# Euroopa Liidu L 19/2020

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 19 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 63. aastakäik24. jaanuar 2020 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 19

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

63. aastakäik24. jaanuar 2020

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni Rakendusmäärus (EL) 2020/103, 17. jaanuar 2020, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 844/2012 seoses toimeainete ühtlustatud klassifikatsiooniga (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni Rakendusmäärus (EL) 2020/104, 23. jaanuar 2020, millega kehtestatakse registreerimisnõue teatavate Hiina Rahvavabariigist, Taiwanist ja Indoneesiast pärit kuumvaltsitud roostevabade teraslehtede ja -rullide impordi suhtes | 5 |
| | * | Komisjoni Rakendusmäärus (EL) 2020/105, 23. jaanuar 2020, millega kehtestatakse registreerimisnõue teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Indoneesiast pärit kuumvaltsitud roostevabade teraslehtede ja -rullide impordi suhtes | 10 |
| | * | Komisjoni Rakendusmäärus (EL) 2020/106, 23. jaanuar 2020, milles käsitletakse naatriumformiaadi kasutamise lubamist kõikide loomaliikide söödalisandina (
  1
  ) | 15 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/107, 23. jaanuar 2020, milles käsitletakse loa andmist toiduvärvi erkpunane 4R kasutamiseks koerte, kasside ja dekoratiivkalade söödalisandina (
  1
  ) | 18 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2020/108, 23. jaanuar 2020, millega muudetakse Euroopa Liidu ja San Marino Vabariigi vahelise rahanduskokkuleppe lisa | 23 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2020/109, 23. jaanuar 2020, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Vatikani Linnriigi vahelise rahanduskokkuleppe lisa | 36 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 122 – ühtsed tehnonõuded, mis käsitlevad M-, N- ja O-kategooria sõidukite tüübikinnitust seoses nende sõidukite küttesüsteemidega [2020/110] | 42 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni Rakendusmäärus (EL) 2020/103, 17. jaanuar 2020, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 844/2012 seoses toimeainete ühtlustatud klassifikatsiooniga (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni Rakendusmäärus (EL) 2020/104, 23. jaanuar 2020, millega kehtestatakse registreerimisnõue teatavate Hiina Rahvavabariigist, Taiwanist ja Indoneesiast pärit kuumvaltsitud roostevabade teraslehtede ja -rullide impordi suhtes

5

*

Komisjoni Rakendusmäärus (EL) 2020/105, 23. jaanuar 2020, millega kehtestatakse registreerimisnõue teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Indoneesiast pärit kuumvaltsitud roostevabade teraslehtede ja -rullide impordi suhtes

10

*

Komisjoni Rakendusmäärus (EL) 2020/106, 23. jaanuar 2020, milles käsitletakse naatriumformiaadi kasutamise lubamist kõikide loomaliikide söödalisandina (
  1
  )

1

15

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/107, 23. jaanuar 2020, milles käsitletakse loa andmist toiduvärvi erkpunane 4R kasutamiseks koerte, kasside ja dekoratiivkalade söödalisandina (
  1
  )

1

18

OTSUSED

*

Komisjoni otsus (EL) 2020/108, 23. jaanuar 2020, millega muudetakse Euroopa Liidu ja San Marino Vabariigi vahelise rahanduskokkuleppe lisa

23

*

Komisjoni otsus (EL) 2020/109, 23. jaanuar 2020, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Vatikani Linnriigi vahelise rahanduskokkuleppe lisa

36

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 122 – ühtsed tehnonõuded, mis käsitlevad M-, N- ja O-kategooria sõidukite tüübikinnitust seoses nende sõidukite küttesüsteemidega [2020/110]

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 24.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 19/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 19/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/103,

17. jaanuar 2020,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 844/2012 seoses toimeainete ühtlustatud klassifikatsiooniga

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artiklit 19 ja artikli 78 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 844/2012 (2) on kehtestatud vajalikud sätted määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohase toimeainete heakskiidu pikendamise korra rakendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 844/2012 (2) on kehtestatud vajalikud sätted määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohase toimeainete heakskiidu pikendamise korra rakendamiseks.

| (2) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (3) artikli 36 lõikele 2 tuleb määruse (EÜ) nr 1107/2009 tähenduses toimeainete suhtes tavaliselt kohaldada ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistamist. Seepärast on asjakohane näha ette üksikasjalikud menetluseeskirjad seoses määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 14 kohast toimeainete heakskiidu pikendamist käsitlevate referentliikmesriigi ettepanekute esitamisega Euroopa Kemikaaliametile (edaspidi „kemikaaliamet“) kooskõlas määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikli 37 lõikega 1. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (3) artikli 36 lõikele 2 tuleb määruse (EÜ) nr 1107/2009 tähenduses toimeainete suhtes tavaliselt kohaldada ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistamist. Seepärast on asjakohane näha ette üksikasjalikud menetluseeskirjad seoses määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 14 kohast toimeainete heakskiidu pikendamist käsitlevate referentliikmesriigi ettepanekute esitamisega Euroopa Kemikaaliametile (edaspidi „kemikaaliamet“) kooskõlas määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikli 37 lõikega 1.

| (3) | Pikendamismenetluse raames tuleks referentliikmesriigile anda lisaaega kemikaaliametile esitatava pikendamist käsitleva hindamisaruande kavandi ja toimiku koostamiseks ning Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“) järelduse koostamiseks. Seepärast tuleks lühendada pikendamistaotluse esitamise ja täiendavate toimikute esitamise vahelist taotlejatele antud aega kolme kuu võrra ning pikendada selle kolme kuu arvelt referentliikmesriigi ja toiduohutusameti kasutada olevat aega. |
| --- | --- |

(3)

Pikendamismenetluse raames tuleks referentliikmesriigile anda lisaaega kemikaaliametile esitatava pikendamist käsitleva hindamisaruande kavandi ja toimiku koostamiseks ning Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“) järelduse koostamiseks. Seepärast tuleks lühendada pikendamistaotluse esitamise ja täiendavate toimikute esitamise vahelist taotlejatele antud aega kolme kuu võrra ning pikendada selle kolme kuu arvelt referentliikmesriigi ja toiduohutusameti kasutada olevat aega.

| (4) | On asjakohane ette näha, et üldjuhul esitab referentliikmesriik vastavalt määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikli 37 lõikele 1 toimiku vähemalt nende ohuklasside kohta, mis on asjakohased selle kindlakstegemiseks, kas toimeainet võib käsitada madala riskiastmega toimeainena vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklile 22 koostoimes nimetatud määruse II lisa punktiga 5.1.1; see hõlmab ka ohuklasse, mis on asjakohased seoses määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktides 3.6.2–3.6.4 ja 3.7 esitatud piirkriteeriumidega. Referentliikmesriik peaks seoses ohuklassidega, mille puhul ei ole määrusega (EÜ) nr 1272/2008 kehtestatud ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistamise kriteeriumid tema hinnangul täidetud, esitama nõuetekohase põhjenduse selle kohta, miks ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistamise kohaldamine ei ole võimalik. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane ette näha, et üldjuhul esitab referentliikmesriik vastavalt määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikli 37 lõikele 1 toimiku vähemalt nende ohuklasside kohta, mis on asjakohased selle kindlakstegemiseks, kas toimeainet võib käsitada madala riskiastmega toimeainena vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklile 22 koostoimes nimetatud määruse II lisa punktiga 5.1.1; see hõlmab ka ohuklasse, mis on asjakohased seoses määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktides 3.6.2–3.6.4 ja 3.7 esitatud piirkriteeriumidega. Referentliikmesriik peaks seoses ohuklassidega, mille puhul ei ole määrusega (EÜ) nr 1272/2008 kehtestatud ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistamise kriteeriumid tema hinnangul täidetud, esitama nõuetekohase põhjenduse selle kohta, miks ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistamise kohaldamine ei ole võimalik.

| (5) | Kui kemikaaliametile on juba esitatud mõni ettepanek ja selle hindamine on pooleli, peaks referentliikmesriik oma ettepanekus käsitlema siiski üksnes mis tahes sellist ohuklassi, mida menetluses olev ettepanek ei hõlma, välja arvatud juhul, kui ta leiab, et on teatavaks saanud uued andmed, mida menetluses olev toimik ei sisalda. |
| --- | --- |

(5)

Kui kemikaaliametile on juba esitatud mõni ettepanek ja selle hindamine on pooleli, peaks referentliikmesriik oma ettepanekus käsitlema siiski üksnes mis tahes sellist ohuklassi, mida menetluses olev ettepanek ei hõlma, välja arvatud juhul, kui ta leiab, et on teatavaks saanud uued andmed, mida menetluses olev toimik ei sisalda.

| (6) | Ühtlasi piisab selliste ohuklasside puhul, mis on loetletud määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktis 5.1.1 ja mida kemikaaliameti riskihindamise komitee mõnes olemasolevas arvamuses on juba käsitletud, sellest, kui referentliikmesriigi nõuetekohasest põhjendusest nähtub, et riskihindamise komitee olemasolev arvamus on jätkuvalt kehtiv. Kemikaaliamet võib esitada referentliikmesriigi esitatud ettepaneku kohta oma seisukoha. |
| --- | --- |

(6)

Ühtlasi piisab selliste ohuklasside puhul, mis on loetletud määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktis 5.1.1 ja mida kemikaaliameti riskihindamise komitee mõnes olemasolevas arvamuses on juba käsitletud, sellest, kui referentliikmesriigi nõuetekohasest põhjendusest nähtub, et riskihindamise komitee olemasolev arvamus on jätkuvalt kehtiv. Kemikaaliamet võib esitada referentliikmesriigi esitatud ettepaneku kohta oma seisukoha.

| (7) | Tuleks kindlaks määrata orienteeriv ajakava, mis võimaldab tagada, et kemikaaliameti riskihindamise komitee arvamus saab toiduohutusametile kättesaadavaks enne toiduohutusameti järelduse vastuvõtmist määruse (EL) nr 844/2012 artikli 13 alusel. |
| --- | --- |

(7)

Tuleks kindlaks määrata orienteeriv ajakava, mis võimaldab tagada, et kemikaaliameti riskihindamise komitee arvamus saab toiduohutusametile kättesaadavaks enne toiduohutusameti järelduse vastuvõtmist määruse (EL) nr 844/2012 artikli 13 alusel.

| (8) | Tuleks ette näha teatav üleminekuperiood, et taotlejad saaksid arvesse võtta pikendamistaotluse esitamise ja täiendavate toimikute esitamise vahelise, toimikute koostamiseks ette nähtud ajavahemiku lühenemist. See ei tohiks mõjutada menetlustoiminguid, mis hõlmavad juba esitatud täiendavaid toimikuid. |
| --- | --- |

(8)

Tuleks ette näha teatav üleminekuperiood, et taotlejad saaksid arvesse võtta pikendamistaotluse esitamise ja täiendavate toimikute esitamise vahelise, toimikute koostamiseks ette nähtud ajavahemiku lühenemist. See ei tohiks mõjutada menetlustoiminguid, mis hõlmavad juba esitatud täiendavaid toimikuid.

