# Europeiska unionens L 326/2006

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 326 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 49 årgången24 november 2006 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 326

Svensk utgåva

Lagstiftning

49 årgången24 november 2006

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Föreskrift nr 24 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser beträffande: | 1 |
| | * | Föreskrifter nr 59 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser om typgodkännande av utbytesljuddämpningssystem | 43 |
| | * | Föreskrifter nr 85 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser om typgodkännande av förbränningsmotorer eller elektriska transmissioner avsedda för framdrivning av motorfordon i kategorierna M och N med avseende på mätning av nettoeffekt och största effekt under 30 minuter hos elektriska transmissioner | 55 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

Sida

*

Föreskrift nr 24 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser beträffande:

1

*

Föreskrifter nr 59 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser om typgodkännande av utbytesljuddämpningssystem

43

*

Föreskrifter nr 85 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser om typgodkännande av förbränningsmotorer eller elektriska transmissioner avsedda för framdrivning av motorfordon i kategorierna M och N med avseende på mätning av nettoeffekt och största effekt under 30 minuter hos elektriska transmissioner

55

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

| 24.11.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 326/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 326/1

---

Föreskrift nr 24 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser beträffande:

| I. | Typgodkännande av motorer med kompressionständning med avseende på utsläpp av synliga föroreningar |
| --- | --- |

I.

Typgodkännande av motorer med kompressionständning med avseende på utsläpp av synliga föroreningar

| II. | Typgodkännande av motorfordon med avseende på installering av motorer med kompressionständning av en typgodkänd typ |
| --- | --- |

II.

Typgodkännande av motorfordon med avseende på installering av motorer med kompressionständning av en typgodkänd typ

| III. | Typgodkännande av motorfordon utrustade med motorer med kompressionständning med avseende på motorns utsläpp av synliga föroreningar |
| --- | --- |

III.

Typgodkännande av motorfordon utrustade med motorer med kompressionständning med avseende på motorns utsläpp av synliga föroreningar

| IV. | Mätning av effekten hos en motor med kompressionständning |
| --- | --- |

IV.

Mätning av effekten hos en motor med kompressionständning

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

| 1.1 | Dessa föreskrifter tillämpas på |
| --- | --- |

1.1

Dessa föreskrifter tillämpas på

| 1.1.1 | DEL I | : | Utsläpp av synliga föroreningar i avgaser från motorer med kompressionständning som är avsedda att monteras på landsvägsfordon. |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.1

DEL I

:

Utsläpp av synliga föroreningar i avgaser från motorer med kompressionständning som är avsedda att monteras på landsvägsfordon.

| 1.1.2 | DEL II | : | Installering i landsvägsfordon av motorer med kompressionständning som typgodkänts enligt del I i dessa föreskrifter. |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.2

DEL II

:

Installering i landsvägsfordon av motorer med kompressionständning som typgodkänts enligt del I i dessa föreskrifter.

| 1.1.3 | DEL III | : | Utsläpp av synliga föroreningar i avgaser från ett motorfordon som är utrustat med en motor som inte typgodkänts separat enligt del I i dessa föreskrifter. |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.3

DEL III

:

Utsläpp av synliga föroreningar i avgaser från ett motorfordon som är utrustat med en motor som inte typgodkänts separat enligt del I i dessa föreskrifter.

| 1.2 | Det underordnade tillämpningsområdet för dessa föreskrifter utgörs av det ECE-förfarande som skall tillämpas endast när uteffekten hos motorer med kompressionständning skall mätas. |
| --- | --- |

1.2

Det underordnade tillämpningsområdet för dessa föreskrifter utgörs av det ECE-förfarande som skall tillämpas endast när uteffekten hos motorer med kompressionständning skall mätas.

2.   DEFINITIONER GEMENSAMMA FÖR DELARNA I, II OCH III

| 2.1 | I dessa föreskrifter skall följande definitioner, gemensamma för delarna I, II och III, gälla: |
| --- | --- |

2.1

I dessa föreskrifter skall följande definitioner, gemensamma för delarna I, II och III, gälla:

| 2.2 | nettoeffekt: effekten hos en motor med kompressionständning enligt definition i bilaga 10 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

2.2

nettoeffekt: effekten hos en motor med kompressionständning enligt definition i bilaga 10 till dessa föreskrifter.

| 2.3 | motor med kompressionständning: en motor som arbetar enligt kompressionständningsprincipen (t.ex. dieselmotor). |
| --- | --- |

2.3

motor med kompressionständning: en motor som arbetar enligt kompressionständningsprincipen (t.ex. dieselmotor).

| 2.4 | kallstartsanordning: en anordning som tillfälligt ökar den mängd bränsle som tillförs motorn och som är avsedd att underlätta start av motorn. |
| --- | --- |

2.4

kallstartsanordning: en anordning som tillfälligt ökar den mängd bränsle som tillförs motorn och som är avsedd att underlätta start av motorn.

| 2.5 | opacimeter: ett instrument för kontinuerlig mätning av ljusets absorptionskoefficient i avgaser som avges av fordon, enligt bilaga 8 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

2.5

opacimeter: ett instrument för kontinuerlig mätning av ljusets absorptionskoefficient i avgaser som avges av fordon, enligt bilaga 8 till dessa föreskrifter.

| 2.6 | högsta nominella varvtal: den högsta hastighet som vid full belastning medges av regulatorn. |
| --- | --- |

2.6

högsta nominella varvtal: den högsta hastighet som vid full belastning medges av regulatorn.

| 2.7 | lägsta nominella varvtal: |
| --- | --- |

2.7

lägsta nominella varvtal:

| 2.7.1 | antingen det högsta av följande tre motorvarvtal: | 45 % av det högsta nettoeffektvarvtalet, |
| --- | --- | --- |

2.7.1

antingen det högsta av följande tre motorvarvtal:

45 % av det högsta nettoeffektvarvtalet,

| | 1 000 rpm (varv per minut), |
| --- | --- |

1 000 rpm (varv per minut),

| | det lägsta varvtalet som tillåts av tomgångskontrollen, |
| --- | --- |

det lägsta varvtalet som tillåts av tomgångskontrollen,

| 2.7.2 | eller ett sådant lägre varvtal som tillverkaren kan kräva. |
| --- | --- |

2.7.2

eller ett sådant lägre varvtal som tillverkaren kan kräva.

| 2.8. | Hybridfordon |
| --- | --- |

2.8.

Hybridfordon

| 2.8.1 | hybridfordon: ett fordon som för sin framdrivning är försett med minst två olika energiomvandlare och två olika energilagringssystem (på fordonet). |
| --- | --- |

2.8.1

hybridfordon: ett fordon som för sin framdrivning är försett med minst två olika energiomvandlare och två olika energilagringssystem (på fordonet).

| 2.8.2 | hybridelfordon: ett fordon som för mekanisk framdrivning försörjs med energi från följande båda källor (på fordonet) för lagrad energi/kraft:






  — | Ett förbrukningsbart bränsle. |
| --- | --- | --- |

2.8.2

hybridelfordon: ett fordon som för mekanisk framdrivning försörjs med energi från följande båda källor (på fordonet) för lagrad energi/kraft:

—

Ett förbrukningsbart bränsle.

| — | En anordning för lagring av elektrisk energi (t.ex. batteri, kondensator, svänghjul/generator ...). |
| --- | --- |

—

En anordning för lagring av elektrisk energi (t.ex. batteri, kondensator, svänghjul/generator ...).

DEL I –   UTSLÄPP AV SYNLIGA FÖRORENINGAR I AVGASER FRÅN MOTORER MED KOMPRESSIONSTÄNDNING

3.   DEFINITIONER

I dessa föreskrifter skall följande definitioner gälla för del I:

| 3.1 | typgodkännande av en motor med kompressionständning: typgodkännande med avseende på begränsning av utsläpp av synliga föroreningar i avgaserna från motorn. |
| --- | --- |

3.1

typgodkännande av en motor med kompressionständning: typgodkännande med avseende på begränsning av utsläpp av synliga föroreningar i avgaserna från motorn.

| 3.2 | motortyp: en kategori av motor med kompressionständning för installering i ett motorfordon som inte skiljer sig åt med avseende på sådana viktiga egenskaper som de som definieras i bilaga 1 till dessa föreskrifter, utom när det gäller de ändringar som medges i punkterna 7.2 och 7.3 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

3.2

motortyp: en kategori av motor med kompressionständning för installering i ett motorfordon som inte skiljer sig åt med avseende på sådana viktiga egenskaper som de som definieras i bilaga 1 till dessa föreskrifter, utom när det gäller de ändringar som medges i punkterna 7.2 och 7.3 i dessa föreskrifter.

| 3.3 | en motor representativ för den typ som skall godkännas: den motor som utvecklar den högsta nettoeffekten inom motortypen. |
| --- | --- |

3.3

en motor representativ för den typ som skall godkännas: den motor som utvecklar den högsta nettoeffekten inom motortypen.

| 3.4 | Andra tillämpliga definitioner för denna del I ges i punkt 2 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

3.4

Andra tillämpliga definitioner för denna del I ges i punkt 2 i dessa föreskrifter.

4.   ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE

4.1   Utsläpp av synliga föroreningar

| 4.1.1 | Ansökan om typgodkännande av en motortyp med avseende på begränsning av utsläpp av synliga föroreningar från motorn skall inges av motortillverkaren eller av dennes vederbörligen befullmäktigade ombud eller av en fordonstillverkare. |
| --- | --- |

4.1.1

Ansökan om typgodkännande av en motortyp med avseende på begränsning av utsläpp av synliga föroreningar från motorn skall inges av motortillverkaren eller av dennes vederbörligen befullmäktigade ombud eller av en fordonstillverkare.

| 4.1.2 | Den skall åtföljas av följande dokument i tre exemplar: en beskrivning av motorn som omfattar alla de relevanta uppgifter som anges i bilaga 1 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

4.1.2

Den skall åtföljas av följande dokument i tre exemplar: en beskrivning av motorn som omfattar alla de relevanta uppgifter som anges i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

| 4.1.3 | En motor som är representativ för den motortyp, som skall typgodkännas, skall med den utrustning som föreskrivs i bilaga 1 till dessa föreskrifter inlämnas till den tekniska tjänst som utför de typgodkännandeprovningar som definieras i punkt 6 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

4.1.3

En motor som är representativ för den motortyp, som skall typgodkännas, skall med den utrustning som föreskrivs i bilaga 1 till dessa föreskrifter inlämnas till den tekniska tjänst som utför de typgodkännandeprovningar som definieras i punkt 6 i dessa föreskrifter.

| 4.1.4 | När utsläpp av synliga föroreningar undersöks skall mätningarna göras med de båda metoder som beskrivs i bilagorna 4 och 5 till dessa föreskrifter i fråga om provningar vid konstant varvtal respektive provningar under fullgasacceleration. |
| --- | --- |

4.1.4

När utsläpp av synliga föroreningar undersöks skall mätningarna göras med de båda metoder som beskrivs i bilagorna 4 och 5 till dessa föreskrifter i fråga om provningar vid konstant varvtal respektive provningar under fullgasacceleration.

| 4.1.5 | Vid fastställande av utsläpp av synliga föroreningar skall effekten och bränsleförbrukningen hos samma motor som inlämnats för typgodkännande mätas enligt bilaga 10 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

4.1.5

Vid fastställande av utsläpp av synliga föroreningar skall effekten och bränsleförbrukningen hos samma motor som inlämnats för typgodkännande mätas enligt bilaga 10 till dessa föreskrifter.

4.2   Motoreffekt

| 4.2.1 | Tillverkaren eller dennes vederbörligen befullmäktigade ombud får kräva att endast motoreffekten mäts. I så fall |
| --- | --- |

4.2.1

Tillverkaren eller dennes vederbörligen befullmäktigade ombud får kräva att endast motoreffekten mäts. I så fall

| 4.2.1.1 | skall tillverkaren komplettera bilaga 1 till dessa föreskrifter med upplysningar som särskilt gäller mätning av effekt dvs. alla punkter som inte föregås av bokstaven E, |
| --- | --- |

4.2.1.1

skall tillverkaren komplettera bilaga 1 till dessa föreskrifter med upplysningar som särskilt gäller mätning av effekt dvs. alla punkter som inte föregås av bokstaven E,

| 4.2.1.2 | skall en motor som i alla avseenden motsvarar beskrivningsrapporten i ifrågavarande bilaga 1 inlämnas till den tekniska tjänsten för de provningar som beskrivs i bilaga 10 till dessa föreskrifter; sådana provningar skall endast genomföras i provbänken, |
| --- | --- |

4.2.1.2

skall en motor som i alla avseenden motsvarar beskrivningsrapporten i ifrågavarande bilaga 1 inlämnas till den tekniska tjänsten för de provningar som beskrivs i bilaga 10 till dessa föreskrifter; sådana provningar skall endast genomföras i provbänken,

| 4.2.2 | Om på begäran av tillverkaren eller av dennes vederbörligen befullmäktigade ombud endast motoreffektprovningar i enlighet med bilaga 10 utförs, kommer dessa inte att betraktas som typgodkännandeprovningar, utan ett officiellt uttalande om provningsresultaten enligt tillägget till bilaga 10 till dessa föreskrifter kommer att utfärdas. |
| --- | --- |

4.2.2

Om på begäran av tillverkaren eller av dennes vederbörligen befullmäktigade ombud endast motoreffektprovningar i enlighet med bilaga 10 utförs, kommer dessa inte att betraktas som typgodkännandeprovningar, utan ett officiellt uttalande om provningsresultaten enligt tillägget till bilaga 10 till dessa föreskrifter kommer att utfärdas.

5.   TYPGODKÄNNANDE

| 5.1 | Om den motor som inlämnats för typgodkännande enligt dessa föreskrifter uppfyller kraven i punkt 6 nedan skall typgodkännande av denna motortyp beviljas. |
| --- | --- |

5.1

Om den motor som inlämnats för typgodkännande enligt dessa föreskrifter uppfyller kraven i punkt 6 nedan skall typgodkännande av denna motortyp beviljas.

| 5.2 | Ett typgodkännandenummer skall tilldelas varje typgodkänd motortyp. Dess första två siffror (för närvarande 03, motsvarande ändringsserie 03 som trädde i kraft den 20 april 1986) skall ange den ändringsserie med de senaste viktiga tekniska ändringar av föreskrifterna som fanns vid tiden för typgodkännandets utfärdande. En och samma avtalsslutande part får inte tilldela en annan motortyp samma nummer. |
| --- | --- |

5.2

Ett typgodkännandenummer skall tilldelas varje typgodkänd motortyp. Dess första två siffror (för närvarande 03, motsvarande ändringsserie 03 som trädde i kraft den 20 april 1986) skall ange den ändringsserie med de senaste viktiga tekniska ändringar av föreskrifterna som fanns vid tiden för typgodkännandets utfärdande. En och samma avtalsslutande part får inte tilldela en annan motortyp samma nummer.

| 5.3 | Meddelande om beviljat typgodkännande, utökat typgodkännande eller avslag på ansökan om typgodkännande av en motortyp enligt dessa föreskrifter skall inges till de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter med användande av ett formulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 2 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

5.3

Meddelande om beviljat typgodkännande, utökat typgodkännande eller avslag på ansökan om typgodkännande av en motortyp enligt dessa föreskrifter skall inges till de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter med användande av ett formulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 2 till dessa föreskrifter.

| 5.4 | På varje motor som överensstämmer med en motortyp som typgodkänts enligt dessa föreskrifter skall ett internationellt typgodkännandemärke anbringas på ett väl synligt och lättåtkomligt ställe såsom anges i typgodkännandeintyget, och det skall bestå av |
| --- | --- |

5.4

På varje motor som överensstämmer med en motortyp som typgodkänts enligt dessa föreskrifter skall ett internationellt typgodkännandemärke anbringas på ett väl synligt och lättåtkomligt ställe såsom anges i typgodkännandeintyget, och det skall bestå av

| 5.4.1 | en cirkel som omger bokstaven ”E”, åtföljd av det särskilda landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (1), |
| --- | --- |

5.4.1

en cirkel som omger bokstaven ”E”, åtföljd av det särskilda landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (1),

| 5.4.2 | numret på dessa föreskrifter, åtföljt av bokstaven ”R”, ett bindestreck samt typgodkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 5.4.1, och |
| --- | --- |

5.4.2

numret på dessa föreskrifter, åtföljt av bokstaven ”R”, ett bindestreck samt typgodkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 5.4.1, och

| 5.4.3 | följande tilläggssymbol som består av en rektangel som omger ett tal som i m-1 uttrycker den absorptionskoefficient som vid tiden för typgodkännandet erhållits vid provningarna med fullgasacceleration och bestämts genom det förfarande som beskrivs i bilaga 5 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

5.4.3

följande tilläggssymbol som består av en rektangel som omger ett tal som i m-1 uttrycker den absorptionskoefficient som vid tiden för typgodkännandet erhållits vid provningarna med fullgasacceleration och bestämts genom det förfarande som beskrivs i bilaga 5 till dessa föreskrifter.

| 5.4.4 | Istället för att anbringa dessa typgodkännandemärken och symboler får tillverkaren som alternativ besluta att varje motortyp som godkänts enligt dessa föreskrifter skall åtföljas av ett dokument som innehåller dessa uppgifter så att typgodkännandemärkena och symbolen kan anbringas på fordonet i enlighet med punkt 14.4 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

5.4.4

Istället för att anbringa dessa typgodkännandemärken och symboler får tillverkaren som alternativ besluta att varje motortyp som godkänts enligt dessa föreskrifter skall åtföljas av ett dokument som innehåller dessa uppgifter så att typgodkännandemärkena och symbolen kan anbringas på fordonet i enlighet med punkt 14.4 i dessa föreskrifter.

| 5.5 | Om motorn överensstämmer med en typ som enligt en eller flera andra föreskrifter, som bilagts avtalet, typgodkänts i det land som beviljat typgodkännande enligt dessa föreskrifter, behöver symbolen i punkt 5.4.1 inte upprepas utan i så fall skall föreskrifterna och typgodkännandenumren i alla de föreskrifter enligt vilka typgodkännande beviljats i det land som beviljat typgodkännandet enligt dessa föreskrifter anbringas i lodräta kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 5.4.1. |
| --- | --- |

5.5

Om motorn överensstämmer med en typ som enligt en eller flera andra föreskrifter, som bilagts avtalet, typgodkänts i det land som beviljat typgodkännande enligt dessa föreskrifter, behöver symbolen i punkt 5.4.1 inte upprepas utan i så fall skall föreskrifterna och typgodkännandenumren i alla de föreskrifter enligt vilka typgodkännande beviljats i det land som beviljat typgodkännandet enligt dessa föreskrifter anbringas i lodräta kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 5.4.1.

| 5.6 | Typgodkännandemärket skall vara tydligt läsbart och outplånligt. |
| --- | --- |

5.6

Typgodkännandemärket skall vara tydligt läsbart och outplånligt.

| 5.7 | Typgodkännandemärket skall placeras nära de motoridentifieringssiffror som tillhandahålls av tillverkaren. |
| --- | --- |

5.7

Typgodkännandemärket skall placeras nära de motoridentifieringssiffror som tillhandahålls av tillverkaren.

| 5.8 | I bilaga 3 till dessa föreskrifter ges exempel på utformningar av typgodkännandemärket. |
| --- | --- |

5.8

I bilaga 3 till dessa föreskrifter ges exempel på utformningar av typgodkännandemärket.

6.   BESTÄMMELSER OCH PROVNINGAR

6.1   Allmänt

De komponenter som kan påverka utsläppen av synliga föroreningar skall vara utformade, konstruerade och sammansatta så att motorn vid normal användning och trots de vibrationer för vilka den kan utsättas uppfyller bestämmelserna i dessa föreskrifter.

6.2   Bestämmelser om kallstartsanordningar

| 6.2.1 | Kallstartsanordningen skall vara utformad och konstruerad så att den inte kan inkopplas eller hållas inkopplad när motorn går normalt. |
| --- | --- |

6.2.1

Kallstartsanordningen skall vara utformad och konstruerad så att den inte kan inkopplas eller hållas inkopplad när motorn går normalt.

| 6.2.2 | Bestämmelserna i punkt 6.2.1 ovan skall inte tillämpas om minst ett av följande villkor är uppfyllt: |
| --- | --- |

6.2.2

Bestämmelserna i punkt 6.2.1 ovan skall inte tillämpas om minst ett av följande villkor är uppfyllt:

| 6.2.2.1 | Ljusabsorptionskoefficienten hos de gaser som avges av motorn vid konstant varvtal, uppmätt enligt förfarandet i bilaga 4 till dessa föreskrifter och med kallstartsanordningen inkopplad, ligger inom de gränsvärden som föreskrivs i bilaga 7 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

6.2.2.1

Ljusabsorptionskoefficienten hos de gaser som avges av motorn vid konstant varvtal, uppmätt enligt förfarandet i bilaga 4 till dessa föreskrifter och med kallstartsanordningen inkopplad, ligger inom de gränsvärden som föreskrivs i bilaga 7 till dessa föreskrifter.

| 6.2.2.2 | Motorn stannar inom rimlig tid om kallstartsanordningen hålls inkopplad. |
| --- | --- |

6.2.2.2

Motorn stannar inom rimlig tid om kallstartsanordningen hålls inkopplad.

| 6.2.3 | Om så krävs kan varje fordonsrelaterad del av systemet simuleras för typgodkännandeprovning. |
| --- | --- |

6.2.3

Om så krävs kan varje fordonsrelaterad del av systemet simuleras för typgodkännandeprovning.

6.3   Bestämmelser om utsläpp av synliga föroreningar

| 6.3.1 | Utsläppen av synliga föroreningar från den motor som inlämnats för typgodkännande skall uppmätas enligt de metoder som beskrivs i bilagorna 4 och 5 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

6.3.1

Utsläppen av synliga föroreningar från den motor som inlämnats för typgodkännande skall uppmätas enligt de metoder som beskrivs i bilagorna 4 och 5 till dessa föreskrifter.

| 6.3.2 | Effekten hos den motor som inlämnats för typgodkännande skall ligga inom de toleranser som anges i punkt 3.1.5 i bilaga 4 till dessa förerskrifter. |
| --- | --- |

6.3.2

Effekten hos den motor som inlämnats för typgodkännande skall ligga inom de toleranser som anges i punkt 3.1.5 i bilaga 4 till dessa förerskrifter.

| 6.3.3 | Utsläppen av synliga föroreningar, uppmätta enligt den metod som beskrivs i bilaga 4 till dessa föreskrifter, skall inte överskrida de gränsvärden som föreskrivs i bilaga 7 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

6.3.3

Utsläppen av synliga föroreningar, uppmätta enligt den metod som beskrivs i bilaga 4 till dessa föreskrifter, skall inte överskrida de gränsvärden som föreskrivs i bilaga 7 till dessa föreskrifter.

| 6.3.4 | På begäran av tillverkaren skall de ytterligare provningar som beskrivs i bilagorna 4 och 5 utföras för att uppnå de fullgasaccelerationsvärden för varianter av den typgodkända motorn som godtas i punkterna 7.2 och 7.3 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

6.3.4

På begäran av tillverkaren skall de ytterligare provningar som beskrivs i bilagorna 4 och 5 utföras för att uppnå de fullgasaccelerationsvärden för varianter av den typgodkända motorn som godtas i punkterna 7.2 och 7.3 i dessa föreskrifter.

| 6.3.4.1 | Om motortillverkaren önskar få de synliga föroreningarna uppmätta inom ett mindre vridmoments- och/eller varvtalsintervall än vad som godtas i punkt 7.3 i dessa föreskrifter kommer godkännandet av motortypen att gälla det begränsade vridmoments- och varvtalsintervallet. |
| --- | --- |

6.3.4.1

Om motortillverkaren önskar få de synliga föroreningarna uppmätta inom ett mindre vridmoments- och/eller varvtalsintervall än vad som godtas i punkt 7.3 i dessa föreskrifter kommer godkännandet av motortypen att gälla det begränsade vridmoments- och varvtalsintervallet.

| 6.3.4.2 | Om det senare blir önskvärt att utöka typgodkännandet av motorn till att omfatta hela det vridmoments-/varvtalsintervall som godtas i punkt 7.3 i dessa föreskrifter bör ytterligare en motor inlämnas för provning så att mängden av synliga föroreningar kan fastställas för den del av belastnings-/varvtalsintervallet som tidigare utelämnats. |
| --- | --- |

6.3.4.2

Om det senare blir önskvärt att utöka typgodkännandet av motorn till att omfatta hela det vridmoments-/varvtalsintervall som godtas i punkt 7.3 i dessa föreskrifter bör ytterligare en motor inlämnas för provning så att mängden av synliga föroreningar kan fastställas för den del av belastnings-/varvtalsintervallet som tidigare utelämnats.

| 6.3.5 | Om det för att fastställa vissa delar inom vridmoments- och varvtalsintervallen krävs ytterligare bestämmelser, skall dessa anges enligt formatet i bilaga 1 och biläggas den inlämnade dokumentationen. |
| --- | --- |

6.3.5

Om det för att fastställa vissa delar inom vridmoments- och varvtalsintervallen krävs ytterligare bestämmelser, skall dessa anges enligt formatet i bilaga 1 och biläggas den inlämnade dokumentationen.

| 6.3.6 | Det värde för fullgasaccelerationens absorptionskoefficient som tilldelats motorn kommer i enlighet med dess nominella varvtal och vridmoment att på ett lämpligt sätt hämtas ur den förteckning över värden som upprättats enligt metoden i bilaga 5 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

6.3.6

Det värde för fullgasaccelerationens absorptionskoefficient som tilldelats motorn kommer i enlighet med dess nominella varvtal och vridmoment att på ett lämpligt sätt hämtas ur den förteckning över värden som upprättats enligt metoden i bilaga 5 till dessa föreskrifter.

| 6.3.7 | När det gäller motorer med turboladdare skall den absorptionskoefficient som uppmäts vid fullgasacceleration inte överskrida gränsvärdet i bilaga 7 för det nominella flödesvärde som motsvarar den största absorptionskoefficient som vid provningarna uppmätts vid konstant varvtal plus 0,5 m-1. |
| --- | --- |

6.3.7

När det gäller motorer med turboladdare skall den absorptionskoefficient som uppmäts vid fullgasacceleration inte överskrida gränsvärdet i bilaga 7 för det nominella flödesvärde som motsvarar den största absorptionskoefficient som vid provningarna uppmätts vid konstant varvtal plus 0,5 m-1.

| 6.4 | Likvärdiga mätinstrument skall godtas. Om ett annat instrument än de som beskrivs i bilaga 8 till dessa föreskrifter används, skall det krävas belägg för att det ger likvärdiga mätresultat för den berörda motorn. |
| --- | --- |

6.4

Likvärdiga mätinstrument skall godtas. Om ett annat instrument än de som beskrivs i bilaga 8 till dessa föreskrifter används, skall det krävas belägg för att det ger likvärdiga mätresultat för den berörda motorn.

7.   ÄNDRING AV MOTORTYP OCH UTÖKNING AV TYPGODKÄNNANDE

| 7.1 | Varje ändring av en motor som tillhör en motortyp skall, med avseende på egenskaperna i bilaga 1, anmälas till den myndighet som typgodkänt motortypen. Detaljuppgifter om dessa ändringar skall anges enligt formatet i bilaga 1. Inom de begränsningar som åläggs i punkterna 7.2 och 7.3 kan myndigheten därefter antingen |
| --- | --- |

7.1

Varje ändring av en motor som tillhör en motortyp skall, med avseende på egenskaperna i bilaga 1, anmälas till den myndighet som typgodkänt motortypen. Detaljuppgifter om dessa ändringar skall anges enligt formatet i bilaga 1. Inom de begränsningar som åläggs i punkterna 7.2 och 7.3 kan myndigheten därefter antingen

| 7.1.1 | göra bedömningen att ändringarna sannolikt inte får någon märkbar ogynnsam verkan och att motorn i varje fall fortfarande uppfyller kraven, eller |
| --- | --- |

7.1.1

göra bedömningen att ändringarna sannolikt inte får någon märkbar ogynnsam verkan och att motorn i varje fall fortfarande uppfyller kraven, eller

| 7.1.2 | begära ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för provningens utförande. |
| --- | --- |

7.1.2

begära ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för provningens utförande.

| 7.2 | I dessa föreskrifter kan, när det gäller utsläpp av synliga föroreningar, ändringarna klassificeras enligt följande:






  1) | Ändringar som kräver ett nytt typgodkännande med provningar. |
| --- | --- | --- |

7.2

I dessa föreskrifter kan, när det gäller utsläpp av synliga föroreningar, ändringarna klassificeras enligt följande:

1)

Ändringar som kräver ett nytt typgodkännande med provningar.

| 2) | Ändringar som kräver ett nytt typgodkännande utan provningar. |
| --- | --- |

2)

Ändringar som kräver ett nytt typgodkännande utan provningar.

| 3) | Ändringar som kan kräva nya provningar men inget nytt typgodkännande. |
| --- | --- |

3)

Ändringar som kan kräva nya provningar men inget nytt typgodkännande.

| 4) | Ändringar som inte kräver vare sig kompletterande provningar eller nya typgodkännanden. |
| --- | --- |

4)

Ändringar som inte kräver vare sig kompletterande provningar eller nya typgodkännanden.

Ovanstående klassificeringar 1, 2, 3 och 4 anges i bilaga 1 på varje rad för motsvarande egenskaper.

| 7.3 | Oavsett dessa klassificeringar i punkt 7.2 kommer ett nytt typgodkännande med provningar, dvs. klassificering 1, att automatiskt krävas om motorn inte också uppfyller följande villkor: | Att det högsta nominella varvtalet inte är högre än 100 % eller lägre än 75 % av vad som utvecklas av motorn vid typgodkännandeprovningen. |
| --- | --- | --- |

7.3

Oavsett dessa klassificeringar i punkt 7.2 kommer ett nytt typgodkännande med provningar, dvs. klassificering 1, att automatiskt krävas om motorn inte också uppfyller följande villkor:

Att det högsta nominella varvtalet inte är högre än 100 % eller lägre än 75 % av vad som utvecklas av motorn vid typgodkännandeprovningen.

| | Att det lägsta nominella varvtalet inte är lägre än vad som utvecklas av motorn vid typgodkännandeprovningen. |
| --- | --- |

Att det lägsta nominella varvtalet inte är lägre än vad som utvecklas av motorn vid typgodkännandeprovningen.

| | Att det nominella vridmomentet inte är större än 100 % eller mindre än 70 % av vad motorn uppnår vid detta varvtal vid typgodkännandeprovningen. |
| --- | --- |

Att det nominella vridmomentet inte är större än 100 % eller mindre än 70 % av vad motorn uppnår vid detta varvtal vid typgodkännandeprovningen.

| | Att absorptionvärdena i stationärt tillstånd inte är större än 1,1 gånger de värden som uppnås vid typgodkännandeprovningen och inte överskrider de gränsvärden som föreskrivs i bilaga 7. |
| --- | --- |

Att absorptionvärdena i stationärt tillstånd inte är större än 1,1 gånger de värden som uppnås vid typgodkännandeprovningen och inte överskrider de gränsvärden som föreskrivs i bilaga 7.

| | Att avgasmottrycket inte är högre än vad som gäller för motorn vid typgodkännandeprovningen. |
| --- | --- |

Att avgasmottrycket inte är högre än vad som gäller för motorn vid typgodkännandeprovningen.

| | Att avgassystemets volym inte avviker med mer än 40 %. |
| --- | --- |

Att avgassystemets volym inte avviker med mer än 40 %.

| | Att insugningsundertrycket inte är lägre än vad som gäller för motorn vid typgodkännandeprovningen. |
| --- | --- |

Att insugningsundertrycket inte är lägre än vad som gäller för motorn vid typgodkännandeprovningen.

| | Att tröghetsmomentet för en ny kombination av balanshjul och kraftöverföring ligger inom 15 % av den typgodkända motorns balanshjul- och kraftöverföringssystem. |
| --- | --- |

Att tröghetsmomentet för en ny kombination av balanshjul och kraftöverföring ligger inom 15 % av den typgodkända motorns balanshjul- och kraftöverföringssystem.

Anmärkning: I alla avseenden avses med motorn vid typgodkännandeprovningen ”en motor representativ för den typ som skall godkännas” enligt definition i punkt 3. 3.

| 7.4 | Om tillverkaren kräver att det intervall av omställda motorer och motorer med reducerad effekt som godtas i punkt 7.3 i del I av dessa föreskrifter omfattas, skall provningar också genomföras inom det varvtalsintervall som definieras i punkt 2.2 i bilaga 5 med en omställning av motorn som ger 90 %, 80 % och 70 % av den fulla effekten. Om motoreffekten reduceras skall det lägsta varvtal som definieras i punkt 2.2 i bilaga 5 till dessa föreskrifter beräknas ur derivatan med det lägsta varvtalet vid den högsta effekten. Om motortillverkaren önskar få de synliga föroreningarna uppmätta inom ett mindre vridmoments- och/eller varvtalsintervall än vad som godtas i punkt 7.3 i del I av föreskrifterna kommer godkännandet av motortypen att gälla det begränsade vridmoments- och/eller varvtalsintervallet. |
| --- | --- |

7.4

Om tillverkaren kräver att det intervall av omställda motorer och motorer med reducerad effekt som godtas i punkt 7.3 i del I av dessa föreskrifter omfattas, skall provningar också genomföras inom det varvtalsintervall som definieras i punkt 2.2 i bilaga 5 med en omställning av motorn som ger 90 %, 80 % och 70 % av den fulla effekten. Om motoreffekten reduceras skall det lägsta varvtal som definieras i punkt 2.2 i bilaga 5 till dessa föreskrifter beräknas ur derivatan med det lägsta varvtalet vid den högsta effekten. Om motortillverkaren önskar få de synliga föroreningarna uppmätta inom ett mindre vridmoments- och/eller varvtalsintervall än vad som godtas i punkt 7.3 i del I av föreskrifterna kommer godkännandet av motortypen att gälla det begränsade vridmoments- och/eller varvtalsintervallet.

| 7.5 | För sådana ändringar måste ytterligare provningar genomföras för att erhålla rökvärden för fullgasacceleration i enlighet med punkt 6.3.1 i dessa föreskrifter, förutsatt att dessa värden inte kan erhållas från provningar som redan genomförts och godtagits enligt punkt 6.3.4. |
| --- | --- |

7.5

För sådana ändringar måste ytterligare provningar genomföras för att erhålla rökvärden för fullgasacceleration i enlighet med punkt 6.3.1 i dessa föreskrifter, förutsatt att dessa värden inte kan erhållas från provningar som redan genomförts och godtagits enligt punkt 6.3.4.

| 7.6 | Bekräftelse på beviljat typgodkännande eller avslag på ansökan om typgodkännande skall med angivande av ändringarna meddelas de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter genom det förfarande som anges i punkt 5.3 ovan. |
| --- | --- |

7.6

Bekräftelse på beviljat typgodkännande eller avslag på ansökan om typgodkännande skall med angivande av ändringarna meddelas de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter genom det förfarande som anges i punkt 5.3 ovan.

| 7.7 | Den behöriga myndighet som utfärdar utökning av typgodkännande skall tilldela varje meddelande som upprättas för en sådan utökning ett serienummer. |
| --- | --- |

7.7

Den behöriga myndighet som utfärdar utökning av typgodkännande skall tilldela varje meddelande som upprättas för en sådan utökning ett serienummer.

8.   PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

| 8.1 | Varje motor som identifieras med hjälp av ett typgodkännandemärke och/eller dokument som föreskrivs i punkt 5.4 i dessa föreskrifter skall i fråga om de komponenter som påverkar utsläppen av synliga föroreningar överensstämma med den godkända motortypen. |
| --- | --- |

8.1

Varje motor som identifieras med hjälp av ett typgodkännandemärke och/eller dokument som föreskrivs i punkt 5.4 i dessa föreskrifter skall i fråga om de komponenter som påverkar utsläppen av synliga föroreningar överensstämma med den godkända motortypen.

| 8.2 | För att kontrollera den överensstämmelse som föreskrivs i punkt 8.1 ovan, skall en motor tas ur produktionsserien. |
| --- | --- |

8.2

För att kontrollera den överensstämmelse som föreskrivs i punkt 8.1 ovan, skall en motor tas ur produktionsserien.

| 8.3 | Motorns överensstämmelse med den godkända typen skall kontrolleras med utgångspunkt i den beskrivning som enligt bilaga 2 till dessa föreskrifter ges i typgodkännandeintyget. Dessutom skall kontrollprovningar genomföras på följande villkor: |
| --- | --- |

8.3

Motorns överensstämmelse med den godkända typen skall kontrolleras med utgångspunkt i den beskrivning som enligt bilaga 2 till dessa föreskrifter ges i typgodkännandeintyget. Dessutom skall kontrollprovningar genomföras på följande villkor:

| 8.3.1 | En motor som inte körts in skall undergå den provning med fullgasacceleration som föreskrivs i bilaga 5 till dessa föreskrifter. Motorn skall anses överensstämma med den godkända typen om den fastställda absorptionsoefficienten inte med mer än 0,5 m-1 överstiger värdet i typgodkännandemärket eller i dokumentet för denna motor (se punkt 8.1 ovan). På tillverkarens begäran får kommersiellt tillgängligt bränsle användas i stället för referensbränsle. |
| --- | --- |

8.3.1

En motor som inte körts in skall undergå den provning med fullgasacceleration som föreskrivs i bilaga 5 till dessa föreskrifter. Motorn skall anses överensstämma med den godkända typen om den fastställda absorptionsoefficienten inte med mer än 0,5 m-1 överstiger värdet i typgodkännandemärket eller i dokumentet för denna motor (se punkt 8.1 ovan). På tillverkarens begäran får kommersiellt tillgängligt bränsle användas i stället för referensbränsle.

| 8.3.2 | Om det värde som bestäms i den provning som avses i punkt 8.3.1 ovan med mer än 0,5 m-1 överstiger värdet i typgodkännandedokumentet för denna motor, skall motorn undergå den provning vid konstant varvtal längs hela belastningskurvan som föreskrivs i bilaga 4 till dessa föreskrifter. Utsläppsnivån skall inte överskrida de gränsvärden som föreskrivs i bilaga 7 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

8.3.2

Om det värde som bestäms i den provning som avses i punkt 8.3.1 ovan med mer än 0,5 m-1 överstiger värdet i typgodkännandedokumentet för denna motor, skall motorn undergå den provning vid konstant varvtal längs hela belastningskurvan som föreskrivs i bilaga 4 till dessa föreskrifter. Utsläppsnivån skall inte överskrida de gränsvärden som föreskrivs i bilaga 7 till dessa föreskrifter.

9.   PÅFÖLJDER VID BRISTER I PRODUKTIONENS ÖVERENSSTÄMMELSE

| 9.1 | Typgodkännande när det gäller en motortyp som beviljats enligt dessa föreskrifter kan återkallas om kraven i punkt 8.1 ovan inte uppfylls eller om motorn utan framgång genomgått provningen i punkt 8.3 ovan. |
| --- | --- |

9.1

Typgodkännande när det gäller en motortyp som beviljats enligt dessa föreskrifter kan återkallas om kraven i punkt 8.1 ovan inte uppfylls eller om motorn utan framgång genomgått provningen i punkt 8.3 ovan.

| 9.2 | Om en avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som den tidigare beviljat skall den omgående meddela de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter detta med användande av en kopia av typgodkännandeintyget där det i slutet finns en undertecknad och daterad uppgift i versaler: ”TYPGODKÄNNANDE ÅTERKALLAT”. |
| --- | --- |

9.2

Om en avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som den tidigare beviljat skall den omgående meddela de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter detta med användande av en kopia av typgodkännandeintyget där det i slutet finns en undertecknad och daterad uppgift i versaler: ”TYPGODKÄNNANDE ÅTERKALLAT”.

10.   TILLVERKNINGENS SLUTGILTIGA UPPHÖRANDE

Om innehavaren av typgodkännandet fullständigt upphör med tillverkningen av den motor som typgodkänts i enlighet med dessa föreskrifter skall denne meddela den myndighet som beviljat typgodkännandet detta. Då myndigheten mottar meddelandet i fråga skall den upplysa de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter om detta med användande av en kopia av typgodkännandeintyget där det i slutet finns en undertecknad och daterad uppgift i versaler: ”TILLVERKNINGEN HAR UPPHÖRT”.

11.   NAMN- OCH ADRESSUPPGIFTER GÄLLANDE DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR UTFÖRANDE AV TYPGODKÄNNANDEPROVNINGARNA OCH MYNDIGHETERNA

De avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter skall meddela Förenta nationernas sektretariat namn- och adressuppgifter gällande de tekniska tjänster som ansvarar för utförande av typgodkännandeprovningarna och/eller de myndigheter som beviljar typgodkännande och till vilka de intyg skall sändas, där beviljat eller utökat typgodkännande eller avslag på ansökan om typgodkännande eller återkallat typgodkännande som utfärdats i andra länder, bekräftas.

DEL II –   INSTALLERING I LANDSVÄGSFORDON AV TYPGODKÄNDA MOTORER MED KOMPRESSIONSTÄNDNING

12.   DEFINITIONER

I dessa föreskrifter skall följande definitioner gälla i del II:

| 12.1 | typgodkännande av ett fordon: typgodkännande av en fordonstyp med avseende på installering av typgodkända motorer för begränsning av synliga föroreningar från motorn. |
| --- | --- |

12.1

typgodkännande av ett fordon: typgodkännande av en fordonstyp med avseende på installering av typgodkända motorer för begränsning av synliga föroreningar från motorn.

| 12.2 | fordonstyp: en kategori motordrivna fordon som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som de fordons- och motoregenskaper som definieras i bilaga 1 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

12.2

fordonstyp: en kategori motordrivna fordon som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som de fordons- och motoregenskaper som definieras i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

| 12.3 | Andra tillämpliga definitioner för denna del II ges i punkt 2 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

12.3

Andra tillämpliga definitioner för denna del II ges i punkt 2 i dessa föreskrifter.

13.   ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE

13.1   Utsläpp av synliga föroreningar

| 13.1.1 | Ansökan om typgodkännande av en motortyp med avseende på installering av motor med kompressionständning för begränsning av utsläpp av synliga föroreningar från motorn skall inges av fordonstillverkaren eller av dennes vederbörligen befullmäktigade ombud. |
| --- | --- |

13.1.1

Ansökan om typgodkännande av en motortyp med avseende på installering av motor med kompressionständning för begränsning av utsläpp av synliga föroreningar från motorn skall inges av fordonstillverkaren eller av dennes vederbörligen befullmäktigade ombud.

| 13.1.2 | Den skall åtföljas av följande dokument i tre exemplar: en beskrivning av fordonet som omfattar alla de relevanta uppgifter om fordonet och motorn som anges i bilaga 1 till föreskrifterna och ett meddelande om typgodkännande för motorn i bilaga 2 tillsammans med de dokument som förtecknas under punkt 19 i bilaga 2. När bilaga 1 ifylls behöver endast de punkter som skiljer sig från dem som gäller typgodkännande av motorn fullbordas. |
| --- | --- |

13.1.2

Den skall åtföljas av följande dokument i tre exemplar: en beskrivning av fordonet som omfattar alla de relevanta uppgifter om fordonet och motorn som anges i bilaga 1 till föreskrifterna och ett meddelande om typgodkännande för motorn i bilaga 2 tillsammans med de dokument som förtecknas under punkt 19 i bilaga 2. När bilaga 1 ifylls behöver endast de punkter som skiljer sig från dem som gäller typgodkännande av motorn fullbordas.

| 13.1.3 | Ett fordon som är representativt för den fordonstyp, som skall typgodkännas, skall inlämnas till den tekniska tjänst som utför den typgodkännandeprovning som definieras i punkt 15 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

13.1.3

Ett fordon som är representativt för den fordonstyp, som skall typgodkännas, skall inlämnas till den tekniska tjänst som utför den typgodkännandeprovning som definieras i punkt 15 i dessa föreskrifter.

