižai yra išvardytos A klasės ir visos B klasės sistemos, svarbios transeuropiniams greitųjų ir paprastųjų geležinkelių tinklams.

Į kiekvieną matricos lauką yra įrašytas numeris (nurodo, kad perėjimas leidžiamas tarp sistemų, nurodytų skiltyje (eilutėje), kurioje yra laukas) arba ji pažymėta pilka spalva, reiškiančia, kad perėjimo nėra ir jo nenumatoma.

Numeriu žymimos šalys, atsakingos už perėjimo specifikaciją ir susijusias procedūras.

Perėjimai tarp A ir B klasės sistemų (pirmoji skiltis) vykdomi, kaip aprašyta dokumente 035 POGRUPIS.

Pavyzdys:

Sistemų perėjimai

Jei perėjimas yra vykdomas ETCS STM, turėtų būti naudojami terminai, apibrėžti dokumente 035 POGRUPIS.

Sistemų perėjimai (A ir B klasės)

Matricoje nurodomi reikiami operatyviniai perėjimai. Valdymo perdavimas – tai perėjimas, kurio metu viena sistema iš kitos sistemos perima atsakomybę už traukinio kontrolę. Tokio perėjimo metu mašinisto darbas paprastai pasikeičia vienu ar daugiau požiūrių, kaip nurodyta toliau:

Už perėjimą atsakingos valstybės narės

4 dalis. Valstybėse narėse naudojamų traukinio buvimo vietos nustatymo sistemų elektromagnetinės charakteristikos

Šioje dalyje pateikiamos valstybėse narėse naudojamų traukinio buvimo vietos nustatymo sistemų elektromagnetinės charakteristikos, įskaitant bandymo specifikaciją.

– Galutinai nenustatytas reikalavimas -

----

(1)  Estijoje naudojamas tik 50 Hz dažnis.

C PRIEDAS

GELEŽINKELIO LINIJOMS IR TRAUKINIAMS BŪDINGOS CHARAKTERISTIKOS, KURIOS TURI BŪTI ĮTRAUKTOS Į REGISTRUS PAGAL DIREKTYVOS 2001/16/EB 24 STRAIPSNĮ

Bendrieji reikalavimai

Kaip nurodyta 7 skyriuje, šiame priede apibrėžtas geležinkelio linijoms būdingas charakteristikas infrastruktūros valdytojas įtraukia į infrastruktūros registrą.

Kaip nurodyta 7 skyriuje, šiame priede apibrėžtas traukiniams būdingas charakteristikas geležinkelio įmonė įtraukia į riedmenų registrą.

Kaip nurodyta 6.2 skirsnyje („Kontrolės ir valdymo posistemis“), norint eksploatuoti traukinius ir siekiant nustatyti, ar jie yra tinkami sąveikai užtikrinti, pirmiau turi būti sutikrinami atitinkami riedmenų ir infrastruktūros registrai.

C priede aptariami tie kontrolės ir valdymo įrangos aspektai, kurie neįtraukiami nei į A, nei į B priedus, ir pasirinkimo galimybės, numatytos A bei B klasių sistemoms bei sąsajoms (žr. D priedo 8 pav.).

Informacija apie konkrečias riedmenų posistemio sąlygas, taikomas traukinio buvimo vietos nustatymo sistemų eksploatavimui, turi būti pateikta registruose.

Infrastruktūros registras

Šioje TSS yra numatomos tam tikros galimybės rinktis įrangą, funkcijas ir su infrastruktūra susijusias vertes. Be to, jeigu TSS reikalavimai netaikomi visai bėgių kelio kontrolės ir valdymo įrangai, atsižvelgiant į eksploatuojamas technines sistemas, ypač konkrečius eksploatavimo reikalavimus, yra leidžiama taikyti specialius reikalavimus, už kuriuos atsakingas yra infrastruktūros valdytojas.

Ta informacija, pvz., yra susijusi su:

Ši informacija turi būti prieinama geležinkelio įmonėms ir joms pateikiama kaip kiekvienos geležinkelio linijos vadovas (infrastruktūros registras), kuriame taip pat galima nurodyti kitų TSS kitokias detales (pvz., traukinių eismo valdymo ir eksploatavimo posistemio TSS taisyklių knygos B priede pateikiamos sistemos ir nevisaverčiai veikimo režimai).