| (9) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) nr 844/2012 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 6 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Täiendavad toimikud esitatakse hiljemalt 33 kuud enne heakskiidu kehtivusaja lõppu.“ |
| --- | --- |

1)

Artikli 6 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Täiendavad toimikud esitatakse hiljemalt 33 kuud enne heakskiidu kehtivusaja lõppu.“

| 2) | Artikli 7 lõike 1 punkt j asendatakse järgmisega:






  „j) | klassifitseerimisettepanek, kui leitakse, et aine tuleks klassifitseerida või ümber klassifitseerida vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1272/2008 (*1); |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 7 lõike 1 punkt j asendatakse järgmisega:

„j)

klassifitseerimisettepanek, kui leitakse, et aine tuleks klassifitseerida või ümber klassifitseerida vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1272/2008 (*1);

*1

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).“
  "

*1

| 3) | Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikes 1 asendatakse sõnad „12 kuu“ sõnadega „13 kuu“; |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikes 1 asendatakse sõnad „12 kuu“ sõnadega „13 kuu“;

| b) | lõike 2 punkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | ettepanek toimeaine klassifitseerimiseks või vajaduse korral klassifikatsiooni kinnitamiseks või toimeaine ümberklassifitseerimiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohastele kriteeriumidele, nagu on täpsustatud lõike 9 kohaselt esitatavas toimikus, millega ettepanek peab olema kooskõlas;“; |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 2 punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

ettepanek toimeaine klassifitseerimiseks või vajaduse korral klassifikatsiooni kinnitamiseks või toimeaine ümberklassifitseerimiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohastele kriteeriumidele, nagu on täpsustatud lõike 9 kohaselt esitatavas toimikus, millega ettepanek peab olema kooskõlas;“;

| c) | lõike 5 teises lauses asendatakse sõna „12-kuulist“ sõnaga „13-kuulist“; |
| --- | --- |

c)

lõike 5 teises lauses asendatakse sõna „12-kuulist“ sõnaga „13-kuulist“;

| d) | lõike 6 teises lauses asendatakse sõna „12-kuulist“ sõnaga „13-kuulist“; |
| --- | --- |

d)

lõike 6 teises lauses asendatakse sõna „12-kuulist“ sõnaga „13-kuulist“;

| e) | lisatakse lõige 9:

  „9.   Referentliikmesriik esitab kooskõlas määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikli 37 lõikega 1 hiljemalt pikendamise hindamisaruande kavandi esitamise ajal Euroopa Kemikaaliametile (edaspidi „kemikaaliamet“) toimeaine ühtlustatud klassifikatsiooni käsitleva arvamuse saamiseks kemikaaliameti nõuetele vastava ettepaneku seoses vähemalt järgmiste ohuklassidega:






  — | lõhkeained; |
| --- | --- | --- |

e)

lisatakse lõige 9:

„9.   Referentliikmesriik esitab kooskõlas määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikli 37 lõikega 1 hiljemalt pikendamise hindamisaruande kavandi esitamise ajal Euroopa Kemikaaliametile (edaspidi „kemikaaliamet“) toimeaine ühtlustatud klassifikatsiooni käsitleva arvamuse saamiseks kemikaaliameti nõuetele vastava ettepaneku seoses vähemalt järgmiste ohuklassidega:

—

lõhkeained;

| — | äge mürgisus; |
| --- | --- |

—

äge mürgisus;

| — | nahasöövitus/-ärritus; |
| --- | --- |

—

nahasöövitus/-ärritus;

| — | raske silmakahjustus/silmade ärritus; |
| --- | --- |

—

raske silmakahjustus/silmade ärritus;

| — | hingamiselundite või naha sensibiliseerimine; |
| --- | --- |

—

hingamiselundite või naha sensibiliseerimine;

| — | mutageensus sugurakkudele; |
| --- | --- |

—

mutageensus sugurakkudele;

| — | kantserogeensus; |
| --- | --- |

—

kantserogeensus;

| — | reproduktiivtoksilisus; |
| --- | --- |

—

reproduktiivtoksilisus;

| — | mürgisus sihtelundi suhtes – ühekordne kokkupuude; |
| --- | --- |

—

mürgisus sihtelundi suhtes – ühekordne kokkupuude;

| — | mürgisus sihtelundi suhtes – korduv kokkupuude; |
| --- | --- |

—

mürgisus sihtelundi suhtes – korduv kokkupuude;

| — | ohtlik veekeskkonnale. |
| --- | --- |

—

ohtlik veekeskkonnale.

Referentliikmesriik põhjendab nõuetekohaselt oma seisukohta, et ühte või mitmesse kõnealusesse ohuklassi klassifitseerimise kriteeriumid ei ole täidetud.

Kui kemikaaliametile on juba esitatud toimeaine klassifitseerimise ettepanek ja selle hindamine on pooleli, esitab referentliikmesriik täiendava klassifitseerimisettepaneku üksnes seoses mis tahes sellise eespool esitatud loetellu kuuluva ohuklassiga, mida menetluses olev ettepanek ei hõlma, välja arvatud juhul, kui eespool loetletud ohuklassidega seoses on saanud teatavaks uued andmed, mida menetluses olev toimik ei sisalda.

Ohuklasside puhul, mida määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 76 lõike 1 punkti c kohaselt asutatud kemikaaliameti riskihindamise komitee mõnes olemasolevas arvamuses on juba käsitletud, on sõltumata sellest, kas asjaomane arvamus on või ei ole olnud aluseks ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistust käsitlevale otsusele toimeaine kandmise kohta määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisasse, piisav, kui referentliikmesriik esitab kemikaaliametile esitatud ettepanekus nõuetekohase põhjenduse selle kohta, et asjaomane olemasolev arvamus – või kui sellise arvamuse alusel on juba tehtud VI lisasse lisamist käsitlev otsus, siis kehtiv klassifikatsioon – on seoses esimeses lõigus loetletud ohuklassidega jätkuvalt kehtiv. Kemikaaliamet võib esitada referentliikmesriigi esitatud ettepaneku kohta oma seisukoha.“

| 4) | Artikli 11a järele lisatakse artikkel 11b:

  „Artikkel 11b

  Riskihindamise komitee seab eesmärgiks võtta määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikli 37 lõikes 4 osutatud arvamus vastu 13 kuu jooksul pärast artikli 11 lõikes 9 osutatud ettepaneku esitamist.“ |
| --- | --- |

4)

Artikli 11a järele lisatakse artikkel 11b:

„Artikkel 11b

Riskihindamise komitee seab eesmärgiks võtta määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikli 37 lõikes 4 osutatud arvamus vastu 13 kuu jooksul pärast artikli 11 lõikes 9 osutatud ettepaneku esitamist.“

| 5) | Artikli 12 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Toiduohutusamet teeb kindlaks, kas pikendamise hindamisaruande kavand, mille referentliikmesriik on esitanud, sisaldab kokkulepitud vormingus kogu asjakohast teavet, ning edastab selle taotlejale ja teistele liikmesriikidele hiljemalt kolm kuud pärast kavandi kättesaamist.“ |
| --- | --- |

5)

Artikli 12 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Toiduohutusamet teeb kindlaks, kas pikendamise hindamisaruande kavand, mille referentliikmesriik on esitanud, sisaldab kokkulepitud vormingus kogu asjakohast teavet, ning edastab selle taotlejale ja teistele liikmesriikidele hiljemalt kolm kuud pärast kavandi kättesaamist.“

| 6) | Artikli 13 lõike 1 esimene lause asendatakse järgmisega:

  „Toiduohutusamet võtab viie kuu jooksul pärast artikli 12 lõikes 3 osutatud perioodi lõppu või määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikli 37 lõikes 4 osutatud riskihindamise komitee arvamuse vastuvõtmise korral kahe nädala jooksul pärast kõnealuse arvamuse vastuvõtmist – olenevalt sellest, kumb sündmus toimub hiljem – olemasolevatest teaduslikest ja tehnilistest teadmistest lähtudes ja täiendavate toimikute esitamise kuupäeval kehtivaid juhenddokumente kasutades ning riskihindamise komitee arvamust arvesse võttes vastu järelduse selle kohta, kas võib eeldada, et toimeaine vastab määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele.“ |
| --- | --- |

6)

Artikli 13 lõike 1 esimene lause asendatakse järgmisega:

„Toiduohutusamet võtab viie kuu jooksul pärast artikli 12 lõikes 3 osutatud perioodi lõppu või määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikli 37 lõikes 4 osutatud riskihindamise komitee arvamuse vastuvõtmise korral kahe nädala jooksul pärast kõnealuse arvamuse vastuvõtmist – olenevalt sellest, kumb sündmus toimub hiljem – olemasolevatest teaduslikest ja tehnilistest teadmistest lähtudes ja täiendavate toimikute esitamise kuupäeval kehtivaid juhenddokumente kasutades ning riskihindamise komitee arvamust arvesse võttes vastu järelduse selle kohta, kas võib eeldada, et toimeaine vastab määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele.“

| 7) | Artikli 14 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

  „Pikendamisaruandes ja määruse eelnõus võetakse arvesse referentliikmesriigi esitatud pikendamise hindamisaruande kavandit, käesoleva määruse artikli 12 lõikes 3 osutatud märkusi ja toiduohutusameti järeldust, kui selline järeldus on esitatud, ning määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikli 37 lõikes 4 osutatud riskihindamise komitee arvamust, kui selline arvamus on vastu võetud.“ |
| --- | --- |

7)

Artikli 14 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Pikendamisaruandes ja määruse eelnõus võetakse arvesse referentliikmesriigi esitatud pikendamise hindamisaruande kavandit, käesoleva määruse artikli 12 lõikes 3 osutatud märkusi ja toiduohutusameti järeldust, kui selline järeldus on esitatud, ning määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikli 37 lõikes 4 osutatud riskihindamise komitee arvamust, kui selline arvamus on vastu võetud.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse selliste pikendamisega seotud menetlustoimingute suhtes, mis hõlmavad toimeaineid, mille heakskiidu kehtivusaeg lõpeb kõige varem 13. mail 2023.