14.   TYPGODKÄNNANDE

| 14.1 | Om det fordon som inlämnats för typgodkännande enligt dessa föreskrifter uppfyller kraven i punkt 15 nedan skall typgodkännande av denna fordonstyp beviljas. |
| --- | --- |

14.1

Om det fordon som inlämnats för typgodkännande enligt dessa föreskrifter uppfyller kraven i punkt 15 nedan skall typgodkännande av denna fordonstyp beviljas.

| 14.2 | Ett typgodkännandenummer skall tilldelas varje typgodkänd fordonstyp. Dess första två siffror (för närvarande 03, motsvarande ändringsserie 03 som trädde i kraft den 20 april 1986) skall ange den ändringsserie med de senaste viktiga tekniska ändringar av föreskrifterna som fanns vid tiden för typgodkännandets utfärdande. En och samma avtalsslutande part får inte tilldela en annan fordonstyp samma nummer. |
| --- | --- |

14.2

Ett typgodkännandenummer skall tilldelas varje typgodkänd fordonstyp. Dess första två siffror (för närvarande 03, motsvarande ändringsserie 03 som trädde i kraft den 20 april 1986) skall ange den ändringsserie med de senaste viktiga tekniska ändringar av föreskrifterna som fanns vid tiden för typgodkännandets utfärdande. En och samma avtalsslutande part får inte tilldela en annan fordonstyp samma nummer.

| 14.3 | Meddelande om beviljat typgodkännande, utökat typgodkännande eller avslag på ansökan om typgodkännande av en fordonstyp enligt dessa föreskrifter skall inges till de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter med användande av ett formulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 2 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

14.3

Meddelande om beviljat typgodkännande, utökat typgodkännande eller avslag på ansökan om typgodkännande av en fordonstyp enligt dessa föreskrifter skall inges till de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter med användande av ett formulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 2 till dessa föreskrifter.

| 14.4 | På varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp som typgodkänts enligt dessa föreskrifter skall ett internationellt typgodkännandemärke anbringas på ett väl synligt och lättåtkomligt ställe såsom anges i typgodkännandeintyget, och det skall bestå av: |
| --- | --- |

14.4

På varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp som typgodkänts enligt dessa föreskrifter skall ett internationellt typgodkännandemärke anbringas på ett väl synligt och lättåtkomligt ställe såsom anges i typgodkännandeintyget, och det skall bestå av:

| 14.4.1 | en cirkel som omger bokstaven ”E”, åtföljd av det särskilda landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet, (2) |
| --- | --- |

14.4.1

en cirkel som omger bokstaven ”E”, åtföljd av det särskilda landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet, (2)

| 14.4.2 | numret på dessa föreskrifter, åtföljt av bokstaven ”R”, ett bindestreck samt typgodkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 14.4.1 och |
| --- | --- |

14.4.2

numret på dessa föreskrifter, åtföljt av bokstaven ”R”, ett bindestreck samt typgodkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 14.4.1 och

| 14.4.3 | följande tilläggssymbol som består av en rektangel som omger ett tal som i m-1 uttrycker den absorptionskoefficient som erhållits vid provningarna med fullgasacceleration enligt bilaga 5 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

14.4.3

följande tilläggssymbol som består av en rektangel som omger ett tal som i m-1 uttrycker den absorptionskoefficient som erhållits vid provningarna med fullgasacceleration enligt bilaga 5 till dessa föreskrifter.

| 14.5 | Om fordonet överensstämmer med en typ som enligt en eller flera andra föreskrifter, som bilagts avtalet, typgodkänts i det land som beviljat typgodkännande enligt dessa föreskrifter behöver symbolen i punkt 14.4.1 inte upprepas utan i så fall skall föreskrifterna och typgodkännandenumren i alla de föreskrifter enligt vilka typgodkännande beviljats i det land som beviljat typgodkännandet enligt dessa föreskrifter anbringas i lodräta kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 14.4.1. |
| --- | --- |

14.5

Om fordonet överensstämmer med en typ som enligt en eller flera andra föreskrifter, som bilagts avtalet, typgodkänts i det land som beviljat typgodkännande enligt dessa föreskrifter behöver symbolen i punkt 14.4.1 inte upprepas utan i så fall skall föreskrifterna och typgodkännandenumren i alla de föreskrifter enligt vilka typgodkännande beviljats i det land som beviljat typgodkännandet enligt dessa föreskrifter anbringas i lodräta kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 14.4.1.

| 14.6 | Typgodkännandemärket och tilläggssymbolen skall vara tydligt läsbara och outplånliga. |
| --- | --- |

14.6

Typgodkännandemärket och tilläggssymbolen skall vara tydligt läsbara och outplånliga.

| 14.7 | Typgodkännandemärket skall placeras nära eller på den skylt med uppgifter om fordonet som anbringats av tillverkaren. |
| --- | --- |

14.7

Typgodkännandemärket skall placeras nära eller på den skylt med uppgifter om fordonet som anbringats av tillverkaren.

| 14.8 | I bilaga 3 till dessa föreskrifter ges exempel på utformningen av typgodkännandemärket och tilläggssymbolen. |
| --- | --- |

14.8

I bilaga 3 till dessa föreskrifter ges exempel på utformningen av typgodkännandemärket och tilläggssymbolen.

15.   BESTÄMMELSER OCH PROVNINGAR

15.1   Allmänt

Den dieselmotor som monterats på fordonet skall vara av en typ som godkänts enligt del I i dessa föreskrifter. De komponenter som kan påverka utsläppen av synliga föroreningar skall vara utformade, konstruerade och sammansatta så att fordonet vid normal användning och trots de vibrationer för vilka det kan utsättas kan uppfylla bestämmelserna i dessa föreskrifter.

Det skall vara möjligt att inspektera fordonets trafiksäkerhet genom att avgöra dess prestanda i förhållande till de uppgifter som insamlats för typgodkännande enligt punkt 11.1.2.2 i bilaga 2 till dessa föreskrifter. Om denna inspektion kräver ett särskilt förfarande skall detta beskrivas i detalj i servicemanualen (eller motsvarande medier). Detta särskilda förfarande skall inte kräva användning av särskild utrustning annan än den som tillhandahålls tillsammans med fordonet.

15.2   Bestämmelser om kallstartsanordningar

| 15.2.1 | Kallstartsanordningen skall vara utformad och konstruerad så att den inte kan inkopplas eller hållas inkopplad när motorn går normalt. |
| --- | --- |

15.2.1

Kallstartsanordningen skall vara utformad och konstruerad så att den inte kan inkopplas eller hållas inkopplad när motorn går normalt.

| 15.2.2 | Bestämmelserna i punkt 15.2.1 ovan skall inte tillämpas om minst ett av följande villkor är uppfyllt: |
| --- | --- |

15.2.2

Bestämmelserna i punkt 15.2.1 ovan skall inte tillämpas om minst ett av följande villkor är uppfyllt:

| 15.2.2.1 | Ljusabsorptionskoefficienten hos de gaser som avges av motorn vid konstant varvtal, uppmätt enligt förfarandet i bilaga 4 till dessa föreskrifter och med kallstartsanordningen inkopplad, ligger inom de gränsvärden som föreskrivs i bilaga 7 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

15.2.2.1

Ljusabsorptionskoefficienten hos de gaser som avges av motorn vid konstant varvtal, uppmätt enligt förfarandet i bilaga 4 till dessa föreskrifter och med kallstartsanordningen inkopplad, ligger inom de gränsvärden som föreskrivs i bilaga 7 till dessa föreskrifter.

| 15.2.2.2 | Motorn stannar inom rimlig tid om kallstartsanordningen hålls inkopplad. |
| --- | --- |

15.2.2.2

Motorn stannar inom rimlig tid om kallstartsanordningen hålls inkopplad.

15.3   Installering

| 15.3.1 | Vid installeringen av motorn skall i synnerhet följande begränsningar iakttas när det gäller typgodkännandet av motorn:






  — | Att insugningsundertrycket inte skall överstiga den typgodkända motorns. |
| --- | --- | --- |

15.3.1

Vid installeringen av motorn skall i synnerhet följande begränsningar iakttas när det gäller typgodkännandet av motorn:

—

Att insugningsundertrycket inte skall överstiga den typgodkända motorns.

| — | Att avgasmottrycket inte skall överstiga den typgodkända motorns. |
| --- | --- |

—

Att avgasmottrycket inte skall överstiga den typgodkända motorns.

| — | Att avgassystemets volym ligger inom ± 40 % av den typgodkända motorns. |
| --- | --- |

—

Att avgassystemets volym ligger inom ± 40 % av den typgodkända motorns.

| — | Att tröghetsmomentet för kombinationen av balanshjul och kraftöverföring ligger inom ±15 % av den typgodkända motorns. |
| --- | --- |

—

Att tröghetsmomentet för kombinationen av balanshjul och kraftöverföring ligger inom ±15 % av den typgodkända motorns.

16.   ÄNDRING AV MOTORTYP OCH UTÖKNING AV TYPGODKÄNNANDE

| 16.1 | Varje ändring av fordonstypen skall, med avseende på egenskaperna i bilaga 1, anmälas till den myndighet som typgodkänt fordonstypen. Myndigheten kan då antingen |
| --- | --- |

16.1

Varje ändring av fordonstypen skall, med avseende på egenskaperna i bilaga 1, anmälas till den myndighet som typgodkänt fordonstypen. Myndigheten kan då antingen

| 16.1.1 | finna att ändringarna sannolikt inte får någon märkbar negativ inverkan och att fordonet fortfarande uppfyller kraven, eller |
| --- | --- |

16.1.1

finna att ändringarna sannolikt inte får någon märkbar negativ inverkan och att fordonet fortfarande uppfyller kraven, eller

| 16.1.2 | kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för utförandet av provningarna. |
| --- | --- |

16.1.2

kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för utförandet av provningarna.

| 16.2 | Bekräftelse på beviljat typgodkännande eller avslag på ansökan om typgodkännande skall med angivande av ändringarna meddelas de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter genom det förfarande som anges i punkt 14.3 ovan. |
| --- | --- |

16.2

Bekräftelse på beviljat typgodkännande eller avslag på ansökan om typgodkännande skall med angivande av ändringarna meddelas de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter genom det förfarande som anges i punkt 14.3 ovan.

| 16.3 | Den behöriga myndighet som utfärdar utökning av typgodkännande skall tilldela varje meddelande som upprättas för en sådan utökning ett serienummer. |
| --- | --- |

16.3

Den behöriga myndighet som utfärdar utökning av typgodkännande skall tilldela varje meddelande som upprättas för en sådan utökning ett serienummer.

17.   PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

| 17.1 | Varje fordon som identifieras med hjälp av ett typgodkännandemärke, och/eller dokument när det gäller den motortyp som installerats såsom föreskrivs i punkterna 5.4 och 14.4 i dessa föreskrifter, skall i fråga om de komponenter som påverkar utsläppen av synliga föroreningar överensstämma med den godkända fordonstypen. |
| --- | --- |

17.1

Varje fordon som identifieras med hjälp av ett typgodkännandemärke, och/eller dokument när det gäller den motortyp som installerats såsom föreskrivs i punkterna 5.4 och 14.4 i dessa föreskrifter, skall i fråga om de komponenter som påverkar utsläppen av synliga föroreningar överensstämma med den godkända fordonstypen.

| 17.2 | För att kontrollera den överensstämmelse som föreskrivs i punkt 17.1 ovan, skall ett fordon tas ur produktionsserien. |
| --- | --- |

17.2

För att kontrollera den överensstämmelse som föreskrivs i punkt 17.1 ovan, skall ett fordon tas ur produktionsserien.

| 17.3 | Fordonets överensstämmelse med den godkända typen skall kontrolleras med utgångspunkt i den beskrivning som enligt bilaga 2 till dessa föreskrifter ges i typgodkännandeintyget. Dessutom skall kontrollprovningar genomföras på följande villkor: |
| --- | --- |

17.3

Fordonets överensstämmelse med den godkända typen skall kontrolleras med utgångspunkt i den beskrivning som enligt bilaga 2 till dessa föreskrifter ges i typgodkännandeintyget. Dessutom skall kontrollprovningar genomföras på följande villkor:

| 17.3.1 | Ett fordon med en motor som inte körts in skall undergå den provning med fullgasacceleration som föreskrivs i bilaga 5 till dessa föreskrifter. Fordonet skall anses överensstämma med den godkända fordonstypen om den fastställda absorptionsoefficienten inte med mer än 0,5 m-1 överstiger värdet i typgodkännandemärket eller i dokumentet (se punkt 17.1 ovan). På tillverkarens begäran får kommersiellt tillgängligt bränsle användas i stället för referensbränsle. Vid tvist skall referensbränsle användas. |
| --- | --- |

17.3.1

Ett fordon med en motor som inte körts in skall undergå den provning med fullgasacceleration som föreskrivs i bilaga 5 till dessa föreskrifter. Fordonet skall anses överensstämma med den godkända fordonstypen om den fastställda absorptionsoefficienten inte med mer än 0,5 m-1 överstiger värdet i typgodkännandemärket eller i dokumentet (se punkt 17.1 ovan). På tillverkarens begäran får kommersiellt tillgängligt bränsle användas i stället för referensbränsle. Vid tvist skall referensbränsle användas.

| 17.3.2 | Om det värde som bestäms i den provning som avses i punkt 17.3.1 ovan med mer än 0,5 m-1 överstiger värdet i typgodkännandedokumentet eller dokumentet (se punkt 17.1 ovan), skall motorn undergå den provning vid konstant varvtal längs hela belastningskurvan som föreskrivs i bilaga 4 till dessa föreskrifter. Nivåerna av synliga utsläpp skall inte överskrida de gränsvärden som föreskrivs i bilaga 7 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

17.3.2

Om det värde som bestäms i den provning som avses i punkt 17.3.1 ovan med mer än 0,5 m-1 överstiger värdet i typgodkännandedokumentet eller dokumentet (se punkt 17.1 ovan), skall motorn undergå den provning vid konstant varvtal längs hela belastningskurvan som föreskrivs i bilaga 4 till dessa föreskrifter. Nivåerna av synliga utsläpp skall inte överskrida de gränsvärden som föreskrivs i bilaga 7 till dessa föreskrifter.

18.   PÅFÖLJDER VID BRISTER I PRODUKTIONENS ÖVERENSSTÄMMELSE

| 18.1 | Det typgodkännande som beviljats med avseende på en fordonstyp enligt dessa föreskrifter kan återkallas om kraven i punkt 17.1 ovan inte uppfylls eller om fordonet utan framgång genomgått provningarna enligt punkt 17.3 ovan. |
| --- | --- |

18.1

Det typgodkännande som beviljats med avseende på en fordonstyp enligt dessa föreskrifter kan återkallas om kraven i punkt 17.1 ovan inte uppfylls eller om fordonet utan framgång genomgått provningarna enligt punkt 17.3 ovan.

| 18.2 | Om en avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som den tidigare beviljat skall den omgående meddela de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter detta med användande av en kopia av typgodkännandeintyget där det i slutet finns en undertecknad och daterad uppgift i versaler: ”TYPGODKÄNNANDE ÅTERKALLAT”. |
| --- | --- |

18.2

Om en avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som den tidigare beviljat skall den omgående meddela de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter detta med användande av en kopia av typgodkännandeintyget där det i slutet finns en undertecknad och daterad uppgift i versaler: ”TYPGODKÄNNANDE ÅTERKALLAT”.

19.   TILLVERKNINGENS SLUTGILTIGA UPPHÖRANDE

Om innehavaren av typgodkännandet fullständigt upphör med tillverkningen av det fordon som typgodkänts i enlighet med dessa föreskrifter skall denne meddela den myndighet som beviljat typgodkännandet detta. Då myndigheten mottar meddelandet i fråga skall den upplysa de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter om detta med användande av en kopia av typgodkännandeintyget där det i slutet finns en undertecknad och daterad uppgift i versaler: ”TILLVERKNINGEN HAR UPPHÖRT”.

20.   NAMN- OCH ADRESSUPPGIFTER GÄLLANDE DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR UTFÖRANDE AV TYPGODKÄNNANDEPROVNINGARNA OCH MYNDIGHETERNA

De avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter skall meddela Förenta nationernas sektretariat namn- och adressuppgifter gällande de tekniska tjänster som ansvarar för utförande av typgodkännandeprovningarna och/eller de myndigheter som beviljar typgodkännande och till vilka de intyg skall sändas, där beviljat eller utökat typgodkännande eller avslag på ansökan om typgodkännande eller återkallat typgodkännande som utfärdats i andra länder, bekräftas.

DEL III –   UTSLÄPP AV SYNLIGA FÖRORENINGAR I AVGASER FRÅN ETT MOTORFORDON VARS MOTOR INTE BLIVIT SEPARAT TYPGODKÄND

21.   DEFINITIONER

I dessa föreskrifter skall följande definitioner gälla i del III:

| 21.1 | typgodkännande av ett fordon: typgodkännande av en fordonstyp med avseende på begränsning av utsläpp synliga föroreningar från motorn. |
| --- | --- |

21.1

typgodkännande av ett fordon: typgodkännande av en fordonstyp med avseende på begränsning av utsläpp synliga föroreningar från motorn.

| 21.2 | fordonstyp: en kategori motordrivna fordon som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som de fordons- och motoregenskaper som definieras i bilaga 1 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

21.2

fordonstyp: en kategori motordrivna fordon som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som de fordons- och motoregenskaper som definieras i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

| 21.3 | Andra tillämpliga definitioner för denna del III ges i punkt 2 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

21.3

Andra tillämpliga definitioner för denna del III ges i punkt 2 i dessa föreskrifter.

22.   ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE

| 22.1 | Ansökan om typgodkännande av en motortyp med avseende på begränsning av utsläpp av synliga föroreningar från motorn skall inges av fordonstillverkaren eller av dennes vederbörligen befullmäktigade ombud. |
| --- | --- |

22.1

Ansökan om typgodkännande av en motortyp med avseende på begränsning av utsläpp av synliga föroreningar från motorn skall inges av fordonstillverkaren eller av dennes vederbörligen befullmäktigade ombud.

| 22.2 | Den skall åtföljas av nedanstående dokument i tre exemplar och följande närmare upplysningar: |
| --- | --- |

22.2

Den skall åtföljas av nedanstående dokument i tre exemplar och följande närmare upplysningar:

| 22.2.1 | En beskrivning av fordonet och motortypen som innehåller alla de närmare upplysningar som avses i bilaga 1. |
| --- | --- |

22.2.1

En beskrivning av fordonet och motortypen som innehåller alla de närmare upplysningar som avses i bilaga 1.

| 22.3 | En motor och den utrustning som föreskrivs i bilaga 1 till föreskrifterna för dess montering i det fordon som skall typgodkännas skall inlämnas till den tekniska tjänst som utför de typgodkännandeprovningar som definieras i punkt 24 i föreskrifterna. Om tillverkaren så kräver och den tekniska tjänst som utför typgodkännandeprovningarna samtycker kan emellertid en provning genomföras på ett fordon som är representativt för den fordonstyp som skall typgodkännas. |
| --- | --- |

22.3

En motor och den utrustning som föreskrivs i bilaga 1 till föreskrifterna för dess montering i det fordon som skall typgodkännas skall inlämnas till den tekniska tjänst som utför de typgodkännandeprovningar som definieras i punkt 24 i föreskrifterna. Om tillverkaren så kräver och den tekniska tjänst som utför typgodkännandeprovningarna samtycker kan emellertid en provning genomföras på ett fordon som är representativt för den fordonstyp som skall typgodkännas.

23.   TYPGODKÄNNANDE

| 23.1 | Om det fordon som inlämnats för typgodkännande enligt dessa föreskrifter uppfyller kraven i punkt 24 nedan skall typgodkännande av denna fordonstyp beviljas. |
| --- | --- |

23.1

Om det fordon som inlämnats för typgodkännande enligt dessa föreskrifter uppfyller kraven i punkt 24 nedan skall typgodkännande av denna fordonstyp beviljas.

| 23.2 | Ett typgodkännandenummer skall tilldelas varje typgodkänd fordonstyp. Dess första två siffror (för närvarande 03, motsvarande ändringsserie 03 som trädde i kraft den 20 april 1986) skall ange den ändringsserie med de senaste viktiga tekniska ändringar av föreskrifterna som fanns vid tiden för typgodkännandets utfärdande. En och samma avtalsslutande part får inte tilldela en annan fordonstyp samma nummer. |
| --- | --- |

23.2

Ett typgodkännandenummer skall tilldelas varje typgodkänd fordonstyp. Dess första två siffror (för närvarande 03, motsvarande ändringsserie 03 som trädde i kraft den 20 april 1986) skall ange den ändringsserie med de senaste viktiga tekniska ändringar av föreskrifterna som fanns vid tiden för typgodkännandets utfärdande. En och samma avtalsslutande part får inte tilldela en annan fordonstyp samma nummer.

| 23.3 | Meddelande om beviljat typgodkännande, utökat typgodkännande eller avslag på ansökan om typgodkännande av en fordonstyp enligt dessa föreskrifter skall inges till de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter med användande av ett formulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 2 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

23.3

Meddelande om beviljat typgodkännande, utökat typgodkännande eller avslag på ansökan om typgodkännande av en fordonstyp enligt dessa föreskrifter skall inges till de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter med användande av ett formulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 2 till dessa föreskrifter.

| 23.4 | På varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp som typgodkänts enligt dessa föreskrifter skall ett internationellt typgodkännandemärke anbringas på ett väl synligt och lättåtkomligt ställe såsom anges i typgodkännandeintyget, och det skall bestå av: |
| --- | --- |

23.4

På varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp som typgodkänts enligt dessa föreskrifter skall ett internationellt typgodkännandemärke anbringas på ett väl synligt och lättåtkomligt ställe såsom anges i typgodkännandeintyget, och det skall bestå av:

| 23.4.1 | en cirkel som omger bokstaven ”E”, åtföljd av det särskilda landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (3) |
| --- | --- |

23.4.1

en cirkel som omger bokstaven ”E”, åtföljd av det särskilda landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (3)

| 23.4.2 | numret på dessa föreskrifter, åtföljt av bokstaven ”R”, ett bindestreck samt typgodkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 5.4.1 och |
| --- | --- |

23.4.2

numret på dessa föreskrifter, åtföljt av bokstaven ”R”, ett bindestreck samt typgodkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 5.4.1 och

| 23.4.3 | följande tilläggssymbol som består av en rektangel som omger ett tal som i m-1 uttrycker den korrigerade absorptionskoefficient som erhållits vid tiden för typgodkännandet under provningarna med fullgasacceleration och som vid tiden för typgodkännandet bestämts enligt det förfarande som beskrivs i bilaga 5, punkt 3.2 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

23.4.3

följande tilläggssymbol som består av en rektangel som omger ett tal som i m-1 uttrycker den korrigerade absorptionskoefficient som erhållits vid tiden för typgodkännandet under provningarna med fullgasacceleration och som vid tiden för typgodkännandet bestämts enligt det förfarande som beskrivs i bilaga 5, punkt 3.2 till dessa föreskrifter.

| 23.5 | Om fordonet överensstämmer med en typ som enligt en eller flera andra föreskrifter, som bilagts avtalet, typgodkänts i det land som beviljat typgodkännande enligt dessa föreskrifter behöver symbolen i punkt 23.4.1 inte upprepas utan i så fall skall föreskrifterna och typgodkännandenumren i alla de föreskrifter enligt vilka typgodkännande beviljats i det land som beviljat typgodkännandet enligt dessa föreskrifter anbringas i lodräta kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 23.4.1. |
| --- | --- |

23.5

Om fordonet överensstämmer med en typ som enligt en eller flera andra föreskrifter, som bilagts avtalet, typgodkänts i det land som beviljat typgodkännande enligt dessa föreskrifter behöver symbolen i punkt 23.4.1 inte upprepas utan i så fall skall föreskrifterna och typgodkännandenumren i alla de föreskrifter enligt vilka typgodkännande beviljats i det land som beviljat typgodkännandet enligt dessa föreskrifter anbringas i lodräta kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 23.4.1.

| 23.6 | Typgodkännandemärket och tilläggssymbolen skall vara tydligt läsbara och outplånliga. |
| --- | --- |

23.6

Typgodkännandemärket och tilläggssymbolen skall vara tydligt läsbara och outplånliga.

| 23.7 | Typgodkännandemärket skall placeras nära eller på den skylt med uppgifter om fordonet som anbringats av tillverkaren. |
| --- | --- |

23.7

Typgodkännandemärket skall placeras nära eller på den skylt med uppgifter om fordonet som anbringats av tillverkaren.

| 23.8 | I bilaga 3 till dessa föreskrifter ges exempel på utformningen av typgodkännandemärket och tilläggssymbolen. |
| --- | --- |

23.8

I bilaga 3 till dessa föreskrifter ges exempel på utformningen av typgodkännandemärket och tilläggssymbolen.

24.   BESTÄMMELSER OCH PROVNINGAR

24.1   Allmänt

De komponenter som kan påverka utsläppen av synliga föroreningar skall vara utformade, konstruerade och sammansatta så att fordonet vid normal användning och trots de vibrationer för vilka det kan utsättas kan uppfylla bestämmelserna i dessa föreskrifter.

Det skall vara möjligt att inspektera fordonets trafiksäkerhet genom att avgöra dess prestanda i förhållande till de uppgifter som insamlats för typgodkännande enligt punkt 11.1.2.2 i bilaga 2 till dessa föreskrifter. Om denna inspektion kräver ett särskilt förfarande skall detta beskrivas i detalj i servicemanualen (eller motsvarande medier). Detta särskilda förfarande skall inte kräva användning av särskild utrustning annan än den som tillhandahålls tillsammans med fordonet.

24.2   Bestämmelser om kallstartsanordningar

| 24.2.1 | Kallstartsanordningen skall vara utformad och konstruerad så att den inte kan inkopplas eller hållas inkopplad när motorn går normalt. |
| --- | --- |

24.2.1

Kallstartsanordningen skall vara utformad och konstruerad så att den inte kan inkopplas eller hållas inkopplad när motorn går normalt.

| 24.2.2 | Bestämmelserna i punkt 24.2.1 ovan skall inte tillämpas om minst ett av följande villkor är uppfyllt: |
| --- | --- |

24.2.2

Bestämmelserna i punkt 24.2.1 ovan skall inte tillämpas om minst ett av följande villkor är uppfyllt:

| 24.2.2.1 | Ljusabsorptionskoefficienten hos de gaser som avges av motorn vid konstant varvtal, uppmätt enligt förfarandet i bilaga 4 till dessa föreskrifter och med kallstartsanordningen inkopplad, ligger inom de gränsvärden som föreskrivs i bilaga 7 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

24.2.2.1

Ljusabsorptionskoefficienten hos de gaser som avges av motorn vid konstant varvtal, uppmätt enligt förfarandet i bilaga 4 till dessa föreskrifter och med kallstartsanordningen inkopplad, ligger inom de gränsvärden som föreskrivs i bilaga 7 till dessa föreskrifter.

| 24.2.2.2 | Motorn stannar inom rimlig tid om kallstartsanordningen hålls inkopplad. |
| --- | --- |

24.2.2.2

Motorn stannar inom rimlig tid om kallstartsanordningen hålls inkopplad.

24.3   Bestämmelser om utsläpp av synliga föroreningar

| 24.3.1 | Utsläppen av synliga föroreningar från den motor som inlämnats för typgodkännande skall uppmätas enligt de metoder som beskrivs i bilagorna 4 och 5 till dessa föreskrifter gällande provningar vid konstant varvtal respektive provningar under fullgasacceleration. Om dessa provningar utförs på ett hybridelfordon krävs ett särskilt förfarande som skall beskrivas i detalj i servicemanualen (eller motsvarande medier). Detta särskilda förfarande skall inte kräva användning av särskild utrustning annan än den som tillhandahålls tillsammans med fordonet. |
| --- | --- |

24.3.1

Utsläppen av synliga föroreningar från den motor som inlämnats för typgodkännande skall uppmätas enligt de metoder som beskrivs i bilagorna 4 och 5 till dessa föreskrifter gällande provningar vid konstant varvtal respektive provningar under fullgasacceleration. Om dessa provningar utförs på ett hybridelfordon krävs ett särskilt förfarande som skall beskrivas i detalj i servicemanualen (eller motsvarande medier). Detta särskilda förfarande skall inte kräva användning av särskild utrustning annan än den som tillhandahålls tillsammans med fordonet.

| 24.3.2 | Utsläppen av synliga föroreningar, uppmätta enligt den metod som beskrivs i bilaga 4 till dessa föreskrifter, skall inte överskrida de gränsvärden som föreskrivs i bilaga 7 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

24.3.2

Utsläppen av synliga föroreningar, uppmätta enligt den metod som beskrivs i bilaga 4 till dessa föreskrifter, skall inte överskrida de gränsvärden som föreskrivs i bilaga 7 till dessa föreskrifter.

| 24.3.3 | När det gäller motorer med turboladdare skall den absorptionskoefficient som uppmäts vid fullgasacceleration inte överskrida gränsvärdet i bilaga 7 för det nominella flödesvärde som motsvarar den största absorptionskoefficient som vid provningarna uppmätts vid konstant varvtal plus 0,5 m-1. |
| --- | --- |

24.3.3

När det gäller motorer med turboladdare skall den absorptionskoefficient som uppmäts vid fullgasacceleration inte överskrida gränsvärdet i bilaga 7 för det nominella flödesvärde som motsvarar den största absorptionskoefficient som vid provningarna uppmätts vid konstant varvtal plus 0,5 m-1.

| 24.3.4 | Likvärdiga mätinstrument skall godtas. Om ett annat instrument än det som beskrivs i bilaga 8 till dessa föreskrifter används, skall det krävas belägg för att det ger likvärdiga mätresultat för den berörda motorn. |
| --- | --- |

24.3.4

Likvärdiga mätinstrument skall godtas. Om ett annat instrument än det som beskrivs i bilaga 8 till dessa föreskrifter används, skall det krävas belägg för att det ger likvärdiga mätresultat för den berörda motorn.

25.   ÄNDRING AV FORDONSTYP OCH UTÖKNING AV TYPGODKÄNNANDE

| 25.1 | Varje ändring av fordons- eller komponenttypen skall, med avseende på egenskaperna i bilaga 1 till dessa föreskrifter, anmälas till den myndighet som godkänt fordonstypen. Myndigheten kan då antingen |
| --- | --- |

25.1

Varje ändring av fordons- eller komponenttypen skall, med avseende på egenskaperna i bilaga 1 till dessa föreskrifter, anmälas till den myndighet som godkänt fordonstypen. Myndigheten kan då antingen

| 25.1.1 | finna att ändringarna sannolikt inte får någon märkbar negativ inverkan och att fordonet under alla omständigheter fortfarande uppfyller kraven, eller |
| --- | --- |

25.1.1

finna att ändringarna sannolikt inte får någon märkbar negativ inverkan och att fordonet under alla omständigheter fortfarande uppfyller kraven, eller

| 25.1.2 | kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för utförandet av provningen. |
| --- | --- |

25.1.2

kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för utförandet av provningen.

| 25.2 | Bekräftelse på beviljat typgodkännande eller avslag på ansökan om typgodkännande skall med angivande av ändringarna meddelas de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter genom det förfarande som anges i punkt 23.3 ovan. |
| --- | --- |

25.2

Bekräftelse på beviljat typgodkännande eller avslag på ansökan om typgodkännande skall med angivande av ändringarna meddelas de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter genom det förfarande som anges i punkt 23.3 ovan.

| 25.3 | Den behöriga myndighet som utfärdar utökning av typgodkännande skall tilldela varje meddelande som upprättas för en sådan utökning ett serienummer. |
| --- | --- |

25.3

Den behöriga myndighet som utfärdar utökning av typgodkännande skall tilldela varje meddelande som upprättas för en sådan utökning ett serienummer.

26.   PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

| 26.1 | Varje fordon som bär ett typgodkännandemärke enligt dessa föreskrifter skall i fråga om de komponenter som påverkar motorns utsläpp av synliga föroreningar överensstämma med den godkända fordonstypen. |
| --- | --- |

26.1

Varje fordon som bär ett typgodkännandemärke enligt dessa föreskrifter skall i fråga om de komponenter som påverkar motorns utsläpp av synliga föroreningar överensstämma med den godkända fordonstypen.

| 26.2 | För att kontrollera den överensstämmelse som föreskrivs i punkt 26.1 ovan, skall ett fordon som bär det typgodkännandemärke som krävs i dessa föreskrifter tas ur produktionsserien. |
| --- | --- |

26.2

För att kontrollera den överensstämmelse som föreskrivs i punkt 26.1 ovan, skall ett fordon som bär det typgodkännandemärke som krävs i dessa föreskrifter tas ur produktionsserien.

| 26.3 | Fordonets överensstämmelse med den godkända typen skall kontrolleras med utgångspunkt i den beskrivning som ges i typgodkännandeintyget. Dessutom skall kontrollprovningar genomföras på följande villkor: |
| --- | --- |

26.3

Fordonets överensstämmelse med den godkända typen skall kontrolleras med utgångspunkt i den beskrivning som ges i typgodkännandeintyget. Dessutom skall kontrollprovningar genomföras på följande villkor:

| 26.3.1 | Ett fordon som inte körts in skall undergå den provning med fullgasacceleration som föreskrivs i bilaga 5 till dessa föreskrifter. Fordonet skall anses överensstämma med den godkända fordonstypen om den fastställda absorptionsoefficienten inte med mer än 0,5 m-1 överstiger värdet i typgodkännandemärket (se punkt 26.1 ovan). På tillverkarens begäran får kommersiellt tillgängligt bränsle användas i stället för referensbränsle. Vid tvist skall referensbränsle användas. |
| --- | --- |

26.3.1

Ett fordon som inte körts in skall undergå den provning med fullgasacceleration som föreskrivs i bilaga 5 till dessa föreskrifter. Fordonet skall anses överensstämma med den godkända fordonstypen om den fastställda absorptionsoefficienten inte med mer än 0,5 m-1 överstiger värdet i typgodkännandemärket (se punkt 26.1 ovan). På tillverkarens begäran får kommersiellt tillgängligt bränsle användas i stället för referensbränsle. Vid tvist skall referensbränsle användas.

| 26.3.2 | Om det värde som bestäms i den provning som avses i punkt 26.3.1 ovan med mer än 0,5 m-1 överstiger värdet i typgodkännandedokumentet, skall fordonets motor undergå den provning vid konstant varvtal längs hela belastningskurvan som föreskrivs i bilaga 4 till dessa föreskrifter. Nivåerna av synliga utsläpp skall inte överskrida de gränsvärden som föreskrivs i bilaga 7 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

26.3.2

Om det värde som bestäms i den provning som avses i punkt 26.3.1 ovan med mer än 0,5 m-1 överstiger värdet i typgodkännandedokumentet, skall fordonets motor undergå den provning vid konstant varvtal längs hela belastningskurvan som föreskrivs i bilaga 4 till dessa föreskrifter. Nivåerna av synliga utsläpp skall inte överskrida de gränsvärden som föreskrivs i bilaga 7 till dessa föreskrifter.

27.   PÅFÖLJDER VID BRISTER I PRODUKTIONENS ÖVERENSSTÄMMELSE

| 27.1 | Det typgodkännande som beviljats med avseende på en fordonstyp enligt dessa föreskrifter kan återkallas om kraven i punkt 26.1 ovan inte uppfylls eller om det/de uttagna fordonet/fordonen utan framgång genomgått provningarna enligt punkt 26.3 ovan. |
| --- | --- |

27.1

Det typgodkännande som beviljats med avseende på en fordonstyp enligt dessa föreskrifter kan återkallas om kraven i punkt 26.1 ovan inte uppfylls eller om det/de uttagna fordonet/fordonen utan framgång genomgått provningarna enligt punkt 26.3 ovan.

| 27.2 | Om en avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som den tidigare beviljat skall den omgående meddela de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter detta med användande av en kopia av typgodkännandeintyget där det i slutet finns en undertecknad och daterad uppgift i versaler: ”TYPGODKÄNNANDE ÅTERKALLAT”. |
| --- | --- |

27.2

Om en avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som den tidigare beviljat skall den omgående meddela de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter detta med användande av en kopia av typgodkännandeintyget där det i slutet finns en undertecknad och daterad uppgift i versaler: ”TYPGODKÄNNANDE ÅTERKALLAT”.

28.   TILLVERKNINGENS SLUTGILTIGA UPPHÖRANDE

Om innehavaren av typgodkännandet fullständigt upphör med tillverkningen av det fordon som typgodkänts i enlighet med dessa föreskrifter skall denne meddela den myndighet som beviljat typgodkännandet detta. Då myndigheten mottar meddelandet i fråga skall den upplysa de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter om detta med användande av en kopia av typgodkännandeintyget där det i slutet finns en undertecknad och daterad uppgift i versaler: ”TILLVERKNINGEN HAR UPPHÖRT”.

29.   NAMN- OCH ADRESSUPPGIFTER GÄLLANDE DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR UTFÖRANDE AV TYPGODKÄNNANDEPROVNINGARNA OCH MYNDIGHETERNA

De avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter skall meddela Förenta nationernas sektretariat namn- och adressuppgifter gällande de tekniska tjänster som ansvarar för utförande av typgodkännandeprovningarna och/eller de myndigheter som beviljar typgodkännande och till vilka de intyg skall sändas, där beviljat eller utökat typgodkännande eller avslag på ansökan om typgodkännande eller återkallat typgodkännande som utfärdats i andra länder, bekräftas.

---

(1)  1 för Tyskland, 2 för Frankrike, 3 för Italien, 4 för Nederländerna, 5 för Sverige, 6 för Belgien, 7 för Ungern, 8 för Tjeckien, 9 för Spanien, 10 för Jugoslavien, 11 för Förenade kungariket, 12 för Österrike, 13 för Luxemburg, 14 för Schweiz, 15 (vakant), 16 för Norge, 17 för Finland, 18 för Danmark, 19 för Rumänien, 20 för Polen, 21 för Portugal, 22 för Ryska federationen, 23 för Grekland, 24 för Irland, 25 för Kroatien, 26 för Slovenien, 27 för Slovakien, 28 för Vitryssland, 29 för Estland, 30 (vakant), 31 för Bosnien och Hercegovina, 32 för Lettland, 33 (vakant), 34 för Bulgarien, 35–36 (vakanta), 37 för Turkiet, 38–39 (vakanta), 40 för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, 41 (vakant), 42 för Europeiska gemenskapen (typgodkännande beviljas av dess medlemsstater med användande av deras respektive ECE symboler), 43 för Japan, 44 (vakant), 45 för Australien, 46 för Ukraina och 47 för Sydafrika. Följande nummer skall tilldelas övriga länder i den kronologiska ordning som de ratificerar eller ansluter sig till överenskommelsen om antagandet av enhetliga tekniska föreskrifter för hjulförsedda fordon, utrustning och delar som kan monteras och/eller användas på hjulförsedda fordon samt villkoren för ömsesidigt erkännande av de typgodkännanden som beviljats på grundval av dessa föreskrifter, varefter de nummer som tilldelats på detta sätt skall meddelas de avtalsslutande parterna av Förenta nationernas generalsekreterare.

(2)  Se fotnot 1.

(3)  Se fotnot 1.

---

BILAGA 1

VÄSENTLIGA EGENSKAPER HOS FORDONET OCH HOS MOTORN MED KOMPRESSIONSTÄNDNING SAMT UPPGIFTER OM PROVNINGARNAS UTFÖRANDE (1)
   (2)

Anm.: Bokstaven ”E” framför siffror: information som skall tillhandahållas för utsläppsgodkännande. Om ingen bokstav föregår siffrorna: information som under alla förhållanden skall tillhandahållas.

För fotnoter, se slutet av denna bilaga.

0.   BESKRIVNING AV FORDONET

| 0.1 | Fabrikat: |
| --- | --- |

0.1

Fabrikat:

| 0.2 | Typ: |
| --- | --- |

0.2

Typ:

| 0.3 | Tillverkarens namn och adress: |
| --- | --- |

0.3

Tillverkarens namn och adress:

| 0.4 | Motortyp och typgodkännandenummer:. |
| --- | --- |

0.4

Motortyp och typgodkännandenummer:.

1.   BESKRIVNING AV MOTORN

| 1.1 | Fabrikat: |
| --- | --- |

1.1

Fabrikat:

| 1.2 | Varumärke: |
| --- | --- |

1.2

Varumärke:

| 1.3 | Tillverkarens namn och adress: |
| --- | --- |

1.3

Tillverkarens namn och adress:

| 1.4 | Typ/typer: |
| --- | --- |

1.4

Typ/typer:

| 1.5 | Förbränningscykel: fyrtakt/tvåtakt/annan (3): |
| --- | --- |

1.5

Förbränningscykel: fyrtakt/tvåtakt/annan (3):

| 1.6 | Cylinderdiameter: ............ mm |
| --- | --- |

1.6

Cylinderdiameter: ............ mm

| 1.7 | Slaglängd: ............ mm |
| --- | --- |

1.7

Slaglängd: ............ mm

| 1.8 | Cylindervolym: ............ cm3 |
| --- | --- |

1.8

Cylindervolym: ............ cm3

| 1.9 | Cylindrarnas antal, placering och tändningsföljd: |
| --- | --- |

1.9

Cylindrarnas antal, placering och tändningsföljd:

| 1.10 | Förbränningssystem: beskrivning: |
| --- | --- |

1.10

Förbränningssystem: beskrivning:

| 1.11 | Ritningar över förbränningskammare och kolvtopp: |
| --- | --- |

1.11

Ritningar över förbränningskammare och kolvtopp:

| 1.12 | Kompressionsförhållande (4): |
| --- | --- |

1.12

Kompressionsförhållande (4):

| 1.13 | Minsta tvärsnittsarea för in- och utsugningskanaler (4): |
| --- | --- |

1.13

Minsta tvärsnittsarea för in- och utsugningskanaler (4):

2.   KYLSYSTEM: VÄTSKE/LUFTKYLNING (3)

2.1   Vätskekylningssystemets egenskaper

| 2.1.1 | Slag av vätska: |
| --- | --- |

2.1.1

Slag av vätska:

| 2.1.2 | Cirkulationspump (3): beskrivning av fabrikat och typ/typer: |
| --- | --- |

2.1.2

Cirkulationspump (3): beskrivning av fabrikat och typ/typer:

| 2.1.3 | Beskrivning av kylar-/fläktsystem: |
| --- | --- |

2.1.3

Beskrivning av kylar-/fläktsystem:

| 2.1.4 | Utväxlingsförhållande (3): |
| --- | --- |

2.1.4

Utväxlingsförhållande (3):

| 2.1.5 | Högsta utloppstemperatur (3): ............ °C |
| --- | --- |

2.1.5

Högsta utloppstemperatur (3): ............ °C

2.2   Luftkylningssystemets egenskaper

| 2.2.1 | Kompressorsystem: egenskaper eller fabrikat och typ/typer: |
| --- | --- |

2.2.1

Kompressorsystem: egenskaper eller fabrikat och typ/typer:

| 2.2.2 | Utväxlingsförhållande(n) (3): |
| --- | --- |

2.2.2

Utväxlingsförhållande(n) (3):

| 2.2.3 | Temperaturregleringssystem Ja/Nej (3) – Kort beskrivning: |
| --- | --- |

2.2.3

Temperaturregleringssystem Ja/Nej (3) – Kort beskrivning:

| 2.2.4 | Luftledning: beskrivning: |
| --- | --- |

2.2.4

Luftledning: beskrivning:

| 2.2.5 | Högsta temperatur vid ett karakteristiskt ställe (5): ............ °C |
| --- | --- |

2.2.5

Högsta temperatur vid ett karakteristiskt ställe (5): ............ °C

3.   LUFTINSUGNINGSSYSTEM OCH BRÄNSLETILLFÖRSEL

3.1   Luftinsugningssystem

| 3.1.1 | Beskrivning av och ritningar över luftinsugningssystemet med tillbehör (uppvärmningsanordning, inloppsljuddämpare, luftfilter osv.) eller fabrikat och typ/typer om provningen görs med ett komplett system som tillhandahålls av fordonstillverkaren, i ett fordon eller på en provningsbänk: |
| --- | --- |

3.1.1

Beskrivning av och ritningar över luftinsugningssystemet med tillbehör (uppvärmningsanordning, inloppsljuddämpare, luftfilter osv.) eller fabrikat och typ/typer om provningen görs med ett komplett system som tillhandahålls av fordonstillverkaren, i ett fordon eller på en provningsbänk:

| 3.1.2 | Lägsta tillåtna luftinsugningsundertryck vid ett karakteristiskt ställe (ange mätplatsen) (4)
   (5): ............ kPa |
| --- | --- |

3.1.2

Lägsta tillåtna luftinsugningsundertryck vid ett karakteristiskt ställe (ange mätplatsen) (4)
   (5): ............ kPa

3.2   Överladdare (3): Ja/Nej

| 3.2.1 | Beskrivning av överladdarsystemet: |
| --- | --- |

3.2.1

Beskrivning av överladdarsystemet:

| 3.2.2 | Egenskaper eller fabrikat och typ/typer: |
| --- | --- |

3.2.2

Egenskaper eller fabrikat och typ/typer:

| 3.2.3 | Högsta lufttemperatur vid insugningsladdluftkylarens utlopp (4)
   (5): ............ °C |
| --- | --- |

3.2.3

Högsta lufttemperatur vid insugningsladdluftkylarens utlopp (4)
   (5): ............ °C

3.3   Insprutningssystem

3.3.1   Lågtryckssektion

| 3.3.1.1 | Bränsletillförsel |
| --- | --- |

3.3.1.1

Bränsletillförsel

| 3.3.1.2 | Karakteristiskt tryck eller fabrikat och typ/typer: |
| --- | --- |

3.3.1.2

Karakteristiskt tryck eller fabrikat och typ/typer:

3.3.2   Högtryckssektion

| 3.3.2.1 | Beskrivning av insprutningssystem: |
| --- | --- |

3.3.2.1

Beskrivning av insprutningssystem:

| 3.3.2.1.1 | Pump: beskrivning eller fabrikat och typ/typer: |
| --- | --- |

3.3.2.1.1

Pump: beskrivning eller fabrikat och typ/typer:

| 3.3.2.1.2 | Bränsletillförsel: ............ mm3 per slag vid ett motorvarvtal av ............ rpm (varv per minut) vid full insprutning eller pumpdiagram (3)
   (4)
   (5)

  Ange vilken metod som används på motor/i pumpbänk (3)

  Om systemet har laddtrycksreglering, ange karakteristisk bränsletillförsel och laddtryck som funktion av motorvarvtalet. |
| --- | --- |

3.3.2.1.2

Bränsletillförsel: ............ mm3 per slag vid ett motorvarvtal av ............ rpm (varv per minut) vid full insprutning eller pumpdiagram (3)
   (4)
   (5)

Ange vilken metod som används på motor/i pumpbänk (3)

Om systemet har laddtrycksreglering, ange karakteristisk bränsletillförsel och laddtryck som funktion av motorvarvtalet.

| 3.3.2.1.3 | Statisk förinsprutning (4)
   (5): |
| --- | --- |

3.3.2.1.3

Statisk förinsprutning (4)
   (5):

| 3.3.2.1.4 | Automatisk förinställning av insprutning (4): |
| --- | --- |

3.3.2.1.4

Automatisk förinställning av insprutning (4):

3.3.3   Insprutningsrör

| 3.3.3.1 | Längd (4)
   (5): |
| --- | --- |

3.3.3.1

Längd (4)
   (5):

| 3.3.3.2 | Innerdiameter (4)
   (5): |
| --- | --- |

3.3.3.2

Innerdiameter (4)
   (5):

3.3.4   Insprutare

| 3.3.4.1 | Fabrikat: |
| --- | --- |

3.3.4.1

Fabrikat:

| 3.3.4.2 | Typ/typer: |
| --- | --- |

3.3.4.2

Typ/typer:

| 3.3.4.3 | Öppningstryck (4): ............ MPa |
| --- | --- |

3.3.4.3

Öppningstryck (4): ............ MPa

3.3.5   Regulator

| 3.3.5.1 | Beskrivning av regulatorsystemet eller fabrikat och typ/typer: |
| --- | --- |

3.3.5.1

Beskrivning av regulatorsystemet eller fabrikat och typ/typer:

| 3.3.5.2 | Varvtal då inbromsningen inleds vid fullbelastninginge (4)
   (5): ............ rpm (högsta nominella varvtal) |
| --- | --- |

3.3.5.2

Varvtal då inbromsningen inleds vid fullbelastninginge (4)
   (5): ............ rpm (högsta nominella varvtal)

| 3.3.5.3 | Högsta varvtal vid obelastad motor (4)
   (5) ............ rpm |
| --- | --- |

3.3.5.3

Högsta varvtal vid obelastad motor (4)
   (5) ............ rpm

| 3.3.5.4 | Tomgångsvarvtal (4)
   (5):
  rpm |
| --- | --- |

3.3.5.4

Tomgångsvarvtal (4)
   (5):

rpm

E 3.4   Kallstartssystem

Beskrivning eller fabrikat och typ/typer:

| E 3.5 | Ytterligare rökbekämpningsanordningar (i mån av förekomst och om de inte faller under en annan rubrik):
  Beskrivning av egenskaper: |
| --- | --- |

E 3.5

Ytterligare rökbekämpningsanordningar (i mån av förekomst och om de inte faller under en annan rubrik):

Beskrivning av egenskaper:

4.   VENTILTIDER

Maximal lyftning av ventiler samt öppnings- och slutningsvinklar i förhållande till dödpunktslägen (nominella värden) (4)
   (5):

5.   AVGASSYSTEM (3)

| 5.1 | Beskrivning av avgasutrustning om provningen görs med den kompletta avgasutrustning som tillhandahålls av motor- eller fordonstillverkaren:
  Ange mottrycket vid högsta nettoeffekt och mätpunkten: ............ kPa
  Ange avgasens effektiva volym (4)
   (5): ............ cm3 |
| --- | --- |

5.1

Beskrivning av avgasutrustning om provningen görs med den kompletta avgasutrustning som tillhandahålls av motor- eller fordonstillverkaren:

Ange mottrycket vid högsta nettoeffekt och mätpunkten: ............ kPa

Ange avgasens effektiva volym (4)
   (5): ............ cm3

| 5.2 | Om provbänksutrustning används ange mottrycket vid högsta nettoeffekt och mätpunkten:
  kPa
  Ange avgasens effektiva volym (4)
   (5): ............ cm3 |
| --- | --- |

5.2

Om provbänksutrustning används ange mottrycket vid högsta nettoeffekt och mätpunkten:

kPa

Ange avgasens effektiva volym (4)
   (5): ............ cm3

6.   SMÖRJNINGSSYSTEM

| 6.1 | Beskrivning av systemet: |
| --- | --- |

6.1

Beskrivning av systemet:

| 6.2 | Cirkulationspumpar (3): Ja/Nej
  Beskrivning av fabrikat och typ/typer: |
| --- | --- |

6.2

Cirkulationspumpar (3): Ja/Nej

Beskrivning av fabrikat och typ/typer:

| 6.3 | Oljekylare (3): Ja/Nej
  Beskrivning eller fabrikat och typ/typer: |
| --- | --- |

6.3

Oljekylare (3): Ja/Nej

Beskrivning eller fabrikat och typ/typer:

| 6.4 | Blandning med bränsle: (3): Ja/Nej
  (Förhållandet mellan smörjolja/bränsle): |
| --- | --- |

6.4

Blandning med bränsle: (3): Ja/Nej

(Förhållandet mellan smörjolja/bränsle):

7.   ANDRA MOTORDRIVNA HJÄLPMEDEL

| 7.1 | Hjälpmedel som krävs för driften av motorn på provbänken andra än fläktar. Ange egenskaper, fabrikat och typ/typer: |
| --- | --- |

7.1

Hjälpmedel som krävs för driften av motorn på provbänken andra än fläktar. Ange egenskaper, fabrikat och typ/typer:

| 7.1.1 | Generator/Omformare (3): Ja/Nej (3) |
| --- | --- |

7.1.1

Generator/Omformare (3): Ja/Nej (3)

| 7.1.2 | Andra (3) |
| --- | --- |

7.1.2

Andra (3)

E 7.2   Ytterligare hjälpmedel i drift när provningen utförs i ett fordon

Ange egenskaper eller fabrikat och typ/typer:

E 7.3   Kraftöverföring

Tröghetsmoment för kombination av svänghjul och krftöverföring när ingen växel är inkopplad (5):

eller beskrivning, fabrikat och typ/typer (för momentomvandlare):

8.   MOTORPRESTANDA (uppgiven av tillverkaren)

| 8.1 | Tomgångsvarvtal (4):
  rpm (varv per minut) |
| --- | --- |

8.1

Tomgångsvarvtal (4):

rpm (varv per minut)

| 8.2 | Högsta nominella varvtal (4):
  rpm (varv per minut) |
| --- | --- |

8.2

Högsta nominella varvtal (4):

rpm (varv per minut)

| 8.3 | Lägsta nominella varvtal (4):
  rpm (varv per minut) |
| --- | --- |

8.3

Lägsta nominella varvtal (4):

rpm (varv per minut)

| 8.4 | Motorns största nettovridmoment på bänk (4): ............ Nm vid rpm |
| --- | --- |

8.4

Motorns största nettovridmoment på bänk (4): ............ Nm vid rpm

| 8.5 | Motorns största nettoeffekt på bänk (4): ............ kW vid rpm
  ange den effekt som absorberas av fläkten: ............ kW |
| --- | --- |

8.5

Motorns största nettoeffekt på bänk (4): ............ kW vid rpm

ange den effekt som absorberas av fläkten: ............ kW

| 8.5.1 | Provning i bänk
  Uppgivna effekter vid de mätpunkter som avses i bilaga 4, punkt 2.2, skall anges i tabell 1. |
| --- | --- |

8.5.1

Provning i bänk

Uppgivna effekter vid de mätpunkter som avses i bilaga 4, punkt 2.2, skall anges i tabell 1.