Infrastruktūros registrą galima taikyti geležinkelio linijai arba jų grupei, jeigu tai geležinkelio linijų grupei būdingos tos pačios charakteristikos.

Siekiama užtikrinti, kad infrastruktūros ir riedmenų registruose nurodomi reikalavimai bei charakteristikos atitiktų TSS; pirmiausia reikalavimai ir charakteristikos neturi kliudyti sąveikai.

Riedmenų registras

Šiose TSS geležinkelio įmonei yra numatomos tam tikros galimybės rinktis įrangą, funkcijas ir su traukiniu susijusias vertes. Be to, kadangi TSS reikalavimai netaikomi visai lokomotyvo kontrolės ir valdymo įrangai, infrastruktūros valdytojui yra būtina papildoma informacija apie B klasės sistemų naudojimą ir traukinių, su kuriais naudojama ne B klasės bėgių kelio įrangos sistemos, charakteristikas. Ta informacija, pvz., yra susijusi su:

Ši informacija turi būti prieinama infrastruktūros valdytojams ir jiems pateikiama kaip kiekvienam traukiniui skirtas vadovas (riedmenų registras), kuriame taip pat galima numatyti pagalbinių funkcijų, kurias traukinys turi būti pritaikytas atlikti arba kurias būtų galima atlikti naudojant kontrolės ir valdymo posistemį, galimybę arba būtinybę, pvz., neutralių ruožų pravažiavimas, greičio sumažinimas specialiomis aplinkybėmis, atsižvelgiant į traukinio ir geležinkelio linijos charakteristikas (tunelius) ir kitų TSS reikalavimus.

Riedmenų registrą galima taikyti traukiniui arba jų grupei, jeigu tiems traukiniams būdingos tos pačios charakteristikos.

Specialių charakteristikų ir reikalavimų sąrašai

Toliau pateikiamas sąrašas – tai privalomi infrastruktūros ir riedmenų registrų reikalavimai, kuriais siekiama pakankamai apibrėžti konkrečias charakteristikas bei reikalavimus ir palengvinti sąveiką. Sąraše aptariami tik techniniai dalykai, o eksploatavimo klausimai išdėstomi traukinių eismo valdymo ir eksploatavimo TSS.

Reikalavimų galima laikytis taikant standartą. Šiuo atveju tuose vadovuose turi būti daroma atitinkama nuoroda.

Kitu atveju į riedmenų arba infrastruktūros registrus turi būti įterpiami visi specialūs reikalavimai (matavimo metodai) arba tie reikalavimai turi būti pridedami prie riedmenų ir infrastruktūros registro.

Jei tai yra B klasės sistemos, yra taikomos B priede pateikiamos priemonės, kurios buvo įgyvendinamos atsižvelgiant į atsakingos valstybės narės reikalavimus. Infrastruktūros registre pateikiamos šios antraštės:

Sąveikiai geležinkelio linijai ir sąveikiam traukiniui taikomų specialių techninių charakteristikų ir reikalavimų sąrašas

----

(1)  Šioje dalyje pateikta informacija yra skirta tik susipažinti, ji yra atitinkamo registro diegimo dalis ir jį sukūrus bus panaikinta.

D PRIEDAS

Kontrolės ir valdymo posistemio TSS (paprastųjų geležinkelių sistema)

Šiame paveiksle nurodytas tik posistemio principas

8 paveikslas

E PRIEDAS

SĄVEIKOS SUDEDAMOSIOMS DALIMS TAIKOMI MODULIAI

B modulis. Tipo patikra

D modulis. Produkcijos kokybės valdymo sistema

F modulis. Produktų patikra

H2 modulis. Visiško kokybės valdymo sistema su projekto patikra

POSISTEMIŲ EB PATIKROS MODULIAI

SB modulis. Tipo patikra

SD modulis. Produkcijos kokybės valdymo sistema

SF modulis. Produktų patikra

SH2 modulis. Visiško kokybės valdymo sistema su projekto patikra

SG modulis. Vieneto patikra

----

(1)  Europos specifikacijos apibrėžtis yra nurodyta Direktyvose 96/48/EB ir 2001/16/EB. Greitųjų geležinkelių TSS taikymo vadove yra paaiškinta, kaip naudoti Europos specifikacijas.