Seda ei kohaldata siiski selliste pikendamisega seotud menetlustoimingute suhtes, mis hõlmavad toimeaineid, mille kohta on täiendavad toimikud esitatud juba enne käesoleva määruse vastuvõtmise kuupäeva.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. jaanuar 2020

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 18. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 844/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) ette nähtud toimeainete heakskiidu pikendamise menetluse rakendamiseks vajalikud sätted (ELT L 252, 19.9.2012, lk 26).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

3

---

| 24.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 19/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 19/5

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/104,

23. jaanuar 2020,

millega kehtestatakse registreerimisnõue teatavate Hiina Rahvavabariigist, Taiwanist ja Indoneesiast pärit kuumvaltsitud roostevabade teraslehtede ja -rullide impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artikli 14 lõiget 5,

pärast liikmesriikidele teatamist

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) teatas 12. augustil 2019Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (2) (edaspidi „algatamisteade“) dumpinguvastase menetluse (edaspidi „menetlus“) algatamisest teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“), Taiwanist ja Indoneesiast pärit kuumvaltsitud roostevabade teraslehtede ja -rullide liitu importimise suhtes pärast seda, kui Eurofer, Euroopa Teraseühendus (edaspidi „kaebuse esitaja“), oli esitanud 28. juunil 2019 kaebuse nelja liidu tootja nimel, kes esindavad kogu liidu teatavate kuumvaltsitud roostevabade teraslehtede ja -rullide tootmisharu. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) teatas 12. augustil 2019Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (2) (edaspidi „algatamisteade“) dumpinguvastase menetluse (edaspidi „menetlus“) algatamisest teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“), Taiwanist ja Indoneesiast pärit kuumvaltsitud roostevabade teraslehtede ja -rullide liitu importimise suhtes pärast seda, kui Eurofer, Euroopa Teraseühendus (edaspidi „kaebuse esitaja“), oli esitanud 28. juunil 2019 kaebuse nelja liidu tootja nimel, kes esindavad kogu liidu teatavate kuumvaltsitud roostevabade teraslehtede ja -rullide tootmisharu.

| (2) | 10. oktoobril 2019 teatas Euroopa Komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1037 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (3) („subsiidiumivastane alusmäärus“) artikli 10 alusel subsiidiumivastase menetluse algatamisest HRVst ja Indoneesiast pärit sama toote Euroopa Liitu impordi suhtes (4) („paralleelne subsiidiumivastane menetlus“). |
| --- | --- |

(2)

10. oktoobril 2019 teatas Euroopa Komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1037 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (3) („subsiidiumivastane alusmäärus“) artikli 10 alusel subsiidiumivastase menetluse algatamisest HRVst ja Indoneesiast pärit sama toote Euroopa Liitu impordi suhtes (4) („paralleelne subsiidiumivastane menetlus“).

1.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

| (3) | Registreerimisele kuuluv toode (edaspidi „vaatlusalune toode“) on kuumvaltsitud, kuid edasise töötluseta roostevabad terasest lehtvaltstooted, rullidena või mitte (sh mõõtu lõigatud tooted ja kitsad ribad), välja arvatud mitte rullides tooted laiusega vähemalt 600 mm ja paksusega üle 10 mm. Need tooted kuuluvad praegu HS-koodide 7219 11, 7219 12, 7219 13, 7219 14, 7219 22, 7219 23, 7219 24, 7220 11 ja 7220 12 alla. HS-koodid on esitatud üksnes teavitamise eesmärgil. |
| --- | --- |

(3)

Registreerimisele kuuluv toode (edaspidi „vaatlusalune toode“) on kuumvaltsitud, kuid edasise töötluseta roostevabad terasest lehtvaltstooted, rullidena või mitte (sh mõõtu lõigatud tooted ja kitsad ribad), välja arvatud mitte rullides tooted laiusega vähemalt 600 mm ja paksusega üle 10 mm. Need tooted kuuluvad praegu HS-koodide 7219 11, 7219 12, 7219 13, 7219 14, 7219 22, 7219 23, 7219 24, 7220 11 ja 7220 12 alla. HS-koodid on esitatud üksnes teavitamise eesmärgil.

2.   TAOTLUS

TAOTLUS

| (4) | Kaebuse esitaja taotles juba oma kaebuses impordi registreerimist. 31. oktoobril 2019 esitas kaebuse esitaja eraldi registreerimistaotluse seoses impordiga, mille suhtes kohaldatakse käesolevat menetlust vastavalt alusmääruse artikli 14 lõikele 5. Kaebuse esitaja nõudis, et vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestataks registreerimisnõue, et edaspidi saaks kõnealuse impordi suhtes kohaldada meetmeid alates selle registreerimise kuupäevast. Seda taotlust toetav täiendav esildis esitati 22. novembril ja 10. detsembril 2019. |
| --- | --- |

(4)

Kaebuse esitaja taotles juba oma kaebuses impordi registreerimist. 31. oktoobril 2019 esitas kaebuse esitaja eraldi registreerimistaotluse seoses impordiga, mille suhtes kohaldatakse käesolevat menetlust vastavalt alusmääruse artikli 14 lõikele 5. Kaebuse esitaja nõudis, et vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestataks registreerimisnõue, et edaspidi saaks kõnealuse impordi suhtes kohaldada meetmeid alates selle registreerimise kuupäevast. Seda taotlust toetav täiendav esildis esitati 22. novembril ja 10. detsembril 2019.

| (5) | 14. novembril 2019 esitas dumpinguvastases menetluses koostööd tegev vaatlusaluse toote kasutaja Marcegaglia Specialties (edaspidi „Marcegaglia“) märkused kaebuse esitaja impordi registreerimise taotluse kohta. |
| --- | --- |

(5)

14. novembril 2019 esitas dumpinguvastases menetluses koostööd tegev vaatlusaluse toote kasutaja Marcegaglia Specialties (edaspidi „Marcegaglia“) märkused kaebuse esitaja impordi registreerimise taotluse kohta.

3.   REGISTREERIMISE ALUSED

REGISTREERIMISE ALUSED

| (6) | Vastavalt alusmääruse artikli 14 lõikele 5 võib komisjon anda tolliasutustele korralduse astuda impordi registreerimiseks vajalikud sammud, et edaspidi oleks alates registreerimise kuupäevast võimalik sellise impordi suhtes rakendada meetmeid. Impordi registreerimise nõude võib kehtestada pärast liidu tootmisharu sellekohast taotlust, mis sisaldab piisavalt tõendusmaterjali, et õigustada sellise meetme võtmist. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt alusmääruse artikli 14 lõikele 5 võib komisjon anda tolliasutustele korralduse astuda impordi registreerimiseks vajalikud sammud, et edaspidi oleks alates registreerimise kuupäevast võimalik sellise impordi suhtes rakendada meetmeid. Impordi registreerimise nõude võib kehtestada pärast liidu tootmisharu sellekohast taotlust, mis sisaldab piisavalt tõendusmaterjali, et õigustada sellise meetme võtmist.

| (7) | Kaebuse esitaja sõnul on registreerimine õigustatud, sest HRVst, Taiwanist ja Indoneesiast pärit vaatlusalust toodet müüakse dumpinguhinnaga. Väidetakse, et märkimisväärne kahju liidu tootmisharule tuleneb madala hinnaga impordi suurenemisest, mis kahjustab võimalike lõplike tollimaksude parandavat mõju, võimaldades tooteid lattu varuda. |
| --- | --- |

(7)

Kaebuse esitaja sõnul on registreerimine õigustatud, sest HRVst, Taiwanist ja Indoneesiast pärit vaatlusalust toodet müüakse dumpinguhinnaga. Väidetakse, et märkimisväärne kahju liidu tootmisharule tuleneb madala hinnaga impordi suurenemisest, mis kahjustab võimalike lõplike tollimaksude parandavat mõju, võimaldades tooteid lattu varuda.

| (8) | Komisjon vaatas taotluse läbi, võttes arvesse alusmääruse artikli 10 lõiget 4. Komisjon kontrollis, kas importijad olid või oleksid pidanud olema teadlikud dumpingust, selle ulatusest ja väidetavast või kindlakstehtud kahjust. Samuti analüüsis komisjon seda, kas import on veelgi märgatavalt suurenenud, mis selle ajastust, mahtu ja muid asjaolusid arvestades võib tõenäoliselt olulisel määral vähendada kohaldatava lõpliku dumpinguvastase tollimaksu parandavat mõju. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon vaatas taotluse läbi, võttes arvesse alusmääruse artikli 10 lõiget 4. Komisjon kontrollis, kas importijad olid või oleksid pidanud olema teadlikud dumpingust, selle ulatusest ja väidetavast või kindlakstehtud kahjust. Samuti analüüsis komisjon seda, kas import on veelgi märgatavalt suurenenud, mis selle ajastust, mahtu ja muid asjaolusid arvestades võib tõenäoliselt olulisel määral vähendada kohaldatava lõpliku dumpinguvastase tollimaksu parandavat mõju.

3.1.   Importijate teadlikkus dumpingust, selle ulatusest ja väidetavast kahjust

Importijate teadlikkus dumpingust, selle ulatusest ja väidetavast kahjust

| (9) | Menetluse algatamise teates, mis avaldati 12. augustil 2019, rõhutati, et arvutatud dumpingumarginaalid on kõikide riikide puhul märkimisväärsed. Võttes arvesse väidetavate dumpingumarginaalide suurust (vahemikus 15,1–54,3 %), kinnitavad kaebuses esitatud tõendid praeguses etapis piisavalt seda, et eksportivad tootjad kasutavad dumpingut. |
| --- | --- |

(9)

Menetluse algatamise teates, mis avaldati 12. augustil 2019, rõhutati, et arvutatud dumpingumarginaalid on kõikide riikide puhul märkimisväärsed. Võttes arvesse väidetavate dumpingumarginaalide suurust (vahemikus 15,1–54,3 %), kinnitavad kaebuses esitatud tõendid praeguses etapis piisavalt seda, et eksportivad tootjad kasutavad dumpingut.

| (10) | Kaebuses esitati ka piisavalt tõendeid väidetava kahju kohta liidu tootmisharule, sealhulgas turuosa vähenemise ja liidu tootmisharu muude peamiste tulemusnäitajate negatiivse arengu kohta. |
| --- | --- |

(10)

Kaebuses esitati ka piisavalt tõendeid väidetava kahju kohta liidu tootmisharule, sealhulgas turuosa vähenemise ja liidu tootmisharu muude peamiste tulemusnäitajate negatiivse arengu kohta.

| (11) | Algatamisteade on pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist avalik dokument, mis on kõigile importijatele kättesaadav. Lisaks on importijatel kui uurimises osalevatel huvitatud isikutel juurdepääs kaebuse mittekonfidentsiaalsele versioonile ja mittekonfidentsiaalsetele dokumentidele. Niisiis leidis komisjon sellest lähtudes, et importijad, kes on kogenud ettevõtjad, olid või oleksid pidanud olema teadlikud väidetavast dumpingust, selle ulatusest ja väidetavast kahjust (5). |
| --- | --- |

(11)

Algatamisteade on pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist avalik dokument, mis on kõigile importijatele kättesaadav. Lisaks on importijatel kui uurimises osalevatel huvitatud isikutel juurdepääs kaebuse mittekonfidentsiaalsele versioonile ja mittekonfidentsiaalsetele dokumentidele. Niisiis leidis komisjon sellest lähtudes, et importijad, kes on kogenud ettevõtjad, olid või oleksid pidanud olema teadlikud väidetavast dumpingust, selle ulatusest ja väidetavast kahjust (5).

Euroopa Liidu Teatajas

5

| (12) | Komisjon järeldas sellest, et registreerimise esimene kriteerium on täidetud. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon järeldas sellest, et registreerimise esimene kriteerium on täidetud.