Tabell 1

Uppgivna varvtal och effekter hos den motor/det fordon (3) som inlämnats för typgodkännande

(Varvtal som skall överenskommas med provningsmyndigheten)

| Mätpunkter (7) | Motorvarvtal: n
  (varv per minut) | Effekt: P (6)

  kW |
| --- | --- | --- |
| . . . . .
  . . . . .
  . . . . .
  . . . . .
  . . . . . | . . .
  . . .
  . . .
  . . .
  . . . | . . .
  . . .
  . . .
  . . .
  . . . |

Mätpunkter (7)

Motorvarvtal: n

(varv per minut)

Effekt: P (6)

kW

. . . . .

. . . . .

. . . . .

. . . . .

. . . . .

. . .

. . .

. . .

. . .

. . .

. . .

. . .

. . .

. . .

. . .

---

(1)  När det gäller icke-konventionella motortyper och system, skall de uppgifter som motsvarar dem som avses här tillhandahållas av tillverkaren.

(2)  För en motor som är representativ för den typ som skall typgodkännas skall en komplett serie uppgifter tillhandahållas. För ändrade motorer behöver endast uppgifter som avviker från denna uppgiftsserie tillhandahållas.

(3)  Stryk det som inte gäller.

(4)  Ange toleransen.

(5)  Ange intervallet om tillämpligt.

(6)  Nettoeffekt enligt bilaga 10.

(7)  Se bilaga 5, punkt 2.2.

---

BILAGA 2

(Maximiformat: A4 (210 × 297 mm)) (1)

(2)

Image

Meddelande avseende:

antingen:

| | BEVILJAT TYPGODKÄNNANDE, |
| --- | --- |

BEVILJAT TYPGODKÄNNANDE,

| | AVSLAG PÅ ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE, |
| --- | --- |

AVSLAG PÅ ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE,

| | UTÖKAT TYPGODKÄNNANDE, |
| --- | --- |

UTÖKAT TYPGODKÄNNANDE,

| | ÅTERKALLAT TYPGODKÄNNANDE ELLER |
| --- | --- |

ÅTERKALLAT TYPGODKÄNNANDE ELLER

| | TILLVERKNINGENS SLUTGILTIGA UPPHÖRANDE (3) |
| --- | --- |

TILLVERKNINGENS SLUTGILTIGA UPPHÖRANDE (3)

| | FÖR EN FORDONS-/MOTORTYP (3) MED AVSEENDE PÅ UTSLÄPP |
| --- | --- |

FÖR EN FORDONS-/MOTORTYP (3) MED AVSEENDE PÅ UTSLÄPP

eller:

| | ENDAST MÄTNING AV MOTORNS EFFEKT |
| --- | --- |

ENDAST MÄTNING AV MOTORNS EFFEKT

enligt föreskrifter nr 24

Typgodkännande nr ...

Utökning av typgodkännande nr ...

| 1. | Fordonets handelsbeteckning eller varumärke (4): |
| --- | --- |

1.

Fordonets handelsbeteckning eller varumärke (4):

| 9. | Motorns handelsbeteckning eller varumärke: |
| --- | --- |

9.

Motorns handelsbeteckning eller varumärke:

| 3. | Fordonstyp (4): |
| --- | --- |

3.

Fordonstyp (4):

| 10. | Motortyp: ............ Motortypgodkännandenummer (4): |
| --- | --- |

10.

Motortyp: ............ Motortypgodkännandenummer (4):

| 11. | Tillverkarens namn och adress: |
| --- | --- |

11.

Tillverkarens namn och adress:

| 12. | Namn- och adressuppgifter gällande tillverkarens ombud, om tillämpligt: |
| --- | --- |

12.

Namn- och adressuppgifter gällande tillverkarens ombud, om tillämpligt:

| 13. | Fordon/motor inlämnat/inlämnad för typgodkännande den (3): |
| --- | --- |

13.

Fordon/motor inlämnat/inlämnad för typgodkännande den (3):

| 14. | Teknisk tjänst som ansvarar för typgodkännandeprovningarnas utförande: |
| --- | --- |

14.

Teknisk tjänst som ansvarar för typgodkännandeprovningarnas utförande:

| 15. | Datum för den rapport som utfärdats av denna tjänst: |
| --- | --- |

15.

Datum för den rapport som utfärdats av denna tjänst:

| 16. | Nummer på den rapport som utfärdats av denna tjänst: |
| --- | --- |

16.

Nummer på den rapport som utfärdats av denna tjänst:

| 17. | Provningsresultat |
| --- | --- |

17.

Provningsresultat

| 17.1 | Utsläpp (3) |
| --- | --- |

17.1

Utsläpp (3)

| 17.1.1 | Provningar vid konstant varvtal: Fordon på rulldynamometer/motor i provbänk (3)










  Mätpunkter | Motorvarvtal
  n
  (varvtal per minut) | Effekt
  P
  (kW) | Nominellt flöde
  G
  (liter/sekund) | Uppmätta absorptionsvärden
  (m-1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | | |
| 2 | | | | |
| 3 | | | | |
| 4 | | | | |
| 5 | | | | |
| 6 | | | | |

17.1.1

Provningar vid konstant varvtal: Fordon på rulldynamometer/motor i provbänk (3)

Mätpunkter

Motorvarvtal

n

(varvtal per minut)

Effekt

P

(kW)

Nominellt flöde

G

(liter/sekund)

Uppmätta absorptionsvärden

(m-1)

1

2

3

4

5

6

För typgodkännande av motor, effekt som absorberats av fläkten under provningarna (4): ............ kW

| 17.1.2 | Fullgasaccelerationsprovningar |
| --- | --- |

17.1.2

Fullgasaccelerationsprovningar

| 17.1.2.1 | Motorprovning i enlighet med bilaga 5 (4)









  Procentandel av högsta varvtal per minut (5) | Procentandel av största vridmoment vid varvtal per inut angivet i
  m-1 | Uppmätt absorptionsvärde
  m-1 | Korrigerat absorptionsvärde
  m-1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 | 100 | | |
| 90 | 100 | | |
| 100 | 90 | | |
| 90 | 90 | | |
| 100 | 80 | | |
| 90 | 80 | | |

17.1.2.1

Motorprovning i enlighet med bilaga 5 (4)

Procentandel av högsta varvtal per minut (5)

Procentandel av största vridmoment vid varvtal per inut angivet i

m-1

Uppmätt absorptionsvärde

m-1

Korrigerat absorptionsvärde

m-1

100

100

90

100

100

90

90

90

100

80

90

80

| 17.1.2.2 | Motorprovning enligt dessa föreskrifter, del I, eller fordonsprovning enligt del III (4)

  Korrigerat absorptionsvärde: ............ m-1

  Varvtal per minut vid start: ............ rpm |
| --- | --- |

17.1.2.2

Motorprovning enligt dessa föreskrifter, del I, eller fordonsprovning enligt del III (4)

Korrigerat absorptionsvärde: ............ m-1

Varvtal per minut vid start: ............ rpm

| 17.2 | Uppgiven högsta nettoeffekt (4): ............ kW vid ............ rpm |
| --- | --- |

17.2

Uppgiven högsta nettoeffekt (4): ............ kW vid ............ rpm

| 18. | Opacimeterns fabrikat och typ: |
| --- | --- |

18.

Opacimeterns fabrikat och typ:

| 19. | Väsentliga egenskaper hos motortypen
  Motorns arbetsprincip: fyrtakt/tvåtakt (3)

  Cylindrarnas antal och placering:
  Cylindervolym: ............ cm3

  Bränsletillförsel: direkt insprutning/indirekt insprutning (3)

  Överladdningsutrustning: JA/NEJ (3) |
| --- | --- |

19.

Väsentliga egenskaper hos motortypen

Motorns arbetsprincip: fyrtakt/tvåtakt (3)

Cylindrarnas antal och placering:

Cylindervolym: ............ cm3

Bränsletillförsel: direkt insprutning/indirekt insprutning (3)

Överladdningsutrustning: JA/NEJ (3)

| 20. | Typgodkännande beviljat/ansökan om typgodkännande avslagen/typgodkännande utökat/typgodkännande återkallat (3)

  Skäl för utökning av typgodkännande:
  Ort:
  Datum:
  Underskrift:
  En förteckning över de handlingar som registrerats hos den myndighet som beviljat typgodkännande har bilagts detta meddelande. |
| --- | --- |

20.

Typgodkännande beviljat/ansökan om typgodkännande avslagen/typgodkännande utökat/typgodkännande återkallat (3)

Skäl för utökning av typgodkännande:

Ort:

Datum:

Underskrift:

En förteckning över de handlingar som registrerats hos den myndighet som beviljat typgodkännande har bilagts detta meddelande.

---

(1)  För fotnoter se slutet av denna bilaga.

(2)  Myndighetens namn.

(3)  Stryk det som inte är tillämpligt.

(4)  Fyll i eller skriv ”ej tillämplig” beroende på det slags typgodkännande som krävs.

(5)  Det nedre gränsvärdet kan vara det som fastställts av tillverkaren i enlighet med dessa föreskrifter, del I, punkt 6.3.4.

---

BILAGA 3

TYPGODKÄNNANDEMÄRKETS UTFORMNING

Förlaga A

(Se punkterna 5.8, 14.8 och 23.8 i dessa föreskrifter)

Image

Ovanstående typgodkännandemärke anbringat på en motor/ett fordon visar att enligt föreskrifter nr 24 har den berörda motorn/det berörda fordonet med avseende på utsläpp av synliga föroreningar blivit typgodkänd/typgodkänt i Nederländerna (E 4) med typgodkännandenummer 032439, då vid tiden för typgodkännandet ändringsserie 03 redan ingick i föreskrifterna. Den korrigerade absorptionskoefficienten är 1,30 m-1 (när det gäller typgodkännande av ett fordon).

Förlaga B

(Se punkterna 5.5, 14.5 och 23.5 i dessa föreskrifter)

Image

Ovanstående typgodkännandemärke anbringat på en motor/ett fordon visar att enligt föreskrifter nr 24 och nr 33 (1) har den berörda typen blivit typgodkänd i Nederländerna (E 4). Typgodkännandenumren anger att vid de datum då respektive typgodkännanden utfärdades ingick redan ändringsserie 03 i föreskrifter nr 24, medan föreskrifter nr 33 förelåg i sin ursprungliga form.

---

(1)  Det senare numret ges endast som exempel.

---

BILAGA 4

PROVNING VID KONSTANT VARVTAL LÄNGS HELA BELASTNINGSKURVAN

1.   INLEDNING

| 1.1 | I denna bilaga beskrivs metoden för att bestämma utsläppen av synliga föroreningar vid olika konstanta varvtal längs hela belastningskurvan. |
| --- | --- |

1.1

I denna bilaga beskrivs metoden för att bestämma utsläppen av synliga föroreningar vid olika konstanta varvtal längs hela belastningskurvan.

| 1.2 | Provningen får genomföras antingen på en motor eller på ett fordon. |
| --- | --- |

1.2

Provningen får genomföras antingen på en motor eller på ett fordon.

2.   MÄTNINGSPRINCIP

| 2.1 | Röktätheten i de avgaser som avges av motorn skall mätas när motorn körs under full belastning och vid konstant varvtal. |
| --- | --- |

2.1

Röktätheten i de avgaser som avges av motorn skall mätas när motorn körs under full belastning och vid konstant varvtal.

| 2.2 | Ett tillräckligt antal mätningar skall genomföras i intervallet mellan högsta och lägsta nominella varvtal. Mätningens extrempunkter skall vara belägna vid gränserna för det intervall som definieras ovan, och en mätpunkt skall sammanfalla med det varvtal vid vilket motorn utvecklar sin största effekt och det varvtal vid vilket den utvecklar sitt största vridmoment. |
| --- | --- |

2.2

Ett tillräckligt antal mätningar skall genomföras i intervallet mellan högsta och lägsta nominella varvtal. Mätningens extrempunkter skall vara belägna vid gränserna för det intervall som definieras ovan, och en mätpunkt skall sammanfalla med det varvtal vid vilket motorn utvecklar sin största effekt och det varvtal vid vilket den utvecklar sitt största vridmoment.

3.   PROVNINGSVILLKOR

3.1   Fordon eller motor

| 3.1.1 | Motorn eller fordonet skall inlämnas i gott mekaniskt skick. Motorn skall ha körts in. |
| --- | --- |

3.1.1

Motorn eller fordonet skall inlämnas i gott mekaniskt skick. Motorn skall ha körts in.

| 3.1.2 | Motorn skall provas med den utrustning som föreskrivs i bilaga 1 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

3.1.2

Motorn skall provas med den utrustning som föreskrivs i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

| 3.1.3 | Motorns inställningar skall vara de som föreskrivs av tillverkaren och som visas i bilaga 1 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

3.1.3

Motorns inställningar skall vara de som föreskrivs av tillverkaren och som visas i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

| 3.1.4 | När det gäller provning på en motor skall motorns effekt mätas i enlighet med bilaga 10 till dessa föreskrifter, men toleranserna i punkt 3.1.5 i denna bilaga skall tillämpas. När det gäller provning på ett fordon skall det fastställas att bränsleflödet inte är mindre än vad som deklarerats av tillverkaren. |
| --- | --- |

3.1.4

När det gäller provning på en motor skall motorns effekt mätas i enlighet med bilaga 10 till dessa föreskrifter, men toleranserna i punkt 3.1.5 i denna bilaga skall tillämpas. När det gäller provning på ett fordon skall det fastställas att bränsleflödet inte är mindre än vad som deklarerats av tillverkaren.

| 3.1.5 | Den motoreffekt som under provningen mäts vid provbänken vid konstant varvtal och längs hela belastningskurvan får enligt följande avvika från den effekt som angivits av tillverkaren:






  högsta effekt | ±2 % |
| --- | --- | --- |
| vid de övriga mät-punkterna | + 6 %
  – 2 %. |

3.1.5

Den motoreffekt som under provningen mäts vid provbänken vid konstant varvtal och längs hela belastningskurvan får enligt följande avvika från den effekt som angivits av tillverkaren:

högsta effekt

±2 %

vid de övriga mät-punkterna

- 6 %

– 2 %.

| 3.1.6 | Avgasanordningen skall inte ha någon öppning genom vilken de gaser som avges av motorn kan utspädas. När det gäller en motor som har flera avgaskanaler skall dessa anslutas till en enda kanal i vilken röktäthetsmätningen skall göras. |
| --- | --- |

3.1.6

Avgasanordningen skall inte ha någon öppning genom vilken de gaser som avges av motorn kan utspädas. När det gäller en motor som har flera avgaskanaler skall dessa anslutas till en enda kanal i vilken röktäthetsmätningen skall göras.

| 3.1.7 | Motorn skall vara i det normala driftstillstånd som anges av tillverkaren. I synnerhet skall både kylarvätska och olja hålla den normala temperatur som anges av tillverkaren. |
| --- | --- |

3.1.7

Motorn skall vara i det normala driftstillstånd som anges av tillverkaren. I synnerhet skall både kylarvätska och olja hålla den normala temperatur som anges av tillverkaren.

3.2   Bränsle

Bränslet skall vara det referensbränsle om vilket bestämmelser ges i bilaga 6 till dessa föreskrifter.

3.3   Provningslaboratorium

| 3.3.1 | Den absoluta lufttemperaturen T (1) vid inloppet till motorn, uppmätt inom 0,15 m motströms mot luftrenarens mynning eller, om ingen luftrenare används, inom 0,15 m från luftintagstratten, och uttryckt i kelvin samt atmosfärtrycket ps, uttryckt i kilopascal skall mätas, varjämte den atmosfäriska faktorn fa skall bestämmas enligt punkt 6.4.2.1 i bilaga 10 till dessa föreskrifter vilket motsvarar följande bestämmelser: |
| --- | --- |

3.3.1

Den absoluta lufttemperaturen T (1) vid inloppet till motorn, uppmätt inom 0,15 m motströms mot luftrenarens mynning eller, om ingen luftrenare används, inom 0,15 m från luftintagstratten, och uttryckt i kelvin samt atmosfärtrycket ps, uttryckt i kilopascal skall mätas, varjämte den atmosfäriska faktorn fa skall bestämmas enligt punkt 6.4.2.1 i bilaga 10 till dessa föreskrifter vilket motsvarar följande bestämmelser:

| 3.3.1.1 | Sugmotorer och motorer med mekanisk överladdning: |
| --- | --- |

3.3.1.1

Sugmotorer och motorer med mekanisk överladdning:

Formula

| 3.3.1.2 | Turboladdade motorer med eller utan kylning av inloppsluften: |
| --- | --- |

3.3.1.2

Turboladdade motorer med eller utan kylning av inloppsluften:

Formula

| 3.3.2 | För att en provning skall godkännas skall parametern fa vara sådan att 0,98 ≤ fa ≤ 1,02. |
| --- | --- |

3.3.2

För att en provning skall godkännas skall parametern fa vara sådan att 0,98 ≤ fa ≤ 1,02.

3.4   Provtagnings- och mätutrustning

Avgasernas ljusabsorptionskoefficient skall mätas med en opacimeter som uppfyller villkoren i bilaga 8 och som installeras i överensstämmelse med bilaga 9 till dessa föreskrifter.

4.   UTVÄRDERING AV ABSORPTIONSKOEFFICIENTEN

| 4.1 | För vart och ett av de motorvarvtal vid vilket absorptionskoefficienten mäts enligt punkt 2.2 ovan skall det nominella gasflödet beräknas med hjälp av följande formler:







  för tvåtaktsmotorer | : | G = V.n/60 |
| --- | --- | --- | --- |
| för fyrtaktamotorer | : | G = V.n/120 |

4.1

För vart och ett av de motorvarvtal vid vilket absorptionskoefficienten mäts enligt punkt 2.2 ovan skall det nominella gasflödet beräknas med hjälp av följande formler:

för tvåtaktsmotorer

:

G = V.n/60

för fyrtaktamotorer

:

G = V.n/120

där

| G | = | det nominella gasflödet i liter per sekund (l/s) |
| --- | --- | --- |
| V | = | motorns cylindervolym, i liter (1) |
| n | = | motorvarvtalet, i varv per minut (min-1) |

G

=

det nominella gasflödet i liter per sekund (l/s)

V

=

motorns cylindervolym, i liter (1)

n

=

motorvarvtalet, i varv per minut (min-1)

| 4.2 | Om värdet för det nominella flödet inte överensstämmer med de värden som ges i tabellen i bilaga 7 till dessa föreskrifter skall det tillämpliga gränsvärdet erhållas genom linjär interpolering. |
| --- | --- |

4.2

Om värdet för det nominella flödet inte överensstämmer med de värden som ges i tabellen i bilaga 7 till dessa föreskrifter skall det tillämpliga gränsvärdet erhållas genom linjär interpolering.

---

(1)  Provningen får genomföras i luftkonditionerade provningsrum där omgivningsförhållandena kan kontrolleras.

---

BILAGA 5

PROVNING VID FULLGASACCELERATION

1.   PROVNINGSVILLKOR

| 1.1 | Provningen skall genomföras på en motor som installerats i en provningsbänk eller på ett fordon. |
| --- | --- |

1.1

Provningen skall genomföras på en motor som installerats i en provningsbänk eller på ett fordon.

| 1.1.1 | Om motorprovningen är en bänkprovning skall den genomföras så snart som möjligt efter provningen för mätning av röktäthet och med full belastning vid konstant varvtal. I synnerhet skall både kylarvätska och olja hålla den normala temperatur som fastställs av tillverkaren. |
| --- | --- |

1.1.1

Om motorprovningen är en bänkprovning skall den genomföras så snart som möjligt efter provningen för mätning av röktäthet och med full belastning vid konstant varvtal. I synnerhet skall både kylarvätska och olja hålla den normala temperatur som fastställs av tillverkaren.

| 1.1.2 | Om provningen genomförs på ett stillastående fordon skall motorn först ha bringats till normala körförhållanden genom körning på väg eller genom en dynamisk provning. Provningen skall genomföras så snart som möjligt efter denna uppvärmningstid. |
| --- | --- |

1.1.2

Om provningen genomförs på ett stillastående fordon skall motorn först ha bringats till normala körförhållanden genom körning på väg eller genom en dynamisk provning. Provningen skall genomföras så snart som möjligt efter denna uppvärmningstid.

| 1.2 | Förbränningskammaren skall inte ha blivit nedkyld eller smutsig genom en längre tomgångskörning före provningen. |
| --- | --- |

1.2

Förbränningskammaren skall inte ha blivit nedkyld eller smutsig genom en längre tomgångskörning före provningen.

| 1.3 | De provningsvillkor som förerskrivs i bilaga 4, punkterna 3.1, 3.2 och 3.3, skall tillämpas. |
| --- | --- |

1.3

De provningsvillkor som förerskrivs i bilaga 4, punkterna 3.1, 3.2 och 3.3, skall tillämpas.

| 1.4 | De villkor som föreskrivs i bilaga 4, punkt 3.4 med avseende på provtagnings- och mätutrustning skall tillämpas. |
| --- | --- |

1.4

De villkor som föreskrivs i bilaga 4, punkt 3.4 med avseende på provtagnings- och mätutrustning skall tillämpas.

2.   PROVNINGSMETODER

| 2.1 | Synliga föroreningar vid fullgasaccelertion skall mätas med motorn i högsta nominella varvtal och i högsta effektläge. |
| --- | --- |

2.1

Synliga föroreningar vid fullgasaccelertion skall mätas med motorn i högsta nominella varvtal och i högsta effektläge.

| 2.2 | På begäran av tillverkaren skall mätningar också göras enligt ett schema med upp till fem andra varvtals-/effektkombinationer av omställda motorer och motorer med reducerad effekt för att täcka det varvtals- och effektintervall som godtas i punkt 6.3.4 i del I av dessa föreskrifter och där ändringen av en motortyp ingår. I detta fall skall också synliga föroreningar under stabila förhållanden med motorn inställd för dessa andra mätpunkter mätas med den metod som beskrivs i bilaga 4 till dessa föreskrifter, så att fullgasaccelerationens absorptionskoefficient kan korrigeras i enlighet med punkt 3 i denna bilaga. Dessa värden skall registreras i tabell 2 i bilaga 2 till dessa föreskrifter.
  I diagrammet nedan visas de sex möjliga mätpunkterna i schemat och det effekt- och varvtalsintervall som regleras av varje mätpunkt. | % av högsta nominella varvtal | % av största vridmoment vid detta varvtal |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 100 | 100 |
| 2 | 90 | 100 |
| 3 | 100 | 90 |
| 4 | 90 | 90 |
| 5 | 100 | 80 |
| 6 | 90 | 80 |

2.2

På begäran av tillverkaren skall mätningar också göras enligt ett schema med upp till fem andra varvtals-/effektkombinationer av omställda motorer och motorer med reducerad effekt för att täcka det varvtals- och effektintervall som godtas i punkt 6.3.4 i del I av dessa föreskrifter och där ändringen av en motortyp ingår. I detta fall skall också synliga föroreningar under stabila förhållanden med motorn inställd för dessa andra mätpunkter mätas med den metod som beskrivs i bilaga 4 till dessa föreskrifter, så att fullgasaccelerationens absorptionskoefficient kan korrigeras i enlighet med punkt 3 i denna bilaga. Dessa värden skall registreras i tabell 2 i bilaga 2 till dessa föreskrifter.

I diagrammet nedan visas de sex möjliga mätpunkterna i schemat och det effekt- och varvtalsintervall som regleras av varje mätpunkt.

Image

% av högsta nominella varvtal

% av största vridmoment vid detta varvtal

1

100

100

2

90

100

3

100

90

4

90

90

5

100

80

6

90

80

Varje mätpunkt styr effekt- och varvtalsfältet till vänster om och nedanför denna punkt och utgör mätpunkt för varje motor som inställts i detta fält. Så gäller t.ex. den mätpunkt vid ”A” som står för 90 % av hela belastningslinjen och 100 % av det nominella varvtalet det nominella effekt-/varvtalsfält som begränsas av ABCD i diagrammet.

| 2.3 | Om provningen är en bänkprovning skall motorn kopplas från bromsen och denna ersättas antingen av de roterande delar som drivs när en växel inte är ilagd eller av en tröghetsmassa som i betydande utsträckning är likvärdig med de roterande delarna (se punkt 7.3 i bilaga 1 till dessa föreskrifter). |
| --- | --- |

2.3

Om provningen är en bänkprovning skall motorn kopplas från bromsen och denna ersättas antingen av de roterande delar som drivs när en växel inte är ilagd eller av en tröghetsmassa som i betydande utsträckning är likvärdig med de roterande delarna (se punkt 7.3 i bilaga 1 till dessa föreskrifter).

| 2.4 | Om provningen genomförs på ett fordon skall växelreglaget vara i neutralt läge och kopplingen mellan motor och växellåda inkopplad. |
| --- | --- |

2.4

Om provningen genomförs på ett fordon skall växelreglaget vara i neutralt läge och kopplingen mellan motor och växellåda inkopplad.

| 2.5 | Med motorn på tomgång skall gasreglaget manövreras snabbt men inte våldsamt så att insprutningspumpen tillför största möjliga bränslemängd. Detta läge skall behållas tills motorn når sitt högsta varvtal och regulatorn träder i funktion. Så snart detta varvtal nåtts skall gasreglaget släppas tills motorn återgår till sitt tomgångsvarvtal och opacimetern återgår till motsvarande läge. |
| --- | --- |

2.5

Med motorn på tomgång skall gasreglaget manövreras snabbt men inte våldsamt så att insprutningspumpen tillför största möjliga bränslemängd. Detta läge skall behållas tills motorn når sitt högsta varvtal och regulatorn träder i funktion. Så snart detta varvtal nåtts skall gasreglaget släppas tills motorn återgår till sitt tomgångsvarvtal och opacimetern återgår till motsvarande läge.

| 2.6 | Det förfarande som beskrivs i punkt 2.5 ovan skall upprepas minst sex gånger för att rensa avgassystemet och möjliggöra nödvändiga justeringar av utrustningen. De högsta röktäthetsvärden som avläses vid alla på varandra följande accelerationer skall noteras tills stabila värden erhålls. De värden som avläses under motorns tomgång efter varje acceleration skall inte beaktas. De avlästa värdena skall betraktas som stabila när fyra på varandra följande värden ligger inom 0,25 m-1 och inte bildar en avtagande serie. Den absorptionskoefficient XM som skall registreras skall utgöras av det aritmetiska medelvärdet av dessa fyra värden. |
| --- | --- |

2.6

Det förfarande som beskrivs i punkt 2.5 ovan skall upprepas minst sex gånger för att rensa avgassystemet och möjliggöra nödvändiga justeringar av utrustningen. De högsta röktäthetsvärden som avläses vid alla på varandra följande accelerationer skall noteras tills stabila värden erhålls. De värden som avläses under motorns tomgång efter varje acceleration skall inte beaktas. De avlästa värdena skall betraktas som stabila när fyra på varandra följande värden ligger inom 0,25 m-1 och inte bildar en avtagande serie. Den absorptionskoefficient XM som skall registreras skall utgöras av det aritmetiska medelvärdet av dessa fyra värden.

| 2.7 | Motorer utrustade med ett turboaggregat skall i tillämpliga fall bli föremål för följande särskilda krav: |
| --- | --- |

2.7

Motorer utrustade med ett turboaggregat skall i tillämpliga fall bli föremål för följande särskilda krav:

| 2.7.1 | När det gäller motorer med ett turboaggregat som är kopplat till eller drivs mekaniskt av motorn och som kan urkopplas, skall två kompletta mätomgångar genomföras med turboaggregatet inkopplat i det ena fallet och urkopplat i det andra. Det mätresultat som registreras skall vara det större av de båda erhållna resultaten. |
| --- | --- |

2.7.1

När det gäller motorer med ett turboaggregat som är kopplat till eller drivs mekaniskt av motorn och som kan urkopplas, skall två kompletta mätomgångar genomföras med turboaggregatet inkopplat i det ena fallet och urkopplat i det andra. Det mätresultat som registreras skall vara det större av de båda erhållna resultaten.

| 2.7.2 | När det gäller fall där motorn har flera avgasutlopp skall provningarna genomföras med alla utloppen förenade i en lämplig anordning som säkerställer blandning av gaserna och som slutar i en enda mynning. Fullgasaccelerationsprovningar får emellertid genomföras på varje utlopp. I detta fall skall det värde som används för beräkning av den korrigerade absorptionskoefficienten utgöras av det aritmetiska medelvärdet av de värden som registrereras vid varje utlopp, och provningen skall betraktas som giltig endast om de uppmätta extremvärdena inte avviker från varandra med mer än 0,15 m-1. |
| --- | --- |

2.7.2

När det gäller fall där motorn har flera avgasutlopp skall provningarna genomföras med alla utloppen förenade i en lämplig anordning som säkerställer blandning av gaserna och som slutar i en enda mynning. Fullgasaccelerationsprovningar får emellertid genomföras på varje utlopp. I detta fall skall det värde som används för beräkning av den korrigerade absorptionskoefficienten utgöras av det aritmetiska medelvärdet av de värden som registrereras vid varje utlopp, och provningen skall betraktas som giltig endast om de uppmätta extremvärdena inte avviker från varandra med mer än 0,15 m-1.

3.   BESTÄMNING AV DET KORRIGERADE VÄRDET FÖR ABSORPTIONSKOEFFICIENTEN

Tillämpbar där absorptionskoefficienten vid konstant varvtal blivit effektivt upprättad på samma motor.

3.1   Beteckning

| XM | = | värdet för absorptionskoefficienten vid fullgasacceleration uppmätt som förekrivs i punkt 2.4 i denna bilaga |
| --- | --- | --- |
| XL | = | korrigerat värde för absorptionskoefficienten vid fullgasacceleration |
| SM | = | det värde för absorptionskoefficienten, uppmätt vid konstant varvtal (bilaga 4, punkt 2.1), som ligger närmast det föreskrivna gränsvärde som motsvarar samma nominella flöde |
| SL | = | det värde för absorptionskoefficienten som föreskrivs i bilaga 4, punkt 4.2, för det nominella flöde som motsvarar den mätpunkt som gav värdet SM. |

XM

=

värdet för absorptionskoefficienten vid fullgasacceleration uppmätt som förekrivs i punkt 2.4 i denna bilaga

XL

=

korrigerat värde för absorptionskoefficienten vid fullgasacceleration

SM

=

det värde för absorptionskoefficienten, uppmätt vid konstant varvtal (bilaga 4, punkt 2.1), som ligger närmast det föreskrivna gränsvärde som motsvarar samma nominella flöde

SL

=

det värde för absorptionskoefficienten som föreskrivs i bilaga 4, punkt 4.2, för det nominella flöde som motsvarar den mätpunkt som gav värdet SM.

| 3.2 | Om absorptionskoefficienterna uttrycks i m-1 erhålls det korrigerade värdet XL genom det mindre av följande två uttryck: |
| --- | --- |

3.2

Om absorptionskoefficienterna uttrycks i m-1 erhålls det korrigerade värdet XL genom det mindre av följande två uttryck:

Formula

---

BILAGA 6

BESTÄMMELSER OM DET REFERENSBRÄNSLE SOM FÖRESKRIVS FÖR TYPGODKÄNNANDEPROVNINGAR OCH FÖR KONTROLL AV PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

| Egenskap | Gränsvärden och enheter | ASTM-metod (1) |
| --- | --- | --- |
| Densitet vid 15 °C | min. 0,835 kg/l | D 1298 |
| max. 0,845 kg/1 | |
| Cetanindex | min. 51 | D 976 |
| max. 57 | |
| Distillation (2) | | D 86 |
| till 50 % volympunkt | min. 245 °C | |
| till 90 % volympunkt | min. 320 °C | |
| max. 340 | |
| Slutkokpunkt | max. 370 °C | |
| Viskositet vid 40 °C | min. 2,5 mm2/s | D 445 |
| max. 3,5 mm2/s | |
| Svavelhalt | min. 0,20 massprocent | D 1266, D 2622, eller D 2785 |
| max. 0,50 | |
| Flampunkt | min. 55 °C | D 93 |
| Filtrerbarhet i kyla | max. - 5 °C | CEN Draft Pr EN116 eller IP309 |
| Koksrest enligt Conradson | max. 0,20 massprocent | D 189 |
| 10 % destillationsrest | | |
| Askhalt | max. 0,01 massprocent | D 482 |
| Vattenhalt | max. 0,05 massprocent | D 95 eller D 1744 |
| Kopparkorrosion 100 °C | max. 1 | D 130 |
| Neutraliseringstal (stark syra) | max. 0,20 mg KOH/g | D 974 |

Egenskap

Gränsvärden och enheter

ASTM-metod (1)

Densitet vid 15 °C

min. 0,835 kg/l

D 1298

max. 0,845 kg/1

Cetanindex

min. 51

D 976

max. 57

Distillation (2)

D 86

till 50 % volympunkt

min. 245 °C

till 90 % volympunkt

min. 320 °C

max. 340

Slutkokpunkt

max. 370 °C

Viskositet vid 40 °C

min. 2,5 mm2/s

D 445

max. 3,5 mm2/s

Svavelhalt

min. 0,20 massprocent

D 1266, D 2622, eller D 2785

max. 0,50

Flampunkt

min. 55 °C

D 93

Filtrerbarhet i kyla

max. - 5 °C

CEN Draft Pr EN116 eller IP309

Koksrest enligt Conradson

max. 0,20 massprocent

D 189

10 % destillationsrest

Askhalt

max. 0,01 massprocent

D 482

Vattenhalt

max. 0,05 massprocent

D 95 eller D 1744

Kopparkorrosion 100 °C

max. 1

D 130

Neutraliseringstal (stark syra)

max. 0,20 mg KOH/g

D 974

Anmärkning 1: Hänvisning kommer att göras till motsvarade ISO-metoder när dessa utfärdas för alla egenskaper som förtecknas ovan.

Anmärkning 2: Angivna värden visar totala indunstade mängder (återvinning i procent + förlust i procent).

Anmärkning 3: Detta bränsle kan vara baserat på primärbensin och krackade destillat; avsvavling är tillåten. Det får inte innehålla några metalltillsatser.

Anmärkning 4: De värden som anges i bestämmelserna är ”sanna värden”. Vid upprättandet av deras gränsvärden har villkoren i ASTM D 3244 ”Defining a Basis for Petroleum Product Quality Disputes” tillämpats och vid fastställandet av ett maximivärde, har en minimiskillnad av 2R över noll beaktats; när ett maximi- och ett minimivärde fastställts är minimiskillnaden 4R (R = reproducerbarhet). Trots denna åtgärd, som av statistiska skäl är nödvändig, skall bränsleleverantören icke desto mindre eftersträva ett nollvärde när det föreskrivna maximivärdet är 2R och ett medelvärde i de fall maximi- och minimigränsvärden anges. Skulle det erfordras att frågor om huruvida ett bränsle uppfyller villkoren i bestämmelserna klargörs skall villkoren i ASTM D 3244 tillämpas.

Anmärkning 5: Om en beräkning av en motors eller ett fordons termiska verkningsgrad krävs, kan bränslets värmevärde beräknas utifrån: specifik energi (värmevärde) (netto)

MJ/kg = (46,423 – 8,792 d2 + 3,170 d)

(1 – (x + y + s)) + 9,420 s – 2,499 x där

d = densiteten vid 15 °C

x = massandelen vatten (i procent dividerad med 100)

y = massandelen aska (i procent dividerad med 100)

s = massandelen svavel (i procent dividerad med 100).

---

(1)  Förkortning för American Society for Testing and Materials, 1916 Race St., Philadelphia, Pennsylvania 19103, Förenta staterna.

---

BILAGA 7

GRÄNSVÄRDEN SOM SKALL TILLÄMPAS VID PROVNINGEN MED KONSTANTA VARVTAL

| Nominellt flöde G
  liter/sekund | Absorptionskoefficient k
  m-1

  m-2 |
| --- | --- |
| 42 | 2,26 |
| 45 | 2,19 |
| 50 | 2,08 |
| 55 | 1,985 |
| 60 | 1,90 |
| 65 | 1,84 |
| 70 | 1,775 |
| 75 | 1,72 |
| 80 | 1,665 |
| 85 | 1,62 |
| 90 | 1,575 |
| 95 | 1,535 |
| 100 | 1,495 |
| 105 | 1,465 |
| 110 | 1,425 |
| 115 | 1,395 |
| 120 | 1,37 |
| 125 | 1,345 |
| 130 | 1,32 |
| 135 | 1,30 |
| 140 | 1,27 |
| 145 | 1,25 |
| 150 | 1,225 |
| 155 | 1,205 |
| 160 | 1,19 |
| 165 | 1,17 |
| 170 | 1,155 |
| 175 | 1,14 |
| 180 | 1,125 |
| 185 | 1,11 |
| 190 | 1,095 |
| 195 | 1,08 |
| 200 | 1,065 |

Nominellt flöde G

liter/sekund

Absorptionskoefficient k

m-1

m-2

42

2,26

45

2,19

50

2,08

55

1,985

60

1,90

65

1,84

70

1,775

75

1,72

80

1,665

85

1,62

90

1,575

95

1,535

100

1,495

105

1,465

110

1,425

115

1,395

120

1,37

125

1,345

130

1,32

135

1,30

140

1,27

145

1,25

150

1,225

155

1,205

160

1,19

165

1,17

170

1,155

175

1,14

180

1,125

185

1,11

190

1,095

195

1,08

200

1,065

Anmärkning: Även om ovanstående värden avrundas till närmaste 0,01 eller 0,005 innebär detta inte att mätningarna behöver göras med denna noggrannhetsgrad.

---

BILAGA 8

OPACIMETRARNAS EGENSKAPER

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

I denna bilaga definieras de villkor som skall uppfyllas av de opacimetrar som används i de provningar som beskrivs i bilagorna 4 och 5 till dessa föreskrifter.

2.   GRUNDLÄGGANDE BESTÄMMELSER FÖR OPACIMETRAR

| 2.1 | Den gas som skall mätas skall vara innesluten i en kammare med en icke-reflekterande invändig yta. |
| --- | --- |

2.1

Den gas som skall mätas skall vara innesluten i en kammare med en icke-reflekterande invändig yta.

| 2.2 | Vid bestämningen av ljuspassagens effektiva längd genom gasen skall eventuell inverkan från skyddsanordningar för ljuskällan och den fotoelektriska cellen beaktas. Denna effektiva längd skall anges på instrumentet. |
| --- | --- |

2.2

Vid bestämningen av ljuspassagens effektiva längd genom gasen skall eventuell inverkan från skyddsanordningar för ljuskällan och den fotoelektriska cellen beaktas. Denna effektiva längd skall anges på instrumentet.

| 2.3 | Opacimeterns skalskiva skall ha två mätskalor där den ena visar de absoluta ljusabsorptionsenheterna från 0 till ∞ (m-1) och den andra de linjära från 0 till 100; båda skalorna skall sträcka sig från 0 vid fullt ljusflöde till fullt utslag vid fullständigt mörker. |
| --- | --- |

2.3

Opacimeterns skalskiva skall ha två mätskalor där den ena visar de absoluta ljusabsorptionsenheterna från 0 till ∞ (m-1) och den andra de linjära från 0 till 100; båda skalorna skall sträcka sig från 0 vid fullt ljusflöde till fullt utslag vid fullständigt mörker.