(2)  Europos specifikacijos apibrėžtis yra nurodyta Direktyvose 96/48/EB ir 2001/16/EB. Greitųjų geležinkelių TSS taikymo vadove yra paaiškinta, kaip naudoti Europos specifikacijas.

(3)  Gamintojo nuožiūra gali būti apribota konkrečiose TSS.

(4)  Europos specifikacijos apibrėžtis yra nurodyta Direktyvose 96/48/EB ir 2001/16/EB. Greitųjų geležinkelių TSS taikymo vadove paaiškinta kaip naudoti Europos specifikacijas.

(5)  Europos specifikacijos apibrėžtis yra nurodyta Direktyvose 96/48/EB ir 2001/16/EB. Greitųjų geležinkelių TSS taikymo vadove yra paaiškinta, kaip naudoti Europos specifikacijas.

(6)  Bandymų rezultatai gali būti pateikti pradedant taikyti arba vėliau.

(7)  Šis modulis galėtų būti taikomas ateityje, kai bus atnaujintos Direktyvoje 96/48/EB dėl greitųjų geležinkelių nurodytos TSS.

(8)  Esminiai reikalavimai yra nustatyti techninių parametrų, sąsajų ir eksploatavimo reikalavimuose, nustatytuose TSS 4 skyriuje.

(9)  Šiame modulyje „perkančioji organizacija“ – tai „posistemio perkančioji organizacija, kaip apibrėžta direktyvoje, arba Bendrijoje įsisteigęs jos įgaliotasis atstovas“.

(10)  Atitinkamoje TSS dalyje tam gali būti nustatyti konkretūs reikalavimai.

(11)  Europos specifikacijos apibrėžtis yra nurodyta Direktyvose 96/48/EB ir 2001/16/EB. Greitųjų geležinkelių TSS taikymo vadove yra paaiškinta, kaip naudoti Europos specifikacijas.

(12)  Šis modulis galėtų būti taikomas ateityje, kai bus atnaujintos Direktyvoje 96/48/EB dėl greitųjų geležinkelių nurodytos TSS.

(13)  Esminiai reikalavimai yra nustatyti techninių parametrų, sąsajų ir eksploatavimo reikalavimuose, nustatytuose TSS 4 skyriuje.

(14)  Šiame modulyje „perkančioji organizacija“ – tai „posistemio perkančioji organizacija, kaip apibrėžta direktyvoje, arba Bendrijoje įsisteigęs jos įgaliotasis atstovas“.

(15)  Riedmenų TSS atveju notifikuotoji įstaiga atitinkamame TSS skyriuje nurodytomis sąlygomis gali dalyvauti baigiamajame eksploataciniame lokomotyvų arba traukinių sąstatų bandyme.

(16)  Šis modulis galėtų būti taikomas ateityje, kai bus atnaujintos Direktyvoje 96/48/EB dėl greitųjų geležinkelių nurodytos TSS.

(17)  Esminiai reikalavimai yra nustatyti techninių parametrų, sąsajų ir eksploatavimo reikalavimuose, nustatytuose TSS 4 skyriuje.

(18)  Šiame modulyje „perkančioji organizacija“ – tai „posistemio perkančioji organizacija, kaip apibrėžta direktyvoje, arba Bendrijoje įsisteigęs jos įgaliotasis atstovas“.

(19)  „Pagrindiniai rangovai“ – tai įmonės, kurios savo veikla prisideda prie pagrindinių TSS reikalavimų vykdymo. Sąvoka taikoma įmonei, kuri gali būti atsakinga už visą posistemio projektą, arba kitoms įmonėms, kurios dalyvauja vykdant tik dalį posistemio projekto (pavyzdžiui, surenka arba įdiegia posistemį).