3.2.   Impordi jätkuv oluline suurenemine

Impordi jätkuv oluline suurenemine

| (13) | Komisjon analüüsis seda kriteeriumi „Järelevalve 2“ andmebaasist kättesaadavate statistiliste andmete põhjal, võttes aluseks vaatlusaluse toote kohta kogutud teabe. Impordimahtude analüüsimisel seoses registreerimistaotlusega olid täielikud statistilised andmed kättesaadavad kuni 2019. aasta novembrini (kaasa arvatud). Komisjon leidis, et arvesse tuleks võtta impordi taset alates 2019. aasta augustist, mil uurimine algatati, kuni kõige viimase perioodini, st 2019. aasta novembrini, ning et neid mahtusid tuleks võrrelda uurimisperioodi impordimahtudega. 2019. aasta augusti kuni novembri impordi taseme võrdlemist eelmise aasta samade kuude impordi tasemega peeti asjakohatuks, sest toimikus ei olnud tõendeid selle kohta, et teatavate kuumvaltsitud roostevabade teraslehtede ja -rullide impordis esineks hooajalisi kõikumisi. Import asjaomastest riikidest muutus järgmiselt.

  Asjaomastest riikidest pärit impordi maht (tonnides)











  Päritoluriik | Uurimis-periood | Kuu keskmine | Pärast algatamist  (*1) | Kuu keskmine | Δ
  Uurimisperiood – pärast algatamist |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HRV | 220 705 | 18 392 | 110 568 | 27 642 | +50 % |
| Indoneesia | 107 107 | 8 926 | 9 011 | 2 253 | –75 % |
| Taiwan | 36 542 | 3 045 | 13 932 | 3 483 | +14 % |
| Asjaomased riigid | 364 354 | 30 363 | 133 511 | 33 378 | +10 % |

(13)

Komisjon analüüsis seda kriteeriumi „Järelevalve 2“ andmebaasist kättesaadavate statistiliste andmete põhjal, võttes aluseks vaatlusaluse toote kohta kogutud teabe. Impordimahtude analüüsimisel seoses registreerimistaotlusega olid täielikud statistilised andmed kättesaadavad kuni 2019. aasta novembrini (kaasa arvatud). Komisjon leidis, et arvesse tuleks võtta impordi taset alates 2019. aasta augustist, mil uurimine algatati, kuni kõige viimase perioodini, st 2019. aasta novembrini, ning et neid mahtusid tuleks võrrelda uurimisperioodi impordimahtudega. 2019. aasta augusti kuni novembri impordi taseme võrdlemist eelmise aasta samade kuude impordi tasemega peeti asjakohatuks, sest toimikus ei olnud tõendeid selle kohta, et teatavate kuumvaltsitud roostevabade teraslehtede ja -rullide impordis esineks hooajalisi kõikumisi. Import asjaomastest riikidest muutus järgmiselt.

Asjaomastest riikidest pärit impordi maht (tonnides)

Asjaomastest riikidest pärit impordi maht (tonnides)

Päritoluriik

Uurimis-periood

Kuu keskmine

Pärast algatamist  (*1)

*1

Kuu keskmine

Δ

Uurimisperiood – pärast algatamist

HRV

HRV

220 705

18 392

110 568

27 642

+50 %

Indoneesia

Indoneesia

107 107

8 926

9 011

2 253

–75 %

Taiwan

Taiwan

36 542

3 045

13 932

3 483

+14 %

Asjaomased riigid

Asjaomased riigid

364 354

30 363

133 511

33 378

+10 %

| (14) | Nende statistiliste andmete põhjal leidis komisjon, et teatavate kuumvaltsitud roostevabade teraslehtede ja -rullide keskmine igakuine impordi maht asjaomastest riikidest liitu ajavahemikul septembrist 2019 kuni novembrini 2019, st pärast juhtumi algatamist, oli 10 % suurem kui keskmine igakuine impordi maht liitu uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(14)

Nende statistiliste andmete põhjal leidis komisjon, et teatavate kuumvaltsitud roostevabade teraslehtede ja -rullide keskmine igakuine impordi maht asjaomastest riikidest liitu ajavahemikul septembrist 2019 kuni novembrini 2019, st pärast juhtumi algatamist, oli 10 % suurem kui keskmine igakuine impordi maht liitu uurimisperioodil.

| (15) | Uurimistes, mis hõlmavad rohkem kui üht asjaomast riiki, oleneb asjaomastest riikidest pärit impordi kumuleerimine eespool esitatud põhjendustes kirjeldatud analüüsi eesmärgil sellest, kas komisjon otsustab aluseks olevas uurimises kõnealuse impordi kumuleerida. Komisjon märkis ka, et Stemcori kohtuasjas tehtud otsuses otsustas Üldkohus, et asjaolu, et „import [on] veelgi märgatavalt suurenenud“ alusmääruse artikli 10 lõike 4 punkti d tähenduses tuleb hinnata tervikuna, et teha kindlaks, kas kogu import võib oluliselt kahjustada lõplike tollimaksude parandavat mõju ja seega tekitada täiendavat kahju liidu tootmisharule, võtmata arvesse asjaomaste importijate individuaalset ja subjektiivset olukorda (6). Nagu eespool esitatud tabelist näha, ei ole mingit kahtlust selles, et asjaomastest riikidest pärit kumuleeritud import on veelgi oluliselt suurenenud. |
| --- | --- |

(15)

Uurimistes, mis hõlmavad rohkem kui üht asjaomast riiki, oleneb asjaomastest riikidest pärit impordi kumuleerimine eespool esitatud põhjendustes kirjeldatud analüüsi eesmärgil sellest, kas komisjon otsustab aluseks olevas uurimises kõnealuse impordi kumuleerida. Komisjon märkis ka, et Stemcori kohtuasjas tehtud otsuses otsustas Üldkohus, et asjaolu, et „import [on] veelgi märgatavalt suurenenud“ alusmääruse artikli 10 lõike 4 punkti d tähenduses tuleb hinnata tervikuna, et teha kindlaks, kas kogu import võib oluliselt kahjustada lõplike tollimaksude parandavat mõju ja seega tekitada täiendavat kahju liidu tootmisharule, võtmata arvesse asjaomaste importijate individuaalset ja subjektiivset olukorda (6). Nagu eespool esitatud tabelist näha, ei ole mingit kahtlust selles, et asjaomastest riikidest pärit kumuleeritud import on veelgi oluliselt suurenenud.

6

| (16) | Marcegaglia väitis, et kaebusest ei nähtunud tõendeid selle kohta, et import on veelgi oluliselt suurenenud, ning seda tõenäoliselt ei juhtu, sest teatavate terasetoodete suhtes kohaldatavad kaitsetariifikvoodid (7) (edaspidi „kvoodid“), mis hõlmavad muu hulgas vaatlusalust toodet, on kehtestatud iga asjaomase riigi puhul märkimisväärselt madalamal tasemel kui uurimisperioodil täheldatud ekspordimahud. Kvoote ületavate imporditavate koguste suhtes kohaldatakse 25 % kaitsetollimaksu. Seega väheneb vaatlusaluse toote import Marcegaglia sõnul tõenäoliselt kvootidega kehtestatud tasemele, mis on 25 % madalam kui uurimisperioodil täheldatud impordimaht. Marcegaglia lisas, et kuigi 2019. aasta juulis ja augustis või üldiselt mis tahes kuul impordimaht ületas (võis ületada) kuu keskmisi väärtusi, ei tohiks see anda alust järeldada, et import tõenäoliselt suureneb. |
| --- | --- |

(16)

Marcegaglia väitis, et kaebusest ei nähtunud tõendeid selle kohta, et import on veelgi oluliselt suurenenud, ning seda tõenäoliselt ei juhtu, sest teatavate terasetoodete suhtes kohaldatavad kaitsetariifikvoodid (7) (edaspidi „kvoodid“), mis hõlmavad muu hulgas vaatlusalust toodet, on kehtestatud iga asjaomase riigi puhul märkimisväärselt madalamal tasemel kui uurimisperioodil täheldatud ekspordimahud. Kvoote ületavate imporditavate koguste suhtes kohaldatakse 25 % kaitsetollimaksu. Seega väheneb vaatlusaluse toote import Marcegaglia sõnul tõenäoliselt kvootidega kehtestatud tasemele, mis on 25 % madalam kui uurimisperioodil täheldatud impordimaht. Marcegaglia lisas, et kuigi 2019. aasta juulis ja augustis või üldiselt mis tahes kuul impordimaht ületas (võis ületada) kuu keskmisi väärtusi, ei tohiks see anda alust järeldada, et import tõenäoliselt suureneb.

7

| (17) | Komisjon tuletab meelde, et kõnealused kvoodid on tariifikvoodid, millega ei keelata künnist ületavat importi, kuid selle suhtes kohaldatakse täiendavat 25 % väärtuselist tollimaksumäära. See tähendab, et importijatel on lubatud importida koguseid, mis ületavad oluliselt kohaldatavaid künniseid, tingimusel et nad maksavad kaitsetollimaksu. Igal juhul on asjaolu, et vaatlusaluse toote suhtes kohaldatakse tariifikvoote, seotud vajadusega hoida ära märgatava kahju tekkimine liidu tootmisharule. Kindlakstehtud olulise kahju tõttu ja vajaduse tõttu kehtestada tõhus kaitsemeede võib sama impordi suurenemine pärast käesoleva uurimise algatamist põhjustada vajaduse võimaliku tollimaksu tagasiulatuvaks sissenõudmiseks. Lisaks, võttes arvesse kaebuses esitatud hinnangulisi dumpingu- ja kahjumarginaale (vt põhjendus 30), ei pruugi 25 % kaitsetollimaks olla piisav dumpingu ja kahju täielikuks korvamiseks. Seega ei takista 25 % tollimaks tõenäoliselt importijaid lisakoguseid importimast. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon tuletab meelde, et kõnealused kvoodid on tariifikvoodid, millega ei keelata künnist ületavat importi, kuid selle suhtes kohaldatakse täiendavat 25 % väärtuselist tollimaksumäära. See tähendab, et importijatel on lubatud importida koguseid, mis ületavad oluliselt kohaldatavaid künniseid, tingimusel et nad maksavad kaitsetollimaksu. Igal juhul on asjaolu, et vaatlusaluse toote suhtes kohaldatakse tariifikvoote, seotud vajadusega hoida ära märgatava kahju tekkimine liidu tootmisharule. Kindlakstehtud olulise kahju tõttu ja vajaduse tõttu kehtestada tõhus kaitsemeede võib sama impordi suurenemine pärast käesoleva uurimise algatamist põhjustada vajaduse võimaliku tollimaksu tagasiulatuvaks sissenõudmiseks. Lisaks, võttes arvesse kaebuses esitatud hinnangulisi dumpingu- ja kahjumarginaale (vt põhjendus 30), ei pruugi 25 % kaitsetollimaks olla piisav dumpingu ja kahju täielikuks korvamiseks. Seega ei takista 25 % tollimaks tõenäoliselt importijaid lisakoguseid importimast.

| (18) | Vastuseks Marcegaglia märkustele tuletab komisjon samuti meelde, et käesolev määrus käsitleb impordi registreerimist ega piira alles lõplike meetmete kehtestamise etapis tehtavat otsust selle kohta, kas dumpinguvastased tollimaksud nõutakse sisse või mitte. |
| --- | --- |

(18)

Vastuseks Marcegaglia märkustele tuletab komisjon samuti meelde, et käesolev määrus käsitleb impordi registreerimist ega piira alles lõplike meetmete kehtestamise etapis tehtavat otsust selle kohta, kas dumpinguvastased tollimaksud nõutakse sisse või mitte.

| (19) | Seega, võttes arvesse asjaomastest riikidest pärit impordi jätkuvat olulist suurenemist, jõudis komisjon järeldusele, et registreerimise teine kriteerium on samuti täidetud. |
| --- | --- |

(19)

Seega, võttes arvesse asjaomastest riikidest pärit impordi jätkuvat olulist suurenemist, jõudis komisjon järeldusele, et registreerimise teine kriteerium on samuti täidetud.