3.   KONSTRUKTIONSBESTÄMMELSER

3.1   Allmänt

Rökkammaren skall vara så konstruerad att den fylls med rök av jämn täthet vid körning med konstant varvtal.

3.2   Rökkammare och opacimeterhölje

| 3.2.1 | Störning av den fotoelektriska cellen från ströljus som beror på invändig reflektion eller diffussionseffekter skall begränsas till ett minimum (t.ex. genom att invändiga ytor målas mattsvarta och genom en allmänt lämplig utformning). |
| --- | --- |

3.2.1

Störning av den fotoelektriska cellen från ströljus som beror på invändig reflektion eller diffussionseffekter skall begränsas till ett minimum (t.ex. genom att invändiga ytor målas mattsvarta och genom en allmänt lämplig utformning).

| 3.2.2 | De optiska egenskaperna skall vara sådana att kombinerad inverkan från diffusion och reflektion inte överstiger en enhet på den linjära skalan när rökkammaren är fylld av rök med en absorptionskoefficient nära 1,7 m-1. |
| --- | --- |

3.2.2

De optiska egenskaperna skall vara sådana att kombinerad inverkan från diffusion och reflektion inte överstiger en enhet på den linjära skalan när rökkammaren är fylld av rök med en absorptionskoefficient nära 1,7 m-1.

3.3   Ljuskälla

Ljuskällan skall utgöras av en glödlampa med en färgtemperatur inom området 2 800 till 3 250 K eller av grön lysdiod med en spektraltopp mellan 550 och 570 nm.

Ljuskällan skall skyddas mot igensotning med medel som inte påverkar den optiska ljuspassagelängden mer än vad som föreskrivs i tillverkarens specifikationer.

3.4   Mottagare

| 3.4.1 | Mottagaren skall bestå av en fotoelektrisk cell med en spektral reaktionskurva som liknar det mänskliga ögats ljusreaktionskurva (maximal reaktion inom området 550/570 nm och mindre än 4 % av detta maximala värde under 430 mm och över 680 nm). |
| --- | --- |

3.4.1

Mottagaren skall bestå av en fotoelektrisk cell med en spektral reaktionskurva som liknar det mänskliga ögats ljusreaktionskurva (maximal reaktion inom området 550/570 nm och mindre än 4 % av detta maximala värde under 430 mm och över 680 nm).

| 3.4.2 | Den elektriska kretsen och mätaren skall utformas så att den utgående strömmen från den fotoelektriska cellen bildar en linjär funktion av intensiteten hos det ljus som träffar den fotoelektriska cellen inom dennas drifttemperaturområde. |
| --- | --- |

3.4.2

Den elektriska kretsen och mätaren skall utformas så att den utgående strömmen från den fotoelektriska cellen bildar en linjär funktion av intensiteten hos det ljus som träffar den fotoelektriska cellen inom dennas drifttemperaturområde.

3.5   Mätskalor

| 3.5.1 | Ljusabsorptionskoefficienten k skall beräknas med formeln Ø = Øo e-kL där L är den effektiva längden hos ljuspassagen genom den gas som skall mätas, Øo det ingående ljusflödet och Ø det utgående ljusflödet. Om den effektiva längden L för en opacimetertyp inte kan bedömas direkt ur dess geometriska utformning skall den effektiva längden L bestämmas
  antingen med den metod som beskrivs i punkt 4 i denna bilaga eller
  genom korrelation med en annan opacimetertyp vars effektiva längd är känd. |
| --- | --- |

3.5.1

Ljusabsorptionskoefficienten k skall beräknas med formeln Ø = Øo e-kL där L är den effektiva längden hos ljuspassagen genom den gas som skall mätas, Øo det ingående ljusflödet och Ø det utgående ljusflödet. Om den effektiva längden L för en opacimetertyp inte kan bedömas direkt ur dess geometriska utformning skall den effektiva längden L bestämmas

antingen med den metod som beskrivs i punkt 4 i denna bilaga eller

genom korrelation med en annan opacimetertyp vars effektiva längd är känd.

| 3.5.2 | Förhållandet mellan den linjära skalan 0–100 och ljusabsorptionskoefficienten k erhålls genom formeln



  där N är ett avläst värde på den linjära skalan och k absorptionskoefficientens motsvarande värde. |
| --- | --- |

3.5.2

Förhållandet mellan den linjära skalan 0–100 och ljusabsorptionskoefficienten k erhålls genom formeln

Formula

där N är ett avläst värde på den linjära skalan och k absorptionskoefficientens motsvarande värde.

| 3.5.3 | Opacimeterns mätare skall tillåta att en absorptionskoefficient av 1,7 m-1 kan avläsas med en noggrannhet av 0,025 m-1. |
| --- | --- |

3.5.3

Opacimeterns mätare skall tillåta att en absorptionskoefficient av 1,7 m-1 kan avläsas med en noggrannhet av 0,025 m-1.

3.6   Inställning och kalibrering av mätutrustningen

| 3.6.1 | Den fotoelektriska cellens och mätarens elektriska krets skall kunna justeras så att visaren kan nollställas när ljusflödet passerar genom rökkammaren då den är fylld med ren luft eller genom en kammare med identiska egenskaper. |
| --- | --- |

3.6.1

Den fotoelektriska cellens och mätarens elektriska krets skall kunna justeras så att visaren kan nollställas när ljusflödet passerar genom rökkammaren då den är fylld med ren luft eller genom en kammare med identiska egenskaper.

| 3.6.2 | Med lampan släckt och den elektriska mätkretsen öppen eller kortsluten skall utslaget på skalan för absorptionskoefficienten vara ∞ och det skall förbli vid ∞ när mätströmkretsen återinkopplas. |
| --- | --- |

3.6.2

Med lampan släckt och den elektriska mätkretsen öppen eller kortsluten skall utslaget på skalan för absorptionskoefficienten vara ∞ och det skall förbli vid ∞ när mätströmkretsen återinkopplas.

| 3.6.3 | En kontroll skall under tiden genomföras genom att ett filter placeras i rökkammaren som motsvarar en gas vars kända ljusabsorptionskoefficient k, uppmätt enligt punkt 3.5.1, ligger mellan 1,6 m-1 och 1,8 m-1. Värdet av k måste vara känt med en noggrannhet av 0,025 m-1.
  Kontrollen innebär en bekräftelse av att detta värde inte avviker med mer än 0,05 m-1 från avläsningen på opacimeterns mätare när filtret införs mellan ljuskällan och den fotoelektriska cellen. |
| --- | --- |

3.6.3

En kontroll skall under tiden genomföras genom att ett filter placeras i rökkammaren som motsvarar en gas vars kända ljusabsorptionskoefficient k, uppmätt enligt punkt 3.5.1, ligger mellan 1,6 m-1 och 1,8 m-1. Värdet av k måste vara känt med en noggrannhet av 0,025 m-1.

Kontrollen innebär en bekräftelse av att detta värde inte avviker med mer än 0,05 m-1 från avläsningen på opacimeterns mätare när filtret införs mellan ljuskällan och den fotoelektriska cellen.

3.7   Opacimeterns reaktion

| 3.7.1 | Den elektriska mätkretsens reaktionstid, dvs. den tid som krävs för mätaren att nå 90 % av fullt utslag på skalan då ett filter som helt mörklägger den fotoelektriska cellen införs, skall ligga mellan 0,9 och 1,1 sekunder. |
| --- | --- |

3.7.1

Den elektriska mätkretsens reaktionstid, dvs. den tid som krävs för mätaren att nå 90 % av fullt utslag på skalan då ett filter som helt mörklägger den fotoelektriska cellen införs, skall ligga mellan 0,9 och 1,1 sekunder.

| 3.7.2 | Dämpningen av den elektriska mätkretsen skall vara sådan att det första utslaget bortom det slutliga stabila värdet efter varje momentan variation i det ingående ljusflödet (t.ex. införandet av kalibreringsfiltret) inte överstiger 4 % av detta värde i linjära skalenheter. |
| --- | --- |

3.7.2

Dämpningen av den elektriska mätkretsen skall vara sådan att det första utslaget bortom det slutliga stabila värdet efter varje momentan variation i det ingående ljusflödet (t.ex. införandet av kalibreringsfiltret) inte överstiger 4 % av detta värde i linjära skalenheter.

| 3.7.3 | Den reaktionstid hos opacimetern, som beror på fysiska fenomen i rökkammaren och som utgörs av tiden från det att gasen införs i kammaren till dess att rökkammaren är helt fylld skall inte överstiga 0,4 sekunder. |
| --- | --- |

3.7.3

Den reaktionstid hos opacimetern, som beror på fysiska fenomen i rökkammaren och som utgörs av tiden från det att gasen införs i kammaren till dess att rökkammaren är helt fylld skall inte överstiga 0,4 sekunder.

| 3.7.4 | Dessa bestämmelser skall endast tillämpas på opacimetrar som används för att mäta röktäthet vid fullgasacceleration. |
| --- | --- |

3.7.4

Dessa bestämmelser skall endast tillämpas på opacimetrar som används för att mäta röktäthet vid fullgasacceleration.

3.8   Trycket hos den gas som skall mätas och hos rengöringsluften

| 3.8.1 | Avgasens tryck i rökkammaren skall inte avvika med mer än 75 mm (vattenpelare) från det atmosfäriska trycket. |
| --- | --- |

3.8.1

Avgasens tryck i rökkammaren skall inte avvika med mer än 75 mm (vattenpelare) från det atmosfäriska trycket.

| 3.8.2 | Tryckvariationer hos den gas som skall mätas och hos rengöringsluften skall inte förorsaka att absorptionskoefficienten varierar med mer än 0,05 m-1 när det gäller en gas med en absorptionskoefficient av 1,7 m-1. |
| --- | --- |

3.8.2

Tryckvariationer hos den gas som skall mätas och hos rengöringsluften skall inte förorsaka att absorptionskoefficienten varierar med mer än 0,05 m-1 när det gäller en gas med en absorptionskoefficient av 1,7 m-1.

| 3.8.3 | Opacimetern skall vara utrustad med lämpliga anordningar för att mäta trycket i rökkammaren. |
| --- | --- |

3.8.3

Opacimetern skall vara utrustad med lämpliga anordningar för att mäta trycket i rökkammaren.

| 3.8.4 | Gränsvärden för tryckvariationerna hos gasen och rengöringsluften i rökkammaren skall anges av utrustningens tillverkare. |
| --- | --- |

3.8.4

Gränsvärden för tryckvariationerna hos gasen och rengöringsluften i rökkammaren skall anges av utrustningens tillverkare.

3.9   Temperaturen hos den gas som skall mätas

| 3.9.1 | På varje punkt i rökkammaren skall gastemperaturen vid mättillfället ligga mellan 70 °C och en maximitemperatur som anges av opacimetertillverkaren, så att avläsningarna inom temperaturområdet inte varierar med mer än 0,1 m-1, när kammaren är fylld med en gas med en absorptionskoefficient av 1,7 m-1. |
| --- | --- |

3.9.1

På varje punkt i rökkammaren skall gastemperaturen vid mättillfället ligga mellan 70 °C och en maximitemperatur som anges av opacimetertillverkaren, så att avläsningarna inom temperaturområdet inte varierar med mer än 0,1 m-1, när kammaren är fylld med en gas med en absorptionskoefficient av 1,7 m-1.

| 3.9.2 | Opacimetern skall vara utrustad med lämpliga anordningar för att mäta temperaturen i rökkammaren. |
| --- | --- |

3.9.2

Opacimetern skall vara utrustad med lämpliga anordningar för att mäta temperaturen i rökkammaren.

4.   OPACIMETERNS EFFEKTIVA LÄNGD ”L”

4.1   Allmänt

| 4.1.1 | För vissa opacimetertyper håller gasen mellan ljuskällan och den fotoelektriska cellen, eller mellan de genomskinliga delar som skyddar källan och den fotoelektriska cellen, inte en konstant täthet. I sådana fall skall den effektiva längden L vara längden hos en gaspelare med jämn täthet som ger samma ljusabsorption som den som erhålls när gasen på normalt sätt införs i opacimetern. |
| --- | --- |

4.1.1

För vissa opacimetertyper håller gasen mellan ljuskällan och den fotoelektriska cellen, eller mellan de genomskinliga delar som skyddar källan och den fotoelektriska cellen, inte en konstant täthet. I sådana fall skall den effektiva längden L vara längden hos en gaspelare med jämn täthet som ger samma ljusabsorption som den som erhålls när gasen på normalt sätt införs i opacimetern.

| 4.1.2 | Ljuspassagens effektiva längd erhålls genom att jämföra avläsningen N när opacimetern arbetar normalt med den avläsning No som erhålls när opacimetern ändrats så att provningsgasen uppfyller den väldefinierade längden Lo. |
| --- | --- |

4.1.2

Ljuspassagens effektiva längd erhålls genom att jämföra avläsningen N när opacimetern arbetar normalt med den avläsning No som erhålls när opacimetern ändrats så att provningsgasen uppfyller den väldefinierade längden Lo.

| 4.1.3 | Det kommer att bli nödvändigt att göra jämförande avläsningar i snabb följd för att bestämma den korrigering som skall göras för ändringar i nollpunkten. |
| --- | --- |

4.1.3

Det kommer att bli nödvändigt att göra jämförande avläsningar i snabb följd för att bestämma den korrigering som skall göras för ändringar i nollpunkten.

4.2   Metod för bestämning av L

| 4.2.1 | Provningsgasen skall utgöras av avgaser med konstant täthet eller av en ljusabsorberande gas vars gravimetriska täthet liknar avgasernas. |
| --- | --- |

4.2.1

Provningsgasen skall utgöras av avgaser med konstant täthet eller av en ljusabsorberande gas vars gravimetriska täthet liknar avgasernas.

| 4.2.2 | En pelare av opacimeterns längd Lo, som kan fyllas jämnt med provningsgas och vars ändar väsentligen är vinkelräta mot ljuspassagen, skall noggrant bestämmas. Denna längd Lo skall nära överensstämma med opacimeterns effektiva längd. |
| --- | --- |

4.2.2

En pelare av opacimeterns längd Lo, som kan fyllas jämnt med provningsgas och vars ändar väsentligen är vinkelräta mot ljuspassagen, skall noggrant bestämmas. Denna längd Lo skall nära överensstämma med opacimeterns effektiva längd.

| 4.2.3 | Provningsgasens medeltemperatur i rökkammaren skall mätas. |
| --- | --- |

4.2.3

Provningsgasens medeltemperatur i rökkammaren skall mätas.

| 4.2.4 | Vid behov kan en kompakt utformad expansionstank med tillräcklig kapacitet att dämpa svängningar byggas in i provtagningsledningen så nära provtagningssonden som möjligt. En kylare kan också monteras. Införandet av expansionstanken och kylaren skall inte på ett olämpligt sätt påverka avgasernas sammansättning. |
| --- | --- |

4.2.4

Vid behov kan en kompakt utformad expansionstank med tillräcklig kapacitet att dämpa svängningar byggas in i provtagningsledningen så nära provtagningssonden som möjligt. En kylare kan också monteras. Införandet av expansionstanken och kylaren skall inte på ett olämpligt sätt påverka avgasernas sammansättning.

| 4.2.5 | Provningen för att bestämma den effektiva längden skall utgöras av att ett urval av provningsgaser omväxlande leds genom den normalt arbetande opacimetern och genom samma utrustning sedan den ändrats enligt punkt 4.1.2. |
| --- | --- |

4.2.5

Provningen för att bestämma den effektiva längden skall utgöras av att ett urval av provningsgaser omväxlande leds genom den normalt arbetande opacimetern och genom samma utrustning sedan den ändrats enligt punkt 4.1.2.

| 4.2.5.1 | Avläsningarna av opacimetern skall registreras kontinuerligt under provningen med en registreringsutrustning vars reaktionstid motsvarar eller understiger opacimeterns. |
| --- | --- |

4.2.5.1

Avläsningarna av opacimetern skall registreras kontinuerligt under provningen med en registreringsutrustning vars reaktionstid motsvarar eller understiger opacimeterns.

| 4.2.5.2 | När opacimetern arbetar normalt är det avlästa värdet på den linjära täthetsskalan N och det avlästa värdet för medelvärdet av gastemperaturen, uttryckt i kelvin, T. |
| --- | --- |

4.2.5.2

När opacimetern arbetar normalt är det avlästa värdet på den linjära täthetsskalan N och det avlästa värdet för medelvärdet av gastemperaturen, uttryckt i kelvin, T.

| 4.2.5.3 | Med den kända längden Lo fylld med samma provningsgas är det avlästa värdet på den linjära täthetsskalan N0 och det avlästa värdet för medelvärdet av gastemperaturen, uttryckt i kelvin, är To. |
| --- | --- |

4.2.5.3

Med den kända längden Lo fylld med samma provningsgas är det avlästa värdet på den linjära täthetsskalan N0 och det avlästa värdet för medelvärdet av gastemperaturen, uttryckt i kelvin, är To.

| 4.2.6 | Den effektiva längden är |
| --- | --- |

4.2.6

Den effektiva längden är

Formula

| 4.2.7 | Provningen skall upprepas med minst fyra provningsgaser som ger avlästa värden som är jämnt fördelade mellan avläsningspunkterna 20 och 80 på den linjära skalan. |
| --- | --- |

4.2.7

Provningen skall upprepas med minst fyra provningsgaser som ger avlästa värden som är jämnt fördelade mellan avläsningspunkterna 20 och 80 på den linjära skalan.

| 4.2.8 | Opacimeterns effektiva längd L är det aritmetiska medelvärdet för de effektiva längder som erhålls enligt punkt 4.2.6 för var och en av gaserna. |
| --- | --- |

4.2.8

Opacimeterns effektiva längd L är det aritmetiska medelvärdet för de effektiva längder som erhålls enligt punkt 4.2.6 för var och en av gaserna.

---

BILAGA 9

INSTALLERING OCH ANVÄNDNING AV OPACIMETERN

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

I denna bilaga föreskrivs installering och användning av opacimetrar för de provningar som beskrivs i bilagorna 4 och 5 till dessa föreskrifter.

2.   DELPROVSOPACIMETER

2.1   Installering för provningar vid konstant varvtal

| 2.1.1 | Förhållandet mellan provtagningssondens tvärsnittsyta och avgasrörets skall inte vara mindre än 0,05. Mottrycket i avgasröret vid sondens öppning skall inte överstiga 75 mm (vattenpelare). |
| --- | --- |

2.1.1

Förhållandet mellan provtagningssondens tvärsnittsyta och avgasrörets skall inte vara mindre än 0,05. Mottrycket i avgasröret vid sondens öppning skall inte överstiga 75 mm (vattenpelare).

| 2.1.2 | Provtagningssonden skall vara ett rör, öppet i änden och framåtriktat i avgasrörets längdriktning eller i ett eventuellt förlängningsrörs. Den skall befinna sig i ett avsnitt där rökfördelningen är ungefär jämn. För att uppnå detta skall sonden placeras så långt nedströms i avgasröret som möjligt eller, om nödvändigt, i ett förlängningsrör så att, om D är avgasrörets diameter vid utloppet, sondens ände befinner sig i en rak del minst 6 D uppströms och 3 D nedströms från provtagningspunkten. Om ett förlängningsrör används får ingen luft tränga in i skarven. |
| --- | --- |

2.1.2

Provtagningssonden skall vara ett rör, öppet i änden och framåtriktat i avgasrörets längdriktning eller i ett eventuellt förlängningsrörs. Den skall befinna sig i ett avsnitt där rökfördelningen är ungefär jämn. För att uppnå detta skall sonden placeras så långt nedströms i avgasröret som möjligt eller, om nödvändigt, i ett förlängningsrör så att, om D är avgasrörets diameter vid utloppet, sondens ände befinner sig i en rak del minst 6 D uppströms och 3 D nedströms från provtagningspunkten. Om ett förlängningsrör används får ingen luft tränga in i skarven.

| 2.1.3 | Trycket i avgasröret och egenskaperna hos tryckfallet i provtagningsledningen skall vara sådana att sonden uppsamlar ett prov som i huvudsak är likvärdigt med vad som erhålls vid isokinetisk provtagning. |
| --- | --- |

2.1.3

Trycket i avgasröret och egenskaperna hos tryckfallet i provtagningsledningen skall vara sådana att sonden uppsamlar ett prov som i huvudsak är likvärdigt med vad som erhålls vid isokinetisk provtagning.

| 2.1.4 | Vid behov kan en kompakt utformad expansionstank med tillräcklig kapacitet att dämpa svängningar byggas in i provtagningsledningen så nära provtagningssonden som möjligt. En kylare kan också monteras. Införandet av expansionstanken och kylaren skall inte på ett olämpligt sätt påverka avgasernas sammansättning. |
| --- | --- |

2.1.4

Vid behov kan en kompakt utformad expansionstank med tillräcklig kapacitet att dämpa svängningar byggas in i provtagningsledningen så nära provtagningssonden som möjligt. En kylare kan också monteras. Införandet av expansionstanken och kylaren skall inte på ett olämpligt sätt påverka avgasernas sammansättning.

| 2.1.5 | En vridspjällventil eller ett annat medel för att öka provtagningstrycket får placeras i avgasröret minst 3 D nedströms från provtagningssonden. |
| --- | --- |

2.1.5

En vridspjällventil eller ett annat medel för att öka provtagningstrycket får placeras i avgasröret minst 3 D nedströms från provtagningssonden.

| 2.1.6 | Förbindelserören mellan sonden, kylanordningen och expansionstanken (i förekommande fall) och opacimetern skall vara så korta som möjligt och uppfylla de tryck- och temperaturkrav som föreskrivs i bilaga 8, punkterna 3.8. och 3.9. Röret skall luta uppåt från provtagningspunkten till opacimetern och skarpa krökar där sot kan samlas skall undvikas. Om en förbikopplingsventil inte är inbyggd i opacimetern skall en sådan installeras uppströms. |
| --- | --- |

2.1.6

Förbindelserören mellan sonden, kylanordningen och expansionstanken (i förekommande fall) och opacimetern skall vara så korta som möjligt och uppfylla de tryck- och temperaturkrav som föreskrivs i bilaga 8, punkterna 3.8. och 3.9. Röret skall luta uppåt från provtagningspunkten till opacimetern och skarpa krökar där sot kan samlas skall undvikas. Om en förbikopplingsventil inte är inbyggd i opacimetern skall en sådan installeras uppströms.

| 2.1.7 | En kontroll skall genomföras under provningen för att säkerställa att kraven bilaga 8, punkt 3.8 avseende tryck och kraven i bilaga 8, punkt 3.9 avseende temperaturen i mätkammaren iakttas. |
| --- | --- |

2.1.7

En kontroll skall genomföras under provningen för att säkerställa att kraven bilaga 8, punkt 3.8 avseende tryck och kraven i bilaga 8, punkt 3.9 avseende temperaturen i mätkammaren iakttas.

2.2   Installering för provningar vid fullgasacceleration

| 2.2.1 | Förhållandet mellan provtagningssondens tvärsnittsyta och avgasröret skall inte vara mindre än 0,05. Mottrycket i avgasröret vid sondens öppning skall inte överstiga 75 mm (vattenpelare). |
| --- | --- |

2.2.1

Förhållandet mellan provtagningssondens tvärsnittsyta och avgasröret skall inte vara mindre än 0,05. Mottrycket i avgasröret vid sondens öppning skall inte överstiga 75 mm (vattenpelare).

| 2.2.2 | Provtagningssonden skall vara ett rör, öppet i änden och framåtriktat i avgasrörets längdriktning eller i ett eventuellt förlängningsrörs. Den skall befinna sig i ett avsnitt där rökfördelningen är ungefär jämn. För att uppnå detta skall sonden placeras så långt nedströms i avgasröret som möjligt eller, om nödvändigt, i ett förlängningsrör så att, om D är avgasrörets diameter vid utloppet, sondens ände befinner sig i en rak del minst 6 D uppströms och 3 D nedströms från provtagningspunkten. Om ett förlängningsrör används får ingen luft tränga in i skarven. |
| --- | --- |

2.2.2

Provtagningssonden skall vara ett rör, öppet i änden och framåtriktat i avgasrörets längdriktning eller i ett eventuellt förlängningsrörs. Den skall befinna sig i ett avsnitt där rökfördelningen är ungefär jämn. För att uppnå detta skall sonden placeras så långt nedströms i avgasröret som möjligt eller, om nödvändigt, i ett förlängningsrör så att, om D är avgasrörets diameter vid utloppet, sondens ände befinner sig i en rak del minst 6 D uppströms och 3 D nedströms från provtagningspunkten. Om ett förlängningsrör används får ingen luft tränga in i skarven.

| 2.2.3 | Provtagningssystemet skall vid alla motorvarvtal vara sådant att provtagningstrycket vid opacimetern ligger inom de gränser som anges i bilaga 8, punkt 3.8.2. Detta kan kontrolleras genom att provtagningstrycket noteras vid motorns tomgång och vid maximalt varvtal i obelastat tillstånd. Beroende på opacimeterns egenskaper kan regleringen av provtagningstrycket åstadkommas med en fast strypning eller en vridspjällventil i avgas- eller förlängningsröret.
  Oavsett vilken metod som används skall mottrycket, uppmätt i avgasröret vid vid inloppet till provtagningssonden, inte överstiga 75 mm (vattenpelare). |
| --- | --- |

2.2.3

Provtagningssystemet skall vid alla motorvarvtal vara sådant att provtagningstrycket vid opacimetern ligger inom de gränser som anges i bilaga 8, punkt 3.8.2. Detta kan kontrolleras genom att provtagningstrycket noteras vid motorns tomgång och vid maximalt varvtal i obelastat tillstånd. Beroende på opacimeterns egenskaper kan regleringen av provtagningstrycket åstadkommas med en fast strypning eller en vridspjällventil i avgas- eller förlängningsröret.

Oavsett vilken metod som används skall mottrycket, uppmätt i avgasröret vid vid inloppet till provtagningssonden, inte överstiga 75 mm (vattenpelare).

| 2.2.4 | Förbindelserören till opacimetern skall vara så korta som möjligt. Röret skall luta uppåt från provtagningspunkten till opacimetern och skarpa krökar där sot kan samlas skall undvikas. Om en förbikopplingsventil inte är inbyggd i opacimetern skall en sådan installeras uppströms för att isolera den från avgasflödet när inga mätningar görs. |
| --- | --- |

2.2.4

Förbindelserören till opacimetern skall vara så korta som möjligt. Röret skall luta uppåt från provtagningspunkten till opacimetern och skarpa krökar där sot kan samlas skall undvikas. Om en förbikopplingsventil inte är inbyggd i opacimetern skall en sådan installeras uppströms för att isolera den från avgasflödet när inga mätningar görs.

3.   FULLFLÖDESOPACIMETER

De enda allmänna försiktighetsåtgärder som skall iakttas vid provningar vid konstant varvtal och fullgasacceleration är följande:

| 3.1 | Luft skall inte från utsidan tränga in genom skarvarna till de rör som ansluter avgasröret till opacimetern. |
| --- | --- |

3.1

Luft skall inte från utsidan tränga in genom skarvarna till de rör som ansluter avgasröret till opacimetern.

| 3.2 | Förbindelserören till opacimetern skall vara så korta som möjligt enligt bestämmelserna för provtagningsopacimetrar. Rörsystemet skall luta uppåt från avgasröret till opacimetern och skarpa krökar där sot kan samlas skall undvikas. En förbikopplingsventil får installeras uppströms från opacimetern för att isolera den från avgasflödet när ingen mätning görs. |
| --- | --- |

3.2

Förbindelserören till opacimetern skall vara så korta som möjligt enligt bestämmelserna för provtagningsopacimetrar. Rörsystemet skall luta uppåt från avgasröret till opacimetern och skarpa krökar där sot kan samlas skall undvikas. En förbikopplingsventil får installeras uppströms från opacimetern för att isolera den från avgasflödet när ingen mätning görs.

| 3.3 | Ett kylsystem uppströms från opacimetern kan också krävas. |
| --- | --- |

3.3

Ett kylsystem uppströms från opacimetern kan också krävas.

---

BILAGA 10

”ECE”-METOD FÖR ATT MÄTA NETTOEFFEKTEN HOS MOTORER MED KOMPRESSIONSTÄNDNING

1.   SYFTE

Dessa bestämmelser gäller metoden för utfomning av effektkurvan för en förbränningsmotor vid full belastning som en funktion av motorvarvtalet.

2.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Denna metod gäller förbränningsmotorer som används för framdrivning av de fordon som omfattas av dessa föreskrifter och föreskrifter nr 15 (E/ECE/324-E/ECE/505/Rev.l/Add.14/Rev.3).

Motorerna faller under en av följande kategorier:

| | Kolvförbränningsmotorer (ottomotorer eller motorer med kompressionständning) med undantag för fria kolvmotorer, |
| --- | --- |

Kolvförbränningsmotorer (ottomotorer eller motorer med kompressionständning) med undantag för fria kolvmotorer,

| | Roterande kolvmotorer. |
| --- | --- |

Roterande kolvmotorer.

Dessa motorer kan vara med gnisttändning eller överladdade.

3.   DEFINITIONER

I dessa bestämmelser skall följande definitioner gälla

nettoeffekt: den effekt som erhålls på en provbänk vid slutet av en vevaxel eller motsvarande (1) vid motsvarande varvtal med de hjälpmedel som förtecknas i tabell 1,

standardproduktkomponent: all utrustning som för en aktuell motoranvändning tillhandahålls av tillverkaren.

4.   MÄTNINGARNAS NOGGRANNHET

4.1   Vridmoment

± 1 % av uppmätt vridmoment (2).

4.2   Motoreffekt

±0,5 % av uppmätt effekt.

4.3   Bränsleförbrukning

± 1 % av uppmätt förbrukning.

4.4   Bränsletemperatur

± 2 K 4,5.

4.5   Lufttemperatur

± 2 K.

4.6   Barometertryck

± 100 Pa.

4.7   Tryck i insugningsledningen (se anmärkning 1a till tabell 1)

± 50 Pa.

4.8   Tryck i avgasledningen (se anmärkning l b till tabell 1)

± 200 Pa.

5.   MÄTPROVNING FÖR MOTORNS NETTOEFFEKT

5.1   Kringutrustning

5.1.1   Kringutrustning som skall inmonteras

Under provningen skall den kringutrustning som erfordras för motorns funktion vid dess avsedda tillämpning (förtecknad i tabell 1) inmonteras på provningsbänken, om möjligt i samma läge som vid avsedd tillämpning.

5.1.2   Kringutrustning som skall avlägsnas

Viss fordonskringutrustning som endast krävs för fordonets funktion och som kan vara inmonterad i motorn skall inför provningen avlägsnas. Följande icke-uttömmande lista ges som exempel:

| — | Luftkompressor för bromsar |
| --- | --- |

—

Luftkompressor för bromsar

| — | Servostyrningskompressor |
| --- | --- |

—

Servostyrningskompressor

| — | Fjädringskompressor |
| --- | --- |

—

Fjädringskompressor

| — | Luftkonditioneringssystem. |
| --- | --- |

—

Luftkonditioneringssystem.

Där kringutrustningen inte kan avlägsnas kan den effekt den absorberar i obelastat tillstånd bestämmas och tilläggas till den uppmätta motoreffekten.

Tabell 1

Kringutrustning som skall inmonteras inför provningen för att bestämma motorns nettoeffekt

| Nr | Kringutrustning | Monterad inför nettoeffektprovningen |
| --- | --- | --- |
| 1 | Insugningssystem | |
| – | Insugningsgrenrör |

Nr

Kringutrustning

Monterad inför nettoeffektprovningen

1

Insugningssystem

–

Insugningsgrenrör

| – | Kontrollsystem för vevhusutsläpp |
| --- | --- |

–

Kontrollsystem för vevhusutsläpp

Ja, standardproduktkomponent

| – | Luftfilter |
| --- | --- |

–

Luftfilter

| – | Insugningsljuddämpare |
| --- | --- |

–

Insugningsljuddämpare

| – | Hastighetsbegränsare |
| --- | --- |

–

Hastighetsbegränsare

Ja, standardproduktkomponent (3)

2

Induktionsvärmare för insugningsgrenrör

Ja, standardproduktkomponent. Inmonteras om möjligt under gynnsammaste villkor

3

Avgassystem

| – | Avgasrenare |
| --- | --- |

–

Avgasrenare

Ja, standardproduktkomponent.

| – | Grenat avgasrör |
| --- | --- |

–

Grenat avgasrör

| – | Förkompressionsanordning |
| --- | --- |

–

Förkompressionsanordning

| – | Förbindelserör (4) |
| --- | --- |

–

Förbindelserör (4)

| – | Ljuddämpare (4) |
| --- | --- |

–

Ljuddämpare (4)

| – | Ändrör (4) |
| --- | --- |

–

Ändrör (4)

| – | Avgasbroms (5) |
| --- | --- |

–

Avgasbroms (5)

4

Bränsletillförselpump (6)

Ja, standardproduktkomponent.

5

Förgasare

| – | Elektroniskt styrsystem, luftflödesmätare, osv.(om inmonterade) |
| --- | --- |

–

Elektroniskt styrsystem, luftflödesmätare, osv.(om inmonterade)

Ja, standardproduktkomponent.

| – | Tryckregulator |
| --- | --- |

–

Tryckregulator

| – | Förångare |
| --- | --- |

–

Förångare

| – | Gasblandare |
| --- | --- |

–

Gasblandare

Utrustning för gasmotorer

6

Bränsleinsprutningsutrustning

(bensin och diesel)

| – | Förfilter |
| --- | --- |

–

Förfilter

Ja, standardproduktkomponent.

| – | Filter |
| --- | --- |

–

Filter

| – | Insprutningspump |
| --- | --- |

–

Insprutningspump

| – | Högtrycksrör |
| --- | --- |

–

Högtrycksrör

| – | Insprutare |
| --- | --- |

–

Insprutare

| – | Luftinloppsventil (7), om inmonterad |
| --- | --- |

–

Luftinloppsventil (7), om inmonterad

| – | Elektroniskt styrsystem, luftflödesmätare osv. (om inmonterade) |
| --- | --- |

–

Elektroniskt styrsystem, luftflödesmätare osv. (om inmonterade)

| – | Styr/kontrollsystem |
| --- | --- |

–

Styr/kontrollsystem

| – | Automatiskt stopp vid full belastning för kontrollenheten beroende på atmosfäriska omständigheter |
| --- | --- |

–

Automatiskt stopp vid full belastning för kontrollenheten beroende på atmosfäriska omständigheter

7

Vätskekylningsutrustning

| – | Motorhuv |
| --- | --- |

–

Motorhuv

| – | Luftutlopp i motorhuv |
| --- | --- |

–

Luftutlopp i motorhuv

Nej

| – | Kylare |
| --- | --- |

–

Kylare

| – | Fläkt (8)
   (9) |
| --- | --- |

–

Fläkt (8)
   (9)

| – | Fläktkåpa |
| --- | --- |

–

Fläktkåpa

| – | Vattenpump |
| --- | --- |

–

Vattenpump

| – | Termostat (10) |
| --- | --- |

–

Termostat (10)

Ja (8), standardproduktkomponent

8

Luftkylning

| – | Kåpa |
| --- | --- |

–

Kåpa

| – | Kompressor (8)
   (9) |
| --- | --- |

–

Kompressor (8)
   (9)

Ja, standardproduktkomponent

Temperaturregleringsanordning

Ja, standardproduktkomponent

9

Elektrisk utrustning

Ja (11), standardproduktkomponent

10

Förkompressionsutrustning

(om inmonterad)

| – | Kompressor som antingen drivs direkt av motorn, och/eller av avgaserna |
| --- | --- |

–

Kompressor som antingen drivs direkt av motorn, och/eller av avgaserna

Ja, standardproduktkomponent

| – | Laddluftkylare (12) |
| --- | --- |

–

Laddluftkylare (12)

| – | Kylvätskepump eller fläkt (motordriven) |
| --- | --- |

–

Kylvätskepump eller fläkt (motordriven)

| – | Styranordningar för kylvätskeflöde (om inmonterade) |
| --- | --- |

–

Styranordningar för kylvätskeflöde (om inmonterade)

11

Reservfläkt för provningsbänk

Ja, om erforderlig

12

Avgasreningsanordningar (13)

Ja, standardproduktkomponent

5.1.3   Tillbehör för start av motor med kompressionständning

När det gäller de tillbehör som används vid start av motorer med kompressionständning skall följande två fall beaktas:

| a) | Elektrisk start. Generatorn är monterad och levererar ström, om så krävs, till de tillbehör som är oundgängliga för motorns funktion. |
| --- | --- |

a)

Elektrisk start. Generatorn är monterad och levererar ström, om så krävs, till de tillbehör som är oundgängliga för motorns funktion.

| b) | Annan start än elektrisk. Om det finns några elektriskt drivna tillbehör som är oundgängliga för motorns funktion har generatorn monterats för att försörja dessa tillbehör med ström. I annat fall avlägsnas den. |
| --- | --- |

b)

Annan start än elektrisk. Om det finns några elektriskt drivna tillbehör som är oundgängliga för motorns funktion har generatorn monterats för att försörja dessa tillbehör med ström. I annat fall avlägsnas den.

I båda fall är systemet för att producera och ackumulera den energi som behövs för start monterat och fungerar i obelastat tillstånd.

5.2.   Inställningsförhållanden

Inställningsförhållandena för provning för att bestämma nettoeffekten anges i tabell 2.

Tabell 2

Inställningsförhållanden

| 1 | Inställning av förgasare | I överensstämmelse med tillverkarens produktspecifikationer och utan ytterligare ändringar för att användas vid den särskilda tillämpningen. |
| --- | --- | --- |
| 2 | Inställning av tillförselsystem för insprutningspump |
| 3 | Inställning av tändning och insprutning (inställningskurva) |
| 4 | Inställning av styrsystem |
| 5 | Utsläppskontrollanordningar |

1

Inställning av förgasare

I överensstämmelse med tillverkarens produktspecifikationer och utan ytterligare ändringar för att användas vid den särskilda tillämpningen.

2

Inställning av tillförselsystem för insprutningspump

3

Inställning av tändning och insprutning (inställningskurva)

4

Inställning av styrsystem

5

Utsläppskontrollanordningar

5.3   Provningsvillkor

| 5.3.1 | Provningen av nettoeffekten skall för ottomotorer utföras under fullt varvtal och för dieselmotorer med en fast inställd bränsleinsprutningspump under full belastning, där motorn är utrustad så som anges i tabell 1. |
| --- | --- |

5.3.1

Provningen av nettoeffekten skall för ottomotorer utföras under fullt varvtal och för dieselmotorer med en fast inställd bränsleinsprutningspump under full belastning, där motorn är utrustad så som anges i tabell 1.

| 5.3.2 | Prestandauppgifterna skall uppnås under stabila driftsförhållanden med tillräcklig lufttillförsel till motorn. Motorerna måste ha blivit inkörda i enlighet med tillverkarens rekommendationer. Förbränningskamrarna får innehålla avlagringar men i begränsad mängd. För att minska den nödvändiga korrektionsfaktorn skall provningsförhållandena såsom insugningsluftens temperatur väljas så att de ligger så nära referensförhållandena (se 6.2) som möjligt. |
| --- | --- |

5.3.2

Prestandauppgifterna skall uppnås under stabila driftsförhållanden med tillräcklig lufttillförsel till motorn. Motorerna måste ha blivit inkörda i enlighet med tillverkarens rekommendationer. Förbränningskamrarna får innehålla avlagringar men i begränsad mängd. För att minska den nödvändiga korrektionsfaktorn skall provningsförhållandena såsom insugningsluftens temperatur väljas så att de ligger så nära referensförhållandena (se 6.2) som möjligt.

| 5.3.3 | Temperaturen i insugningsluften till motorn (omgivande luft) skall mätas inom 0,15 m uppströms från ingången till luftrenaren eller om ingen luftrenare används inom 0,15 m från luftintagstratten. Termometern eller termokorset skall skyddas från strålningsvärme och placeras direkt i luftströmmen. De skall också skyddas från tillbakasprutande bränsle. Ett tillräckligt antal mätpunkter skall användas för att ge ett representativt medlevärde för inloppstemperaturen. |
| --- | --- |

5.3.3

Temperaturen i insugningsluften till motorn (omgivande luft) skall mätas inom 0,15 m uppströms från ingången till luftrenaren eller om ingen luftrenare används inom 0,15 m från luftintagstratten. Termometern eller termokorset skall skyddas från strålningsvärme och placeras direkt i luftströmmen. De skall också skyddas från tillbakasprutande bränsle. Ett tillräckligt antal mätpunkter skall användas för att ge ett representativt medlevärde för inloppstemperaturen.

| 5.3.4 | Inga uppgifter skall registreras förrän vridmoment, varvtal och temperaturer hållits i huvudsak konstanta under minst 1 min. |
| --- | --- |

5.3.4

Inga uppgifter skall registreras förrän vridmoment, varvtal och temperaturer hållits i huvudsak konstanta under minst 1 min.

| 5.3.5 | Under en körning eller avläsning får motorns varvtal inte avvika från det valda varvtalet med mer än ± 1 % eller ± 10 min-1 beroende på vilket som är störst. |
| --- | --- |

5.3.5

Under en körning eller avläsning får motorns varvtal inte avvika från det valda varvtalet med mer än ± 1 % eller ± 10 min-1 beroende på vilket som är störst.

| 5.3.6 | Iakttagna uppgifter om bromsbelastning, bränsleförbrukning och temperatur i insugningsluften skall registreras samtidigt och skall utgöra ett medelvärde av två stabila på varandra följande värden som inte varierar med mer än 2 % för bromsbelastningen och bränsleförbrukningen. |
| --- | --- |

5.3.6

Iakttagna uppgifter om bromsbelastning, bränsleförbrukning och temperatur i insugningsluften skall registreras samtidigt och skall utgöra ett medelvärde av två stabila på varandra följande värden som inte varierar med mer än 2 % för bromsbelastningen och bränsleförbrukningen.

| 5.3.7 | Temperaturen i kylmedlet vid motorns avgasrör skall hållas inom ± 5 K från den övre termostatkontrollerade temperatur som angivits av tillverkaren. Om ingen temperatur anges av tillverkaren skall temperaturen hållas vid 353 K ± 5 K. För luftkylda motorer skall temperaturen vid en punkt som anges av tillverkaren hållas inom – 20 K av det maximivärde som i referensvillkoren angivits av tillverkaren. |
| --- | --- |

5.3.7

Temperaturen i kylmedlet vid motorns avgasrör skall hållas inom ± 5 K från den övre termostatkontrollerade temperatur som angivits av tillverkaren. Om ingen temperatur anges av tillverkaren skall temperaturen hållas vid 353 K ± 5 K. För luftkylda motorer skall temperaturen vid en punkt som anges av tillverkaren hållas inom – 20 K av det maximivärde som i referensvillkoren angivits av tillverkaren.

| 5.3.8 | Bränsletemperaturen skall mätas vid inloppet till förgasaren eller vid bränsleinsprutningssystemet och hållas inom de gränsvärden som upprättats av motortillverkaren. |
| --- | --- |

5.3.8

Bränsletemperaturen skall mätas vid inloppet till förgasaren eller vid bränsleinsprutningssystemet och hållas inom de gränsvärden som upprättats av motortillverkaren.

| 5.3.9 | Smörjoljetemperaturen, uppmätt i oljebehållaren eller vid utloppet från oljekylaren, om sådan inmonterats, skall hållas inom de gränsvärden som upprättats av motortillverkaren. |
| --- | --- |

5.3.9

Smörjoljetemperaturen, uppmätt i oljebehållaren eller vid utloppet från oljekylaren, om sådan inmonterats, skall hållas inom de gränsvärden som upprättats av motortillverkaren.

| 5.3.10 | Om så krävs får ett reservregleringssystem användas för att hålla temperaturerna inom de gränsvärden som anges i punkterna 5.3.7, 5.3.8 och 5.3.9. |
| --- | --- |

5.3.10

Om så krävs får ett reservregleringssystem användas för att hålla temperaturerna inom de gränsvärden som anges i punkterna 5.3.7, 5.3.8 och 5.3.9.

| 5.3.11 | Bränslet skall vara ett som är tillgängligt på marknaden utan några rökdämpande tillsatser. Vid tvister skall referensbränslet vara:






  a) | för dieselmotorer, enligt definition av CEC (14) i CEC-RF-03-A-80, |
| --- | --- | --- |

5.3.11

Bränslet skall vara ett som är tillgängligt på marknaden utan några rökdämpande tillsatser. Vid tvister skall referensbränslet vara:

a)

för dieselmotorer, enligt definition av CEC (14) i CEC-RF-03-A-80,

| b) | för ottomotorer, enligt definition av CEC-RF-01-A-80. |
| --- | --- |

b)

för ottomotorer, enligt definition av CEC-RF-01-A-80.

5.4   Provningsförfarande

Mätningar skall utföras på ett tillräckligt antal motorvarvtal för att korrekt definiera den effektkurva mellan de lägsta och högsta motorvarvtalen som rekommenderas av tillverkaren. Detta intervall av varvtal måste omfatta den rotationshastighet vid vilken motorn producerar sin största effekt. Medeltalet av minst två stabila mätningar skall bestämmas.

5.5   Uppgifter som skall registreras

De uppgifter som skall registreras är de som anges i tillägget till denna bilaga.