(20)  Visų pirma riedmenų TSS atveju notifikuotoji įstaiga dalyvaus baigiamajame eksploataciniame lokomotyvų arba traukinių sąstatų bandyme. Tai bus nurodyta atitinkamame TSS skyriuje.

(21)  Šis modulis galėtų būti taikomas ateityje, kai bus atnaujintos Direktyvoje 96/48/EB dėl greitųjų geležinkelių nurodytos TSS.

(22)  Esminiai reikalavimai yra nustatyti techninių parametrų, sąsajų ir eksploatavimo reikalavimuose, nustatytuose TSS 4 skyriuje.

(23)  Šiame modulyje „perkančioji organizacija“ – tai „posistemio perkančioji organizacija, kaip apibrėžta direktyvoje, arba Bendrijoje įsisteigęs jos įgaliotasis atstovas“.

(24)  Bandymų rezultatai gali būti pateikti pradedant taikyti arba vėliau.

(25)  Europos specifikacijos apibrėžtis yra pateikta Direktyvose 96/48/EB bei 2001/16/EB ir greitųjų geležinkelių TSS taikymo gairėse.

(26)  Riedmenų TSS atveju notifikuotoji įstaiga atitinkamame TSS skyriuje nurodytomis sąlygomis gali dalyvauti baigiamajame eksploataciniame riedmenų arba traukinių sąstatų bandyme.

(27)  Šis modulis galėtų būti taikomas ateityje, kai bus atnaujintos Direktyvoje 96/48/EB dėl greitųjų geležinkelių nurodytos TSS.

(28)  Esminiai reikalavimai yra nustatyti techninių parametrų, sąsajų ir eksploatavimo reikalavimuose, nustatytuose TSS 4 skyriuje.

(29)  Šiame modulyje „perkančioji organizacija“ – tai „posistemio perkančioji organizacija, kaip apibrėžta direktyvoje, arba Bendrijoje įsisteigęs jos įgaliotasis atstovas“.

(30)  Europos specifikacijos apibrėžtis yra nurodyta Direktyvose 96/48/EB ir 2001/16/EB ir greitųjų geležinkelių TSS taikymo gairėse.

(31)  Sąlygos, kuriomis galima remtis ankstesniais tikrinimais ir bandymais, turi būti panašios į sąlygas, kurių notifikuotoji įstaiga laikosi sudarydama sutartis dėl šios veiklos atlikimo (žr. Mėlynojo naujojo požiūrio vadovo 6.5 punktą); visų pirma notifikuotajai įstaigai leidžiama į šiuos tinkamus įrodymus atsižvelgti tik jei šios institucijos laikosi tų pačių nepriklausomumo ir kompetencijos kriterijų kaip ir notifikuotosios įstaigos.

F PRIEDAS

ATITIKTIES VERTINIMO PROCEDŪRA

Techninės priežiūros priemonių vertinimas

----

(1)  Tam būtina, kad techninės priežiūros priemonėmis būtų nustatyta, pavyzdžiui:

G PRIEDAS

GALUTINAI NENUSTATYTI REIKALAVIMAI

GALUTINAI NENUSTATYTO REIKALAVIMO SVARBA

Pagal svarbą išskiriamos 2 grupės:

1 prioriteto (P1): skubiausiai rengtina dalis,

2 prioriteto (P2): mažiausiai skubiai rengtina dalis.

Sąsajos

4.3 skyrius

Vienodo lygio geležinkelio pervažų funkcijos (P1)

Sąsajos su OPE TSS (P1)

Sąsajos su riedmenų traukos vienetų ir keleivinių vagonų TSS (P1)

A priedas

GSM-R:

GSM-R tinklų tarpusavio sąsajos ir tarptinklinis ryšys (P1)

Sienų kirtimas (P1)

GSM-R veikimo taisyklių nustatymas (P1)

GPRS ir ASCI (P2)

GSM-R versijų tvarkymas (pokyčių kontrolės valdymas) (P1)

A priedo 1 priedėlis: (P1)

A priedo 2 priedėlis: (P1)

HABD

B priedo 4 dalis.

1 klasės ETCS su CCM susiję galutinai nenustatyti reikalavimai

Kai kurių ETCS kintamųjų dydžių specifikacija (P1).