3.3.   Tollimaksu parandava mõju kahjustamine

Tollimaksu parandava mõju kahjustamine

| (20) | Komisjonil on praeguses etapis piisavalt tõendeid selle kohta, et jätkuv impordi kasv veelgi langevate hindadega on juba põhjustanud täiendavat kahju. |
| --- | --- |

(20)

Komisjonil on praeguses etapis piisavalt tõendeid selle kohta, et jätkuv impordi kasv veelgi langevate hindadega on juba põhjustanud täiendavat kahju.

| (21) | Nagu põhjendustes 14 ja 15 märgitud, on piisavalt tõendeid vaatlusaluse toote impordi olulise suurenemise kohta. |
| --- | --- |

(21)

Nagu põhjendustes 14 ja 15 märgitud, on piisavalt tõendeid vaatlusaluse toote impordi olulise suurenemise kohta.

| (22) | Lisaks ei ole toimikus tõendeid selle kohta, et impordihinnad oleks pärast uurimise algatamist tõusnud. Vastupidi, vastavalt avalikult kättesaadavale „Järelevalve 2“ andmebaasile oli asjaomastest riikidest pärit vaatlusaluse toote impordi keskmine ühikuväärtus ajavahemikul 2019. aasta augustist novembrini uurimisperioodiga võrreldes 1 % madalam. |
| --- | --- |

(22)

Lisaks ei ole toimikus tõendeid selle kohta, et impordihinnad oleks pärast uurimise algatamist tõusnud. Vastupidi, vastavalt avalikult kättesaadavale „Järelevalve 2“ andmebaasile oli asjaomastest riikidest pärit vaatlusaluse toote impordi keskmine ühikuväärtus ajavahemikul 2019. aasta augustist novembrini uurimisperioodiga võrreldes 1 % madalam.

| (23) | Lisaks juhtis kaebuse esitaja registreerimistaotluses tähelepanu asjaolule, et kaebuses märgitud liidu tootmisharu kiiresti halvenev olukord, mida täheldati 2018. aasta teisel poolel, jätkus 2019. aasta esimesel poolel koos tootmistaseme edasise vähenemisega ja impordi põhjustatud hinna allalöömise suurenemisega. Taotluses esitati ka tõendid, mis näitasid, et sellest ajast alates on olukord veelgi halvenenud, osutades muu hulgas mitme liidu tootja neljale suurele teadaandele, et nad on alates 2019. aasta juulist teinud mitmesuguseid ümberkorraldusi, mis mõjutavad sadade töötajate töökohti. |
| --- | --- |

(23)

Lisaks juhtis kaebuse esitaja registreerimistaotluses tähelepanu asjaolule, et kaebuses märgitud liidu tootmisharu kiiresti halvenev olukord, mida täheldati 2018. aasta teisel poolel, jätkus 2019. aasta esimesel poolel koos tootmistaseme edasise vähenemisega ja impordi põhjustatud hinna allalöömise suurenemisega. Taotluses esitati ka tõendid, mis näitasid, et sellest ajast alates on olukord veelgi halvenenud, osutades muu hulgas mitme liidu tootja neljale suurele teadaandele, et nad on alates 2019. aasta juulist teinud mitmesuguseid ümberkorraldusi, mis mõjutavad sadade töötajate töökohti.

| (24) | Seda arvesse võttes avaldab impordi jätkuva olulise suurenemise ajastus, mida on selgitatud põhjendustes 14 ja 15, juba tõsist kahju igasuguse lõpliku tollimaksu parandavale mõjule, välja arvatud juhul, kui sellist tollimaksu kohaldataks tagasiulatuvalt. |
| --- | --- |

(24)

Seda arvesse võttes avaldab impordi jätkuva olulise suurenemise ajastus, mida on selgitatud põhjendustes 14 ja 15, juba tõsist kahju igasuguse lõpliku tollimaksu parandavale mõjule, välja arvatud juhul, kui sellist tollimaksu kohaldataks tagasiulatuvalt.

| (25) | Seepärast järeldas komisjon, et taotluse dumpinguosa puhul on ka registreerimise kolmas kriteerium täidetud. |
| --- | --- |

(25)

Seepärast järeldas komisjon, et taotluse dumpinguosa puhul on ka registreerimise kolmas kriteerium täidetud.

4.   MENETLUS

MENETLUS

| (26) | Seepärast on komisjon seisukohal, et on piisavalt tõendeid, et õigustada vaatlusaluse toote impordi registreerimise nõuet kooskõlas alusmääruse artikli 14 lõikega 5. |
| --- | --- |

(26)

Seepärast on komisjon seisukohal, et on piisavalt tõendeid, et õigustada vaatlusaluse toote impordi registreerimise nõuet kooskõlas alusmääruse artikli 14 lõikega 5.

| (27) | Kõigil huvitatud isikutel palutakse teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja esitada asjakohased tõendid. Lisaks sellele võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad kirjaliku taotluse, mis näitab, et neil on selleks konkreetsed põhjused. |
| --- | --- |

(27)

Kõigil huvitatud isikutel palutakse teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja esitada asjakohased tõendid. Lisaks sellele võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad kirjaliku taotluse, mis näitab, et neil on selleks konkreetsed põhjused.

5.   REGISTREERIMINE

REGISTREERIMINE

| (28) | Vastavalt alusmääruse artikli 14 lõikele 5 tuleks vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestada registreerimisnõue selle tagamiseks, et kui uurimise tulemusena kehtestatakse dumpinguvastased ja/või tasakaalustavad tollimaksud, oleks neid tollimakse asjakohaste tingimuste täitmise korral võimalik registreeritud impordilt kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega sisse nõuda tagasiulatuvalt. |
| --- | --- |

(28)

Vastavalt alusmääruse artikli 14 lõikele 5 tuleks vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestada registreerimisnõue selle tagamiseks, et kui uurimise tulemusena kehtestatakse dumpinguvastased ja/või tasakaalustavad tollimaksud, oleks neid tollimakse asjakohaste tingimuste täitmise korral võimalik registreeritud impordilt kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega sisse nõuda tagasiulatuvalt.

| (29) | Kõik edaspidised kohustused tuleneksid käesoleva uurimise tulemustest. Praeguses etapis ei ole võimalik hinnata võimaliku kohustuse suurust. |
| --- | --- |

(29)

Kõik edaspidised kohustused tuleneksid käesoleva uurimise tulemustest. Praeguses etapis ei ole võimalik hinnata võimaliku kohustuse suurust.

| (30) | HRVst pärit impordi puhul hinnatakse dumpinguvastase uurimise algatamist taotlevas kaebuses esitatud väidete põhjal, et vaatlusaluse toote keskmine dumpingumarginaal on 54,3 % ja keskmine turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaal on 29,1 %. Võimalik tulevane kohustus võidakse kehtestada neist madalaima taseme järgi, st proportsionaalselt 29,1 % vaatlusaluse toote CIF-impordihinnast. Kui komisjon peaks siiski leidma, et alusmääruse artikli 7 lõigete 2a ja 2b tingimused on täidetud, nimelt et dumpingumarginaal kajastab liidu tootmisharule tekitatud kahju, võidakse kooskõlas alusmääruse artikli 9 lõikega 4 võimalik tulevane kohustus määrata dumpingumarginaali tasemel, st 54,3 %. Indoneesiast pärit impordi puhul hinnatakse dumpinguvastase uurimise algatamist taotlevas kaebuses esitatud väidete põhjal, et vaatlusaluse toote keskmine dumpingumarginaal on 32,2 % ja keskmine turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaal on 39,8 %. Võimalik tulevane kohustus võidakse kehtestada neist madalaima taseme järgi, st proportsionaalselt 32,2 % vaatlusaluse toote CIF-impordihinnast. Kui komisjon peaks leidma, et alusmääruse artikli 7 lõigete 2a ja 2b tingimused on täidetud, nimelt et dumpingumarginaal kajastab liidu tootmisharule tekitatud kahju, võidakse võimalik tulevane kohustus määrata dumpingumarginaali tasemel. Taiwanist pärit impordi puhul hinnatakse dumpinguvastase uurimise algatamist taotlevas kaebuses esitatud väidete põhjal, et vaatlusaluse toote keskmine dumpingumarginaal on 15,1 % ja keskmine turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaal on 20,7 %. Võimalik tulevane kohustus võidakse kehtestada neist madalaima taseme järgi, st proportsionaalselt 15,1 % vaatlusaluse toote CIF-impordihinnast. |
| --- | --- |

(30)

HRVst pärit impordi puhul hinnatakse dumpinguvastase uurimise algatamist taotlevas kaebuses esitatud väidete põhjal, et vaatlusaluse toote keskmine dumpingumarginaal on 54,3 % ja keskmine turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaal on 29,1 %. Võimalik tulevane kohustus võidakse kehtestada neist madalaima taseme järgi, st proportsionaalselt 29,1 % vaatlusaluse toote CIF-impordihinnast. Kui komisjon peaks siiski leidma, et alusmääruse artikli 7 lõigete 2a ja 2b tingimused on täidetud, nimelt et dumpingumarginaal kajastab liidu tootmisharule tekitatud kahju, võidakse kooskõlas alusmääruse artikli 9 lõikega 4 võimalik tulevane kohustus määrata dumpingumarginaali tasemel, st 54,3 %. Indoneesiast pärit impordi puhul hinnatakse dumpinguvastase uurimise algatamist taotlevas kaebuses esitatud väidete põhjal, et vaatlusaluse toote keskmine dumpingumarginaal on 32,2 % ja keskmine turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaal on 39,8 %. Võimalik tulevane kohustus võidakse kehtestada neist madalaima taseme järgi, st proportsionaalselt 32,2 % vaatlusaluse toote CIF-impordihinnast. Kui komisjon peaks leidma, et alusmääruse artikli 7 lõigete 2a ja 2b tingimused on täidetud, nimelt et dumpingumarginaal kajastab liidu tootmisharule tekitatud kahju, võidakse võimalik tulevane kohustus määrata dumpingumarginaali tasemel. Taiwanist pärit impordi puhul hinnatakse dumpinguvastase uurimise algatamist taotlevas kaebuses esitatud väidete põhjal, et vaatlusaluse toote keskmine dumpingumarginaal on 15,1 % ja keskmine turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaal on 20,7 %. Võimalik tulevane kohustus võidakse kehtestada neist madalaima taseme järgi, st proportsionaalselt 15,1 % vaatlusaluse toote CIF-impordihinnast.