6.   EFFEKTKORREKTIONSFAKTORER

6.1   Definition

Effektkorrektionsfaktorn är den koefficient α med vilken den uppmätta effekten måste multipliceras för att bestämma motoreffekten under de omgivningsförhållanden för referensändamål som anges i punkt 6.2.

Po = α P

där

Po är den korrigerade effekten (dvs. effekt under omgivningsförhållanden för referensändamål)

α är korrektionsfaktorn (αa eller αd)

P är den uppmätta effekten (provningseffekt).

6.2   Omgivningsförhållanden för referensändamål

| 6.2.1 | Temperatur (To): 298 K (25 oC) |
| --- | --- |

6.2.1

Temperatur (To): 298 K (25 oC)

| 6.2.2 | Torrt tryck (Pso): 99 kPa

  Anmärkning: Det torra trycket är baserat på ett totalt tryck av 100 kPa och ett vattenångtryck av 1 kPa. |
| --- | --- |

6.2.2

Torrt tryck (Pso): 99 kPa

Anmärkning: Det torra trycket är baserat på ett totalt tryck av 100 kPa och ett vattenångtryck av 1 kPa.

6.3   Omgivningsförhållanden vid provning

Omgivningsförhållandena under provningen skall vara följande:

6.3.1   Temperatur (T)

För ottomotorer 288 K ≤ T ≤ 308 K

För dieselmotorer 283 K ≤ T ≤ 313 K

6.3.2   Tryck (Ps)

80 kPa ≤ Ps ≤ 110 kPa

6.4   Bestämning av korrektionsfaktorn α a och α d
   (15)

6.4.1   Sugottomotor eller turboottomotor – faktorn αa:

Korrektionsfaktorn αa erhålls genom tillämpning av formeln:

Formula

där

Ps är det totala torra atmosfärtrycket uttryckt i kilopascal (kPa) – dvs. det totala barometertrycket minus vattenångtrycket

T är den absoluta temperaturen uttryckt i kelvin (K) i den luft som sugs in av motorn.

Villkor som skall iakttas i laboratoriet

För att en provning skall vara giltig måste korrektionsfaktorn α a vara sådan att 0,93 ≤ α a ≤ 1,07.

Om dessa gränsvärden överskrids skall det erhållna korrigerade värdet anges och provningsförhållandena (temperatur och tryck) anges exakt i provningsrapporten.

6.4.2   Dieselmotorer – faktorn αd:

Effektkorrektionsfaktorn (αd) för dieselmotorer vid konstant bränsletillförsel erhålls genom tillämpning av formeln:

αd
  = (fa
  )
  fm

där

fa är den atmosfäriska faktorn

fm är den karakteristiska parametern för varje motortyp och inställning.

6.4.2.1   Atmosfärisk faktor fa

Denna faktor anger verkningarna av omgivningsförhållandena (tryck, temperatur och fuktighet) i den luft som sugs in av motorn.

Formeln för den atmosfäriska faktorn skiljer sig åt beroende på motortyp.

| 6.4.2.1.1 | Sugmotorer och mekaniska turbomotorer. |
| --- | --- |

6.4.2.1.1

Sugmotorer och mekaniska turbomotorer.

Formula

| 6.4.2.1.2 | Turbomotorer med eller utan kylning av inloppsluften |
| --- | --- |

6.4.2.1.2

Turbomotorer med eller utan kylning av inloppsluften

Formula

| 6.4.2.2 | Motorfaktor fm

  fm är en funktion av qc (korrigerat bränsleflöde) enligt följande:
  fm = 0,036 qc - 1,14
  där
  qc = q/r
  där
  ”q” är bränsleflödet uttryckt i milligram per varv per liter slagvolym (mg/(l. varv))
  ”r” är tryckförhållandet mellan kompressorutlopp och kompressorinsugning (r = 1 för sugmotorer).
  Denna formel gäller för ett värdeintervall av qc mellan 40 mg/(l. varv) and 65 mg/(l. varv).
  För qc-värden lägre än 40 mg/(l. varv) skall konstant värde för fm lika med 0,3 (fm = 0,3) väljas.
  För qc-värden högre än 65 mg/(l. varv) skall konstant värde för fm lika med 1,2 (fm = 1,2) väljas (se figur nedan). |
| --- | --- |

6.4.2.2

Motorfaktor fm

fm är en funktion av qc (korrigerat bränsleflöde) enligt följande:

fm = 0,036 qc - 1,14

där

qc = q/r

där

”q” är bränsleflödet uttryckt i milligram per varv per liter slagvolym (mg/(l. varv))

”r” är tryckförhållandet mellan kompressorutlopp och kompressorinsugning (r = 1 för sugmotorer).

Denna formel gäller för ett värdeintervall av qc mellan 40 mg/(l. varv) and 65 mg/(l. varv).

För qc-värden lägre än 40 mg/(l. varv) skall konstant värde för fm lika med 0,3 (fm = 0,3) väljas.

För qc-värden högre än 65 mg/(l. varv) skall konstant värde för fm lika med 1,2 (fm = 1,2) väljas (se figur nedan).

Image

6.4.2.3   Villkor som måste iakttas i laboratoriet

För att en provning skall bli giltig måste korrektionsfaktorn αd vara sådan att 0,9 ≤ αd ≤ 1,1.

Om dessa gränsvärden överskrids skall det erhållna korrigerade värdet anges och provningsförhållandena (temperatur och tryck) anges exakt i provningsrapporten.

7.   PROVNINGSRAPPORT

Provningsrapporten skall innehålla de resultat och alla de beräkningar som krävs för att bestämma nettoeffekten så som de förtecknas i tillägg till denna bilaga, tillsammans med de motoregenskaper som förtecknas i bilaga 1 till dessa föreskrifter

8.   ÄNDRING AV MOTORTYP

Varje ändring av motorn med avseende på de egenskaper som förtecknas i bilaga 1 till dessa föreskrifter skall rapporteras till den behöriga myndigheten. Denna myndighet kan då antingen

| 8.1 | göra bedömningen att de gjorda ändringarna sannolikt inte får någon märkbar verkan på motorns effekt, eller |
| --- | --- |

8.1

göra bedömningen att de gjorda ändringarna sannolikt inte får någon märkbar verkan på motorns effekt, eller

| 8.2 | begära ytterligare en bestämning av motoreffekten genom att utföra sådana provningar som bedöms som nödvändiga. |
| --- | --- |

8.2

begära ytterligare en bestämning av motoreffekten genom att utföra sådana provningar som bedöms som nödvändiga.

9.   TOLERANSER VID MÄTNING AV NETTOEFFEKT

| 9.1 | Den motornettoeffekt som uppmätts av den tekniska tjänsten får avvika med ± 2 % från den nettoeffekt som angivits av tillverkaren, med en tolerans av1,5 % för motorvarvtalet. |
| --- | --- |

9.1

Den motornettoeffekt som uppmätts av den tekniska tjänsten får avvika med ± 2 % från den nettoeffekt som angivits av tillverkaren, med en tolerans av1,5 % för motorvarvtalet.

| 9.2 | Motornettoeffekten vid en provning för produktionsöverensstämmelse får avvika med 5 % från nettoeffekten vid en provning för typgodkännande. |
| --- | --- |

9.2

Motornettoeffekten vid en provning för produktionsöverensstämmelse får avvika med 5 % från nettoeffekten vid en provning för typgodkännande.

---

(1)  Om mätningen av effekten endast kan utföras på en motor med växellådan monterad skall hänsyn tas till växellådans inverkan.

(2)  Mätsystemet för vridmoment skall kalibreras för att ta med friktionsförluster i beräkningen. Noggrannheten i den nedre halvan av dynamometerbänkens mätområde får vara ± 2 % av uppmätt vridmoment.

(3)  Det fullständiga insugningssystemet skall monteras så som föreskrivs för avsedd användning

| | när det finns risk för märkbar inverkan på motoreffekten, |
| --- | --- |

när det finns risk för märkbar inverkan på motoreffekten,

| | när det är fråga om tvåtakts- och gnisttändningsmotorer, |
| --- | --- |

när det är fråga om tvåtakts- och gnisttändningsmotorer,

| | när tillverkaren begär det. |
| --- | --- |

när tillverkaren begär det.

I annat fall kan ett likvärdigt system användas och en kontroll skall göras för att säkerställa att insugningstrycket inte avviker med mer än 100 Pa från det av tillverkaren angivna gränsvärdet för ett rent luftfilter.

(4)  Det fullständiga avgassystemet skall monteras så som föreskrivs för avsedd användning

| | när det finns risk för märkbar inverkan på motoreffekten, |
| --- | --- |

när det finns risk för märkbar inverkan på motoreffekten,

| | när det är fråga om tvåtakts- och gnisttändningsmotorer, |
| --- | --- |

när det är fråga om tvåtakts- och gnisttändningsmotorer,

| | när tillverkaren begär det. |
| --- | --- |

när tillverkaren begär det.

I annat fall kan ett likvärdigt system installeras förutsatt att det tryck som uppmäts vid utloppet för motorns avgassystem inte avviker med mer än 1 000 Pa från det som angivits av tillverkaren. Utloppet från motorns avgassystem definieras som en punkt 150 mm nedströms från uttaget för den del av avgassystemet som monterats på motorn.

(5)  Om motorn har en avgasbroms skall reglerventilen vara inställd i ett helt öppet läge.

(6)  Bränsletillförseltrycket får vid behov ställas in så att det återger de tryck som förekommer vid den aktuella motoranvändningen (särskilt när ett bränsleretursystem används).

(7)  Luftintagsventilen är reglerventilen för insprutningspumpens pneumatiska regulator. Regulatorn för bränsleinsprutningsutrustningen får innehålla andra anordningar som kan påverka mängden av insprutat bränsle.

(8)  Kylaren, fläkten, fläktkåpan, vattenpumpen och termostaten skall på provningsbänken befinna sig i samma relativa lägen som på fordonet. Kylvätskecirkulation skall endast drivas av motorns vattenpump.

Kylningen av vätskan kan antingen ske i motorkylaren eller i ett yttre omlopp, förutsatt att tryckfallet i detta omlopp och trycket vid pumpens inlopp i stor utstäckning förblir desamma som i motorns kylsystem. Kylarjalusien skall om den inmonterats vara i öppet läge.

Om fläkt-, kylar- och kåpsystemet inte på ett lämpligt sätt kan monteras på motorn, måste den effekt som absorberas av fläkten när den är separat inmonterad i sitt korrekta läge i förhållande till kylaren och kåpan (om denna används), vid de varvtal som motsvarar de varvtal hos motorn som används vid mätningen av motoreffekten, bestämmas antingen genom beräkning utifrån standardegenskaper eller genom provningar i praktiken. Denna effekt skall, sedan den som korrigerats enligt de atmosfäriska standardförhållanden som definieras i punkt 6.2, härledas ur den korrigerade effekten.

(9)  Om en urkopplingsbar eller progressiv fläkt eller kompressor ingår skall provningen göras med den urkopplingsbara fläkten (eller kompressorn) urkopplad eller med den progressiva fläkten eller kompressorn gående med maximal glidning.

(10)  Termostaten får vara inställd i helt öppet läge.

(11)  Generatorernas lägsta effekt: generatorns effekt skall begränsas till vad som krävs för att driva den kringutrustning som är oundgänglig för motorns funktion. Om ett batteri måste vara anslutet skall ett fulladdat batteri i gott skick användas.

(12)  Motorer med laddluftkylare skall provas med laddluftkylning, antingen vätske- eller luftkyld, men om motortillverkaren så föredrar, får ett provningsbänksystem ersätta den luftkylda kylaren. I vilket fall som helst skall effektmätningen vid varje varvtal göras med samma tryck- och temperatursänkningar för motorluften genom laddluftkylaren på provningsbänksystemet som de som anges av tillverkaren för systemet på det kompletta fordonet.

(13)  De kan t.ex.innehålla EGR-system (återcirkulation av avgaser), katalytisk omformare, termisk reaktor, sekundärt lufttillförselsystem och bränsleförångningsskyddsystem.

(14)  European Co-ordinating Council for the Development of Performance Tests for Lubricants and Engine Fuels.

(15)  Provningarna får utföras i luftkonditionerade provningsrum där omgivningsförhållandena kan regleras.

(16)  När det gäller motorer utrustade med automatisk lufttemperaturkontroll och om anordningen är sådan att vid full belastning vid 25 °C ingen varmluft tillsätts skall provningen utföras med anordningen fullständigt avstängd. Om anordningen fortfarande arbetar vid 25 °C görs provningen med anordningen normalt arbetande och temperaturexponenten i korrektionsfaktorn skall sättas till noll (ingen temperaturkorrektion).

BILAGA 10

Tillägg

FASTSTÄLLANDE AV RESULTAT AV PROVNINGAR FÖR MÄTNING AV NETTOMOTOREFFEKT

Denna information skall tillhandahållas av tillverkaren tillsammans med den identifieringsblankett som utgör bilaga 1 till föreskrifterna. Om provningen enligt dessa föreskrifter är en bänkprovning av motorn skall detta formulär ifyllas av det laboratorium som genomför provningen.

1.   Provningsvillkor

1.1   Tryck uppmätta vid maximal effekt

| 1.1.1 | Totalt barometertryck: ............ Pa |
| --- | --- |

1.1.1

Totalt barometertryck: ............ Pa

| 1.1.2 | Vattenångtryck: ............ Pa |
| --- | --- |

1.1.2

Vattenångtryck: ............ Pa

| 1.1.3 | Avgastryck: ............ Pa |
| --- | --- |

1.1.3

Avgastryck: ............ Pa

1.2   Temperaturer uppmätta vid maximal effekt

| 1.2.1 | i insugningsluften: ............ K |
| --- | --- |

1.2.1

i insugningsluften: ............ K

| 1.2.2 | vid inloppet till motorns mellankylare: ............ K |
| --- | --- |

1.2.2

vid inloppet till motorns mellankylare: ............ K

| 1.2.3 | i kylvätskan: |
| --- | --- |

1.2.3

i kylvätskan:

| 1.2.3.1 | vid motorkylvätskans utlopp: ............ K (1) |
| --- | --- |

1.2.3.1

vid motorkylvätskans utlopp: ............ K (1)

| 1.2.3.2 | när det gäller luftkylning vid referenspunkten: ............ K (1) |
| --- | --- |

1.2.3.2

när det gäller luftkylning vid referenspunkten: ............ K (1)

| 1.2.4 | i smörjoljan (ange mätpunkten): ............ K |
| --- | --- |

1.2.4

i smörjoljan (ange mätpunkten): ............ K

| 1.2.5 | i bränslet: |
| --- | --- |

1.2.5

i bränslet:

| 1.2.5.1 | vid bränslepumpens inlopp: ............ K |
| --- | --- |

1.2.5.1

vid bränslepumpens inlopp: ............ K

| 1.2.5.2 | i mätanordningen för bränsleförbrukning: ............ K |
| --- | --- |

1.2.5.2

i mätanordningen för bränsleförbrukning: ............ K

1.3   Dynamometerns egenskaper

| 1.3.1 | Fabrikat: ............ Modell: |
| --- | --- |

1.3.1

Fabrikat: ............ Modell:

| 1.3.2 | Typ: |
| --- | --- |

1.3.2

Typ:

2.   Bränsle

2.1   För ottomotorer som drivs med flytande bränsle

| 2.1.1 | Tillverkare: |
| --- | --- |

2.1.1

Tillverkare:

| 2.1.2 | Specifikation: |
| --- | --- |

2.1.2

Specifikation:

| 2.1.3 | Oktantalshöjare (bly, osv.): |
| --- | --- |

2.1.3

Oktantalshöjare (bly, osv.):

| 2.1.3.1 | Typ: |
| --- | --- |

2.1.3.1

Typ:

| 2.1.3.2 | Volym: ............ mg/1 |
| --- | --- |

2.1.3.2

Volym: ............ mg/1

| 2.1.4 | Oktantal: ............ (ASTM D 26 99-70) |
| --- | --- |

2.1.4

Oktantal: ............ (ASTM D 26 99-70)

| 2.1.4.1 | Specifik densitet: ............ g/cm3 vid 288 K |
| --- | --- |

2.1.4.1

Specifik densitet: ............ g/cm3 vid 288 K

| 2.1.4.2 | Effektivt värmevärde: ............ kJ/kg |
| --- | --- |

2.1.4.2

Effektivt värmevärde: ............ kJ/kg

2.2   För ottomotorer som drivs med gasformigt bränsle

| 2.2.1 | Tillverkare: |
| --- | --- |

2.2.1

Tillverkare:

| 2.2.2 | Specifikation: |
| --- | --- |

2.2.2

Specifikation:

| 2.2.3 | Lagringstryck: ............ bar |
| --- | --- |

2.2.3

Lagringstryck: ............ bar

| 2.2.4 | Användningstryck: ............ bar |
| --- | --- |

2.2.4

Användningstryck: ............ bar

| 2.2.5 | Effektivt värmevärde: ............ kJ/kg |
| --- | --- |

2.2.5

Effektivt värmevärde: ............ kJ/kg

2.3   För ottomotorer som drivs med gasformiga bränslen

| 2.3.1 | Tillförselsystem: gas |
| --- | --- |

2.3.1

Tillförselsystem: gas

| 2.3.2 | Specifikation av använd gas: |
| --- | --- |

2.3.2

Specifikation av använd gas:

| 2.3.3 | Förhållande olje-/gasbränsle: |
| --- | --- |

2.3.3

Förhållande olje-/gasbränsle:

| 2.3.4 | Effektivt värmevärde: ............ kJ/kg |
| --- | --- |

2.3.4

Effektivt värmevärde: ............ kJ/kg

2.4   För motorer med kompressionständning som drivs med flytande bränsle

| 2.4.1 | Tillverkare: |
| --- | --- |

2.4.1

Tillverkare:

| 2.4.2 | Specifikation av använt bränsle: |
| --- | --- |

2.4.2

Specifikation av använt bränsle:

| 2.4.3 | Cetantal (ASTM D 976-71) |
| --- | --- |

2.4.3

Cetantal (ASTM D 976-71)

| 2.4.4 | Specifik densitet: ............ g/cm3 vid 288 K |
| --- | --- |

2.4.4

Specifik densitet: ............ g/cm3 vid 288 K

| 2.4.5 | Effektivt värmevärde: ............ kJ/kg |
| --- | --- |

2.4.5

Effektivt värmevärde: ............ kJ/kg

3.   Smörjmedel

| 3.1 | Fabrikat: |
| --- | --- |

3.1

Fabrikat:

| 3.2 | Specifikation: |
| --- | --- |

3.2

Specifikation:

| 3.3 | SAE-viskositet: |
| --- | --- |

3.3

SAE-viskositet:

4.   Mätningsresultat i detalj

4.1   Fastställande av resultat av mätprovning av nettoeffekt
   (2)

| Motorvarvtal, min-1 | | |
| --- | --- | --- |
| Uppmätt vridmoment, Nm | | |
| Uppmätt effekt, kW | | |
| Uppmätt bränsleflöde, g/kWh | | |
| Uppmätt rökindex, m-1
   (3) | | |
| Barometertryck, kPa | | |
| Vattenångtryck, kPa | | |
| Insugningsluftens temperatur, K | | |
| Effekt som skall tilläggas för kringutrustning utöver tabell 1, kW | Nr 1 | | |
| Nr 2 | | |
| Nr 3 | | |
| Korrektionsfaktor för effekt | | |
| Korrigerad bromseffekt, kW
  (med/utan (4) fläkt) | | |
| Fläkteffekt, kW
  (dras från om fläkt ej monterats) | | |
| Nettoeffekt, kW | | |
| Nettovridmoment, Nm | | |
| Korrigerad specifik bränsleförbrukning g/kWh (5) | | |
| Rökindex m-1 | | |
| Kylvätsketemperatur vid utlopp, K | | |
| Smörjoljetemperatur vid mätpunkt, K | | |
| Lufttemperatur bakom överladdare, K (6) | | |
| Bränsletemperatur vid insprutningspumpens inlopp, K | | |
| Lufttemperatur bakom laddluftkylare, K (6) | | |
| Tryck bakom överladdare, kPa (6) | | |
| Tryck bakom laddluftkylare, kPa | | |

Motorvarvtal, min-1

Uppmätt vridmoment, Nm

Uppmätt effekt, kW

Uppmätt bränsleflöde, g/kWh

Uppmätt rökindex, m-1
   (3)

Barometertryck, kPa

Vattenångtryck, kPa

Insugningsluftens temperatur, K

Effekt som skall tilläggas för kringutrustning utöver tabell 1, kW

Nr 1

Nr 2

Nr 3

Korrektionsfaktor för effekt

Korrigerad bromseffekt, kW

(med/utan (4) fläkt)

Fläkteffekt, kW

(dras från om fläkt ej monterats)

Nettoeffekt, kW

Nettovridmoment, Nm

Korrigerad specifik bränsleförbrukning g/kWh (5)

Rökindex m-1

Kylvätsketemperatur vid utlopp, K

Smörjoljetemperatur vid mätpunkt, K

Lufttemperatur bakom överladdare, K (6)

Bränsletemperatur vid insprutningspumpens inlopp, K

Lufttemperatur bakom laddluftkylare, K (6)

Tryck bakom överladdare, kPa (6)

Tryck bakom laddluftkylare, kPa

4.2   Största nettoeffekter ......... kW vid ......... min-1

4.3   Största nettovridmoment ......... Nm vid ......... min-1

5.   Motorn inlämnades för provning den

6.   Teknisk tjänst som utför provningarna

---

(1)  Stryk det som ej är tillämpligt.

(2)  Karakteristiska kurvor över nettoeffekt och nettovridmoment skall uppritas som funktion av motorvarvtalet.

(3)  Endast för dieselmotorer.

(4)  Stryk det som inte är tillämpligt.

(5)  Beräknad med nettoeffekten för motorer med kompressionständning och ottomotorer, i det senare fallet multiplicerad med korrektionsfaktorn för effekt.

(6)  Om tillämpbara.

---

| 24.11.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 326/43 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 326/43

---

Föreskrifter nr 59 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser om typgodkännande av utbytesljuddämpningssystem

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om typgodkännande av ljuddämpningssystem eller komponenter därtill som är avsedda att monteras på en eller flera motorfordonstyper i kategorierna M1 och N1 (1) som utbytesdelar.

2.   DEFINITIONER

I dessa föreskrifter skall följande definitioner gälla:

| 2.1 | ljuddämpningssystem: en fullständig uppsättning komponenter som krävs för att begränsa det buller som avges av ett motorfordons motor och avgassystem. |
| --- | --- |

2.1

ljuddämpningssystem: en fullständig uppsättning komponenter som krävs för att begränsa det buller som avges av ett motorfordons motor och avgassystem.

| 2.2 | komponent i ett ljuddämpningssystem: en av de separata komponenter som tillsammans utgör avgassystemet (t.ex. själva ljuddämparen, expansionskammare, resonator). |
| --- | --- |

2.2

komponent i ett ljuddämpningssystem: en av de separata komponenter som tillsammans utgör avgassystemet (t.ex. själva ljuddämparen, expansionskammare, resonator).

| 2.3 | ljuddämpningssystem av olika typ: ljuddämpningssystem som skiljer sig åt på sådana väsentliga punkter som |
| --- | --- |

2.3

ljuddämpningssystem av olika typ: ljuddämpningssystem som skiljer sig åt på sådana väsentliga punkter som

| 2.3.1 | att deras komponenter har olika handelsnamn eller varumärken, |
| --- | --- |

2.3.1

att deras komponenter har olika handelsnamn eller varumärken,

| 2.3.2 | att komponenterna består av olika material eller har olika form eller storlek, varvid ändrad beläggning (zinkbeläggning, aluminiumbeläggning osv.) inte skall anses ändra typen, |
| --- | --- |

2.3.2

att komponenterna består av olika material eller har olika form eller storlek, varvid ändrad beläggning (zinkbeläggning, aluminiumbeläggning osv.) inte skall anses ändra typen,

| 2.3.3 | att minst en komponents funktionssätt är annorlunda, |
| --- | --- |

2.3.3

att minst en komponents funktionssätt är annorlunda,

| 2.3.4 | att deras komponenter är sammansatta på olika sätt. |
| --- | --- |

2.3.4

att deras komponenter är sammansatta på olika sätt.

| 2.4 | utbytesljuddämpningssystem eller delar av sådana system: alla delar av ett avgassystem enligt definitionen i punkt 2.1 som är avsett för användning på ett fordon utom en del av den typ som är monterad på fordonet när det inlämnas för typgodkännande enligt dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

2.4

utbytesljuddämpningssystem eller delar av sådana system: alla delar av ett avgassystem enligt definitionen i punkt 2.1 som är avsett för användning på ett fordon utom en del av den typ som är monterad på fordonet när det inlämnas för typgodkännande enligt dessa föreskrifter.

| 2.5 | typgodkännande av ett utbytesljuddämpningssystem eller delar av sådana system: godkännande av ett helt eller delar av ett ljuddämpningssystem som kan anpassas till en eller flera angivna motorfordonstyper med avseende på dämpning av deras bullernivåer. |
| --- | --- |

2.5

typgodkännande av ett utbytesljuddämpningssystem eller delar av sådana system: godkännande av ett helt eller delar av ett ljuddämpningssystem som kan anpassas till en eller flera angivna motorfordonstyper med avseende på dämpning av deras bullernivåer.

| 2.6 | fordonstyp: en kategori av motorfordon som inte väsentligt skiljer sig åt när det gäller sådana egenskaper som |
| --- | --- |

2.6

fordonstyp: en kategori av motorfordon som inte väsentligt skiljer sig åt när det gäller sådana egenskaper som

| 2.6.1 | karossens utformning och konstruktionsmaterial (särskilt motorutrymmet och dess ljudisolering), |
| --- | --- |

2.6.1

karossens utformning och konstruktionsmaterial (särskilt motorutrymmet och dess ljudisolering),

| 2.6.2 | fordonets längd och bredd, |
| --- | --- |

2.6.2

fordonets längd och bredd,

| 2.6.3 | motorns slag (glödtändning, kompressionständning, tvåtakts eller fyrtakts, kolvmotor eller roterande motor), cylindrarnas antal och volym, antal förgasare, ventilernas utformning, högsta effekt och motsvarande varvtal (varv/min) osv., |
| --- | --- |

2.6.3

motorns slag (glödtändning, kompressionständning, tvåtakts eller fyrtakts, kolvmotor eller roterande motor), cylindrarnas antal och volym, antal förgasare, ventilernas utformning, högsta effekt och motsvarande varvtal (varv/min) osv.,

| 2.6.4 | växlarnas antal och utväxling, kraftöverföringens totala utväxling, |
| --- | --- |

2.6.4

växlarnas antal och utväxling, kraftöverföringens totala utväxling,

| 2.6.5 | avgassystemens antal, typ och utformning, och |
| --- | --- |

2.6.5

avgassystemens antal, typ och utformning, och

| 2.6.6 | insugningssystemens antal, typ och utformning. |
| --- | --- |

2.6.6

insugningssystemens antal, typ och utformning.

3.   ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE

| 3.1 | Ansökan om typgodkännande av ett utbytesljuddämpningssystem eller delar av sådana system skall lämnas av tillverkaren eller hans vederbörligen befullmäktigade ombud. |
| --- | --- |

3.1

Ansökan om typgodkännande av ett utbytesljuddämpningssystem eller delar av sådana system skall lämnas av tillverkaren eller hans vederbörligen befullmäktigade ombud.

| 3.2 | Den skall åtföljas av nedanstående handlingar i tre exemplar och följande upplysningar: |
| --- | --- |

3.2

Den skall åtföljas av nedanstående handlingar i tre exemplar och följande upplysningar:

| 3.2.1 | En beskrivning av den/de fordonstyp(er) som systemet eller komponenterna är avsedda att monteras på med avseende på de egenskaper som anges i punkt 2.6. Nummer och/eller symboler som identifierar motortyp och fordonstyp skall anges, om så krävs tillsammans med fordonets typgodkännandenummer. |
| --- | --- |

3.2.1

En beskrivning av den/de fordonstyp(er) som systemet eller komponenterna är avsedda att monteras på med avseende på de egenskaper som anges i punkt 2.6. Nummer och/eller symboler som identifierar motortyp och fordonstyp skall anges, om så krävs tillsammans med fordonets typgodkännandenummer.

| 3.2.2 | En beskrivning av det fullständiga ljuddämpningssystemet där placeringen av var och en av dess komponenter visas i förhållande till varandra, jämte monteringsanvisningar. |
| --- | --- |

3.2.2

En beskrivning av det fullständiga ljuddämpningssystemet där placeringen av var och en av dess komponenter visas i förhållande till varandra, jämte monteringsanvisningar.

| 3.2.3 | Utförliga ritningar av varje komponent, så att den enkelt kan lokaliseras och identifieras, och uppgift om använt material. |
| --- | --- |

3.2.3

Utförliga ritningar av varje komponent, så att den enkelt kan lokaliseras och identifieras, och uppgift om använt material.

| 3.3 | På begäran av den tekniska tjänst som utför provningarna skall ljuddämpningssystemets tillverkare lämna |
| --- | --- |

3.3

På begäran av den tekniska tjänst som utför provningarna skall ljuddämpningssystemets tillverkare lämna

| 3.3.1 | två provexemplar av det system eller de komponenter som ansökan avser, |
| --- | --- |

3.3.1

två provexemplar av det system eller de komponenter som ansökan avser,

| 3.3.2 | ett provexemplar av det originalljuddämpningssystem som monterades på fordonet när det lämnades in för typgodkännande, |
| --- | --- |

3.3.2

ett provexemplar av det originalljuddämpningssystem som monterades på fordonet när det lämnades in för typgodkännande,

| 3.3.3 | ett fordon som är representativt för den typ på vilket systemet skall monteras, varvid detta fordon vid mätning med avseende på buller enligt de metoder som avses i punkterna 3.1 och 3.2 i bilaga 3 till föreskrifter nr 51 skall uppfylla följande krav: |
| --- | --- |

3.3.3

ett fordon som är representativt för den typ på vilket systemet skall monteras, varvid detta fordon vid mätning med avseende på buller enligt de metoder som avses i punkterna 3.1 och 3.2 i bilaga 3 till föreskrifter nr 51 skall uppfylla följande krav:

| 3.3.3.1 | bullernivån när fordonet är i rörelse får inte överskrida gränsvärdena för aktuell fordonskategori vid den tidpunkt när den typ som fordonet tillhör godkändes, och dessutom får den inte överskrida med mer än 3 dB(A) den bullernivå som anges i godkännandet av den typ som fordonet tillhör, |
| --- | --- |

3.3.3.1

bullernivån när fordonet är i rörelse får inte överskrida gränsvärdena för aktuell fordonskategori vid den tidpunkt när den typ som fordonet tillhör godkändes, och dessutom får den inte överskrida med mer än 3 dB(A) den bullernivå som anges i godkännandet av den typ som fordonet tillhör,

| 3.3.3.2 | bullernivån när fordonet är stillastående får inte överskrida med mer än 3 dB(A) det referensvärde som anges i godkännandet av den typ som fordonet tillhör, |
| --- | --- |

3.3.3.2

bullernivån när fordonet är stillastående får inte överskrida med mer än 3 dB(A) det referensvärde som anges i godkännandet av den typ som fordonet tillhör,

| 3.3.4 | en separat motor med minst samma cylindervolym och effekt som det ovannämnda fordonets. |
| --- | --- |

3.3.4

en separat motor med minst samma cylindervolym och effekt som det ovannämnda fordonets.

4.   MÄRKNINGAR

| 4.1 | Alla komponenter i utbytesljuddämpningssystemet, utom rör och monteringstillbehör, skall vara märkta med |
| --- | --- |

4.1

Alla komponenter i utbytesljuddämpningssystemet, utom rör och monteringstillbehör, skall vara märkta med

| 4.1.1 | handelsnamn eller varumärke för den som tillverkat systemet eller dess komponenter, |
| --- | --- |

4.1.1

handelsnamn eller varumärke för den som tillverkat systemet eller dess komponenter,

| 4.1.2 | tillverkarens handelsbeteckning. |
| --- | --- |

4.1.2

tillverkarens handelsbeteckning.

| 4.2 | Dessa märkningar skall vara tydligt läsbara och outplånliga. |
| --- | --- |

4.2

Dessa märkningar skall vara tydligt läsbara och outplånliga.

5.   TYPGODKÄNNANDE

| 5.1 | Om en typ av utbytesljuddämpningssystem som inlämnats för godkännande enligt dessa föreskrifter uppfyller kraven i punkt 6 skall typgodkännande beviljas. |
| --- | --- |

5.1

Om en typ av utbytesljuddämpningssystem som inlämnats för godkännande enligt dessa föreskrifter uppfyller kraven i punkt 6 skall typgodkännande beviljas.

| 5.2 | Ett typgodkännandenummer skall tilldelas varje godkänd typ. Dess första två siffror (för närvarande 00 motsvarande dessa föreskrifter i deras ursprungliga form) skall ange den ändringsserie som omfattar de senaste väsentligare tekniska ändringarna av dessa föreskrifter vid den tidpunkt då typgodkännandet utfärdas. Samma avtalsslutande part får inte tilldela samma nummer till en annan typ av utbytesljuddämpningssystem eller komponent som är avsedd för samma fordonstyp(er). |
| --- | --- |

5.2

Ett typgodkännandenummer skall tilldelas varje godkänd typ. Dess första två siffror (för närvarande 00 motsvarande dessa föreskrifter i deras ursprungliga form) skall ange den ändringsserie som omfattar de senaste väsentligare tekniska ändringarna av dessa föreskrifter vid den tidpunkt då typgodkännandet utfärdas. Samma avtalsslutande part får inte tilldela samma nummer till en annan typ av utbytesljuddämpningssystem eller komponent som är avsedd för samma fordonstyp(er).

| 5.3 | Meddelande om beviljat typgodkännande, utökat typgodkännande eller avslag på ansökan om typgodkännande av ett utbytesljuddämpningssystem eller komponenter i ett sådant system enligt dessa föreskrifter skall inges till de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter med användande av ett formulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter, med ritningar av det ljuddämpningssystem eller de komponenter som sökanden inger för godkännande, i ett format som är högst A4 (210 × 297 mm) eller vikt till det formatet och i lämplig skala. |
| --- | --- |

5.3

Meddelande om beviljat typgodkännande, utökat typgodkännande eller avslag på ansökan om typgodkännande av ett utbytesljuddämpningssystem eller komponenter i ett sådant system enligt dessa föreskrifter skall inges till de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter med användande av ett formulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter, med ritningar av det ljuddämpningssystem eller de komponenter som sökanden inger för godkännande, i ett format som är högst A4 (210 × 297 mm) eller vikt till det formatet och i lämplig skala.

| 5.4 | På varje komponent av ett ljuddämpningssystem som överensstämmer med en godkänd typ skall ett internationellt typgodkännandemärke anbringas bestående av: |
| --- | --- |

5.4

På varje komponent av ett ljuddämpningssystem som överensstämmer med en godkänd typ skall ett internationellt typgodkännandemärke anbringas bestående av:

| 5.4.1 | en cirkel som omger bokstaven ”E”, åtföljd av det särskilda landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (2), |
| --- | --- |

5.4.1

en cirkel som omger bokstaven ”E”, åtföljd av det särskilda landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (2),

| 5.4.2 | numret på dessa föreskrifter, åtföljt av bokstaven ”R”, ett bindestreck samt typgodkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 5.4.1, |
| --- | --- |

5.4.2

numret på dessa föreskrifter, åtföljt av bokstaven ”R”, ett bindestreck samt typgodkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 5.4.1,

| 5.4.3 | typgodkännandenumret skall anges på typgodkännandeformuläret tillsammans med den metod som används för typgodkännandeprovningen. |
| --- | --- |

5.4.3

typgodkännandenumret skall anges på typgodkännandeformuläret tillsammans med den metod som används för typgodkännandeprovningen.

| 5.5 | Typgodkännandemärket skall vara tydligt läsbart och outplånligt när ljuddämpningssystemet är monterat på fordonet. |
| --- | --- |

5.5

Typgodkännandemärket skall vara tydligt läsbart och outplånligt när ljuddämpningssystemet är monterat på fordonet.

| 5.6 | En komponent får märkas med mer än ett typgodkännandenummer om den har godkänts som en del av mer än ett utbytesljuddämpningssystem. I så fall behöver inte cirkeln upprepas. I bilaga 2 till dessa föreskrifter ges ett exempel på typgodkännandemärkningens utformning. |
| --- | --- |

5.6

En komponent får märkas med mer än ett typgodkännandenummer om den har godkänts som en del av mer än ett utbytesljuddämpningssystem. I så fall behöver inte cirkeln upprepas. I bilaga 2 till dessa föreskrifter ges ett exempel på typgodkännandemärkningens utformning.

6.   SPECIFIKATIONER

6.1   Allmänna specifikationer

| 6.1.1 | Utbytesljuddämpningssystemen eller komponenterna i dem skall konstrueras, tillverkas och kunna monteras så att fordonet uppfyller kraven i dessa föreskrifter under normala driftsförhållanden, trots eventuella vibrationer det kan utsättas för. |
| --- | --- |

6.1.1

Utbytesljuddämpningssystemen eller komponenterna i dem skall konstrueras, tillverkas och kunna monteras så att fordonet uppfyller kraven i dessa föreskrifter under normala driftsförhållanden, trots eventuella vibrationer det kan utsättas för.

| 6.1.2 | Ljuddämpningssystemet eller dess komponenter skall konstrueras, tillverkas och kunna monteras så att rimlig motståndskraft mot det slag av korrosion som det utsätts för erhålls under fordonets driftsförhållanden. |
| --- | --- |

6.1.2

Ljuddämpningssystemet eller dess komponenter skall konstrueras, tillverkas och kunna monteras så att rimlig motståndskraft mot det slag av korrosion som det utsätts för erhålls under fordonets driftsförhållanden.

6.2   Specifikationer avseende bullernivåer

| 6.2.1 | Den akustiska effektiviteten hos utbytesljuddämpningssystemet eller komponenterna i sådana system skall kontrolleras med någon av de metoder som beskrivs i punkterna 3.1 och 3.2 i bilaga 3 till föreskrifter nr 51. När utbytesljuddämpningssystemet eller komponenterna i sådana system monteras på det fordon som avses i punkt 3.3.3 skall de bullernivåer som uppmäts med hjälp av de två metoderna (stillastående fordon och fordon i rörelse) uppfylla ett av följande villkor: |
| --- | --- |

6.2.1

Den akustiska effektiviteten hos utbytesljuddämpningssystemet eller komponenterna i sådana system skall kontrolleras med någon av de metoder som beskrivs i punkterna 3.1 och 3.2 i bilaga 3 till föreskrifter nr 51. När utbytesljuddämpningssystemet eller komponenterna i sådana system monteras på det fordon som avses i punkt 3.3.3 skall de bullernivåer som uppmäts med hjälp av de två metoderna (stillastående fordon och fordon i rörelse) uppfylla ett av följande villkor:

| 6.2.1.1 | de får inte överskrida de värden som uppmättes med den aktuella fordonstypen när denna lämnades in för typgodkännande, |
| --- | --- |

6.2.1.1

de får inte överskrida de värden som uppmättes med den aktuella fordonstypen när denna lämnades in för typgodkännande,

| 6.2.1.2 | de får inte överskrida de bullervärden som uppmättes på det fordon som avses i punkt 6.2.1 när detta är försett med ett ljuddämpningssystem som motsvarar den typ som var monterat på fordonet när det inlämnades för typgodkännande. |
| --- | --- |

6.2.1.2

de får inte överskrida de bullervärden som uppmättes på det fordon som avses i punkt 6.2.1 när detta är försett med ett ljuddämpningssystem som motsvarar den typ som var monterat på fordonet när det inlämnades för typgodkännande.

6.3   Mätning av fordonets prestanda

| 6.3.1 | Utbytesljuddämpningssystemet eller komponenterna i sådana system skall vara sådana att fordonets prestanda är jämförbart med de prestanda som uppnåddes med hjälp av originalljuddämpningssystemet eller komponenterna i detta. |
| --- | --- |

6.3.1

Utbytesljuddämpningssystemet eller komponenterna i sådana system skall vara sådana att fordonets prestanda är jämförbart med de prestanda som uppnåddes med hjälp av originalljuddämpningssystemet eller komponenterna i detta.

| 6.3.2 | Utbytesljuddämpningssystemet, eller om tillverkaren väljer det, komponenterna i sådana system, skall jämföras med de originalljuddämpningssystem eller komponenter i sådana system, som också är i nyskick, som efter varandra monteras på det fordon som avses i punkt 3.3.3. |
| --- | --- |

6.3.2

Utbytesljuddämpningssystemet, eller om tillverkaren väljer det, komponenterna i sådana system, skall jämföras med de originalljuddämpningssystem eller komponenter i sådana system, som också är i nyskick, som efter varandra monteras på det fordon som avses i punkt 3.3.3.

| 6.3.3 | Kontrollen skall genomföras genom mätning av mottrycket enligt punkt 6.3.4 nedan. Det värde som uppmäts med utbytesljuddämpningssystemet får inte överskrida det värde som uppmäts med originalljuddämpningssystemet med mer än 25 % under nedan angivna förhållanden. |
| --- | --- |

6.3.3

Kontrollen skall genomföras genom mätning av mottrycket enligt punkt 6.3.4 nedan. Det värde som uppmäts med utbytesljuddämpningssystemet får inte överskrida det värde som uppmäts med originalljuddämpningssystemet med mer än 25 % under nedan angivna förhållanden.

6.3.4   Provningsmetod

6.3.4.1   Provningsmetod med motor

Mätningarna skall utföras på den motor som avses i punkt 3.3.4 ovan, ansluten till en dynamometer. Med gasreglaget helt öppet skall provningsbänken ställas in så att det eller de varvtal som motsvarar motorns nominella största effekt uppnås. För mätning av mottrycket anges det avstånd som tryckgivaren skall placeras på från avgasgrenröret i bilaga 4 till dessa föreskrifter.

6.3.4.2   Provningsmetod med fordon

Mätningarna skall utföras på det fordon som avses i punkt 3.3.3 ovan.

Provningen skall utföras

| | antingen på väg |
| --- | --- |

antingen på väg

| | eller på en rulldynamometer. |
| --- | --- |

eller på en rulldynamometer.

Med gasreglaget helt öppet skall motorn belastas så att det varvtal som motsvarar motorns nominella största effekt (varvtalet S) erhålls.

För mätning av mottrycket anges det avstånd som tryckgivaren skall placeras på från avgasgrenröret i bilaga 4 till dessa föreskrifter.

6.4   Ytterligare specifikationer avseende ljuddämpningssystem eller komponenter fyllda med fibermaterial

Absorberande fibermaterial får användas i ljuddämpningssystem eller komponenter endast när det genom lämplig konstruktion och tillverkning kan säkerställas att systemets effektivitet i trafik är tillräcklig för att uppfylla gällande föreskrifter. Ett sådant ljuddämpningssystem anses vara effektivt i trafik om avgaserna inte kommer i kontakt med fibermaterialet eller om ljudtrycket i ljuddämpningssystemet, om det töms på det absorberande materialet och provas på ett fordon i enlighet med förfarandena i punkterna 3.1 och 3.2 i bilaga 3 till föreskrifter nr 51, uppfyller kraven i punkt 6.2 ovan.

Om det villkoret inte är uppfyllt skall hela ljuddämpningssystemet genomgå konventionell konditionering enligt någon(t) av de tre installationer och förfaranden som anges nedan. När det förfarande som anges i punkt 6.2.1.2 används får sökanden begära att originalljuddämpningssystemet töms eller konditioneras.

6.4.1   Kontinuerlig landsvägskörning i 10 000 km

| 6.4.1.1 | Omkring hälften av denna körning skall bestå av stadstrafik och hälften av landsvägstrafik i hög hastighet. Den kontinuerliga landsvägskörningen får ersättas med ett likvärdigt program på en testbana. |
| --- | --- |

6.4.1.1

Omkring hälften av denna körning skall bestå av stadstrafik och hälften av landsvägstrafik i hög hastighet. Den kontinuerliga landsvägskörningen får ersättas med ett likvärdigt program på en testbana.

| 6.4.1.2 | De två varvtalen skall växlas flera gånger. |
| --- | --- |

6.4.1.2

De två varvtalen skall växlas flera gånger.

| 6.4.1.3 | Det fullständiga provningsprogrammet skall inbegripa minst tio uppehåll om minst tre timmar, för att efterlikna effekterna av avsvalning och eventuell kondensation. |
| --- | --- |

6.4.1.3

Det fullständiga provningsprogrammet skall inbegripa minst tio uppehåll om minst tre timmar, för att efterlikna effekterna av avsvalning och eventuell kondensation.