Papildomos sąsajos

Personalo apsaugos sistemų funkcijos ir sąsajos su signalizacijos sistema (P2).

Sąsaja su darbiniais stabdžiais. Ji turės būti išnagrinėta rengiant riedmenų TSS.

H PRIEDAS

ETCS-NET KORIDORIŲ VISUMA

Sprendimo Nr. 884/2004/EB (1) II priede nurodytos ETCS-Net paprastųjų geležinkelių atkarpos

Geležinkelio ašis Berlynas–Verona/Milanas–Bolonija–Neapolis–Mesina–Palermas

Betuwe geležinkelio linija

Geležinkelio ašis Lionas–Triestas–Divača/Koper–Divača–Liublijana–Budapeštas–Ukrainos siena

Multimodalinio transporto ašis Portugalija/Ispanija ir likusi Europos dalis

Geležinkelio/kelio ašis „Šiaurės trikampis“

Krovininio geležinkelio ašis Sines–Madridas–Paryžius

Geležinkelio ašis Paryžius–Strasbūras–Štutgartas–Viena–Bratislava

Fehmarn Belt geležinkelio ašis

Geležinkelio ašis Atėnai–Sofija–Budapeštas–Viena–Praha–Niurnbergas/Dresdenas

Geležinkelio ašis Gdanskas–Varšuva–Brno/Bratislava–Viena

Geležinkelio ašis Lionas/Genuja–Bazelis–Duisburgas–Roterdamas/Antverpenas

Geležinkelio/kelio ašis Airija/Jungtinė Karalystė/kontinentinė Europa

Geležinkelio linijos „Baltica“ ašis Varšuva–Kaunas–Ryga–Talinas–Helsinkis

Geležinkelio ašies Briuselis–Liuksemburgas–Strasbūras „Eurocaprail“ geležinkelio linija

Į Sprendimo Nr. 884/2004/EB II priedą neįtrauktos ETCS–Net paprastųjų geležinkelių atkarpos – I grupė (3)

TEN II koridorius–E20 geležinkelio ašyje Berlynas–Varšuva (Lenkija)

TEN III koridorius–E30 tarp vakarinės sienos (Zgorzelec) ir Krokuvos (Lenkija)

TINA/AGTC dvigubo bėgių kelio linija CE-59–šiaurės pietų kryptimi iš Skandinavijos į Balkanus (Lenkija).

Budapeštas–Bukareštas–Constanta (Europos IV koridoriaus dalis).

Liubliana–Zagrebas/Belgradas/Bar/Skopjė–Salonikai (Europos X koridoriaus dalis).

Į Sprendimo Nr. 884/2004/EB II priedą neįtrauktos ETCS–Net paprastųjų geležinkelių atkarpos – II grupė

Antverpenas–Athus/Bettembourg–Bazelis–Milanas

Hallsberg/Mjölby (Švedija)

ETCS Oresund geležinkelio linijoje per Daniją per Storebelt sąsają

Aachen–Horka/Frankfurt (O) (Vokietija)

Vokietija

Prancūzija

Stokholmas–Nyland–Umea

ETCS-Net greitųjų geležinkelių atkarpos (4)

Greitojo geležinkelio ašis Paryžius–Briuselis–Kelnas–Amsterdamas–Londonas

Pietvakarių Europos greitojo geležinkelio ašis

Greitojo geležinkelio ašis, rytai

Vakarų pakrantės pagrindinė geležinkelio linija

Greitųjų geležinkelių sąveika Iberijos pusiasalyje

----

(1)  ERTMS/ETCS diegimą į šį sąrašą įtrauktų projektų greitųjų geležinkelių atkarpose reglamentuoja Sprendimas 2002/731/EB.

(2)  Įskaitant TGV Rhin-Rhône, bet neįeina vakarinė atkarpa.

(3)  Projektai visiškai arba iš dalies vykdomi valstybėse narėse, kuriose taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1260/1999 ir (EB) Nr. 1264/1999 (Sanglaudos fondas).

(4)  Įgyvendinimą reglamentuoja Sprendimas 2002/731/EB.

----