6.   ISIKUANDMETE TÖÖTLEMINE

ISIKUANDMETE TÖÖTLEMINE

| (31) | Registreerimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1725 (8), |
| --- | --- |

(31)

Registreerimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1725 (8),

8

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Tolliasutustele antakse määruse (EL) 2016/1036 artikli 14 lõike 5 alusel korraldus võtta vajalikud meetmed, et registreerida Hiina Rahvavabariigist, Taiwanist ja Indoneesiast liitu imporditavad kuumvaltsitud, kuid edasise töötluseta roostevabad terasest lehtvaltstooted, rullidena või mitte (sh mõõtu lõigatud tooted ja kitsad ribad) (välja arvatud mitte rullides tooted laiusega vähemalt 600 mm ja paksusega üle 10 mm), mis kuuluvad praegu HS-koodide 7219 11, 7219 12, 7219 13, 7219 14, 7219 22, 7219 23, 7219 24, 7220 11 ja 7220 12 alla.

Registreerimisnõue aegub käesoleva määruse jõustumise kuupäevast üheksa kuu möödumisel.

Kõigil huvitatud isikutel palutakse kirjalikult teatavaks teha oma seisukohad, esitada asjakohased tõendid või taotleda ärakuulamist 21 päeva jooksul arvates käesoleva määruse avaldamise kuupäevast.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. jaanuar 2020

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Teade teatavate Hiina Rahvavabariigist, Taiwanist ja Indoneesiast pärit kuumvaltsitud roostevabade teraslehtede ja -rullide importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta (2019/C 269 I/01), (ELT C 269 I, 12.8.2019, lk 1).

2

(3)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 55.

3

(4)  Teade Hiina Rahvavabariigist ja Indoneesiast pärit teatavate kuumvaltsitud roostevabade teraslehtede ja -rullide importi käsitleva subsiidiumivastase menetluse algatamise kohta (2019/C 342/09), (ELT C 342, 10.10.2019, lk 18).

4

(5)  Vt Üldkohtu (teine koda) 8. mai 2019. aasta otsus kohtuasjas T-749/16: Stemcor vs. Euroopa Komisjon, punkt 56.

5

vs

(*1)  August 2019 – november 2019.

*1

Allikas:
  „Järelevalve 2“ andmebaas.

Allikas:

(6)  Üldkohtu (teine koda) 8. mai 2019. aasta otsus kohtuasjas T-749/16: Stemcor vs. Euroopa Komisjon, punkt 86.

6

vs

(7)  Komisjoni 31. jaanuari 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/159, millega kehtestatakse lõplikud kaitsemeetmed teatavate terasetoodete impordi suhtes (ELT L 31, 1.2.2019, lk 27), muudetud komisjoni 26. septembri 2019. aasta rakendusmäärusega (EL) 2019/1590 (ELT L 248, 27.9.2019, lk 28).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

8

---

| 24.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 19/10 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 19/10

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/105,

23. jaanuar 2020,

millega kehtestatakse registreerimisnõue teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Indoneesiast pärit kuumvaltsitud roostevabade teraslehtede ja -rullide impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artikli 24 lõiget 5,

pärast liikmesriikidele teatamist

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) teatas 10. oktoobril 2019Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (2) (edaspidi „algatamisteade“) subsiidiumivastase menetluse (edaspidi „menetlus“) algatamisest teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“) ja Indoneesiast pärit kuumvaltsitud roostevabade teraslehtede ja -rullide liitu importimise suhtes pärast seda, kui Eurofer, Euroopa Teraseühendus (edaspidi „kaebuse esitaja“), oli esitanud 26. augustil 2019 kaebuse nelja liidu tootja nimel, kes esindavad kogu liidu teatavate kuumvaltsitud roostevabade teraslehtede ja -rullide tootmisharu. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) teatas 10. oktoobril 2019Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (2) (edaspidi „algatamisteade“) subsiidiumivastase menetluse (edaspidi „menetlus“) algatamisest teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“) ja Indoneesiast pärit kuumvaltsitud roostevabade teraslehtede ja -rullide liitu importimise suhtes pärast seda, kui Eurofer, Euroopa Teraseühendus (edaspidi „kaebuse esitaja“), oli esitanud 26. augustil 2019 kaebuse nelja liidu tootja nimel, kes esindavad kogu liidu teatavate kuumvaltsitud roostevabade teraslehtede ja -rullide tootmisharu.

| (2) | Komisjon oli juba 12. augustil 2019 teatanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 (3) („dumpinguvastane alusmäärus“) artikli 5 alusel dumpinguvastase menetluse algatamisest HRVst, Taiwanist ja Indoneesiast pärit sama toote Euroopa Liitu impordi suhtes (4) („paralleelne dumpinguvastane menetlus“). |
| --- | --- |

(2)

Komisjon oli juba 12. augustil 2019 teatanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 (3) („dumpinguvastane alusmäärus“) artikli 5 alusel dumpinguvastase menetluse algatamisest HRVst, Taiwanist ja Indoneesiast pärit sama toote Euroopa Liitu impordi suhtes (4) („paralleelne dumpinguvastane menetlus“).

1.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

| (3) | Registreerimisele kuuluv toode (edaspidi „vaatlusalune toode“) on kuumvaltsitud, kuid edasise töötluseta roostevabad terasest lehtvaltstooted, rullidena või mitte (sh mõõtu lõigatud tooted ja kitsad ribad), välja arvatud mitte rullides tooted laiusega vähemalt 600 mm ja paksusega üle 10 mm. Need tooted kuuluvad praegu HS-koodide 7219 11, 7219 12, 7219 13, 7219 14, 7219 22, 7219 23, 7219 24, 7220 11 ja 7220 12 alla. HS-koodid on esitatud üksnes teavitamise eesmärgil. |
| --- | --- |

(3)

Registreerimisele kuuluv toode (edaspidi „vaatlusalune toode“) on kuumvaltsitud, kuid edasise töötluseta roostevabad terasest lehtvaltstooted, rullidena või mitte (sh mõõtu lõigatud tooted ja kitsad ribad), välja arvatud mitte rullides tooted laiusega vähemalt 600 mm ja paksusega üle 10 mm. Need tooted kuuluvad praegu HS-koodide 7219 11, 7219 12, 7219 13, 7219 14, 7219 22, 7219 23, 7219 24, 7220 11 ja 7220 12 alla. HS-koodid on esitatud üksnes teavitamise eesmärgil.

2.   TAOTLUS

TAOTLUS

| (4) | Kaebuse esitaja taotles juba oma kaebuses impordi registreerimist. 31. oktoobril 2019 esitas kaebuse esitaja eraldi registreerimistaotluse seoses impordiga, mille suhtes kohaldatakse käesolevat menetlust vastavalt alusmääruse artikli 24 lõikele 5. Kaebuse esitaja nõudis, et vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestataks registreerimisnõue, et edaspidi saaks kõnealuse impordi suhtes kohaldada meetmeid alates selle registreerimise kuupäevast. Seda taotlust toetav täiendav esildis esitati 22. novembril ja 10. detsembril 2019. |
| --- | --- |

(4)

Kaebuse esitaja taotles juba oma kaebuses impordi registreerimist. 31. oktoobril 2019 esitas kaebuse esitaja eraldi registreerimistaotluse seoses impordiga, mille suhtes kohaldatakse käesolevat menetlust vastavalt alusmääruse artikli 24 lõikele 5. Kaebuse esitaja nõudis, et vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestataks registreerimisnõue, et edaspidi saaks kõnealuse impordi suhtes kohaldada meetmeid alates selle registreerimise kuupäevast. Seda taotlust toetav täiendav esildis esitati 22. novembril ja 10. detsembril 2019.

| (5) | 14. novembril 2019 esitas subsiidiumivastases menetluses koostööd tegev vaatlusaluse toote kasutaja Marcegaglia Specialties (edaspidi „Marcegaglia“) märkused kaebuse esitaja impordi registreerimise taotluse kohta. |
| --- | --- |

(5)

14. novembril 2019 esitas subsiidiumivastases menetluses koostööd tegev vaatlusaluse toote kasutaja Marcegaglia Specialties (edaspidi „Marcegaglia“) märkused kaebuse esitaja impordi registreerimise taotluse kohta.

3.   REGISTREERIMISE ALUSED

REGISTREERIMISE ALUSED

| (6) | Vastavalt alusmääruse artikli 24 lõikele 5 võib komisjon anda tolliasutustele korralduse astuda impordi registreerimiseks vajalikud sammud, et edaspidi oleks alates registreerimise kuupäevast võimalik sellise impordi suhtes rakendada meetmeid. Impordi registreerimise nõude võib kehtestada pärast liidu tootmisharu sellekohast taotlust, mis sisaldab piisavalt tõendusmaterjali, et õigustada sellise meetme võtmist. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt alusmääruse artikli 24 lõikele 5 võib komisjon anda tolliasutustele korralduse astuda impordi registreerimiseks vajalikud sammud, et edaspidi oleks alates registreerimise kuupäevast võimalik sellise impordi suhtes rakendada meetmeid. Impordi registreerimise nõude võib kehtestada pärast liidu tootmisharu sellekohast taotlust, mis sisaldab piisavalt tõendusmaterjali, et õigustada sellise meetme võtmist.

| (7) | Kaebuse esitaja sõnul on registreerimine õigustatud, sest HRVst ja Indoneesiast pärit vaatlusalust toodet subsideeritakse. Väidetakse, et märkimisväärne kahju liidu tootmisharule tuleneb madala hinnaga impordi suurenemisest, mis kahjustab võimalike lõplike tollimaksude parandavat mõju, võimaldades tooteid lattu varuda. |
| --- | --- |

(7)

Kaebuse esitaja sõnul on registreerimine õigustatud, sest HRVst ja Indoneesiast pärit vaatlusalust toodet subsideeritakse. Väidetakse, et märkimisväärne kahju liidu tootmisharule tuleneb madala hinnaga impordi suurenemisest, mis kahjustab võimalike lõplike tollimaksude parandavat mõju, võimaldades tooteid lattu varuda.

| (8) | Komisjon vaatas taotluse läbi, võttes arvesse alusmääruse artikli 16 lõiget 4. Komisjon kontrollis, kas kõnealuse subsideeritud toote puhul esineb kriitilisi asjaolusid, mille puhul tasakaalustatavast subsiidiumist kasu saava toote massiline import on suhteliselt lühikese aja jooksul tekitanud raskesti heastatavat kahju, ning kas sellise kahju kordumise vältimiseks peetakse vajalikuks määrata sellele impordile tagasiulatuvalt tasakaalustav tollimaks. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon vaatas taotluse läbi, võttes arvesse alusmääruse artikli 16 lõiget 4. Komisjon kontrollis, kas kõnealuse subsideeritud toote puhul esineb kriitilisi asjaolusid, mille puhul tasakaalustatavast subsiidiumist kasu saava toote massiline import on suhteliselt lühikese aja jooksul tekitanud raskesti heastatavat kahju, ning kas sellise kahju kordumise vältimiseks peetakse vajalikuks määrata sellele impordile tagasiulatuvalt tasakaalustav tollimaks.