6.4.2   Konditionering i provningsbänk

| 6.4.2.1 | Med hjälp av standarddelar och i enlighet med tillverkarens anvisningar skall ljuddämparen monteras på motorn, vilken skall anslutas till en dynamometer. |
| --- | --- |

6.4.2.1

Med hjälp av standarddelar och i enlighet med tillverkarens anvisningar skall ljuddämparen monteras på motorn, vilken skall anslutas till en dynamometer.

| 6.4.2.2 | Provningen skall utföras i sex sextimmarsperioder med ett uppehåll på minst 12 timmar mellan varje period för att efterlikna effekterna av avsvalning och eventuell kondensation. |
| --- | --- |

6.4.2.2

Provningen skall utföras i sex sextimmarsperioder med ett uppehåll på minst 12 timmar mellan varje period för att efterlikna effekterna av avsvalning och eventuell kondensation.

| 6.4.2.3 | Under varje sextimmarsperiod skall motorn köras under följande förhållanden:






  1) | fem minuter i tomgångsvarvtal, |
| --- | --- | --- |

6.4.2.3

Under varje sextimmarsperiod skall motorn köras under följande förhållanden:

1)

fem minuter i tomgångsvarvtal,

| 2) | en timme med 1/4 belastning vid 3/4 av största nominella varvtal (S); |
| --- | --- |

2)

en timme med 1/4 belastning vid 3/4 av största nominella varvtal (S);

| 3) | en timme med 1/2 belastning vid 3/4 av största nominella varvtal (S); |
| --- | --- |

3)

en timme med 1/2 belastning vid 3/4 av största nominella varvtal (S);

| 4) | tio minuter med full belastning vid 3/4 av största nominella varvtal (S); |
| --- | --- |

4)

tio minuter med full belastning vid 3/4 av största nominella varvtal (S);

| 5) | 15 minuter med 1/2 belastning vid största nominella varvtal (S); |
| --- | --- |

5)

15 minuter med 1/2 belastning vid största nominella varvtal (S);

| 6) | 30 minuter med 1/4 belastning vid största nominella varvtal (S); |
| --- | --- |

6)

30 minuter med 1/4 belastning vid största nominella varvtal (S);

Total längd för de sex sekvenserna: tre timmar.

Varje period skall omfatta två omgångar av de sex ovannämnda sekvenserna.

| 6.4.2.4 | Under provningen får ljuddämparen inte kylas med en luftström som simulerar normalt luftflöde runt fordonet. På tillverkarens begäran får dock ljuddämparen kylas så att den inte överskrider den temperatur som uppmäts vid dess insug när fordonet kör i sin högsta hastighet. |
| --- | --- |

6.4.2.4

Under provningen får ljuddämparen inte kylas med en luftström som simulerar normalt luftflöde runt fordonet. På tillverkarens begäran får dock ljuddämparen kylas så att den inte överskrider den temperatur som uppmäts vid dess insug när fordonet kör i sin högsta hastighet.

6.4.3   Konditionering genom pulsering

Avgassystemet eller komponenterna i ett sådant system skall monteras på fordonet enligt punkt 3.3.3 eller på motorn enligt punkt 3.3.4. Om ett fordon används skall det ställas upp på en rulldynamometer, och om en motor används skall motorn anslutas till en dynamometer. Nedan beskrivna provningsutrustning skall anslutas till ljuddämpningssystemets utlopp.

6.4.3.1   Provningsutrustning

Provningsutrustningen, som beskrivs i form av ett diagram i bilaga 3 till dessa föreskrifter, skall anslutas till avgassystemets utlopp. All annan utrustning som ger likvärdiga resultat kan godtas.

6.4.3.2   Provningsförfarande

| 6.4.3.2.1 | Provningsutrustningen skall justeras så att avgasflödet växelvis avbryts och återställs genom snabbventilen i 2 500 cykler. |
| --- | --- |

6.4.3.2.1

Provningsutrustningen skall justeras så att avgasflödet växelvis avbryts och återställs genom snabbventilen i 2 500 cykler.

| 6.4.3.2.2 | Ventilen skall öppnas när avgastrycket, uppmätt minst l00 mm nedströms från insugningsflänsen, når ett värde av mellan 0,35 och 0,40 bar. Den skall stängas när detta tryck inte skiljer sig från sitt stabiliserade värde med mer än 10 %, uppmätt med öppen ventil. |
| --- | --- |

6.4.3.2.2

Ventilen skall öppnas när avgastrycket, uppmätt minst l00 mm nedströms från insugningsflänsen, når ett värde av mellan 0,35 och 0,40 bar. Den skall stängas när detta tryck inte skiljer sig från sitt stabiliserade värde med mer än 10 %, uppmätt med öppen ventil.

| 6.4.3.2.3 | Tidsfördröjningsomkopplaren skall ställas in för den period av avgaser som följer av bestämmelserna i punkt 6.4.2.2 ovan. |
| --- | --- |

6.4.3.2.3

Tidsfördröjningsomkopplaren skall ställas in för den period av avgaser som följer av bestämmelserna i punkt 6.4.2.2 ovan.

| 6.4.3.2.4 | Motorvarvtalet skall vara 75 % av det varvtal S vid vilket motorn enligt tillverkaren har sin högsta effekt. |
| --- | --- |

6.4.3.2.4

Motorvarvtalet skall vara 75 % av det varvtal S vid vilket motorn enligt tillverkaren har sin högsta effekt.

| 6.4.3.2.5 | Den effekt som uppmäts av dynamometern skall vara 50 % av fullgaseffekten som uppmäts vid 75 % av det motorvarvtalet (S). |
| --- | --- |

6.4.3.2.5

Den effekt som uppmäts av dynamometern skall vara 50 % av fullgaseffekten som uppmäts vid 75 % av det motorvarvtalet (S).

| 6.4.3.2.6 | Alla tömningshål skall vara stängda under provningen. |
| --- | --- |

6.4.3.2.6

Alla tömningshål skall vara stängda under provningen.

| 6.4.3.2.7 | Hela provningen skall fullföljas inom 48 timmar. En avsvalningsperiod skall vid behov iakttas efter varje timme. |
| --- | --- |

6.4.3.2.7

Hela provningen skall fullföljas inom 48 timmar. En avsvalningsperiod skall vid behov iakttas efter varje timme.

| 6.4.3.2.8 | Efter konditioneringen skall bullernivån kontrolleras i enlighet med punkt 6.2 ovan. |
| --- | --- |

6.4.3.2.8

Efter konditioneringen skall bullernivån kontrolleras i enlighet med punkt 6.2 ovan.

7.   UTÖKNING AV TYPGODKÄNNANDE

Tillverkaren av ljuddämpningssystemet eller hans vederbörligen befullmäktigade ombud får ansöka om att den myndighet som meddelat typgodkännande av ljuddämpningssystemet för en eller flera fordonstyper utökar godkännandet till ytterligare fordonstyper. Förfarandet skall vara det som anges i punkt 3 ovan.

Meddelande om utökat typgodkännande (eller avslag på utökningen) skall lämnas till de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter enligt det förfarande som anges i punkt 5.3 ovan.

8.   ÄNDRING AV LJUDDÄMPNINGSSYSTEMETS TYP

| 8.1 | Alla ändringar av utbytesljuddämpningssystemets typ skall anmälas till den myndighet som beviljade typgodkännandet av ljuddämpningssystemet. Myndigheten kan då |
| --- | --- |

8.1

Alla ändringar av utbytesljuddämpningssystemets typ skall anmälas till den myndighet som beviljade typgodkännandet av ljuddämpningssystemet. Myndigheten kan då

| 8.1.1 | antingen konstatera att ändringarna sannolikt inte torde få någon nämnvärd negativ inverkan, eller |
| --- | --- |

8.1.1

antingen konstatera att ändringarna sannolikt inte torde få någon nämnvärd negativ inverkan, eller

| 8.1.2 | begära en ny provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna. |
| --- | --- |

8.1.2

begära en ny provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna.

| 8.2 | Bekräftelse av typgodkännande eller avslag på ansökan om typgodkännande, med angivande av ändringarna, skall meddelas de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter enligt det förfarande som anges i punkt 5.3 ovan. |
| --- | --- |

8.2

Bekräftelse av typgodkännande eller avslag på ansökan om typgodkännande, med angivande av ändringarna, skall meddelas de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter enligt det förfarande som anges i punkt 5.3 ovan.

9.   PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

| 9.1 | Varje utbytesljuddämpningssystem eller komponent i ett sådant system som är försett med ett typgodkännandemärke enligt dessa föreskrifter skall överensstämma med det godkända ljuddämpningssystemets typ och uppfylla kraven i punkt 6. |
| --- | --- |

9.1

Varje utbytesljuddämpningssystem eller komponent i ett sådant system som är försett med ett typgodkännandemärke enligt dessa föreskrifter skall överensstämma med det godkända ljuddämpningssystemets typ och uppfylla kraven i punkt 6.

| 9.2 | För att kontrollera den överensstämmelse som avses i punkt 9.1 ovan skall produktionsöverensstämmelsen övervakas på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

9.2

För att kontrollera den överensstämmelse som avses i punkt 9.1 ovan skall produktionsöverensstämmelsen övervakas på lämpligt sätt.

| 9.3 | Innehavaren av typgodkännandet skall särskilt |
| --- | --- |

9.3

Innehavaren av typgodkännandet skall särskilt

| 9.3.1 | se till att det finns förfaranden för effektiv kvalitetskontroll av produkterna, |
| --- | --- |

9.3.1

se till att det finns förfaranden för effektiv kvalitetskontroll av produkterna,

| 9.3.2 | ha tillgång till den utrustning som krävs för att kontrollera överensstämmelsen med alla godkända typer, |
| --- | --- |

9.3.2

ha tillgång till den utrustning som krävs för att kontrollera överensstämmelsen med alla godkända typer,

| 9.3.3 | se till att mätdata från provningar registreras och att bifogade handlingar hålls tillgängliga i en tid som bestäms av den behöriga myndigheten, |
| --- | --- |

9.3.3

se till att mätdata från provningar registreras och att bifogade handlingar hålls tillgängliga i en tid som bestäms av den behöriga myndigheten,

| 9.3.4 | analysera resultaten för varje produkttyp för att kontrollera och säkerställa produktegenskapernas stabilitet, varvid hänsyn skall tas till variationerna i industriell produktion, |
| --- | --- |

9.3.4

analysera resultaten för varje produkttyp för att kontrollera och säkerställa produktegenskapernas stabilitet, varvid hänsyn skall tas till variationerna i industriell produktion,

| 9.3.5 | se till att åtminstone provningarna i punkt 2 i bilaga 2 genomförs för varje produkttyp, |
| --- | --- |

9.3.5

se till att åtminstone provningarna i punkt 2 i bilaga 2 genomförs för varje produkttyp,

| 9.3.6 | se till att provtagning eller provexemplar som tyder på bristande överensstämmelse med den aktuella typen skall föranleda ytterligare provtagning och ytterligare provningar. Alla nödvändiga åtgärder skall vidtas för att återställa den aktuella produktionens överensstämmelse. |
| --- | --- |

9.3.6

se till att provtagning eller provexemplar som tyder på bristande överensstämmelse med den aktuella typen skall föranleda ytterligare provtagning och ytterligare provningar. Alla nödvändiga åtgärder skall vidtas för att återställa den aktuella produktionens överensstämmelse.

| 9.4 | Den behöriga myndighet som meddelat typgodkännandet får när som helst granska den metod för kontroll av överensstämmelse som tillämpas i varje produktionsenhet. |
| --- | --- |

9.4

Den behöriga myndighet som meddelat typgodkännandet får när som helst granska den metod för kontroll av överensstämmelse som tillämpas i varje produktionsenhet.

| 9.4.1 | Vid varje inspektion skall provningsprotokoll och produktionsregister uppvisas för den besökande inspektören. |
| --- | --- |

9.4.1

Vid varje inspektion skall provningsprotokoll och produktionsregister uppvisas för den besökande inspektören.

| 9.4.2 | Inspektören får ta slumpmässiga prover som provas i tillverkarens laboratorium. Minsta antal prover får bestämmas beroende på resultaten av tillverkarens egna kontroller. |
| --- | --- |

9.4.2

Inspektören får ta slumpmässiga prover som provas i tillverkarens laboratorium. Minsta antal prover får bestämmas beroende på resultaten av tillverkarens egna kontroller.

| 9.4.3 | När kvalitetsnivån förefaller otillfredsställande eller när det förefaller påkallat att kontrollera giltigheten av de kontroller som utförs i enlighet med punkt 9.4.2 ovan, skall inspektören välja de provexemplar som skall skickas till den tekniska tjänst som utförde typgodkännandeprovningarna. |
| --- | --- |

9.4.3

När kvalitetsnivån förefaller otillfredsställande eller när det förefaller påkallat att kontrollera giltigheten av de kontroller som utförs i enlighet med punkt 9.4.2 ovan, skall inspektören välja de provexemplar som skall skickas till den tekniska tjänst som utförde typgodkännandeprovningarna.

| 9.4.4 | Den behöriga myndigheten får utföra alla provningar som anges i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

9.4.4

Den behöriga myndigheten får utföra alla provningar som anges i dessa föreskrifter.

| 9.4.5 | Det normala intervallet för den behöriga myndighetens inspektioner skall vara en gång vartannat år. Om otillfredsställande resultat registreras under en sådan inspektion skall den behöriga myndigheten se till att alla nödvändiga åtgärder vidtas för att så snart som möjligt återställa produktionsöverensstämmelsen. |
| --- | --- |

9.4.5

Det normala intervallet för den behöriga myndighetens inspektioner skall vara en gång vartannat år. Om otillfredsställande resultat registreras under en sådan inspektion skall den behöriga myndigheten se till att alla nödvändiga åtgärder vidtas för att så snart som möjligt återställa produktionsöverensstämmelsen.

10.   PÅFÖLJD VID BRISTANDE PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

| 10.1 | Typgodkännande när det gäller en typ av ljuddämpningssystem som beviljats enligt dessa föreskrifter kan återkallas om kraven i punkt 9 ovan inte uppfylls, eller om ljuddämpningssystemet eller komponenter utan framgång genomgått provningen i punkt 9.2 ovan. |
| --- | --- |

10.1

Typgodkännande när det gäller en typ av ljuddämpningssystem som beviljats enligt dessa föreskrifter kan återkallas om kraven i punkt 9 ovan inte uppfylls, eller om ljuddämpningssystemet eller komponenter utan framgång genomgått provningen i punkt 9.2 ovan.

| 10.2 | Om en avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som den tidigare beviljat skall den omgående meddela de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter detta med användande av en kopia av typgodkännandeintyget där det i slutet finns en undertecknad och daterad uppgift i versaler: ”TYPGODKÄNNANDE ÅTERKALLAT”. |
| --- | --- |

10.2

Om en avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som den tidigare beviljat skall den omgående meddela de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter detta med användande av en kopia av typgodkännandeintyget där det i slutet finns en undertecknad och daterad uppgift i versaler: ”TYPGODKÄNNANDE ÅTERKALLAT”.

11.   PRODUKTIONENS SLUTGILTIGA UPPHÖRANDE

Om innehavaren av typgodkännandet fullständigt upphör med tillverkningen av en typ av utbytesljuddämpningssystem som typgodkänts i enlighet med dessa föreskrifter skall denne meddela den myndighet som beviljat typgodkännandet detta. Då myndigheten tar emot meddelandet i fråga skall den upplysa de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter om detta med användande av en kopia av typgodkännandeintyget där det i slutet finns en undertecknad och daterad uppgift i versaler: ”TILLVERKNINGEN HAR UPPHÖRT”.

12.   NAMN- OCH ADRESSUPPGIFTER GÄLLANDE DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR GENOMFÖRANDE AV TYPGODKÄNNANDEPROVNING OCH MYNDIGHETERNA

De avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter skall meddela Förenta nationernas sekretariat namn- och adressuppgifter gällande de tekniska tjänster som ansvarar för utförande av typgodkännandeprovningarna och/eller de myndigheter som beviljar typgodkännande och till vilka de intyg skall sändas, där beviljat eller utökat typgodkännande eller avslag på ansökan om typgodkännande eller återkallat typgodkännande som utfärdats i andra länder, bekräftas.

---

(1)  Kategori M: Motorfordon med minst fyra hjul, eller tre hjul och en största tillåtna vikt på mer än 1 ton, som används för personbefordran. (Ledade fordon med två icke separerbara men ledade enheter skall betraktas som ett fordon.)

Kategori M1: Fordon som används för personbefordran och med högst åtta säten utöver förarsätet.

Kategori N: Motorfordon med minst fyra hjul, eller tre hjul och en största tillåtna vikt på mer än 1 ton, som används för godstransporter.

Kategori N1: Fordon som används för godstransporter och som har en största tillåtna vikt på högst 3,5 ton.

Enligt fordonsklassificeringen i föreskrifter nr 13 (E/ECE/324 – E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.12/Rev.2, punkt 5.2).

(2)  1 för Tyskland, 2 för Frankrike, 3 för Italien, 4 för Nederländerna, 5 för Sverige, 6 för Belgien, 7 för Ungern, 8 för Tjeckien, 9 för Spanien, 10 för Jugoslavien, 11 för Storbritannien, 12 för Österrike, 13 för Luxemburg, 14 för Schweiz, 15 (vakant), 16 för Norge, 17 för Finland, 18 för Danmark, 19 för Rumänien, 20 för Polen, 21 för Portugal, 22 för Ryssland, 23 för Grekland, 24 för Irland, 25 för Kroatien, 26 för Slovenien, 27 för Slovakien, 28 för Vitryssland, 29 för Estland, 30 (vakant), 31 för Bosnien och Herzegovina, 32 för Litauen, 33 (vakant), 34 för Bulgarien, 35 och 36 (vakanta), 37 för Turkiet, 38 och 39 (vakanta) och 40 för f.d jugoslaviska republiken Makedonien, 41 (vakant), 42 för Europeiska gemenskapen (typgodkännanden utfärdas av dess medlemsstater med användning av deras respektive ECE-symbol), 43 för Japan, 44 (vakant), 45 för Australien, 46 för Ukraina. Ytterligare nummer kommer att tilldelas övriga länder i den ordning de ratificerar eller ansluter sig till överenskommelsen om antagandet av enhetliga bestämmelser för hjulförsedda fordon samt utrustning och delar som kan monteras på hjulförsedda fordon samt villkoren för ömsesidigt erkännande av godkännanden som beviljats på basis av dessa föreskrifter. Förenta nationernas generalsekreterare skall meddela de avtalsslutande parterna vilka nummer som tilldelats.

---

BILAGA 1

(Största format: A 4 [210 × 297 mm])

Image

Myndighetens namn

Meddelande om typgodkännande (eller utökning, avslag på ansökan, återkallat typgodkännande eller produktionens slutgiltiga upphörande) av utbytesljuddämpningssystem eller komponenter till sådana system i enlighet med föreskrifter nr 59.

Typgodkännandenummer:

| 1. | Ljuddämpningssystemets handelsnamn eller varumärke: |
| --- | --- |

1.

Ljuddämpningssystemets handelsnamn eller varumärke:

| 2. | Ljuddämpningssystemets typ: |
| --- | --- |

2.

Ljuddämpningssystemets typ:

| 3. | Tillverkarens namn och adress: |
| --- | --- |

3.

Tillverkarens namn och adress:

| 4. | I förekommande fall namn och adress för tillverkarens ombud: |
| --- | --- |

4.

I förekommande fall namn och adress för tillverkarens ombud:

| 5. | Kort beskrivning av ljuddämpningssystemet (med/utan (1) fibermaterial osv.): |
| --- | --- |

5.

Kort beskrivning av ljuddämpningssystemet (med/utan (1) fibermaterial osv.):

| 6. | Handelsnamn eller varumärke för det fordon som systemet är avsett för: |
| --- | --- |

6.

Handelsnamn eller varumärke för det fordon som systemet är avsett för:

| 7. | Fordonets typ, med början från serienummer: |
| --- | --- |

7.

Fordonets typ, med början från serienummer:

| 8. | Motor: gnisttändning, kompressionständning: |
| --- | --- |

8.

Motor: gnisttändning, kompressionständning:

| 9. | Motorprincip: tvåtakt eller fyrtakt: |
| --- | --- |

9.

Motorprincip: tvåtakt eller fyrtakt:

| 10. | Cylindervolym: |
| --- | --- |

10.

Cylindervolym:

| 11. | Motoreffekt (kW ECE): |
| --- | --- |

11.

Motoreffekt (kW ECE):

| 12. | Antal växlar: |
| --- | --- |

12.

Antal växlar:

| 13. | Använda växlar: |
| --- | --- |

13.

Använda växlar:

| 14. | Slutlig(a) utväxling(ar): |
| --- | --- |

14.

Slutlig(a) utväxling(ar):

| 15. | Högsta effekt: |
| --- | --- |

15.

Högsta effekt:

| 16. | Belastningsförhållanden för fordonen under provning: |
| --- | --- |

16.

Belastningsförhållanden för fordonen under provning:

| 17. | Ljudnivåer:
  Fordon i rörelse: ......... dB(A) vid konstant hastighet före acceleration om ......... km/tim
  Stillastående fordon: ......... dB(A) med motorn i drift vid ......... varv/min. |
| --- | --- |

17.

Ljudnivåer:

Fordon i rörelse: ......... dB(A) vid konstant hastighet före acceleration om ......... km/tim

Stillastående fordon: ......... dB(A) med motorn i drift vid ......... varv/min.

| 18. | Mottryck: |
| --- | --- |

18.

Mottryck:

| 19. | Ljuddämpningssystem inlämnat: | : | För typgodkännande den
  För utökat typgodkännande den |
| --- | --- | --- | --- |

19.

Ljuddämpningssystem inlämnat:

:

För typgodkännande den

För utökat typgodkännande den

| 20. | Teknisk tjänst med ansvar för typgodkännandeprovningarna: |
| --- | --- |

20.

Teknisk tjänst med ansvar för typgodkännandeprovningarna:

| 21. | Datum för den tjänstens rapport: |
| --- | --- |

21.

Datum för den tjänstens rapport:

| 22. | Nummer för den tjänstens rapport: |
| --- | --- |

22.

Nummer för den tjänstens rapport:

| 23. | Ansökan om typgodkännande beviljas/avslås (1) |
| --- | --- |

23.

Ansökan om typgodkännande beviljas/avslås (1)

| 24. | Typgodkännandemärkets placering på fordonet: |
| --- | --- |

24.

Typgodkännandemärkets placering på fordonet:

| 25. | Ort: |
| --- | --- |

25.

Ort:

| 26. | Datum: |
| --- | --- |

26.

Datum:

| 27. | Underskrift: |
| --- | --- |

27.

Underskrift:

| 28. | Följande handlingar med ovan angivet typgodkännandenummer bifogas detta meddelande: | ............ ritningar, diagram och planer över ljuddämpningssystemet. |
| --- | --- | --- |

28.

Följande handlingar med ovan angivet typgodkännandenummer bifogas detta meddelande:

............ ritningar, diagram och planer över ljuddämpningssystemet.

| | ............ fotografier av ljuddämpningssystemet. |
| --- | --- |

............ fotografier av ljuddämpningssystemet.

| | ............ förteckning av komponenter som ingår i ljuddämpningssystemet. |
| --- | --- |

............ förteckning av komponenter som ingår i ljuddämpningssystemet.

---

(1)  Stryk det som inte är tillämpligt.

---

BILAGA 2

TYPGODKÄNNANDEMÄRKETS UTFORMNING

(se punkt 5.4 i dessa föreskrifter)

Image

Ovanstående typgodkännandemärke anbringat på en komponent i ett ljuddämpningssystem visar att det aktuella utbytesljuddämpningssystemet har godkänts i Nederländerna (E 4) enligt föreskrifter nr 59 med typgodkännandenummer 002439. De första två siffrorna i typgodkännandenumret visar att godkännandet beviljades i enlighet med föreskrifter nr 59 i dessas ursprungliga lydelse.

---

BILAGA 3

PROVNINGSUTRUSTNING

Image

---

BILAGA 4

MÄTPUNKTER – MOTTRYCK

Exempel på tänkbara mätpunkter för tryckfallsprovning. Den exakta mätpunkten skall anges i provningsrapporten. Den skall vara belägen i ett område där gasflödet är jämnt. Översättning av figuren: single pipe = enkelt rör, partly twin pipe = delvis dubbelt rör, twin pipe = dubbelt rör.

Fig.1

Image

Fig.2 (1)

Image

Fig.3

Image

---

(1)  Om detta inte är möjligt, se figur 3.

---

BILAGA 5

KONTROLLER AV PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

1.   ALLMÄNT

Dessa krav är förenliga med provningar syftande till kontroll av produktionsöverensstämmelse i enlighet med punkterna 9.3.5 och 9.4.3 i dessa föreskrifter.

2.   PROVNINGSFÖRFARANDEN

Provningsmetoder, mätinstrument och tolkning av resultat skall vara de som anges i punkt 6 ovan. Det aktuella avgassystem eller den aktuella komponenten skall provas enligt punkterna 6.2, 6.3 och 6.4 ovan.

3.   PROVTAGNING

Ett avgassystem eller en komponent skall väljas ut. Om provexemplaret efter provning enligt punkt 4.1 inte uppfyller kraven i dessa föreskrifter skall ytterligare två provexemplar provas.

4.   BEDÖMNING AV RESULTAT

| 4.1 | Om avgassystemens eller komponenternas ljudnivåer, vid provning enligt punkterna 1 och 2 och uppmätt enligt punkt 6.2 ovan, inte med mer än 1 dB(A) överskrider den nivå som uppmättes under typgodkännandeprovningen av denna typ av avgassystem eller komponent, skall typen av avgassystem eller komponent anses överensstämma med kraven i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

4.1

Om avgassystemens eller komponenternas ljudnivåer, vid provning enligt punkterna 1 och 2 och uppmätt enligt punkt 6.2 ovan, inte med mer än 1 dB(A) överskrider den nivå som uppmättes under typgodkännandeprovningen av denna typ av avgassystem eller komponent, skall typen av avgassystem eller komponent anses överensstämma med kraven i dessa föreskrifter.

| 4.2 | Om det avgassystem eller de komponenter som provas enligt punkt 4.1 inte uppfyller kraven i den punkten, skall ytterligare två avgassystem eller komponenter av samma typ provas enligt punkterna 1 och 2 ovan. |
| --- | --- |

4.2

Om det avgassystem eller de komponenter som provas enligt punkt 4.1 inte uppfyller kraven i den punkten, skall ytterligare två avgassystem eller komponenter av samma typ provas enligt punkterna 1 och 2 ovan.

| 4.3 | Om ljudnivån för det andra och/eller tredje provexemplaret enligt punkt 4.2 med mer än 1 dB(A) överskrider den nivå som uppmättes under typgodkännandeprovningen av denna typ av avgassystem eller komponent, skall typen av avgassystem eller komponent betraktas som icke-överensstämmande med kraven i dessa föreskrifter, och tillverkaren skall vidta nödvändiga åtgärder för att återställa överensstämmelsen. |
| --- | --- |

4.3

Om ljudnivån för det andra och/eller tredje provexemplaret enligt punkt 4.2 med mer än 1 dB(A) överskrider den nivå som uppmättes under typgodkännandeprovningen av denna typ av avgassystem eller komponent, skall typen av avgassystem eller komponent betraktas som icke-överensstämmande med kraven i dessa föreskrifter, och tillverkaren skall vidta nödvändiga åtgärder för att återställa överensstämmelsen.

---

| 24.11.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 326/55 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 326/55

---

Föreskrifter nr 85 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser om typgodkännande av förbränningsmotorer eller elektriska transmissioner avsedda för framdrivning av motorfordon i kategorierna M och N med avseende på mätning av nettoeffekt och största effekt under 30 minuter hos elektriska transmissioner

1.   OMFATTNING

| 1.1 | Dessa föreskrifter är tillämpliga på återgivande av kurvan över fullasteffekt som funktion av varvtal som skall lämnas av tillverkaren för förbränningsmotorer eller elektriska transmissioner och kurvan över största effekt under 30 minuter för elektriska transmissioner avsedda för framdrivning av motorfordon i kategorierna M och N. |
| --- | --- |

1.1

Dessa föreskrifter är tillämpliga på återgivande av kurvan över fullasteffekt som funktion av varvtal som skall lämnas av tillverkaren för förbränningsmotorer eller elektriska transmissioner och kurvan över största effekt under 30 minuter för elektriska transmissioner avsedda för framdrivning av motorfordon i kategorierna M och N.

| 1.2 | Förbränningsmotorer tillhör en av följande kategorier:
  Kolvförbränningsmotorer (gnisttändningsmotorer eller motorer med kompressionständning) med undantag för fria kolvmotorer.
  Roterande kolvmotorer (gnisttändningsmotorer eller motorer med kompressionständning). |
| --- | --- |

1.2

Förbränningsmotorer tillhör en av följande kategorier:

Kolvförbränningsmotorer (gnisttändningsmotorer eller motorer med kompressionständning) med undantag för fria kolvmotorer.

Roterande kolvmotorer (gnisttändningsmotorer eller motorer med kompressionständning).

| 1.3 | Elektriska transmissioner består av styrdon och motorer och används för framdrivning av fordon som enda framdrivningssätt. |
| --- | --- |

1.3

Elektriska transmissioner består av styrdon och motorer och används för framdrivning av fordon som enda framdrivningssätt.

2.   DEFINITIONER

| 2.1 | typgodkännande av transmission: typgodkännande av en transmissionstyp med avseende på dess nettoeffekt, uppmätt enligt förfarandet i bilagorna 5 eller 6 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

2.1

typgodkännande av transmission: typgodkännande av en transmissionstyp med avseende på dess nettoeffekt, uppmätt enligt förfarandet i bilagorna 5 eller 6 till dessa föreskrifter.

| 2.2 | transmissionstyp: en kategori av förbränningsmotor eller elektrisk transmission avsedd för montering i ett motorfordon som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som de som anges i bilagorna 1 eller 2 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

2.2

transmissionstyp: en kategori av förbränningsmotor eller elektrisk transmission avsedd för montering i ett motorfordon som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som de som anges i bilagorna 1 eller 2 till dessa föreskrifter.

| 2.3 | nettoeffekt: den effekt som erhålls i provningsbänk vid slutet av vevstaken eller motsvarande vid motsvarande motorvarvtal med de tillbehör som förtecknas i tabell 1 i bilaga 5 eller i bilaga 6 till dessa föreskrifter, och som uppmäts under referensatmosfärsförhållanden. |
| --- | --- |

2.3

nettoeffekt: den effekt som erhålls i provningsbänk vid slutet av vevstaken eller motsvarande vid motsvarande motorvarvtal med de tillbehör som förtecknas i tabell 1 i bilaga 5 eller i bilaga 6 till dessa föreskrifter, och som uppmäts under referensatmosfärsförhållanden.

| 2.4 | största effekt under 30 minuter: den största nettoeffekt hos en elektrisk likspänningstransmission enligt definitionen i punkt 5.3.1 som en transmission kan avge under 30 minuter som medelvärde. |
| --- | --- |

2.4

största effekt under 30 minuter: den största nettoeffekt hos en elektrisk likspänningstransmission enligt definitionen i punkt 5.3.1 som en transmission kan avge under 30 minuter som medelvärde.

2.5   
  hybridfordon:

| 2.5.1 | hybridfordon: ett fordon med minst två olika energiomvandlare och två olika energilagringssystem (i fordonet) avsedda för framdrivning av fordonet. |
| --- | --- |

2.5.1

hybridfordon: ett fordon med minst två olika energiomvandlare och två olika energilagringssystem (i fordonet) avsedda för framdrivning av fordonet.

| 2.5.2 | elektriskt hybridfordon: ett fordon som för sin mekaniska framdrivning hämtar energi från bägge följande i fordonet belägna källor till lagrad energi/effekt:






  — | ett förbrukningsbart bränsle, |
| --- | --- | --- |

2.5.2

elektriskt hybridfordon: ett fordon som för sin mekaniska framdrivning hämtar energi från bägge följande i fordonet belägna källor till lagrad energi/effekt:

—

ett förbrukningsbart bränsle,

| — | en anordning för lagring av elektrisk energi/effekt (batteri, kondensator, svänghjul och generator e.d.). |
| --- | --- |

—

en anordning för lagring av elektrisk energi/effekt (batteri, kondensator, svänghjul och generator e.d.).

| 2.5.3 | För ett elektriskt hybridfordon omfattar transmissionen en kombination av två olika transmissionstyper:






  — | en förbränningsmotor, och |
| --- | --- | --- |

2.5.3

För ett elektriskt hybridfordon omfattar transmissionen en kombination av två olika transmissionstyper:

—

en förbränningsmotor, och

| — | en eller flera elektriska transmissioner. |
| --- | --- |

—

en eller flera elektriska transmissioner.

3.   ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE

| 3.1 | Ansökan om typgodkännande av en transmissionstyp med avseende på mätning av nettoeffekt och största effekt under 30 minuter för elektriska transmissioner skall lämnas av tillverkaren av transmissionen, tillverkaren av fordonet eller av dennes vederbörligen befullmäktigade ombud. |
| --- | --- |

3.1

Ansökan om typgodkännande av en transmissionstyp med avseende på mätning av nettoeffekt och största effekt under 30 minuter för elektriska transmissioner skall lämnas av tillverkaren av transmissionen, tillverkaren av fordonet eller av dennes vederbörligen befullmäktigade ombud.

| 3.2 | Ansökan skall åtföljas av en beskrivning i tre exemplar av transmissionen med alla relevanta upplysningar som avses






  — | i bilaga 1 för fordon som drivs endast av en förbränningsmotor, eller |
| --- | --- | --- |

3.2

Ansökan skall åtföljas av en beskrivning i tre exemplar av transmissionen med alla relevanta upplysningar som avses

—

i bilaga 1 för fordon som drivs endast av en förbränningsmotor, eller

| — | i bilaga 2 för rent elektriska fordon, eller |
| --- | --- |

—

i bilaga 2 för rent elektriska fordon, eller

| — | i bilagorna 1 och 2 för elektriska hybridfordon. |
| --- | --- |

—

i bilagorna 1 och 2 för elektriska hybridfordon.

| 3.3 | För elektriska hybridfordon skall provningarna genomföras separat på förbränningsmotorn (enligt bilaga 5) och på den eller de elektriska transmissionerna (enligt bilaga 6). |
| --- | --- |

3.3

För elektriska hybridfordon skall provningarna genomföras separat på förbränningsmotorn (enligt bilaga 5) och på den eller de elektriska transmissionerna (enligt bilaga 6).

| 3.4 | En transmission (eller uppsättning transmissioner), representativ för den typ av transmission (eller uppsättningar därav) som skall typgodkännas, skall lämnas till den tekniska tjänst som ansvarar för typgodkännandeprovningen tillsammans med den utrustning som anges i bilagorna 5 och 6 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

3.4

En transmission (eller uppsättning transmissioner), representativ för den typ av transmission (eller uppsättningar därav) som skall typgodkännas, skall lämnas till den tekniska tjänst som ansvarar för typgodkännandeprovningen tillsammans med den utrustning som anges i bilagorna 5 och 6 till dessa föreskrifter.

4.   TYPGODKÄNNANDE

| 4.1 | Om effekten hos den transmission som inlämnats för typgodkännande enligt dessa föreskrifter har uppmätts enligt kraven i punkt 5 nedan skall typgodkännande av den transmissionstypen meddelas. |
| --- | --- |

4.1

Om effekten hos den transmission som inlämnats för typgodkännande enligt dessa föreskrifter har uppmätts enligt kraven i punkt 5 nedan skall typgodkännande av den transmissionstypen meddelas.

| 4.2 | Ett typgodkännandenummer skall tilldelas varje godkänd transmissionstyp. Numrets första två siffror [(för närvarande 00 för föreskrifterna i deras ursprungliga lydelse)] skall ange den ändringsserie med de senaste väsentliga tekniska ändringarna av föreskrifterna som var i kraft när typgodkännandet meddelades. Samma avtalsslutande part får inte tilldela samma nummer till en annan transmissionstyp. |
| --- | --- |

4.2

Ett typgodkännandenummer skall tilldelas varje godkänd transmissionstyp. Numrets första två siffror [(för närvarande 00 för föreskrifterna i deras ursprungliga lydelse)] skall ange den ändringsserie med de senaste väsentliga tekniska ändringarna av föreskrifterna som var i kraft när typgodkännandet meddelades. Samma avtalsslutande part får inte tilldela samma nummer till en annan transmissionstyp.

| 4.3 | Meddelande om utfärdat typgodkännande, utvidgat typgodkännande eller avslag på ansökan om typgodkännande enligt dessa föreskrifter skall lämnas till de parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter på en blankett som överensstämmer med förlagan i bilaga 3 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

4.3

Meddelande om utfärdat typgodkännande, utvidgat typgodkännande eller avslag på ansökan om typgodkännande enligt dessa föreskrifter skall lämnas till de parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter på en blankett som överensstämmer med förlagan i bilaga 3 till dessa föreskrifter.

| 4.4 | På varje transmission som överensstämmer med en transmissionstyp som godkänts enligt dessa föreskrifter skall anbringas, på ett iögonenfallande och lättillgängligt ställe som skall anges på godkännandeblanketten, ett internationellt typgodkännandemärke bestående av: |
| --- | --- |

4.4

På varje transmission som överensstämmer med en transmissionstyp som godkänts enligt dessa föreskrifter skall anbringas, på ett iögonenfallande och lättillgängligt ställe som skall anges på godkännandeblanketten, ett internationellt typgodkännandemärke bestående av:

| 4.4.1 | En cirkel runt bokstaven ”E” följd av numret för det land som meddelat typgodkännandet (1). |
| --- | --- |

4.4.1

En cirkel runt bokstaven ”E” följd av numret för det land som meddelat typgodkännandet (1).

| 4.4.2 | Numret på dessa föreskrifter, följt av bokstaven ”R”, ett bindestreck och typgodkännandenumret till höger om den cirkel som avses i punkt 4.4.1. |
| --- | --- |

4.4.2

Numret på dessa föreskrifter, följt av bokstaven ”R”, ett bindestreck och typgodkännandenumret till höger om den cirkel som avses i punkt 4.4.1.

| 4.4.3 | I stället för att anbringa dessa typgodkännandemärken och symboler på transmissionen får tillverkaren besluta att varje transmissionstyp som är typgodkänd enligt dessa föreskrifter skall åtföljas av ett dokument med dessa upplysningar så att typgodkännandemärkena och symbolen kan anbringas på fordonet. |
| --- | --- |

4.4.3

I stället för att anbringa dessa typgodkännandemärken och symboler på transmissionen får tillverkaren besluta att varje transmissionstyp som är typgodkänd enligt dessa föreskrifter skall åtföljas av ett dokument med dessa upplysningar så att typgodkännandemärkena och symbolen kan anbringas på fordonet.

| 4.5 | Om transmissionen överensstämmer med en typ som godkänts enligt flera föreskrifter som bifogats avtalet i det land som meddelat typgodkännande enligt dessa föreskrifter, behöver den symbol som anges i punkt 4.4.1 inte upprepas. I sådana fall skall nummer för föreskrifter och typgodkännande för alla föreskrifter enligt vilka typgodkännande meddelats i det land som meddelat typgodkännande enligt dessa föreskrifter placeras i vertikala kolumner till höger om den symbol som anges i punkt 4.4.1. |
| --- | --- |

4.5

Om transmissionen överensstämmer med en typ som godkänts enligt flera föreskrifter som bifogats avtalet i det land som meddelat typgodkännande enligt dessa föreskrifter, behöver den symbol som anges i punkt 4.4.1 inte upprepas. I sådana fall skall nummer för föreskrifter och typgodkännande för alla föreskrifter enligt vilka typgodkännande meddelats i det land som meddelat typgodkännande enligt dessa föreskrifter placeras i vertikala kolumner till höger om den symbol som anges i punkt 4.4.1.

| 4.6 | Typgodkännandemärket skall vara lätt läsbart och outplånligt. |
| --- | --- |

4.6

Typgodkännandemärket skall vara lätt läsbart och outplånligt.

| 4.7 | Typgodkännandemärket skall placeras nära den transmissionsidentifiering som tillverkaren tillhandahåller. |
| --- | --- |

4.7

Typgodkännandemärket skall placeras nära den transmissionsidentifiering som tillverkaren tillhandahåller.

| 4.8 | I bilaga 4 till dessa föreskrifter ges exempel på typgodkännandemärkets utformning. |
| --- | --- |

4.8

I bilaga 4 till dessa föreskrifter ges exempel på typgodkännandemärkets utformning.

5.   KRAV OCH PROVNINGAR

5.1   Allmänt

De komponenter som kan påverka transmissionens effekt skall utformas, tillverkas och sammansättas så att transmissionen vid normal användning kan uppfylla bestämmelserna i dessa föreskrifter trots de vibrationer för vilka den kan utsättas.

5.2   Beskrivning av provningar för förbränningsmotorer

| 5.2.1 | Provningen av nettoeffekten skall för ottomotorer utföras under fullt varvtal och för dieselmotorer med en fast inställd bränsleinsprutningspump under full belastning, där motorn är utrustad så som beskrivs i tabell 1 i bilaga 5 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

5.2.1

Provningen av nettoeffekten skall för ottomotorer utföras under fullt varvtal och för dieselmotorer med en fast inställd bränsleinsprutningspump under full belastning, där motorn är utrustad så som beskrivs i tabell 1 i bilaga 5 till dessa föreskrifter.

| 5.2.2 | Mätningar skall göras vid ett tillräckligt antal varvtal så att effektkurvan korrekt bestäms mellan de lägsta och högsta varvtal som tillverkaren rekommenderar. Detta varvtalsintervall skall innefatta de varvtal där motorn avger sin maximala effekt och sitt maximala vridmoment. |
| --- | --- |

5.2.2

Mätningar skall göras vid ett tillräckligt antal varvtal så att effektkurvan korrekt bestäms mellan de lägsta och högsta varvtal som tillverkaren rekommenderar. Detta varvtalsintervall skall innefatta de varvtal där motorn avger sin maximala effekt och sitt maximala vridmoment.

| 5.2.3 | Följande bränsle skall användas: |
| --- | --- |

5.2.3

Följande bränsle skall användas:

| 5.2.3.1 | För bensindrivna ottomotorer:
  Det bränsle som används skall vara det som är tillgängligt på marknaden. Vid tvister skall bränslet vara ett av de referensbränslen som definierats av CEC (2) för bensindrivna motorer i CEC:s dokument RF-01-A-84 och RF-01-A-85. |
| --- | --- |

5.2.3.1

För bensindrivna ottomotorer:

Det bränsle som används skall vara det som är tillgängligt på marknaden. Vid tvister skall bränslet vara ett av de referensbränslen som definierats av CEC (2) för bensindrivna motorer i CEC:s dokument RF-01-A-84 och RF-01-A-85.

| 5.2.3.2 | För LPG-drivna gnisttändningsmotorer: |
| --- | --- |

5.2.3.2

För LPG-drivna gnisttändningsmotorer:

| 5.2.3.2.1 | För motorer som automatiskt anpassar sig efter bränsletyp:
  Det bränsle som används skall vara det som är tillgängligt på marknaden. Vid tvister skall bränslet vara ett av de referensbränslen som anges i bilaga 8. |
| --- | --- |

5.2.3.2.1

För motorer som automatiskt anpassar sig efter bränsletyp:

Det bränsle som används skall vara det som är tillgängligt på marknaden. Vid tvister skall bränslet vara ett av de referensbränslen som anges i bilaga 8.

| 5.2.3.2.2 | För motorer som inte automatiskt anpassar sig efter bränsletyp:
  Det använda bränslet skall vara det referensbränsle som anges i bilaga 8 med den lägsta C3-halten, eller |
| --- | --- |

5.2.3.2.2

För motorer som inte automatiskt anpassar sig efter bränsletyp:

Det använda bränslet skall vara det referensbränsle som anges i bilaga 8 med den lägsta C3-halten, eller

| 5.2.3.2.3 | för motorer som är märkta för en viss bränslesammansättning:
  det bränsle för vilket motorn är märkt. |
| --- | --- |

5.2.3.2.3

för motorer som är märkta för en viss bränslesammansättning:

det bränsle för vilket motorn är märkt.

| 5.2.3.2.4 | Den använda bränsletypen skall anges i provningsrapporten. |
| --- | --- |

5.2.3.2.4

Den använda bränsletypen skall anges i provningsrapporten.

| 5.2.3.3 | För naturgasdrivna ottomotorer: |
| --- | --- |

5.2.3.3

För naturgasdrivna ottomotorer:

| 5.2.3.3.1 | För motorer som automatiskt anpassar sig efter bränsletyp:
  Det bränsle som används skall vara det som är tillgängligt på marknaden. Vid tvister skall bränslet vara ett av de referensbränslen som anges i bilaga 8. |
| --- | --- |

5.2.3.3.1

För motorer som automatiskt anpassar sig efter bränsletyp:

Det bränsle som används skall vara det som är tillgängligt på marknaden. Vid tvister skall bränslet vara ett av de referensbränslen som anges i bilaga 8.

| 5.2.3.3.2 | För motorer som inte automatiskt anpassar sig efter bränsletyp:
  Det bränsle som används skall vara det som är tillgängligt på marknaden, med ett Wobbetal på minst 52,6 MJm-3 (20 °C, 101,3 kPa). Vid tvister skall det använda bränslet vara referensbränslet G20 enligt specifikation i bilaga 8, dvs. bränslet med det högsta Wobbetalet, eller |
| --- | --- |

5.2.3.3.2

För motorer som inte automatiskt anpassar sig efter bränsletyp:

Det bränsle som används skall vara det som är tillgängligt på marknaden, med ett Wobbetal på minst 52,6 MJm-3 (20 °C, 101,3 kPa). Vid tvister skall det använda bränslet vara referensbränslet G20 enligt specifikation i bilaga 8, dvs. bränslet med det högsta Wobbetalet, eller

| 5.2.3.3.3 | för motorer som är märkta för en viss uppsättning bränsletyper:
  Det bränsle som används skall vara det som är tillgängligt på marknaden, med ett Wobbetal på minst 52,6 MJm-3 (20 °C, 101,3 kPa) om motorn är märkt för gaser av H-typ, eller minst 47,2 MJm-3 (20 °C, 101,3 kPa) om motorn är märkt för gaser av L-typ. Vid tvister skall det använda bränslet vara referensbränslet G20 enligt specifikation i bilaga 8 om motorn är märkt för gas av H-typ, eller referensbränslet G23 om motorn är märkt för gas av L-typ, dvs. bränslet med det högsta Wobbetalet för aktuella gastyper, eller |
| --- | --- |

5.2.3.3.3

för motorer som är märkta för en viss uppsättning bränsletyper:

Det bränsle som används skall vara det som är tillgängligt på marknaden, med ett Wobbetal på minst 52,6 MJm-3 (20 °C, 101,3 kPa) om motorn är märkt för gaser av H-typ, eller minst 47,2 MJm-3 (20 °C, 101,3 kPa) om motorn är märkt för gaser av L-typ. Vid tvister skall det använda bränslet vara referensbränslet G20 enligt specifikation i bilaga 8 om motorn är märkt för gas av H-typ, eller referensbränslet G23 om motorn är märkt för gas av L-typ, dvs. bränslet med det högsta Wobbetalet för aktuella gastyper, eller

| 5.2.3.3.4 | för motorer som är märkta för en viss bränslesammansättning:
  Det bränsle som används skall vara det för vilket motorn är märkt. |
| --- | --- |

5.2.3.3.4

för motorer som är märkta för en viss bränslesammansättning:

Det bränsle som används skall vara det för vilket motorn är märkt.

| 5.2.3.3.5 | Den använda bränsletypen skall anges i provningsrapporten. |
| --- | --- |

5.2.3.3.5

Den använda bränsletypen skall anges i provningsrapporten.

| 5.2.3.4 | För motorer med kompressionständning:
  Det bränsle som används skall vara det som är tillgängligt på marknaden. Vid tvister skall bränslet vara det referensbränsle som CEC definierat för motorer med kompressionständning i CEC:s dokument RF-03-A-84. |
| --- | --- |

5.2.3.4

För motorer med kompressionständning:

Det bränsle som används skall vara det som är tillgängligt på marknaden. Vid tvister skall bränslet vara det referensbränsle som CEC definierat för motorer med kompressionständning i CEC:s dokument RF-03-A-84.

| 5.2.4 | Mätningarna skall utföras enligt bestämmelserna i bilaga 5 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

5.2.4

Mätningarna skall utföras enligt bestämmelserna i bilaga 5 till dessa föreskrifter.

| 5.2.5 | Provningsrapporten skall innehålla de resultat och samtliga de beräkningar som krävs för att bestämma nettoeffekten som de förtecknas i tillägget till bilaga 5 till dessa föreskrifter jämte de motoregenskaper som förtecknas i bilaga 1 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

5.2.5

Provningsrapporten skall innehålla de resultat och samtliga de beräkningar som krävs för att bestämma nettoeffekten som de förtecknas i tillägget till bilaga 5 till dessa föreskrifter jämte de motoregenskaper som förtecknas i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

5.3   Beskrivning av provningar för mätning av nettoeffekt och största effekt under 30 minuter hos elektriska transmissioner

Den elektriska transmissionen skall utrustas i enlighet med bilaga 6 till dessa föreskrifter. Den elektriska transmissionen skall matas från en likspänd spänningskälla med ett maximalt spänningsfall om 5 % beroende på tid och strömstyrka (perioder på mindre än 10 sekunder ej medräknade). Matningsspänning under provningen skall anges av fordonets tillverkare.