3.1.   Vaatlusaluse toote subsideerimine

Vaatlusaluse toote subsideerimine

| (9) | Komisjonil on piisavalt tõendeid selle kohta, et HRVst ja Indoneesiast pärit vaatlusaluse toote importi subsideeritakse. |
| --- | --- |

(9)

Komisjonil on piisavalt tõendeid selle kohta, et HRVst ja Indoneesiast pärit vaatlusaluse toote importi subsideeritakse.

| (10) | HRV puhul hõlmab väidetav subsideerimine rahaliste vahendite otsest ülekandmist, valitsuse loobumist tavaliselt laekuvatest tuludest või nende sisse nõudmata jätmist ning valitsusepoolset kaupade tarnimist või teenuste osutamist tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. Siia alla kuuluvad näiteks riigiomandis olevate pankade pakutavad sooduslaenud ja krediidiliinid, ekspordikrediidi subsiidiumikavad, eksporditagatised ja kindlustus ning toetuskavad; maksuvähendused kõrgtehnoloogilistele või uut tehnoloogiat kasutavatele ettevõtjatele, maksude tasaarvestamine seoses teadus- ja arendustegevuse kuludega, kõrgtehnoloogilistes ettevõtetes kõrgtehnoloogilises arendus- ja tootmistegevuses kasutatavate seadmete kiire amortisatsioon, dividendide maksuvabastus nõuetele vastavate residendist ettevõtjate puhul, kinnipeetava maksu vähendamine selliste dividendide puhul, mida välisinvesteeringutel põhinevad Hiina ettevõtjad maksavad muudele kui Hiina emaettevõtjatele, maakasutusmaksu vabastus ja ekspordimaksu vähendus; ning asjaolu, et valitsus annab maid ja tarnib energiat tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. |
| --- | --- |

(10)

HRV puhul hõlmab väidetav subsideerimine rahaliste vahendite otsest ülekandmist, valitsuse loobumist tavaliselt laekuvatest tuludest või nende sisse nõudmata jätmist ning valitsusepoolset kaupade tarnimist või teenuste osutamist tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. Siia alla kuuluvad näiteks riigiomandis olevate pankade pakutavad sooduslaenud ja krediidiliinid, ekspordikrediidi subsiidiumikavad, eksporditagatised ja kindlustus ning toetuskavad; maksuvähendused kõrgtehnoloogilistele või uut tehnoloogiat kasutavatele ettevõtjatele, maksude tasaarvestamine seoses teadus- ja arendustegevuse kuludega, kõrgtehnoloogilistes ettevõtetes kõrgtehnoloogilises arendus- ja tootmistegevuses kasutatavate seadmete kiire amortisatsioon, dividendide maksuvabastus nõuetele vastavate residendist ettevõtjate puhul, kinnipeetava maksu vähendamine selliste dividendide puhul, mida välisinvesteeringutel põhinevad Hiina ettevõtjad maksavad muudele kui Hiina emaettevõtjatele, maakasutusmaksu vabastus ja ekspordimaksu vähendus; ning asjaolu, et valitsus annab maid ja tarnib energiat tegelikust maksumusest väiksema tasu eest.

| (11) | Indoneesia puhul hõlmab väidetav subsideerimine rahaliste vahendite otsest ülekandmist, valitsuse loobumist tavaliselt laekuvatest tuludest või nende sisse nõudmata jätmist ning valitsusepoolset kaupade tarnimist või teenuste osutamist tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. See hõlmab näiteks Indoneesia seaduste kohaseid sooduslaene ja maksusoodustusi ning vabastust imporditollimaksust tooraine ja tootmisseadmete importimisel. |
| --- | --- |

(11)

Indoneesia puhul hõlmab väidetav subsideerimine rahaliste vahendite otsest ülekandmist, valitsuse loobumist tavaliselt laekuvatest tuludest või nende sisse nõudmata jätmist ning valitsusepoolset kaupade tarnimist või teenuste osutamist tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. See hõlmab näiteks Indoneesia seaduste kohaseid sooduslaene ja maksusoodustusi ning vabastust imporditollimaksust tooraine ja tootmisseadmete importimisel.

| (12) | Väidetakse, et need meetmed on subsiidiumid, kuna nendega kaasneb HRV valitsuse ja Indoneesia valitsuse või muude piirkondlike valitsuste ja kohalike omavalitsuste (sealhulgas avaliku sektori asutuste) rahaline toetus ja seeläbi kasu vaatlusaluse toote eksportivatele tootjatele. Väidetavalt sõltuvad kõnealused meetmed eksporditegevusest ja/või kodumaiste kaupade eelistamisest importkaupadele ja/või piirduvad üksnes teatavate sektorite ja/või teatavat tüüpi ettevõtjate ja/või asukohtadega ning on seega konkreetsed ja tasakaalustatavad. |
| --- | --- |

(12)

Väidetakse, et need meetmed on subsiidiumid, kuna nendega kaasneb HRV valitsuse ja Indoneesia valitsuse või muude piirkondlike valitsuste ja kohalike omavalitsuste (sealhulgas avaliku sektori asutuste) rahaline toetus ja seeläbi kasu vaatlusaluse toote eksportivatele tootjatele. Väidetavalt sõltuvad kõnealused meetmed eksporditegevusest ja/või kodumaiste kaupade eelistamisest importkaupadele ja/või piirduvad üksnes teatavate sektorite ja/või teatavat tüüpi ettevõtjate ja/või asukohtadega ning on seega konkreetsed ja tasakaalustatavad.

| (13) | Tõendusmaterjal subsideerimise kohta tehti kättesaadavaks kaebuse avalikus versioonis ja seda analüüsiti edasi tõendite piisavust käsitlevas seletuskirjas. |
| --- | --- |

(13)

Tõendusmaterjal subsideerimise kohta tehti kättesaadavaks kaebuse avalikus versioonis ja seda analüüsiti edasi tõendite piisavust käsitlevas seletuskirjas.

| (14) | Seepärast näivad kättesaadavad tõendid praeguses etapis osutavat sellele, et vaatlusaluse toote eksport saab kasu tasakaalustatavatest subsiidiumidest. |
| --- | --- |

(14)

Seepärast näivad kättesaadavad tõendid praeguses etapis osutavat sellele, et vaatlusaluse toote eksport saab kasu tasakaalustatavatest subsiidiumidest.

3.2.   Massiline import suhteliselt lühikese aja jooksul

Massiline import suhteliselt lühikese aja jooksul

| (15) | Kaebuses ja registreerimistaotlusega seotud järgnevates avaldustes ilmneb impordi mahu kohta esitatud tõenditest impordi massiline kasv absoluutarvudes ning turuosas ajavahemikus 2015 – juuni 2019. Täpsemalt näitavad kaebuses esitatud tõendid, et Hiina ja Indoneesia eksportijad on vaatlusaluse toote liitu suunatud müügi mahtu märkimisväärselt suurendanud, mille tulemusena suurenes turuosa 2018. aasta teises pooles järsult 28,7 %-ni. |
| --- | --- |

(15)

Kaebuses ja registreerimistaotlusega seotud järgnevates avaldustes ilmneb impordi mahu kohta esitatud tõenditest impordi massiline kasv absoluutarvudes ning turuosas ajavahemikus 2015 – juuni 2019. Täpsemalt näitavad kaebuses esitatud tõendid, et Hiina ja Indoneesia eksportijad on vaatlusaluse toote liitu suunatud müügi mahtu märkimisväärselt suurendanud, mille tulemusena suurenes turuosa 2018. aasta teises pooles järsult 28,7 %-ni.

| (16) | Kogu vaatlusaluse perioodi ja algatamisjärgse perioodi impordi muutumise analüüs, st lisades kaebuses esitatud andmetele „Järelevalve 2“ andmebaasist konkreetset vaatlusalust toodet käsitlevad andmed, ei viita sellele, et impordi massiline kasv oleks peatunud:

  Asjaomastest riikidest pärit impordi maht (tonnides)












  Päritoluriik | 2016 | 2017 | 2018 | Uurimisperiood | Kuu keskmine uurimisperioodil | Kuu keskmine pärast algatamist  (5) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HRV | 194 963 | 263 858 | 250 626 | 220 705 | 18 392 | 26 338 |
| Indoneesia | 105 | 17 | 44 863 | 107 107 | 8 926 | 4 270 |
| Asjaomased riigid | 195 068 | 263 874 | 295 489 | 327 812 | 27 318 | 30 607 |
| Allikas:







  — | 2016–2018: kaebus |

(16)

Kogu vaatlusaluse perioodi ja algatamisjärgse perioodi impordi muutumise analüüs, st lisades kaebuses esitatud andmetele „Järelevalve 2“ andmebaasist konkreetset vaatlusalust toodet käsitlevad andmed, ei viita sellele, et impordi massiline kasv oleks peatunud:

Asjaomastest riikidest pärit impordi maht (tonnides)

Asjaomastest riikidest pärit impordi maht (tonnides)

Päritoluriik

2016

2017

2018

Uurimisperiood

Kuu keskmine uurimisperioodil

Kuu keskmine pärast algatamist  (5)

5

HRV

194 963

263 858

250 626

220 705

18 392

26 338

Indoneesia

105

17

44 863

107 107

8 926

4 270

Asjaomased riigid

195 068

263 874

295 489

327 812

27 318

30 607

Allikas:

Allikas:

—

2016–2018: kaebus

| — | Uurimisperiood ja pärast seda: „Järelevalve 2“ andmebaas |
| --- | --- |

—

Uurimisperiood ja pärast seda: „Järelevalve 2“ andmebaas

| (17) | Nende statistiliste andmete põhjal leidis komisjon, et asjaomastest riikidest pärit massiline import leidis kinnitust isegi kahe kuu jooksul pärast uurimise algatamist, st 2019. aasta oktoobris ja novembris, kui nende kuine keskmine impordimaht oli 12 % suurem kui juba uurimisperioodil täheldatud kõrge tase. Pärast uurimise algatamist komisjonile kättesaadavad statistilised andmed näitavad asjaomastest riikidest pärit impordi mahu kasvutrendi. See kasv koos mõlema eksportiva riigi vastava turuosaga vaatlusalusel perioodil kujutab endast massilist importi suhteliselt lühikese aja jooksul alusmääruse artikli 16 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(17)

Nende statistiliste andmete põhjal leidis komisjon, et asjaomastest riikidest pärit massiline import leidis kinnitust isegi kahe kuu jooksul pärast uurimise algatamist, st 2019. aasta oktoobris ja novembris, kui nende kuine keskmine impordimaht oli 12 % suurem kui juba uurimisperioodil täheldatud kõrge tase. Pärast uurimise algatamist komisjonile kättesaadavad statistilised andmed näitavad asjaomastest riikidest pärit impordi mahu kasvutrendi. See kasv koos mõlema eksportiva riigi vastava turuosaga vaatlusalusel perioodil kujutab endast massilist importi suhteliselt lühikese aja jooksul alusmääruse artikli 16 lõike 4 tähenduses.