Anmärkning: Om batteriet begränsar den största effekten under 30 minuter, kan största effekt under 30 minuter för ett elektriskt fordon vara mindre än den största effekten under 30 minuter för fordonets transmission enligt denna provning.

5.3.1   Bestämning av nettoeffekt

| 5.3.1.1 | Motorn och hela dess uppsättning tillbehör skall konditioneras vid en temperatur på 25 °C ± 5 °C i minst två timmar. |
| --- | --- |

5.3.1.1

Motorn och hela dess uppsättning tillbehör skall konditioneras vid en temperatur på 25 °C ± 5 °C i minst två timmar.

| 5.3.1.2 | Provningen av nettoeffekt skall utgöras av en körning där effektregulatorn ställs in på full effekt. |
| --- | --- |

5.3.1.2

Provningen av nettoeffekt skall utgöras av en körning där effektregulatorn ställs in på full effekt.

| 5.3.1.3 | Alldeles innan provningen inleds skall motorn köras på provbänken i tre minuter så att den avger en effekt på 80 % av maximal effekt vid det varvtal som tillverkaren rekommenderar. |
| --- | --- |

5.3.1.3

Alldeles innan provningen inleds skall motorn köras på provbänken i tre minuter så att den avger en effekt på 80 % av maximal effekt vid det varvtal som tillverkaren rekommenderar.

| 5.3.1.4 | Mätningar skall göras vid ett tillräckligt antal varvtal så att effektkurvan mellan noll och maximalt varvtal enligt tillverkarens rekommendationer kan bestämmas korrekt. Hela provningen skall vara avklarad inom 5 minuter. |
| --- | --- |

5.3.1.4

Mätningar skall göras vid ett tillräckligt antal varvtal så att effektkurvan mellan noll och maximalt varvtal enligt tillverkarens rekommendationer kan bestämmas korrekt. Hela provningen skall vara avklarad inom 5 minuter.

5.3.2   Bestämning av största effekt under 30 minuter

| 5.3.2.1 | Motorn och hela dess uppsättning tillbehör skall konditioneras vid en temperatur på 25 °C ± 5 °C i minst fyra timmar. |
| --- | --- |

5.3.2.1

Motorn och hela dess uppsättning tillbehör skall konditioneras vid en temperatur på 25 °C ± 5 °C i minst fyra timmar.

| 5.3.2.2 | Den elektriska transmissionen skall köras på provbänken vid en effekt som är tillverkarens bästa uppskattning för största effekt under 30 minuter.
  Varvtalet skall ligga inom ett varvtalsintervall där nettoeffekten är större än den maximala effekt som uppmätts enligt punkt 5.3.1. Detta varvtal skall rekommenderas av tillverkaren. |
| --- | --- |

5.3.2.2

Den elektriska transmissionen skall köras på provbänken vid en effekt som är tillverkarens bästa uppskattning för största effekt under 30 minuter.

Varvtalet skall ligga inom ett varvtalsintervall där nettoeffekten är större än den maximala effekt som uppmätts enligt punkt 5.3.1. Detta varvtal skall rekommenderas av tillverkaren.

| 5.3.2.3 | Varvtal och effekt skall registreras. Effekten skall befinna sig inom ett intervall av ± 5 % av effekten när provningen inleddes. Största effekt under 30 minuter är medelvärdet av effekten under perioden på 30 minuter. |
| --- | --- |

5.3.2.3

Varvtal och effekt skall registreras. Effekten skall befinna sig inom ett intervall av ± 5 % av effekten när provningen inleddes. Största effekt under 30 minuter är medelvärdet av effekten under perioden på 30 minuter.

5.4   Tolkning av resultat

Uppgifter från transmissionstypens tillverkare om nettoeffekt och största effekt under 30 minuter för elektriska transmissioner skall godtas om de inte skiljer sig med mer än ± 2 % vid maximal effekt och mer än ± 4 % vid andra mätpunkter på kurvan, med en tolerans på ± 2 % för varvtal eller inom varvtalsintervallet (X1 min-1 + 2 %) till (X2 min-1 – 2 %) (X1 < X2), från de värden som uppmätts av den tekniska tjänsten på den transmission som lämnats in för provning.

6.   PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

Produktionsförfarandena skall följa dem som anges i överenskommelsen, tillägg 2 (E/ECE/324 – E/ECE/TRANS/505/Rev.2), med följande krav:

| 6.1 | Motorer som typgodkänns enligt dessa föreskrifter skall tillverkas så att de överensstämmer med den godkända typen. |
| --- | --- |

6.1

Motorer som typgodkänns enligt dessa föreskrifter skall tillverkas så att de överensstämmer med den godkända typen.

| 6.2 | Minimikraven på förfaranden för kontroll av produktionsöverensstämmelse i bilaga 7 till dessa föreskrifter skall följas. |
| --- | --- |

6.2

Minimikraven på förfaranden för kontroll av produktionsöverensstämmelse i bilaga 7 till dessa föreskrifter skall följas.

7.   PÅFÖLJDER VID BRISTANDE PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

| 7.1 | Det typgodkännande som utfärdats med avseende på en transmissionstyp enligt dessa föreskrifter kan återkallas om de krav som beskrivs ovan inte uppfylls eller om en transmission på vilken ett typgodkännandemärke anbringats inte överensstämmer med den godkända typen. |
| --- | --- |

7.1

Det typgodkännande som utfärdats med avseende på en transmissionstyp enligt dessa föreskrifter kan återkallas om de krav som beskrivs ovan inte uppfylls eller om en transmission på vilken ett typgodkännandemärke anbringats inte överensstämmer med den godkända typen.

| 7.2 | Om en avtalsslutande part i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som tidigare beviljats, skall denna part genast rapportera detta till övriga parter till överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett rapportformulär som överensstämmer med mallen i bilaga 3 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

7.2

Om en avtalsslutande part i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som tidigare beviljats, skall denna part genast rapportera detta till övriga parter till överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett rapportformulär som överensstämmer med mallen i bilaga 3 till dessa föreskrifter.

8.   ÄNDRING OCH UTÖKNING AV TYPGODKÄNNANDE FÖR EN TRANSMISSIONSTYP

| 8.1 | Alla ändringar av en transmission som omfattas av en transmissionstyp med avseende på egenskaperna i bilaga 1 eller 2 skall anmälas till den myndighet som godkänt transmissionstypen. Myndigheten kan då antingen |
| --- | --- |

8.1

Alla ändringar av en transmission som omfattas av en transmissionstyp med avseende på egenskaperna i bilaga 1 eller 2 skall anmälas till den myndighet som godkänt transmissionstypen. Myndigheten kan då antingen

| 8.1.1 | anse att ändringarna sannolikt inte har någon nämnvärd negativ verkan och att fordonet ändå uppfyller kraven, eller |
| --- | --- |

8.1.1

anse att ändringarna sannolikt inte har någon nämnvärd negativ verkan och att fordonet ändå uppfyller kraven, eller

| 8.1.2 | begära ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna. |
| --- | --- |

8.1.2

begära ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna.

| 8.2 | Bifall eller avslag på ansökan om typgodkännande, med angivande av ändringarna, skall delges de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, på det sätt som anges i punkt 4.3 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

8.2

Bifall eller avslag på ansökan om typgodkännande, med angivande av ändringarna, skall delges de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, på det sätt som anges i punkt 4.3 i dessa föreskrifter.

| 8.3 | Den behöriga myndighet som beviljar utökning av typgodkännande skall tilldela varje sådan utökning ett serienummer, och informera övriga parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett rapportformulär som överensstämmer med mallen i bilaga 3 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

8.3

Den behöriga myndighet som beviljar utökning av typgodkännande skall tilldela varje sådan utökning ett serienummer, och informera övriga parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett rapportformulär som överensstämmer med mallen i bilaga 3 till dessa föreskrifter.

9.   PRODUKTIONENS SLUTGILTIGA UPPHÖRANDE

Om innehavaren av ett typgodkännande helt upphör med tillverkningen av en transmission som godkänts enligt dessa föreskrifter, skall denne underrätta den myndighet som beviljat typgodkännandet. Då myndigheten fått ett sådant meddelande skall myndigheten informera övriga parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett rapportformulär som överensstämmer med mallen i bilaga 3 till dessa föreskrifter.

10.   NAMN- OCH ADRESSUPPGIFTER GÄLLANDE DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM SVARAR FÖR PROVNINGARNA OCH MYNDIGHETERNA

De parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter skall till FN:s sekretariat rapportera namn och adresser till de tekniska tjänster som ansvarar för utförandet av typgodkännandeprovningarna liksom till de administrativa myndigheter som beviljar typgodkännande och till vilka intyg skall skickas om typgodkännande eller avslag på ansökan om typgodkännande eller utvidgning eller återkallande av typgodkännande som utfärdas i annat land.

---

(1)  1 för Tyskland, 2 för Frankrike, 3 för Italien, 4 för Nederländerna, 5 för Sverige, 6 för Belgien, 7 för Ungern, 8 för Tjeckien, 9 för Spanien, 10 för Jugoslavien, 11 för Förenade kungariket, 12 för Österrike, 13 för Luxemburg, 14 för Schweiz, 15 (vakant), 16 för Norge, 17 för Finland, 18 för Danmark, 19 för Rumänien, 20 för Polen, 21 för Portugal, 22 för Ryssland, 23 för Grekland, 24 (vakant), 25 för Kroatien, 26 för Slovenien, 27 för Slovakien, 28 för Vitryssland, 29 för Estland, 30 (vakant), 31 för Bosnien och Hercegovina, 32–36 (vakanta), 37 för Turkiet, 38–39 (vakanta) och 40 för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. Därefter följande nummer kommer att tilldelas övriga länder i den kronologiska ordning i vilken de ratificerar eller ansluter sig till överenskommelsen om antagande av enhetliga tekniska föreskrifter för hjulförsedda fordon och för utrustning och delar som kan monteras eller användas på hjulförsett fordon samt om villkoren för ömsesidigt erkännande av typgodkännande utfärdade i enlighet med dessa föreskrifter. De nummer som sålunda tilldelats kommer att meddelas de avtalsslutande parterna av Förenta nationernas generalsekreterare.

(2)  European Coordinating Council.

---

BILAGA 1

VÄSENTLIGA EGENSKAPER HOS FÖRBRÄNNINGSMOTORN OCH UPPLYSNINGAR AVSEENDE PROVNINGARNAS GENOMFÖRANDE
   (1)

| 1. | Beskrivning av motorn: |
| --- | --- |

1.

Beskrivning av motorn:

| 1.1 | Märke: |
| --- | --- |

1.1

Märke:

| 1.2 | Slag: |
| --- | --- |

1.2

Slag:

| 1.3 | Arbetsprincip: gnisttändning/kompressionständning/fyrtakts/tvåtakts (2) |
| --- | --- |

1.3

Arbetsprincip: gnisttändning/kompressionständning/fyrtakts/tvåtakts (2)

| 1.4 | Cylinderdiameter: ............ mm |
| --- | --- |

1.4

Cylinderdiameter: ............ mm

| 1.5 | Slaglängd: ............ mm |
| --- | --- |

1.5

Slaglängd: ............ mm

| 1.6 | Cylindrarnas antal, utformning och tändningsordning: |
| --- | --- |

1.6

Cylindrarnas antal, utformning och tändningsordning:

| 1.7 | Cylindervolym: ............ cm3 |
| --- | --- |

1.7

Cylindervolym: ............ cm3

| 1.8 | Kompressionsförhållande (3): |
| --- | --- |

1.8

Kompressionsförhållande (3):

| 1.9 | Ritning(ar) av förbränningsrum och kolvtopp |
| --- | --- |

1.9

Ritning(ar) av förbränningsrum och kolvtopp

| 1.10 | Minsta tvärsnittsarea för in- och utsugningskanaler |
| --- | --- |

1.10

Minsta tvärsnittsarea för in- och utsugningskanaler

| 1.11 | Bränsle: blyad bensin/blyfri bensin/dieselolja/LPG/naturgas (2) |
| --- | --- |

1.11

Bränsle: blyad bensin/blyfri bensin/dieselolja/LPG/naturgas (2)

| 1.12 | Kylsystem: vätske-/luftkylning (2) |
| --- | --- |

1.12

Kylsystem: vätske-/luftkylning (2)

| 1.12.1 | Vätskekylningssystemets egenskaper
  Vätska: ............ Cirkulationspump: ja/nej (2)

  Pumpens egenskaper, märke, slag:
  Utväxling:
  Termostat: inställning:
  Kylare: ritning(ar), märke, slag:
  Säkerhetsventil: tryckinställning:
  Fläkt: egenskaper, märke, slag:
  Fläktmotorsystem: ............ utväxling:
  Fläktkåpa: |
| --- | --- |

1.12.1

Vätskekylningssystemets egenskaper

Vätska: ............ Cirkulationspump: ja/nej (2)

Pumpens egenskaper, märke, slag:

Utväxling:

Termostat: inställning:

Kylare: ritning(ar), märke, slag:

Säkerhetsventil: tryckinställning:

Fläkt: egenskaper, märke, slag:

Fläktmotorsystem: ............ utväxling:

Fläktkåpa:

| 1.12.2 | Luftkylningssystemets egenskaper
  Ventilation: egenskaper, märke, slag: ............ utväxling: ............
  Luftledningar (standardproduktion):
  Temperaturregleringssystem: ja/nej (2) Kort beskrivning: |
| --- | --- |

1.12.2

Luftkylningssystemets egenskaper

Ventilation: egenskaper, märke, slag: ............ utväxling: ............

Luftledningar (standardproduktion):

Temperaturregleringssystem: ja/nej (2) Kort beskrivning:

| 1.12.3 | Temperaturer som tillverkaren tillåter |
| --- | --- |

1.12.3

Temperaturer som tillverkaren tillåter

| 1.12.3.1 | Vätskekylning: Maximal temperatur vid motorutlopp: |
| --- | --- |

1.12.3.1

Vätskekylning: Maximal temperatur vid motorutlopp:

| 1.12.3.2 | Luftkylning | : | Referenspunkt:
  Maximal temperatur vid referenspunkt: |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.3.2

Luftkylning

:

Referenspunkt:

Maximal temperatur vid referenspunkt:

| 1.12.3.3 | Maximal laddluftstemperatur vid mellankylarutloppet |
| --- | --- |

1.12.3.3

Maximal laddluftstemperatur vid mellankylarutloppet

| 1.12.3.4 | Bränsletemperatur: min ............ max |
| --- | --- |

1.12.3.4

Bränsletemperatur: min ............ max

| 1.12.3.5 | Smörjmedelstemperatur: min ............ max |
| --- | --- |

1.12.3.5

Smörjmedelstemperatur: min ............ max

| 1.13 | Turboladdning: ja/nej (2) Beskrivning av systemet: |
| --- | --- |

1.13

Turboladdning: ja/nej (2) Beskrivning av systemet:

| 1.14 | Inloppssystem
  Inloppsgrenrör: ............ Beskrivning:
  Luftfilter: ............ Märke: ............ Slag:
  Inloppsljuddämpare: ............ Märke: ............ Slag: |
| --- | --- |

1.14

Inloppssystem

Inloppsgrenrör: ............ Beskrivning:

Luftfilter: ............ Märke: ............ Slag:

Inloppsljuddämpare: ............ Märke: ............ Slag:

| 2. | Ytterligare utrustning mot föroreningar (eventuellt, om de inte omfattas av annan rubrik)
  Beskrivningar och diagram: |
| --- | --- |

2.

Ytterligare utrustning mot föroreningar (eventuellt, om de inte omfattas av annan rubrik)

Beskrivningar och diagram:

| 3. | Luftinlopp och bränsleinmatning |
| --- | --- |

3.

Luftinlopp och bränsleinmatning

| 3.1 | Beskrivning och diagram av inloppsrör med tillbehör (buffert, uppvärmning, ytterligare luftinlopp osv.) |
| --- | --- |

3.1

Beskrivning och diagram av inloppsrör med tillbehör (buffert, uppvärmning, ytterligare luftinlopp osv.)

| 3.2 | Bränsleinmatning |
| --- | --- |

3.2

Bränsleinmatning

| 3.2.1 | Per förgasare (2) ............ Antal: |
| --- | --- |

3.2.1

Per förgasare (2) ............ Antal:

| 3.2.1.1 | Märke: |
| --- | --- |

3.2.1.1

Märke:

| 3.2.1.2 | Slag: |
| --- | --- |

3.2.1.2

Slag:

| 3.2.1.3 | Inställningar (3) |
| --- | --- |

3.2.1.3

Inställningar (3)

| 3.2.1.3.1 | Strålar |
| --- | --- |

3.2.1.3.1

Strålar

eller

Kurva över bränsle- inmatning mot luftflöde och de inställningar som krävs för att följa kurvan (2)
   (3)

| 3.2.1.3.2 | Venturirör |
| --- | --- |

3.2.1.3.2

Venturirör

| 3.2.1.3.3 | Flottörkammarnivå |
| --- | --- |

3.2.1.3.3

Flottörkammarnivå

| 3.2.1.3.4 | Flottörens vikt |
| --- | --- |

3.2.1.3.4

Flottörens vikt

| 3.2.1.3.5 | Flottörnål |
| --- | --- |

3.2.1.3.5

Flottörnål

| 3.2.1.4 | Manuell/automatisk choke (2) |
| --- | --- |

3.2.1.4

Manuell/automatisk choke (2)

| 3.2.1.5 | Bränslematningspump
  Tryck (3): ............ eller egenskapsdiagram (3): |
| --- | --- |

3.2.1.5

Bränslematningspump

Tryck (3): ............ eller egenskapsdiagram (3):

| 3.2.2 | Genom bränsleinsprutning (2) systembeskrivning
  Arbetsprincip: inloppsgrenrör/direktinsprutning
  insprutningsförkammare/virvelkammare (2) |
| --- | --- |

3.2.2

Genom bränsleinsprutning (2) systembeskrivning

Arbetsprincip: inloppsgrenrör/direktinsprutning

insprutningsförkammare/virvelkammare (2)

| 3.2.2.1 | Bränslepump: |
| --- | --- |

3.2.2.1

Bränslepump:

| 3.2.2.1.1 | Märke: |
| --- | --- |

3.2.2.1.1

Märke:

| 3.2.2.1.2 | Slag: |
| --- | --- |

3.2.2.1.2

Slag:

| 3.2.2.1.3 | Flöde: mm3 per slag vid pumpvarvtal (min-1) (2)
   (3):
  eller som alternativ egenskapsdiagram (2)
   (3):
  kalibreringsförfarande: provningsbänk/motor (3): |
| --- | --- |

3.2.2.1.3

Flöde: mm3 per slag vid pumpvarvtal (min-1) (2)
   (3):

eller som alternativ egenskapsdiagram (2)
   (3):

kalibreringsförfarande: provningsbänk/motor (3):

| 3.2.2.1.4 | Insprutningstidsbestämning: |
| --- | --- |

3.2.2.1.4

Insprutningstidsbestämning:

| 3.2.2.1.5 | Insprutningskurva: |
| --- | --- |

3.2.2.1.5

Insprutningskurva:

| 3.2.2.2 | Insprutningsmunstycke: |
| --- | --- |

3.2.2.2

Insprutningsmunstycke:

| 3.2.2.3 | Regulator: |
| --- | --- |

3.2.2.3

Regulator:

| 3.2.2.3.1 | Märke: |
| --- | --- |

3.2.2.3.1

Märke:

| 3.2.2.3.2 | Slag: |
| --- | --- |

3.2.2.3.2

Slag:

| 3.2.2.3.3 | Avstängning med belastning min-1: |
| --- | --- |

3.2.2.3.3

Avstängning med belastning min-1:

| 3.2.2.3.4 | Maximalt varvtal utan belastning min-1: |
| --- | --- |

3.2.2.3.4

Maximalt varvtal utan belastning min-1:

| 3.2.2.3.5 | Tomgångsvarvtal: |
| --- | --- |

3.2.2.3.5

Tomgångsvarvtal:

| 3.2.2.4 | Kallstartsanordning: |
| --- | --- |

3.2.2.4

Kallstartsanordning:

| 3.2.2.4.1 | Märke: |
| --- | --- |

3.2.2.4.1

Märke:

| 3.2.2.4.2 | Slag: |
| --- | --- |

3.2.2.4.2

Slag:

| 3.2.2.4.3 | Systembeskrivning: |
| --- | --- |

3.2.2.4.3

Systembeskrivning:

| 3.2.2.5 | Starthjälp: |
| --- | --- |

3.2.2.5

Starthjälp:

| 3.2.2.5.1 | Märke: |
| --- | --- |

3.2.2.5.1

Märke:

| 3.2.2.5.2 | Slag: |
| --- | --- |

3.2.2.5.2

Slag:

| 3.2.2.5.3 | Systembeskrivning: |
| --- | --- |

3.2.2.5.3

Systembeskrivning:

| 3.2.3 | Genom system för LPG-påfyllning: ja/nej (2) |
| --- | --- |

3.2.3

Genom system för LPG-påfyllning: ja/nej (2)

| 3.2.3.1 | Godkännandenummer enligt föreskrifter nr 67 med dokumentation: |
| --- | --- |

3.2.3.1

Godkännandenummer enligt föreskrifter nr 67 med dokumentation:

| 3.2.3.2 | EEMCU för LPG-påfyllning: |
| --- | --- |

3.2.3.2

EEMCU för LPG-påfyllning:

| 3.2.3.3 | Märke(n): |
| --- | --- |

3.2.3.3

Märke(n):

| 3.2.3.4 | Slag: |
| --- | --- |

3.2.3.4

Slag:

| 3.2.3.5 | Utsläppsrelaterade inställningsalternativ: |
| --- | --- |

3.2.3.5

Utsläppsrelaterade inställningsalternativ:

| 3.2.3.6 | Ytterligare dokumentation: |
| --- | --- |

3.2.3.6

Ytterligare dokumentation:

| 3.2.3.6.1 | Beskrivning av katalysatorskydd vid övergång mellan bensin och LPG: |
| --- | --- |

3.2.3.6.1

Beskrivning av katalysatorskydd vid övergång mellan bensin och LPG:

| 3.2.3.6.2 | Systemutformning (elkopplingar, vakuumkopplingar, kompensationledningar osv.): |
| --- | --- |

3.2.3.6.2

Systemutformning (elkopplingar, vakuumkopplingar, kompensationledningar osv.):

| 3.2.3.6.3 | Ritning av symbolen: |
| --- | --- |

3.2.3.6.3

Ritning av symbolen:

| 3.2.4 | Genom system för naturgaspåfyllning: ja/nej (2) |
| --- | --- |

3.2.4

Genom system för naturgaspåfyllning: ja/nej (2)

| 3.2.4.1 | Godkännandenummer enligt föreskrifter nr 67: |
| --- | --- |

3.2.4.1

Godkännandenummer enligt föreskrifter nr 67:

| 3.2.4.2 | EEMCU-enhet för naturgaspåfyllning: |
| --- | --- |

3.2.4.2

EEMCU-enhet för naturgaspåfyllning:

| 3.2.4.3 | Märke: |
| --- | --- |

3.2.4.3

Märke:

| 3.2.4.4 | Slag: |
| --- | --- |

3.2.4.4

Slag:

| 3.2.4.5 | Utsläppsrelaterade inställningsalternativ: |
| --- | --- |

3.2.4.5

Utsläppsrelaterade inställningsalternativ:

| 3.2.4.6 | Ytterligare dokumentation: |
| --- | --- |

3.2.4.6

Ytterligare dokumentation:

| 3.2.4.6.1 | Beskrivning av katalysatorskydd vid övergång mellan bensin och naturgas: |
| --- | --- |

3.2.4.6.1

Beskrivning av katalysatorskydd vid övergång mellan bensin och naturgas:

| 3.2.4.6.2 | Systemutformning (elkopplingar, vakuumkopplingar, kompensationsledningar osv.): |
| --- | --- |

3.2.4.6.2

Systemutformning (elkopplingar, vakuumkopplingar, kompensationsledningar osv.):

| 3.2.4.6.3 | Ritning av symbolen: |
| --- | --- |

3.2.4.6.3

Ritning av symbolen:

| 4. | Ventiltidsinställning eller likvärdiga upplysningar |
| --- | --- |

4.

Ventiltidsinställning eller likvärdiga upplysningar

| 4.1 | Maximal ventilslaglängd, öppnings- och stängningsvinklar, eller tidsinställning för alternativa distributionssystem, i förhållande till mittpunkt upptill |
| --- | --- |

4.1

Maximal ventilslaglängd, öppnings- och stängningsvinklar, eller tidsinställning för alternativa distributionssystem, i förhållande till mittpunkt upptill

| 4.2 | Referens- och/eller inställningsintervall (2): |
| --- | --- |

4.2

Referens- och/eller inställningsintervall (2):

| 5. | Tändning |
| --- | --- |

5.

Tändning

| 5.1 | Tändningssystem, typ: |
| --- | --- |

5.1

Tändningssystem, typ:

| 5.1.1 | Märke: |
| --- | --- |

5.1.1

Märke:

| 5.1.2 | Slag: |
| --- | --- |

5.1.2

Slag:

| 5.1.3 | Tändförloppskurva (3): |
| --- | --- |

5.1.3

Tändförloppskurva (3):

| 5.1.4 | Tändningstidsinställning (3): |
| --- | --- |

5.1.4

Tändningstidsinställning (3):

| 5.1.5 | Kontaktpunktsgap (3) och fortvarighetsvinkel (2)
   (3) |
| --- | --- |

5.1.5

Kontaktpunktsgap (3) och fortvarighetsvinkel (2)
   (3)

| 6. | Avgassystem
  Beskrivning och diagram: |
| --- | --- |

6.

Avgassystem

Beskrivning och diagram:

| 7. | Smörjningssystem |
| --- | --- |

7.

Smörjningssystem

| 7.1 | Beskrivning av systemet: |
| --- | --- |

7.1

Beskrivning av systemet:

| 7.1.1 | Smörjmedelsreservoarens läge: |
| --- | --- |

7.1.1

Smörjmedelsreservoarens läge:

| 7.1.2 | Matningssystem (pump, insprutning i inlopp, blandning med bränsle e.d.): |
| --- | --- |

7.1.2

Matningssystem (pump, insprutning i inlopp, blandning med bränsle e.d.):

| 7.2 | Smörjningspump (2) |
| --- | --- |

7.2

Smörjningspump (2)

| 7.2.1 | Märke: |
| --- | --- |

7.2.1

Märke:

| 7.2.2 | Slag: |
| --- | --- |

7.2.2

Slag:

| 7.3 | Blandning med bränsle (2) |
| --- | --- |

7.3

Blandning med bränsle (2)

| 7.3.1 | Andel ( %) |
| --- | --- |

7.3.1

Andel ( %)

| 7.4 | Oljekylning: ja/nej (2) |
| --- | --- |

7.4

Oljekylning: ja/nej (2)

| 7.4.1 | Ritning(ar) eller märke och slag: |
| --- | --- |

7.4.1

Ritning(ar) eller märke och slag:

| 8. | Elutrustning
  Generator/alternator: (2) egenskaper, eller märke och slag: |
| --- | --- |

8.

Elutrustning

Generator/alternator: (2) egenskaper, eller märke och slag:

| 9. | Andra tillbehör monterade på motorn
  (Uppräkning och kort beskrivning vid behov): |
| --- | --- |

9.

Andra tillbehör monterade på motorn

(Uppräkning och kort beskrivning vid behov):

| 10. | Ytterligare upplysningar om provningsförhållanden |
| --- | --- |

10.

Ytterligare upplysningar om provningsförhållanden

| 10.1 | Tändstift |
| --- | --- |

10.1

Tändstift

| 10.1.1 | Märke: |
| --- | --- |

10.1.1

Märke:

| 10.1.2 | Slag: |
| --- | --- |

10.1.2

Slag:

| 10.1.3 | Gnistgapsinställning: |
| --- | --- |

10.1.3

Gnistgapsinställning:

| 10.2 | Tändspole |
| --- | --- |

10.2

Tändspole

| 10.2.1 | Märke: |
| --- | --- |

10.2.1

Märke:

| 10.2.2 | Slag: |
| --- | --- |

10.2.2

Slag:

| 10.3 | Tändningskondensator |
| --- | --- |

10.3

Tändningskondensator

| 10.3.1 | Märke: |
| --- | --- |

10.3.1

Märke:

| 10.3.2 | Slag: |
| --- | --- |

10.3.2

Slag:

| 10.4 | Utrustning mot radiostörning |
| --- | --- |

10.4

Utrustning mot radiostörning

| 10.4.1 | Märke: |
| --- | --- |

10.4.1

Märke:

| 10.4.2 | Slag: |
| --- | --- |

10.4.2

Slag:

| 11. | Motorprestanda (uppges av tillverkaren) |
| --- | --- |

11.

Motorprestanda (uppges av tillverkaren)

| 11.1 | Tomgångsvarvtal (3): ............ min-1 |
| --- | --- |

11.1

Tomgångsvarvtal (3): ............ min-1

| 11.2 | Varvtal vid maximal effekt (3): ............ min-1 |
| --- | --- |

11.2

Varvtal vid maximal effekt (3): ............ min-1

| 11.3 | Maximal effekt – kW (enligt punkt 5.3 i dessa föreskrifter): |
| --- | --- |

11.3

Maximal effekt – kW (enligt punkt 5.3 i dessa föreskrifter):

| 11.4 | Varvtal vid maximalt vridmoment (3): ............ min-1 |
| --- | --- |

11.4

Varvtal vid maximalt vridmoment (3): ............ min-1

| 11.5 | Maximalt vridmoment (3): ............ Nm |
| --- | --- |

11.5

Maximalt vridmoment (3): ............ Nm

---

(1)  För icke-konventionella motorer och system skall upplysningar motsvarande dem som avses här lämnas av tillverkaren.

(2)  Stryk det som ej är tillämpligt.

(3)  Ange tolerans.

---

BILAGA 2

VÄSENTLIGA EGENSKAPER HOS DEN ELEKTRISKA TRANSMISSIONEN OCH UPPLYSNINGAR AVSEENDE PROVNINGARNAS GENOMFÖRANDE

1.   Allmänt

| 1.1 | Märke: |
| --- | --- |

1.1

Märke:

| 1.2 | Slag: |
| --- | --- |

1.2

Slag:

| 1.3 | Drift (1): En motor/flera motorer/(antal): |
| --- | --- |

1.3

Drift (1): En motor/flera motorer/(antal):

| 1.4 | Transmissionskonstruktion: parallellt/transaxiellt/annat, ange närmare: |
| --- | --- |

1.4

Transmissionskonstruktion: parallellt/transaxiellt/annat, ange närmare:

| 1.5 | Provningsspänning: |
| --- | --- |

1.5

Provningsspänning:

| 1.6 | Grundmotorvarvtal: ............ min-1 |
| --- | --- |

1.6

Grundmotorvarvtal: ............ min-1

| 1.7 | Maximalt varvtal för motorns vevaxel: ......... min-1

  (eller förinställt): ......... reducerare/axel ut från växellådan (1): ......... min-1

  växel ilagd. |
| --- | --- |

1.7

Maximalt varvtal för motorns vevaxel: ......... min-1

(eller förinställt): ......... reducerare/axel ut från växellådan (1): ......... min-1

växel ilagd.

| 1.8 | Varvtal för maximal effekt (2) (anges av tillverkaren): ............ min-1 |
| --- | --- |

1.8

Varvtal för maximal effekt (2) (anges av tillverkaren): ............ min-1

| 1.9 | Maximal effekt (anges av tillverkaren): ............ kW |
| --- | --- |

1.9

Maximal effekt (anges av tillverkaren): ............ kW

| 1.10 | Största effekt under 30 minuter (anges av tillverkaren): ............ kW |
| --- | --- |

1.10

Största effekt under 30 minuter (anges av tillverkaren): ............ kW

| 1.11 | Flexibelt intervall (där P > 90 % av maximal effekt):
  varvtal vid intervallets början: ............ min-1

  varvtal vid intervallets slut: ............ min-1 |
| --- | --- |

1.11

Flexibelt intervall (där P > 90 % av maximal effekt):

varvtal vid intervallets början: ............ min-1

varvtal vid intervallets slut: ............ min-1

2.   Motor

| 2.1 | Arbetsprincip |
| --- | --- |

2.1

Arbetsprincip

| 2.1.1 | Likspänning (DC)/växelspänning (AC) (1) antal faser: |
| --- | --- |

2.1.1

Likspänning (DC)/växelspänning (AC) (1) antal faser:

| 2.1.2 | Excitering/separat/serie/kombination (1): |
| --- | --- |

2.1.2

Excitering/separat/serie/kombination (1):

| 2.1.3 | Synkron/asynkron (1): |
| --- | --- |

2.1.3

Synkron/asynkron (1):

| 2.1.4 | Rotor lindad/med permanenta magneter/med kåpa (1): |
| --- | --- |

2.1.4

Rotor lindad/med permanenta magneter/med kåpa (1):

| 2.1.5 | Antal poler i motorn: |
| --- | --- |

2.1.5

Antal poler i motorn:

| 2.2 | Tröghetsmassa: |
| --- | --- |

2.2

Tröghetsmassa:

3.   Effektregulator

| 3.1 | Märke: |
| --- | --- |

3.1

Märke:

| 3.2 | Slag: |
| --- | --- |

3.2

Slag:

| 3.3 | Reglerprincip: vektoriell/öppen krets/sluten/annan, ange närmare: |
| --- | --- |

3.3

Reglerprincip: vektoriell/öppen krets/sluten/annan, ange närmare:

| 3.4 | Maximal faktisk ström till motorn (2): ............ A
  under ......... sekunder |
| --- | --- |

3.4

Maximal faktisk ström till motorn (2): ............ A

under ......... sekunder

| 3.5 | Spänningsintervall: ......... V till ......... V |
| --- | --- |

3.5

Spänningsintervall: ......... V till ......... V

4.   Kylningssystem:

Motor: vätska/luft (1)

Regulator: vätska/luft (1)

| 4.1 | Vätskekylningssystemets egenskaper |
| --- | --- |

4.1

Vätskekylningssystemets egenskaper

| 4.1.1 | Vätska: ......... cirkulationspumpar: ja/nej (1) |
| --- | --- |

4.1.1

Vätska: ......... cirkulationspumpar: ja/nej (1)

| 4.1.2 | Pumpens egenskaper, märke, slag: |
| --- | --- |

4.1.2

Pumpens egenskaper, märke, slag:

| 4.1.3 | Termostat: inställning: |
| --- | --- |

4.1.3

Termostat: inställning:

| 4.1.4 | Kylare: ritning(ar) eller märke och slag: |
| --- | --- |

4.1.4

Kylare: ritning(ar) eller märke och slag:

| 4.1.5 | Säkerhetsventil: tryckinställning: |
| --- | --- |

4.1.5

Säkerhetsventil: tryckinställning:

| 4.1.6 | Fläkt: egenskaper eller märke och slag: |
| --- | --- |

4.1.6

Fläkt: egenskaper eller märke och slag:

| 4.1.7 | Fläktkanal: |
| --- | --- |

4.1.7

Fläktkanal:

| 4.2 | Egenskaper för luftkylningsutrustning |
| --- | --- |

4.2

Egenskaper för luftkylningsutrustning

| 4.2.1 | Kompressor: egenskaper eller märke och slag: |
| --- | --- |

4.2.1

Kompressor: egenskaper eller märke och slag:

| 4.2.2 | Standardventilationskanaler: |
| --- | --- |

4.2.2

Standardventilationskanaler:

| 4.2.3 | Temperaturregleringssystem: ja/nej (1) |
| --- | --- |

4.2.3

Temperaturregleringssystem: ja/nej (1)

| 4.2.4 | Kort beskrivning: |
| --- | --- |

4.2.4

Kort beskrivning:

| 4.2.5 | Luftfilter: ......... märke: ......... slag: ......... |
| --- | --- |

4.2.5

Luftfilter: ......... märke: ......... slag: .........

| 4.3 | Temperaturer som tillverkaren godkänner |
| --- | --- |

4.3

Temperaturer som tillverkaren godkänner

| 4.3.1 | Motorutlopp (max.): ............ °C |
| --- | --- |

4.3.1

Motorutlopp (max.): ............ °C

| 4.3.2 | Reglerinlopp (max): ............ °C |
| --- | --- |

4.3.2

Reglerinlopp (max): ............ °C

| 4.3.3 | Vid referenspunkt(er) i motorn (max.): ............ °C |
| --- | --- |

4.3.3

Vid referenspunkt(er) i motorn (max.): ............ °C

| 4.3.4 | Vid referenspunkt(er) i regulatorn (max.): ............ °C |
| --- | --- |

4.3.4

Vid referenspunkt(er) i regulatorn (max.): ............ °C

5.   Isoleringskategori:

6.   IP-kod (International protection code):

| 7. | : | Smörjsystemets princip
   (1) | : | Lager: friktion/kula
  Smörjmedel: fett/olja
  Försegling: ja/nej
  Cirkulation: med/utan |
| --- | --- | --- | --- | --- |

7.

:

Smörjsystemets princip
   (1)

:

Lager: friktion/kula

Smörjmedel: fett/olja

Försegling: ja/nej

Cirkulation: med/utan

---

(1)  Stryk det som inte gäller.

(2)  Ange toleransen.

---

BILAGA 3

MEDDELANDE

Image

Image

---

BILAGA 4

TYPGODKÄNNANDEMÄRKETS UTFORMNING

Modell A

(se punkt 4.4 i dessa föreskrifter)

Image

Ovanstående typgodkännandemärke anbringat på en transmission visar att den aktuella transmissionstypen har typgodkänts i Nederländerna (E 4) med avseende på mätning av nettoeffekt enligt föreskrifter nr 85 med typgodkännandenummer 002492. Typgodkännandenumret anger att godkännandet beviljades i enlighet med kraven i föreskrifter nr 85 i dessas ursprungliga lydelse.

Modell B

(se punkt 4.5 i dessa föreskrifter)

Image

Ovanstående typgodkännandemärke anbringat på ett fordon visar att den aktuella fordonstypen har typgodkänts i Nederländerna (E 4) enligt föreskrifter nr 85 och 31 (1). De första två siffrorna i typgodkännandenumren anger att när respektive typgodkännande beviljades hade föreskrifter nr 85 inte ändrats, medan ändringsserie 01 redan ingick i föreskrifter nr 31.

---

(1)  Den andra numret anges endast som exempel.

---

BILAGA 5

METOD FÖR MÄTNING AV EN FÖRBRÄNNINGSMOTORS NETTOEFFEKT

| 1. | Dessa bestämmelser används för metoden för återgivande av effektkurvan vid full belastning av en förbränningsmotor som funktion av motorns varvtal. |
| --- | --- |

1.

Dessa bestämmelser används för metoden för återgivande av effektkurvan vid full belastning av en förbränningsmotor som funktion av motorns varvtal.

2.   PROVNINGSFÖRHÅLLANDEN

| 2.1 | Motorn skall ha körts in enligt tillverkarens rekommendationer. |
| --- | --- |

2.1

Motorn skall ha körts in enligt tillverkarens rekommendationer.

| 2.2 | Om effektmätningen kan genomföras endast på en motor med växellåda monterad, skall växellådans effektivitet beaktas. |
| --- | --- |

2.2

Om effektmätningen kan genomföras endast på en motor med växellåda monterad, skall växellådans effektivitet beaktas.

2.3   Tillbehör

2.3.1   Tillbehör som skall monteras

Under provningen skall de tillbehör som är nödvändiga för motorns drift i avsedd användning (enligt förteckningen i tabell 1) installeras på provningsbänken, om möjligt i samma läge som för den avsedda tillämpningen.

2.3.2   Tillbehör som skall avlägsnas

Vissa tillbehör som är nödvändiga enbart för fordonets drift och som kan monteras på motorn skall avlägsnas för provningen. I följande icke-uttömmande lista ges några exempel:

| — | luftkompressor för bromsar |
| --- | --- |

—

luftkompressor för bromsar

| — | servostyrningskompressor |
| --- | --- |

—

servostyrningskompressor

| — | upphängningskompressor |
| --- | --- |

—

upphängningskompressor

| — | luftkonditioneringssystem |
| --- | --- |

—

luftkonditioneringssystem

Om tillbehören inte kan avlägsnas, får den effekt de förbrukar i obelastat läge bestämmas och adderas till den uppmätta motoreffekten.

Tabell 1

Tillbehör som skall monteras vid provning av motorns nettoeffekt

(Med ”standardproduktionsutrustning” menas utrustning som tillverkaren tillhandahåller för en viss tillämpning)

| Nr | Tillbehör | Monteras för nettoeffektprovning |
| --- | --- | --- |
| 1 | Inloppssystem | |
| — | Inloppsgrenrör |

Nr

Tillbehör

Monteras för nettoeffektprovning

1

Inloppssystem

—

Inloppsgrenrör

| — | System för utsläppskontroll vid vevhus |
| --- | --- |

—

System för utsläppskontroll vid vevhus

Ja, standardproduktionsutrustning

| — | Luftfilter |
| --- | --- |

—

Luftfilter

Ja, standardproduktionsutrustning

| — | Inloppsljuddämpare |
| --- | --- |

—

Inloppsljuddämpare

| — | Varvtalsbegränsare |
| --- | --- |

—

Varvtalsbegränsare

(1)

2

Induktionsvärmning av inloppsgrenrör

Ja, standardproduktionsutrustning.

Skall om möjligt ställas in i gynnsammast möjliga läge.

3

Avgassystem

Ja, standardproduktionsutrustning

| — | Avgasrenare |
| --- | --- |

—

Avgasrenare

| — | Avgasgrenrör |
| --- | --- |

—

Avgasgrenrör

| — | Turboaggregat |
| --- | --- |

—

Turboaggregat

| — | Anslutningsrör (2) |
| --- | --- |

—

Anslutningsrör (2)

| — | Ljuddämpare (2) |
| --- | --- |

—

Ljuddämpare (2)

| — | Avgasrör (2) |
| --- | --- |

—

Avgasrör (2)

| — | Avgasbroms (3) |
| --- | --- |

—

Avgasbroms (3)

4

Bränslepump (4)

Ja, standardproduktionsutrustning

5

Förgasare

Ja, standardproduktionsutrustning

| — | Elektroniskt kontrollsystem, luftflödesmätare osv. ... (om monterad) |
| --- | --- |

—

Elektroniskt kontrollsystem, luftflödesmätare osv. ... (om monterad)

Tryckreducerare

Utrustning för gasmotorer

Evaporator

Blandare

6

Utrustning för bränsleinsprutning (bensin och diesel)

Ja, standardproduktionsutrustning

| — | Förfilter |
| --- | --- |

—

Förfilter

| — | Filter |
| --- | --- |

—

Filter

| — | Pump |
| --- | --- |

—

Pump

| — | Högtrycksrör |
| --- | --- |

—

Högtrycksrör

| — | Injektor |
| --- | --- |

—

Injektor

| — | Luftintagsventil, om monterad (5) |
| --- | --- |

—

Luftintagsventil, om monterad (5)

| — | Elektroniskt kontrollsystem, luftflödesmätare osv. (ev.) |
| --- | --- |

—

Elektroniskt kontrollsystem, luftflödesmätare osv. (ev.)

| — | Regulator/kontrollsystem |
| --- | --- |

—

Regulator/kontrollsystem

| — | Automatisk fullbelastningsstopp för kontrollerna beroende på atmosfäriska förhållanden |
| --- | --- |

—

Automatisk fullbelastningsstopp för kontrollerna beroende på atmosfäriska förhållanden

7

Vätskekylningsutrustning

| — | Motorhuv |
| --- | --- |

—

Motorhuv

Nej

| — | Luftutsläpp i motorhuv |
| --- | --- |

—

Luftutsläpp i motorhuv

| — | Kylare |
| --- | --- |

—

Kylare

| — | Fläkt (6)
   (7) |
| --- | --- |

—

Fläkt (6)
   (7)

Ja, standardproduktionsutrustning (6)

| — | Fläktkåpa |
| --- | --- |

—

Fläktkåpa

| — | Vattenpump |
| --- | --- |

—

Vattenpump

| — | Termostat (8) |
| --- | --- |

—

Termostat (8)

8

Luftkylning

Kåpa

Ja, standardproduktionsutrustning

Kompressor (6)
   (7)

Anordning för temperaturreglering

Ja, standardproduktionsutrustning

9

Elutrustning

Ja, standardproduktionsutrustning (9)

10

Turboaggregat (om monterat)

| — | Kompressor driven antingen direkt av motorn och/eller av avgaserna |
| --- | --- |

—

Kompressor driven antingen direkt av motorn och/eller av avgaserna

Ja, standardproduktionsutrustning

| — | Turboluftkylare (10) |
| --- | --- |

—

Turboluftkylare (10)

| — | Kylmedelspump eller fläkt (motordriven) |
| --- | --- |

—

Kylmedelspump eller fläkt (motordriven)

| — | Reglerutrustning för kylflöde (om monterad) |
| --- | --- |

—

Reglerutrustning för kylflöde (om monterad)

11

Extra provningsbänksfläkt

Ja, om så krävs

12

Anordningar mot föroreningar (11)

Ja, standardproduktionsutrustning

2.3.3   Startutrustning för motorer med kompressionständning

För tillbehör som används för start av motorer med kompressionständning skall följande två fall beaktas:

| a) | Elstart. En generator monteras och försörjer där så krävs de tillbehör som är nödvändiga för motorns drift. |
| --- | --- |

a)

Elstart. En generator monteras och försörjer där så krävs de tillbehör som är nödvändiga för motorns drift.

| b) | Annan start än elstart. Om det finns eldrivna tillbehör som är nödvändiga för motorns drift skall en generator monteras. I annat fall skall den avlägsnas. |
| --- | --- |

b)

Annan start än elstart. Om det finns eldrivna tillbehör som är nödvändiga för motorns drift skall en generator monteras. I annat fall skall den avlägsnas.

I bägge fallen skall systemet för alstring och lagring av den energi som krävs för start monteras och drivas i obelastat läge.

2.4   Inställningar

Inställningar för provning av nettoeffekt anges i tabell 2.

Tabell 2

Inställningar

| 1 | Förgasarinställning | I enlighet med tillverkarens produktionsanvisningar och utan ytterligare ändringar för den aktuella tillämpningen |
| --- | --- | --- |
| 2 | Inställning av matningssystem för insprutningspump |
| 3 | Tändnings- eller insprutningstidsinställnig (tidkurva) |
| 4 | Regulatorinställning |
| 5 | Anordningar för utsläppskontroll |

1

Förgasarinställning

I enlighet med tillverkarens produktionsanvisningar och utan ytterligare ändringar för den aktuella tillämpningen

2

Inställning av matningssystem för insprutningspump

3

Tändnings- eller insprutningstidsinställnig (tidkurva)

4

Regulatorinställning

5

Anordningar för utsläppskontroll

3.   UPPGIFTER SOM SKALL REGISTRERAS

| 3.1 | De uppgifter som skall registreras är de som anges i punkt 4 i tillägget till denna bilaga. Uppgifterna skall erhållas under fortvariga driftsförhållanden med tillräcklig tillförsel av frisk luft till motorn. Förbränningskammare får innehålla avlagringar, men i begränsad mängd. Provningsförhållanden, såsom inloppslufttemperatur, skall väljas så nära referensvillkoren (se punkt 5.2 i denna bilaga) som möjligt för att minimera korrektionsfaktorns storlek. |
| --- | --- |

3.1

De uppgifter som skall registreras är de som anges i punkt 4 i tillägget till denna bilaga. Uppgifterna skall erhållas under fortvariga driftsförhållanden med tillräcklig tillförsel av frisk luft till motorn. Förbränningskammare får innehålla avlagringar, men i begränsad mängd. Provningsförhållanden, såsom inloppslufttemperatur, skall väljas så nära referensvillkoren (se punkt 5.2 i denna bilaga) som möjligt för att minimera korrektionsfaktorns storlek.

| 3.2 | Temperaturen hos inloppsluften till motorn (omgivningsluft) skall uppmätas inom 0,15 m uppströms från ingångspunkten till luftrenaren, eller om ingen luftrenare används, inom 0,15 m uppströms från luftinloppet. Termometern eller värmegivaren skall skärmas av från strålningsvärme och placeras direkt i luftströmmen. Den skall skyddas från tillbakasprutande bränsle. Tillräckligt antal platser skall användas för att ge ett representativt medelvärde på inloppstemperaturen. |
| --- | --- |

3.2

Temperaturen hos inloppsluften till motorn (omgivningsluft) skall uppmätas inom 0,15 m uppströms från ingångspunkten till luftrenaren, eller om ingen luftrenare används, inom 0,15 m uppströms från luftinloppet. Termometern eller värmegivaren skall skärmas av från strålningsvärme och placeras direkt i luftströmmen. Den skall skyddas från tillbakasprutande bränsle. Tillräckligt antal platser skall användas för att ge ett representativt medelvärde på inloppstemperaturen.

| 3.3 | Inga uppgifter skall registreras förrän vridmoment, varvtal och temperaturer har hållits väsentligen konstanta i minst en minut. |
| --- | --- |

3.3

Inga uppgifter skall registreras förrän vridmoment, varvtal och temperaturer har hållits väsentligen konstanta i minst en minut.

| 3.4 | Motorvarvtalet under en körning eller avläsning får inte avvika från inställt varvtal med mer än ± 1 eller ± 10 min-1 beroende på vilket som är störst. |
| --- | --- |

3.4

Motorvarvtalet under en körning eller avläsning får inte avvika från inställt varvtal med mer än ± 1 eller ± 10 min-1 beroende på vilket som är störst.

| 3.5 | Observerad bromsbelastning, bränsleförbrukning och inloppslufttemperatur skall uppmätas samtidigt och skall vara medelvärdet av två stabiliserade, på varandra följande mätvärden som inte varierar med mer än 2 % för bromsbelastning. |
| --- | --- |

3.5

Observerad bromsbelastning, bränsleförbrukning och inloppslufttemperatur skall uppmätas samtidigt och skall vara medelvärdet av två stabiliserade, på varandra följande mätvärden som inte varierar med mer än 2 % för bromsbelastning.

| 3.6 | Temperaturen på kylmedlet vid utloppet från motorn skall hållas vid det värde som tillverkaren anger. Om tillverkaren inte har angett en temperatur, skall temperaturen vara 353 K ± 5 K. För luftkylda motorer skall temperaturen i en punkt som tillverkaren anger hållas inom + 0/–20 K av det högsta värde som tillverkaren anger i referensvillkoren. |
| --- | --- |

3.6

Temperaturen på kylmedlet vid utloppet från motorn skall hållas vid det värde som tillverkaren anger. Om tillverkaren inte har angett en temperatur, skall temperaturen vara 353 K ± 5 K. För luftkylda motorer skall temperaturen i en punkt som tillverkaren anger hållas inom + 0/–20 K av det högsta värde som tillverkaren anger i referensvillkoren.

| 3.7 | Bränsletemperaturen skall uppmätas vid inloppet till förgasaren eller vid bränsleinsprutningssystemet och hållas inom de gränser som motortillverkaren anger. |
| --- | --- |

3.7

Bränsletemperaturen skall uppmätas vid inloppet till förgasaren eller vid bränsleinsprutningssystemet och hållas inom de gränser som motortillverkaren anger.

| 3.8 | Temperaturen på smörjoljan uppmätt i oljepumpen eller oljesumpen eller vid utloppet från oljekylaren, om monterad, skall hållas inom de gränser som anges i punkterna 3.6, 3.7 och 3.8. i denna bilaga. |
| --- | --- |

3.8

Temperaturen på smörjoljan uppmätt i oljepumpen eller oljesumpen eller vid utloppet från oljekylaren, om monterad, skall hållas inom de gränser som anges i punkterna 3.6, 3.7 och 3.8. i denna bilaga.

| 3.9 | Ett kompletterande reglersystem får användas om så krävs för att hålla temperaturerna inom de gränser som anges i punkterna 3.6, 3.7 och 3.8 i denna bilaga. |
| --- | --- |

3.9

Ett kompletterande reglersystem får användas om så krävs för att hålla temperaturerna inom de gränser som anges i punkterna 3.6, 3.7 och 3.8 i denna bilaga.

4.   MÄTNOGGRANNHET

| 4.1 | Vridmoment: ± 1 % av uppmätt vridmoment.
  Systemet för mätning av vridmoment skall kalibreras så att friktionsförluster beaktas. Noggrannheten i den lägre halvan av dynamometerbänkens mätinvervall får vara ± 2 % av uppmätt vridmoment. |
| --- | --- |

4.1

Vridmoment: ± 1 % av uppmätt vridmoment.

Systemet för mätning av vridmoment skall kalibreras så att friktionsförluster beaktas. Noggrannheten i den lägre halvan av dynamometerbänkens mätinvervall får vara ± 2 % av uppmätt vridmoment.

| 4.2 | Motorvarvtal: 0,5 % av uppmätt varvtal. |
| --- | --- |

4.2

Motorvarvtal: 0,5 % av uppmätt varvtal.

| 4.3 | Bränsleförbrukning: ± 1 % av uppmätt förbrukning. |
| --- | --- |

4.3

Bränsleförbrukning: ± 1 % av uppmätt förbrukning.

| 4.4 | Bränsletemperatur: ± 2 K. |
| --- | --- |

4.4

Bränsletemperatur: ± 2 K.

| 4.5 | Temperatur vid motorluftintag: ± 1 K. |
| --- | --- |

4.5

Temperatur vid motorluftintag: ± 1 K.

| 4.6 | Barometertryck: ± 100 Pa. |
| --- | --- |

4.6

Barometertryck: ± 100 Pa.

| 4.7 | Tryck i inloppsledning: ± 50 Pa |
| --- | --- |

4.7

Tryck i inloppsledning: ± 50 Pa

| 4.8 | Tryck i avgasledning: ± 200 Pa |
| --- | --- |

4.8

Tryck i avgasledning: ± 200 Pa

5.   EFFEKTKORRIGERINGSFAKTORER

5.1   Definition

Effektkorrigeringsfaktorn är koefficienten α som används för att bestämma motorns effekt under atmosfäriska referensförhållanden enligt punkt 5.2 i denna bilaga.

Po = α. P

där

Po är korrigerad effekt (dvs. effekt under atmosfäriska referensförhållanden)

α är korrigeringsfaktorn (αa eller αd)

P är uppmätt effekt (provningseffekt)

5.2   Atmosfäriska referensförhållanden

| 5.2.1 | Temperatur (To): 298 K (25 oC) |
| --- | --- |

5.2.1

Temperatur (To): 298 K (25 oC)

| 5.2.2 | Torrt tryck (Pso): 99 kPa

  Anm.: Det torra trycket utgår från ett totalt tryck på 100 kPa och ett vattenångtryck på 1 kPa. |
| --- | --- |

5.2.2

Torrt tryck (Pso): 99 kPa

Anm.: Det torra trycket utgår från ett totalt tryck på 100 kPa och ett vattenångtryck på 1 kPa.

5.3   Atmosfäriska förhållanden vid provning

De atmosfäriska förhållandena under provningen skall vara följande:

| 5.3.1 | Temperatur (T)






  För ottomotorer | 288 K ≤ T ≤ 308 K |
| --- | --- | --- |
| För dieselmotorer | 283 K ≤ T ≤ 313 K |

5.3.1

Temperatur (T)

För ottomotorer

288 K ≤ T ≤ 308 K

För dieselmotorer

283 K ≤ T ≤ 313 K

| 5.3.2 | Tryck (Ps)
  80 kPa ≤ Ps ≤ 110 kPa |
| --- | --- |

5.3.2

Tryck (Ps)

80 kPa ≤ Ps ≤ 110 kPa

5.4   Bestämning av korrigeringsfaktorerna αa och αd

   (12)

| 5.4.1 | Faktor för motorer med naturligt inlopp eller tryckladdade ottomotorer, αa

  Korrigeringsfaktorn αa erhålls med följande formel:


   (13)

  där
  Ps är det totala torra atmosfärstrycket i kilopascal (kPa), dvs. det totala barometriska trycket minus vattenångtrycket
  T är absolut temperatur i kelvin (K) hos den luft som sugs in i motorn.
  Förhållanden som skall råda i laboratoriet
  För att provningen skall vara giltig måste korrigeringsfaktorn αa vara sådan att 0,93 ≤ αa ≤ 1,07
  Om dessa gränser överskrids skall det erhållna korrigerade värdet anges och provningsförhållandena (temperatur och tryck) redovisas exakt i provningsrapporten. |
| --- | --- |

5.4.1

Faktor för motorer med naturligt inlopp eller tryckladdade ottomotorer, αa

Korrigeringsfaktorn αa erhålls med följande formel:

Formula
   (13)

där

Ps är det totala torra atmosfärstrycket i kilopascal (kPa), dvs. det totala barometriska trycket minus vattenångtrycket

T är absolut temperatur i kelvin (K) hos den luft som sugs in i motorn.

Förhållanden som skall råda i laboratoriet

För att provningen skall vara giltig måste korrigeringsfaktorn αa vara sådan att 0,93 ≤ αa ≤ 1,07

Om dessa gränser överskrids skall det erhållna korrigerade värdet anges och provningsförhållandena (temperatur och tryck) redovisas exakt i provningsrapporten.

5.4.2   Dieselmotorer – Faktorn αd

Effektkorrigeringsfaktorn (αd) för dieselmotorer vid konstant bränsletillförsel erhålls med hjälp av följande formel:

αd = (fa) fm

där

fa är atmosfärsfaktorn

fm är den karakteristiska parametern för varje typ av motor och inställning

5.4.2.1   Atmosfärsfaktorn fa

Denna faktor uttrycker de omgivande förhållandenas (tryck, temperatur och fuktighet) inverkan på den luft som tillförs motorn. Formeln för atmosfärsfaktor varierar beroende på motorns karaktär.

| 5.4.2.1.1 | Motorer med naturligt inlopp och mekaniskt turboladdade motorer |
| --- | --- |

5.4.2.1.1

Motorer med naturligt inlopp och mekaniskt turboladdade motorer

Formula

| 5.4.2.1.2 | Turboladdade motorer med eller utan kylning av inloppsluften |
| --- | --- |

5.4.2.1.2

Turboladdade motorer med eller utan kylning av inloppsluften

Formula

5.4.2.2   Motorfaktorn fm

fm är en funktion av qc (det korrigerade bränsleflödet):

fm = 0,036 qc - 1,14

med: qc = q/r

där

q är bränsleflödet i milligram per cykel per liter av total omfattad volym (mg/(l. cykel))

r är tryckförhållandet mellan kompressorns utlopp och inlopp (r = 1 för motorer med naturligt inlopp)

Denna formel är giltig för värden på qc mellan 40 mg/(l. cykel) och 65 mg/(l. cykel).

För värden på qc på mindre än 40 mg/(l. cykel) skall ett konstant värde på fm på 0,3 (fm = 0,3) användas.

För värden på qc på mer än 65 mg/(l. cykel) skall ett konstant värde på fm på 1,2 (fm = 1,2) användas (se figuren):

Image

5.4.2.3   Förhållanden som skall råda i laboratoriet

För att en provning skall vara giltig måste korrigeringsfaktorn αd vara sådan att 0,9 ≤ αd ≤ 1,1

Om dessa gränser överskrids skall det erhållna korrigerade värdet anges och provningsförhållandena (temperatur och tryck) redovisas exakt i provningsrapporten.

---

(1)  Hela inloppssystemet skall monteras enligt vad som anges för avsedd användning:

| | om det finns en risk för icke-försumbar inverkan på motoreffekten, |
| --- | --- |

om det finns en risk för icke-försumbar inverkan på motoreffekten,

| | för tvåtaktsmotorer och ottomotorer, |
| --- | --- |

för tvåtaktsmotorer och ottomotorer,

| | om tillverkaren begär det. |
| --- | --- |

om tillverkaren begär det.

I annat fall får ett likvärdigt system användas, varvid det bör kontrolleras att inloppstrycket inte skiljer sig med mer än 100 Pa från den gräns som tillverkaren anger för ett rent luftfilter.

(2)  Hela avgassystemet skall monteras enligt vad som anges för avsedd användning:

| | om det finns en risk för icke försumbar inverkan på motoreffekten, |
| --- | --- |

om det finns en risk för icke försumbar inverkan på motoreffekten,

| | för tvåtaktsmotorer och ottomotorer, |
| --- | --- |

för tvåtaktsmotorer och ottomotorer,

| | om tillverkaren begär det. |
| --- | --- |

om tillverkaren begär det.

I annat fall får ett likvärdigt system monteras, förutsatt att trycket uppmätt vid utloppet av motoravgassystemet inte skiljer sig med mer än 1 000 Pa från tillverkarens uppgifter.

Utloppet av motoravgassystemet definieras som en punkt 150 mm nedströms från slutet av den del av avgassystemet som är monterat på motorn.

(3)  Om avgasbroms ingår i motorn skall strypventilen fixeras i helt öppet läge.

(4)  Bränsletrycket kan om nödvändigt ställas in så att det motsvarar de tryck som råder i den aktuella motoranvändningen (särskilt om ett system med bränsleåterföring används).

(5)  Luftintagsventilen är kontrollventil för den pneumatiska regulatorn för insprutningspumpen. Bränsleinsprutningsutrustningens regulator får innehålla andra anordningar som kan påverka mängden insprutat bränsle.

(6)  Kylare, fläkt, fläktkåpa, vattenpump och termostat skall placeras på provningsbänken i samma inbördes lägen som i fordonet. Kylvätskecirkulationen skall drivas enbart av motorns vattenpump.

Vätskan kan kylas antingen av motorkylaren eller av en extern kylkrets, förutsatt att tryckfallet i denna krets och trycket vid pumpinloppet väsentligen förblir detsamma som för motorkylsystemet. Om kylarspjäll ingår skall det vara i öppet läge.

Om fläkt, kylare och kåpa inte lätt kan monteras på fordonet, skall den effekt som förbrukas av fläkten när denna är separat monterad i rätt läge i förhållande till (eventuell) kylare och kåpa, bestämmas vid varvtal som motsvarar de motorvarvtal som används vid mätning av motoreffekt antingen genom beräkningar med utgångspunkt i standardegenskaper eller genom praktiska provningar. Denna effekt, korrigerad till atmosfäriska standardförhållanden enligt punkt 6.2, skall subtraheras från den korrigerade effekten.

(7)  Om en urkopplingsbar eller progressiv fläkt eller kompressor ingår, skall provningen utföras med den urkopplingsbara fläkten (eller kompressorn) urkopplad eller med den progressiva fläkten eller kompressorn i drift med maximal eftersläpning.

(8)  Termostaten får fixeras i helt öppet läge.

(9)  Generatorns minimieffekt: generatorns effekt skall vara begränsad till det som är nödvändigt för drift av tillbehör som är oundgängliga för motorns drift. Om ett batteri måste inkopplas skall ett fullständigt laddat batteri i gott skick användas.

(10)  Turbokylda motorer skall provas med turbokylning, både vätske- och luftkylning, men om motortillverkaren begär det får ett luftkylt turboaggregat ersättas med ett provningsbänkssystem. I bägge fallen skall mätning av effekt vid varje varvtal ske med samma tryckfall och temperaturfall hos motorluften genom turboaggregatet på provningsbänkssystemet som det som tillverkaren anger för systemet på ett komplett fordon.

(11)  Här kan bl.a. ingå EGR (exhaust gas recirculation, avgasåterföring)-system, katalytisk konvertor, termiskt reaktionskärl, sekundärt lufttillförselsystem och system mot bränsleavdunstning.

(12)  Provningarna får utföras i luftkonditionerade provningsrum där de atmosfäriska förhållandena kan kontrolleras.

(13)  För motorer utrustade med automatisk lufttemperaturkontroll, där anordningen är utformad så att ingen uppvärmd luft tillförs vid full belastning vid 25 °C, skall provningen genomföras med anordningen helt stängd. Om anordningen fortfarande är i drift vid 25 °C skall provningen genomföras med anordningen i normal drift och exponenten för temperaturtermen i korrektionsfaktorn skall sättas till noll (ingen temperaturkorrektion).

BILAGA 5

Tillägg

PROVRESULTAT FÖR MÄTNING AV NETTOMOTOREFFEKT

Denna blankett skall fyllas i av det laboratorium som utför provningen.

1.   Provningsförhållanden

1.1   Tryck uppmätta vid maximal effekt

| 1.1.1 | Totalt barometriskt tryck: ............ Pa |
| --- | --- |

1.1.1

Totalt barometriskt tryck: ............ Pa

| 1.1.2 | Vattenångtryck: ............ Pa |
| --- | --- |

1.1.2

Vattenångtryck: ............ Pa

| 1.1.3 | Avgastryck: ............ Pa |
| --- | --- |

1.1.3

Avgastryck: ............ Pa

1.2   Temperaturer uppmätta vid maximal effekt

| 1.2.1 | i inloppsluften: ............ K |
| --- | --- |

1.2.1

i inloppsluften: ............ K

| 1.2.2 | vid utloppet från motorns mellankylare: ............ K |
| --- | --- |

1.2.2

vid utloppet från motorns mellankylare: ............ K

| 1.2.3 | i kylmedlet: ............ K |
| --- | --- |

1.2.3

i kylmedlet: ............ K

| 1.2.3.1 | vid motorns utlopp för kylmedel: ............ K (1) |
| --- | --- |

1.2.3.1

vid motorns utlopp för kylmedel: ............ K (1)

| 1.2.3.2 | för luftkylning, vid referenspunkten: ............ K (1) |
| --- | --- |

1.2.3.2

för luftkylning, vid referenspunkten: ............ K (1)

| 1.2.4 | i smörjoljan: ............ K (ange mätpunkt) |
| --- | --- |

1.2.4

i smörjoljan: ............ K (ange mätpunkt)

| 1.2.5 | i bränslet: ............ K |
| --- | --- |

1.2.5

i bränslet: ............ K

| 1.2.5.1 | vid inloppet till bränslepump: ............ K |
| --- | --- |

1.2.5.1

vid inloppet till bränslepump: ............ K

| 1.2.5.2 | vid bränsleförbrukningsmätaren: ............ K |
| --- | --- |

1.2.5.2

vid bränsleförbrukningsmätaren: ............ K

1.3   Dynamometerns egenskaper

| 1.3.1 | Märke: ............ Modell: |
| --- | --- |

1.3.1

Märke: ............ Modell:

| 1.3.2 | Slag: |
| --- | --- |

1.3.2

Slag:

2.   Bränsle

2.1   För ottomotorer som drivs med flytande bränsle

| 2.1.1 | Märke: |
| --- | --- |

2.1.1

Märke:

| 2.1.2 | Specifikation: |
| --- | --- |

2.1.2

Specifikation:

| 2.1.3 | Antiknackningstillsats (bly e.d.): |
| --- | --- |

2.1.3

Antiknackningstillsats (bly e.d.):

| 2.1.3.1 | Slag: |
| --- | --- |

2.1.3.1

Slag:

| 2.1.3.2 | Innehåll: ............ mg/1 |
| --- | --- |

2.1.3.2

Innehåll: ............ mg/1

| 2.1.4 | Oktantal, RON: ............ (ASTM D 26 99-70) |
| --- | --- |

2.1.4

Oktantal, RON: ............ (ASTM D 26 99-70)

| 2.1.4.1 | Specifik densitet: ............ g/cm3 vid 288 K |
| --- | --- |

2.1.4.1

Specifik densitet: ............ g/cm3 vid 288 K

| 2.1.4.2 | Lägre värmevärde: ............ kJ/kg |
| --- | --- |

2.1.4.2

Lägre värmevärde: ............ kJ/kg

2.2   För ottomotorer som drivs med gasformigt bränsle

| 2.2.1 | Märke: |
| --- | --- |

2.2.1

Märke:

| 2.2.2 | Specifikation: |
| --- | --- |

2.2.2

Specifikation:

| 2.2.3 | Lagringstryck: ............ bar |
| --- | --- |

2.2.3

Lagringstryck: ............ bar

| 2.2.4 | Användningstryck: ............ bar |
| --- | --- |

2.2.4

Användningstryck: ............ bar

| 2.2.5 | Lägre värmevärde: ............ kJ/kg |
| --- | --- |

2.2.5

Lägre värmevärde: ............ kJ/kg

2.3   För motorer med kompressionständning som drivs med gasformigt bränsle

| 2.3.1 | Tillförselsystem: gas |
| --- | --- |

2.3.1

Tillförselsystem: gas

| 2.3.2 | Specifikation av gas: |
| --- | --- |

2.3.2

Specifikation av gas:

| 2.3.3 | Andel brännolja/gas: |
| --- | --- |

2.3.3

Andel brännolja/gas:

| 2.3.4 | Lägre värmevärde: |
| --- | --- |

2.3.4

Lägre värmevärde:

2.4   För motorer med kompressionständning som drivs med flytande bränsle

| 2.4.1 | Märke: |
| --- | --- |

2.4.1

Märke:

| 2.4.2 | Specifikation av bränsle: |
| --- | --- |

2.4.2

Specifikation av bränsle:

| 2.4.3 | Cetantal (ASTM D 976-71) |
| --- | --- |

2.4.3

Cetantal (ASTM D 976-71)

| 2.4.4 | Specifik densitet: ............ g/cm3 vid 288 K |
| --- | --- |

2.4.4

Specifik densitet: ............ g/cm3 vid 288 K

| 2.4.5 | Lägre värmevärde: ............ kJ/kg |
| --- | --- |

2.4.5

Lägre värmevärde: ............ kJ/kg

3.   Smörjmedel

| 3.1 | Märke: |
| --- | --- |

3.1

Märke:

| 3.2 | Specifikation: |
| --- | --- |

3.2

Specifikation:

| 3.3 | SAE-viskositet: |
| --- | --- |

3.3

SAE-viskositet:

4.   Mätvärden (1)

| Motorvarvtal, min-1 | | |
| --- | --- | --- |
| Uppmätt vridmoment, Nm | | |
| Uppmätt effekt, kW | | |
| Uppmätt bränsleflöde, g/h | | |
| Barometriskt tryck, kPa | | |
| Vattenångtryck, kPa | | |
| Lufttemperatur vid inlopp, K | | |
| Effekt att addera för mer utrustning än i tabell 1, kW | nr 1 | | |
| nr 2 |
| nr 3 |
| Effektkorrigeringsfaktor | | |
| Korrigerad bromseffekt, kW (med/utan fläkt (2)) | | |
| Fläktens effekt, kW
  (skall subtraheras om fläkt ej monterad) | | |
| Nettoeffekt, kW | | |
| Nettovridmoment, Nm | | |
| Korrigerad specifik bränsleförbrukning, g/(kWh) (3) | | |
| Kylmedelstemperaturens temperatur vid utlopp, K | | |
| Smörjoljans temperatur vid mätpunkt, K | | |
| Lufttemperatur efter turboladdare, K (4) | | |
| Bränsletemperatur vid inlopp till insprutningspump, K | | |
| Lufttemperatur efter turboluftkylning, K (4) | | |
| Tryck efter turboladdning, kPa (4) | | |
| Tryck efter laddluftkylare, kPa | | |

Motorvarvtal, min-1

Uppmätt vridmoment, Nm

Uppmätt effekt, kW

Uppmätt bränsleflöde, g/h

Barometriskt tryck, kPa

Vattenångtryck, kPa

Lufttemperatur vid inlopp, K

Effekt att addera för mer utrustning än i tabell 1, kW

nr 1

nr 2

nr 3

Effektkorrigeringsfaktor

Korrigerad bromseffekt, kW (med/utan fläkt (2))

Fläktens effekt, kW

(skall subtraheras om fläkt ej monterad)

Nettoeffekt, kW

Nettovridmoment, Nm

Korrigerad specifik bränsleförbrukning, g/(kWh) (3)

Kylmedelstemperaturens temperatur vid utlopp, K

Smörjoljans temperatur vid mätpunkt, K

Lufttemperatur efter turboladdare, K (4)

Bränsletemperatur vid inlopp till insprutningspump, K

Lufttemperatur efter turboluftkylning, K (4)

Tryck efter turboladdning, kPa (4)

Tryck efter laddluftkylare, kPa

---

(1)  Karakteristiska kurvor över nettoeffekt och nettovridmoment skall uppritas som funktion av motorvarvtalet.

(2)  Stryk det som ej är tillämpligt.

(3)  Beräknas med nettoeffekt för kompressionständningsmotorer och ottomotorer, för ottomotorer multiplicerad med effektkorrektionsfaktorn.

(4)  Stryk om ej tillämpligt.

---

BILAGA 6

METOD FÖR MÄTNING AV NETTOEFFEKT OCH STÖRSTA EFFEKT UNDER 30 MINUTER HOS ELEKTRISKA TRANSMISSIONER

| 1. | Dessa krav är tillämpliga på mätningar av största nettoeffekt och största effekt under 30 minuter hos elektriska transmissioner som används för framdrivning av rent elektriska landsvägsfordon. |
| --- | --- |

1.

Dessa krav är tillämpliga på mätningar av största nettoeffekt och största effekt under 30 minuter hos elektriska transmissioner som används för framdrivning av rent elektriska landsvägsfordon.

2.   PROVNINGSFÖRHÅLLANDEN

| 2.1 | Transmissionen skall ha körts in enligt tillverkarens rekommendationer. |
| --- | --- |

2.1

Transmissionen skall ha körts in enligt tillverkarens rekommendationer.

| 2.2 | Om effektmätningen kan genomföras endast på en transmission med växellåda eller reducerare monterad, skall verkningsgraden beaktas. |
| --- | --- |

2.2

Om effektmätningen kan genomföras endast på en transmission med växellåda eller reducerare monterad, skall verkningsgraden beaktas.

2.3   Tillbehör

2.3.1   Tillbehör som skall monteras

Under provning skall de tillbehör som är nödvändiga för transmissionens drift i avsedd användning (enligt vad som förtecknas i tabell 1 i denna bilaga) monteras i samma läge som i fordonet.

2.3.2   Tillbehör som skall avlägsnas

Tillbehör som är nödvändiga för fordonets drift, och som kan vara monterade på motorn, skall avlägsnas vid provning. Följande icke-uttömmande lista anges som ett exempel:

| — | Luftkompressor för bromsar |
| --- | --- |

—

Luftkompressor för bromsar

| — | Servostyrningskompressor |
| --- | --- |

—

Servostyrningskompressor

| — | Upphängningskompressor |
| --- | --- |

—

Upphängningskompressor

| — | Luftkonditioneringssystem |
| --- | --- |

—

Luftkonditioneringssystem

| — | Om tillbehören inte kan avlägsnas, får den effekt de förbrukar i obelastat läge bestämmas och adderas till den uppmätta effekten. |
| --- | --- |

—

Om tillbehören inte kan avlägsnas, får den effekt de förbrukar i obelastat läge bestämmas och adderas till den uppmätta effekten.

Tabell 1

Tillbehör som skall monteras vid provning av nettoeffekt och största effekt under 30 minuter för elektriska transmissioner

(Med ”standardproduktionsutrustning” menas utrustning som tillhandahålls av tillverkaren för en viss tillämpning)

| Nr | Tillbehör | Monteras för prov av nettoeffekt och största effekt under 30 minuter |
| --- | --- | --- |
| 1 | Källa till likspänning | Spänningsfall under provning mindre än 5 % |
| 2 | Varvtalsvariator och reglerdon | Ja: standardproduktionsutrustning |
| 3 | VÄTSKEKYLNING | |
| Motorhuv | Nej |
| Utlopp i huv |
| Kylare (1)
   (2) | Ja: standardproduktionsutrustning |
| Fläkt |
| Fläktkåpa |
| Pump |
| Termostat (3) |
| LUFTKYLNING | Ja: standardproduktionsutrustning |
| Luftfilter |
| Kåpa |
| Kompressor |
| Temperaturinställningssystem |
| 4 | Elutrustning | Ja: standardproduktionsutrustning |
| 5 | Extra fläkt för bänkprovning | Ja, vid behov |

Nr

Tillbehör

Monteras för prov av nettoeffekt och största effekt under 30 minuter

1

Källa till likspänning

Spänningsfall under provning mindre än 5 %

2

Varvtalsvariator och reglerdon

Ja: standardproduktionsutrustning

3

VÄTSKEKYLNING

Motorhuv

Nej

Utlopp i huv

Kylare (1)
   (2)

Ja: standardproduktionsutrustning

Fläkt

Fläktkåpa

Pump

Termostat (3)

LUFTKYLNING

Ja: standardproduktionsutrustning

Luftfilter

Kåpa

Kompressor

Temperaturinställningssystem

4

Elutrustning

Ja: standardproduktionsutrustning

5

Extra fläkt för bänkprovning

Ja, vid behov

2.4   Inställningar

Inställningarna skall följa tillverkarens specifikationer för produktionsmotor och användas utan vidare ändringar för den särskilda användningen.

2.5   Uppgifter som skall registreras

| 2.5.1 | Provning för fastställande av nettoeffekt skall ske med effektreglaget inställt för maximal effekt. |
| --- | --- |

2.5.1

Provning för fastställande av nettoeffekt skall ske med effektreglaget inställt för maximal effekt.

| 2.5.2 | Motorn skall ha körts in i enlighet med sökandens rekommendationer. |
| --- | --- |

2.5.2

Motorn skall ha körts in i enlighet med sökandens rekommendationer.

| 2.5.3 | Vridmoment och varvtal skall registreras samtidigt. |
| --- | --- |

2.5.3

Vridmoment och varvtal skall registreras samtidigt.

| 2.5.4 | Vid behov skall den kylvätsketemperatur som registreras vid utloppet från motorn hållas vid ± 5 K av den termostattemperaturinställning som tillverkaren anger.
  För luftkylda transmissioner skall temperaturen i en punkt som tillverkaren anger hållas inom + 0/- 20 K av det största värde som tillverkaren anger. |
| --- | --- |

2.5.4

Vid behov skall den kylvätsketemperatur som registreras vid utloppet från motorn hållas vid ± 5 K av den termostattemperaturinställning som tillverkaren anger.

För luftkylda transmissioner skall temperaturen i en punkt som tillverkaren anger hållas inom + 0/- 20 K av det största värde som tillverkaren anger.

| 2.5.5 | Temperaturen på den smörjolja som uppmäts i oljesumpen eller vid utloppet från en eventuell oljevärmeväxlare skall hållas inom de gränser som tillverkaren anger. |
| --- | --- |

2.5.5

Temperaturen på den smörjolja som uppmäts i oljesumpen eller vid utloppet från en eventuell oljevärmeväxlare skall hållas inom de gränser som tillverkaren anger.

| 2.5.6 | Ett extra reglersystem får vid behov användas för att hålla temperaturen inom de gränser som anges i punkterna 2.5.4 och 2.5.5. |
| --- | --- |

2.5.6

Ett extra reglersystem får vid behov användas för att hålla temperaturen inom de gränser som anges i punkterna 2.5.4 och 2.5.5.

3.   MÄTNOGGRANNHET

| 3.1 | Vridmoment: ± 1 % av uppmätt vridmoment.
  Systemet för mätning av vridmoment skall kalibreras så att friktionsförluster beaktas. Noggrannheten i den lägre halvan av dynamometerbänkens mätinvervall får vara ± 2 % av uppmätt vridmoment. |
| --- | --- |

3.1

Vridmoment: ± 1 % av uppmätt vridmoment.

Systemet för mätning av vridmoment skall kalibreras så att friktionsförluster beaktas. Noggrannheten i den lägre halvan av dynamometerbänkens mätinvervall får vara ± 2 % av uppmätt vridmoment.

| 3.2 | Motorvarvtal:0,5 % av uppmätt varvtal. |
| --- | --- |

3.2

Motorvarvtal:0,5 % av uppmätt varvtal.

| 3.3 | Lufttemperatur vid motorinlopp: ± 2 K. |
| --- | --- |

3.3

Lufttemperatur vid motorinlopp: ± 2 K.

---

(1)  Kylare, fläkt, fläktkåpa, vattenpump och termostat skall placeras på provningsbänken i samma inbördes lägen som i fordonet. Kylvätskecirkulationen skall drivas enbart av transmissionens vattenpump.

Vätskan kan kylas antingen av transmissionens kylare eller av en extern kylkrets, förutsatt att tryckfallet i denna krets och trycket vid pumpinloppet väsentligen förblir detsamma som för transmissionens kylsystem. Om kylarspjäll ingår skall det vara i öppet läge.

Om fläkt, kylare och kåpa inte lätt kan monteras på fordonet, skall den effekt som förbrukas av fläkten när denna är separat monterad i rätt läge i förhållande till (eventuell) kylare och kåpa, bestämmas vid varvtal som motsvarar de motorvarvtal som används vid mätning av motoreffekt antingen genom beräkningar med utgångspunkt i standardegenskaper eller genom praktiska provningar. Denna effekt, korrigerad till atmosfäriska standardförhållanden, skall subtraheras från den korrigerade effekten.

(2)  Om en urkopplingsbar eller progressiv fläkt eller kompressor ingår, skall provningen utföras med den urkopplingsbara fläkten (eller kompressorn) urkopplad eller med den progressiva fläkten eller kompressorn i drift med maximal eftersläpning.

(3)  Termostaten får fixeras i helt öppet läge.

---

BILAGA 7

KONTROLL AV PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

1.   ALLMÄNT

Dessa krav överensstämmer med de prov som enligt punkt 6.3.6 skall utföras för att kontrollera produktionsöverensstämmelsen.

2.   PROVNINGSFÖRFARANDEN

Provningsmetoder och mätinstrument skall vara de som anges i bilagorna 5 eller 6 till dessa föreskrifter.

3.   PROVTAGNING

En transmission skall väljas. Om transmissionen efter provning enligt punkt 5.1 inte bedöms överensstämma med kraven i dessa föreskrifter skall ytterligare två transmissioner provas.

4.   MÄTKRITERIER

4.1   Nettoeffekt hos förbränningsmotor

Under provningar för att kontrollera produktionsöverensstämmelsen skall effekten mätas vid två varvtal, S1 och S2, vilka motsvarar mätpunkterna för den maximala effekt respektive det maximala vridmoment som godtas för typgodkännande. Vid dessa två varvtal, som har en tolerans på ± 5 %, får nettoeffekten uppmätt vid minst en punkt inom intervallen S1 ± 5 % och S2 ± 5 % inte avvika med mer än ± 5 % från det typgodkända värdet.

4.2   Nettoeffekt och största effekt under 30 minuter hos elektrisk transmission

Under provningar för att kontrollera produktionsöverensstämmelsen skall effekten mätas vid varvtalet S1, motsvarande mätpunkten för största effekt som godtas för typgodkännande. Vid detta varvtal får nettoeffekten inte avvika med mer än ± 5 % från det typgodkända värdet.

5.   BEDÖMNING AV RESULTAT

| 5.1 | Om nettoeffekt och största effekt under 30 minuter hos en transmission som provats enligt punkt 2 uppfyller kraven i punkt 4 skall produktionen anses överensstämma med typgodkännandet. |
| --- | --- |

5.1

Om nettoeffekt och största effekt under 30 minuter hos en transmission som provats enligt punkt 2 uppfyller kraven i punkt 4 skall produktionen anses överensstämma med typgodkännandet.

| 5.2 | Om kraven i punkt 4 inte uppfylls skall två ytterligare transmissioner provas på samma sätt. |
| --- | --- |

5.2

Om kraven i punkt 4 inte uppfylls skall två ytterligare transmissioner provas på samma sätt.

| 5.3 | Om värdet av nettoeffekten eller av största effekt under 30 minuter hos den andra och/eller tredje transmission som avses i punkt 5.2 inte uppfyller kraven i punkt 4 skall produktionen anses inte överensstämma med kraven i dessa föreskrifter och bestämmelserna i punkt 7.1 skall tillämpas. |
| --- | --- |

5.3

Om värdet av nettoeffekten eller av största effekt under 30 minuter hos den andra och/eller tredje transmission som avses i punkt 5.2 inte uppfyller kraven i punkt 4 skall produktionen anses inte överensstämma med kraven i dessa föreskrifter och bestämmelserna i punkt 7.1 skall tillämpas.

---

BILAGA 8

1.   TEKNISKA UPPGIFTER FÖR LPG-REFERENSBRÄNSLEN

| | Bränsle A | Bränsle B | Provningsmetod |
| --- | --- | --- | --- |
| Sammansättning: | | | | ISO 7941 |
| C3 | vol- % | 30 ± 2 | 85 ± 2 | |
| C4 | vol- % | resten | resten | |
| <C3, >C4 | vol- % | max. 2 % | max. 2 % | |
| Olefiner | vol- % | 9 ± 3 | 12 ± 3 | |
| Indunstningsrest | ppm | max. 50 | max. 50 | NFM 41-015 |
| Vattenhalt | | ingen | ingen | visuell inspektion |
| Svavelhalt | mass-ppm (1) | max. 50 | max. 50 | EN 24260 |
| Vätesulfid | | ingen | ingen | |
| Ärgning | klassning | klass 1 | klass 1 | ISO 625 1 (2) |
| Lukt | | karakteristisk | karakteristisk | |
| MON | | Min. 89 | Min. 89 | EN 589 bilaga B |

Bränsle A

Bränsle B

Provningsmetod

Sammansättning:

ISO 7941

C3

vol- %

30 ± 2

85 ± 2

C4

vol- %

resten

resten

<C3, >C4

vol- %

max. 2 %

max. 2 %

Olefiner

vol- %

9 ± 3

12 ± 3

Indunstningsrest

ppm

max. 50

max. 50

NFM 41-015

Vattenhalt

ingen

ingen

visuell inspektion

Svavelhalt

mass-ppm (1)

max. 50

max. 50

EN 24260

Vätesulfid

ingen

ingen

Ärgning

klassning

klass 1

klass 1

ISO 625 1 (2)

Lukt

karakteristisk

karakteristisk

MON

Min. 89

Min. 89

EN 589 bilaga B

2.   TEKNISKA UPPGIFTER FÖR NATURGASREFERENSBRÄNSLEN

| | G20 | G23 | G25 |
| --- | --- | --- | --- |
| Sammansättning: |
| CH4 | vol- % | 100 | 92,5 | 86 |
| N2 | vol- % | 0 | 7,5 | 14 |
| Wobbetal (3) | MJ/m3 | 53,6 ± 2 % | 48,2 ± 2 % | 43,9 ± 2 % |

G20

G23

G25

Sammansättning:

CH4

vol- %

100

92,5

86

N2

vol- %

0

7,5

14

Wobbetal (3)

MJ/m3

53,6 ± 2 %

48,2 ± 2 %

43,9 ± 2 %

---

(1)  Värdena skall bestämmas vid standardförhållanden (293,2 K (20 oC) och 101,3 kPa).

(2)  Med denna metod kan kanske inte förekomst av korrosiva ämnen bestämmas om provet innehåller korrosionshämmande medel eller andra kemikalier som minskar provets korrosivitet på kopparremsan. Det är därför förbjudet att tillföra sådana ämnen i det enda syftet att få provningsmetoden att ge ett missvisande resultat.

(3)  Med utgångspunkt i bruttovärmevärdet och beräknat för 0 °C.

De gaser som ingår i blandningarna skall ha åtminstone följande renhet:

| N2 | : | 99 % |
| --- | --- | --- |
| CH4 | : | 95 % med en total halt av väte, kolmonoxid och syre mindre än 1 % och en total halt av kväve och koldioxid mindre än 2 % |

N2

:

99 %

CH4

:

95 % med en total halt av väte, kolmonoxid och syre mindre än 1 % och en total halt av kväve och koldioxid mindre än 2 %

Wobbetal är kvoten mellan värmevärdet för en gas per enhetsvolym och kvadratroten av dess relativa densitet under samma referensförhållanden:

Formula

där Hgas= bränslets värmevärde i MJ/m3 vid 0 °C

luft= luftens densitet vid 0 °C

gas= bränslets densitet vid 0 °C

Wobbetalet betecknas som brutto eller netto beroende på om det värmevärde som används är bruttovärmevärdet eller nettovärmevärdet.

---