3.3.   Raskesti korvatav kahju on põhjustatud kõnealusest impordist

Raskesti korvatav kahju on põhjustatud kõnealusest impordist

| (18) | Peale selle on komisjoni käsutuses piisavalt tõendeid selle kohta, et eksportijate subsideerimise tavad põhjustavad liidu tootmisharule olulist kahju. Vaatlusaluse toote impordi kogused ja hinnad on mõjutanud negatiivselt liidu turul müüdud koguseid ja küsitud hindu ning liidu tootmisharu turuosa. Selle tagajärjel on liidu tootmisharu üldine tulemuslikkus ja finantsseisund oluliselt halvenenud. Tõendid alusmääruse artikli 8 lõikes 4 loetletud kahjunäitajate kohta on kaebuses ja registreerimistaotlusega seotud järgnevates avaldustes esitatud andmed, mida toetavad Eurostati avalikult kättesaadavad andmed. Kaebusest ilmnes muu hulgas, et aastatel 2015–2018 vähenes liidu tootmisharu müük sõltumatutele isikutele 6 %, et liidu tootmisharu turuosa vähenes sel perioodil 4,3 % ning et kasumlikkus oli 2018. aastal väike ja alla poole 2017. aastal saavutatud kasumlikkusest. Peale selle oli kasumlikkus 2018. aastal järsult vähenenud ja oli aasta teisel poolel vaid 2,2 %. Kaebusest nähtus ka, et alates 2015. aastast on tööhõive vähenenud 3 %. |
| --- | --- |

(18)

Peale selle on komisjoni käsutuses piisavalt tõendeid selle kohta, et eksportijate subsideerimise tavad põhjustavad liidu tootmisharule olulist kahju. Vaatlusaluse toote impordi kogused ja hinnad on mõjutanud negatiivselt liidu turul müüdud koguseid ja küsitud hindu ning liidu tootmisharu turuosa. Selle tagajärjel on liidu tootmisharu üldine tulemuslikkus ja finantsseisund oluliselt halvenenud. Tõendid alusmääruse artikli 8 lõikes 4 loetletud kahjunäitajate kohta on kaebuses ja registreerimistaotlusega seotud järgnevates avaldustes esitatud andmed, mida toetavad Eurostati avalikult kättesaadavad andmed. Kaebusest ilmnes muu hulgas, et aastatel 2015–2018 vähenes liidu tootmisharu müük sõltumatutele isikutele 6 %, et liidu tootmisharu turuosa vähenes sel perioodil 4,3 % ning et kasumlikkus oli 2018. aastal väike ja alla poole 2017. aastal saavutatud kasumlikkusest. Peale selle oli kasumlikkus 2018. aastal järsult vähenenud ja oli aasta teisel poolel vaid 2,2 %. Kaebusest nähtus ka, et alates 2015. aastast on tööhõive vähenenud 3 %.

| (19) | Lisaks juhtis kaebuse esitaja registreerimistaotluses tähelepanu asjaolule, et kaebuses märgitud liidu tootmisharu kiiresti halvenev olukord, mida täheldati 2018. aasta teisel poolel, jätkus 2019. aasta esimesel poolel koos tootmistaseme edasise vähenemisega ja impordi põhjustatud hinna allalöömise suurenemisega. Registreerimistaotluses esitati ka tõendid, mis näitasid, et sellest ajast alates on olukord veelgi halvenenud, osutades muu hulgas mitme liidu tootja neljale suurele teadaandele selle kohta, et nad on alates 2019. aasta juulist teinud mitmesuguseid ümberkorraldusi, mis mõjutavad sadade töötajate töökohti. Kaks neist teadaannetest avaldati veel hiljuti – 2019. aasta oktoobris. |
| --- | --- |

(19)

Lisaks juhtis kaebuse esitaja registreerimistaotluses tähelepanu asjaolule, et kaebuses märgitud liidu tootmisharu kiiresti halvenev olukord, mida täheldati 2018. aasta teisel poolel, jätkus 2019. aasta esimesel poolel koos tootmistaseme edasise vähenemisega ja impordi põhjustatud hinna allalöömise suurenemisega. Registreerimistaotluses esitati ka tõendid, mis näitasid, et sellest ajast alates on olukord veelgi halvenenud, osutades muu hulgas mitme liidu tootja neljale suurele teadaandele selle kohta, et nad on alates 2019. aasta juulist teinud mitmesuguseid ümberkorraldusi, mis mõjutavad sadade töötajate töökohti. Kaks neist teadaannetest avaldati veel hiljuti – 2019. aasta oktoobris.

| (20) | Lisaks hindas komisjon selles etapis, kas kahju, mida kanti, on raskesti heastatav. Kuna Hiina ja Indoneesia tarnijad on integreeritud liidu tootmisharu tarbijate tarneahelatesse, võivad need tarbijad suhtuda vastumeelselt tarnijate vahetamisse liidu tootjate vastu. Peale selle ei ole liidu tootmisharu kliendid tõenäoliselt nõus maksma liidu tootmisharu kõrgemaid hindu isegi juhul, kui komisjon peakski tulevikus kehtestama tasakaalustavad meetmed, millel puudub tagasiulatuv mõju. Selline turuosa jäädava kaotamise või sissetuleku vähenemise oht kujutab endast kahju, mida on raske heastada. |
| --- | --- |

(20)

Lisaks hindas komisjon selles etapis, kas kahju, mida kanti, on raskesti heastatav. Kuna Hiina ja Indoneesia tarnijad on integreeritud liidu tootmisharu tarbijate tarneahelatesse, võivad need tarbijad suhtuda vastumeelselt tarnijate vahetamisse liidu tootjate vastu. Peale selle ei ole liidu tootmisharu kliendid tõenäoliselt nõus maksma liidu tootmisharu kõrgemaid hindu isegi juhul, kui komisjon peakski tulevikus kehtestama tasakaalustavad meetmed, millel puudub tagasiulatuv mõju. Selline turuosa jäädava kaotamise või sissetuleku vähenemise oht kujutab endast kahju, mida on raske heastada.

3.4.   Kahju kordumise välistamine

Kahju kordumise välistamine

| (21) | Võttes arvesse punktis 3.3 esitatud andmeid ja kaalutlusi, pidas komisjon vajalikuks teha ettevalmistusi meetmete võimalikuks tagasiulatuvaks kohaldamiseks ja kehtestada sellise korduva kahju vältimiseks registreerimisnõue. Uurimisperioodijärgsed turutingimused kalduvad tõepoolest kinnitama, et liidu tootmisharu olukord halveneb madala hinnaga subsideeritud impordi märkimisväärse suurenemise tõttu. |
| --- | --- |

(21)

Võttes arvesse punktis 3.3 esitatud andmeid ja kaalutlusi, pidas komisjon vajalikuks teha ettevalmistusi meetmete võimalikuks tagasiulatuvaks kohaldamiseks ja kehtestada sellise korduva kahju vältimiseks registreerimisnõue. Uurimisperioodijärgsed turutingimused kalduvad tõepoolest kinnitama, et liidu tootmisharu olukord halveneb madala hinnaga subsideeritud impordi märkimisväärse suurenemise tõttu.

4.   MENETLUS

MENETLUS

| (22) | Seepärast on komisjon seisukohal, et on piisavalt tõendeid, et õigustada vaatlusaluse toote impordi registreerimise nõuet kooskõlas alusmääruse artikli 24 lõikega 5. |
| --- | --- |

(22)

Seepärast on komisjon seisukohal, et on piisavalt tõendeid, et õigustada vaatlusaluse toote impordi registreerimise nõuet kooskõlas alusmääruse artikli 24 lõikega 5.

| (23) | Kõigil huvitatud isikutel palutakse teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja esitada asjakohased tõendid. Lisaks sellele võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad kirjaliku taotluse, mis näitab, et neil on selleks konkreetsed põhjused. |
| --- | --- |

(23)

Kõigil huvitatud isikutel palutakse teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja esitada asjakohased tõendid. Lisaks sellele võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad kirjaliku taotluse, mis näitab, et neil on selleks konkreetsed põhjused.

5.   REGISTREERIMINE

REGISTREERIMINE

| (24) | Vastavalt alusmääruse artikli 24 lõikele 5 tuleks vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestada registreerimisnõue selle tagamiseks, et kui uurimise tulemusena kehtestatakse tasakaalustavad tollimaksud, oleks neid tollimakse asjakohaste tingimuste täitmise korral võimalik registreeritud impordilt kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega sisse nõuda tagasiulatuvalt. |
| --- | --- |

(24)

Vastavalt alusmääruse artikli 24 lõikele 5 tuleks vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestada registreerimisnõue selle tagamiseks, et kui uurimise tulemusena kehtestatakse tasakaalustavad tollimaksud, oleks neid tollimakse asjakohaste tingimuste täitmise korral võimalik registreeritud impordilt kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega sisse nõuda tagasiulatuvalt.

| (25) | Kõik edaspidised kohustused tuleneksid subsiidiumivastase uurimise tulemustest. |
| --- | --- |

(25)

Kõik edaspidised kohustused tuleneksid subsiidiumivastase uurimise tulemustest.

| (26) | Uurimise praeguses etapis ei ole subsideerimise suurust HRVs ja Indoneesias veel võimalik hinnata. Kaebuses ei esitata täpset hinnangut subsideerimise summa kohta, mida tuleks tavaliselt kasutada tasakaalustavate tollimaksude kehtestamise alusena. Kaebus sisaldab ainult hinnangulist kahju kõrvaldamist võimaldavat taset, mis on HRV puhul 29,1 % ja Indoneesia puhul 39,8 %. Vastavalt alusmääruse artikli 15 lõike 1 neljandale lõigule oleks see hinnanguline kohustuse summa asjakohane ainult juhul, kui tasakaalustatavate subsiidiumide summal põhinev tollimaks oleks suurem, ja komisjon järeldab selgelt, et sellise suurema tollimaksu kehtestamine ei ole liidu huvides. |
| --- | --- |

(26)

Uurimise praeguses etapis ei ole subsideerimise suurust HRVs ja Indoneesias veel võimalik hinnata. Kaebuses ei esitata täpset hinnangut subsideerimise summa kohta, mida tuleks tavaliselt kasutada tasakaalustavate tollimaksude kehtestamise alusena. Kaebus sisaldab ainult hinnangulist kahju kõrvaldamist võimaldavat taset, mis on HRV puhul 29,1 % ja Indoneesia puhul 39,8 %. Vastavalt alusmääruse artikli 15 lõike 1 neljandale lõigule oleks see hinnanguline kohustuse summa asjakohane ainult juhul, kui tasakaalustatavate subsiidiumide summal põhinev tollimaks oleks suurem, ja komisjon järeldab selgelt, et sellise suurema tollimaksu kehtestamine ei ole liidu huvides.

6.   ISIKUANDMETE TÖÖTLEMINE

ISIKUANDMETE TÖÖTLEMINE

| (27) | Registreerimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1725, (6) |
| --- | --- |

(27)

Registreerimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1725, (6)

6

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Tolliasutustele antakse määruse (EL) 2016/1037 artikli 24 lõike 5 alusel korraldus võtta vajalikud meetmed, et registreerida Hiina Rahvavabariigist ja Indoneesiast liitu imporditavad kuumvaltsitud, kuid edasise töötluseta roostevabad terasest lehtvaltstooted, rullidena või mitte (sh mõõtu lõigatud tooted ja kitsad ribad) (välja arvatud mitte rullides tooted laiusega vähemalt 600 mm ja paksusega üle 10 mm), mis kuuluvad praegu HS-koodide 7219 11, 7219 12, 7219 13, 7219 14, 7219 22, 7219 23, 7219 24, 7220 11 ja 7220 12 alla.

Registreerimisnõue aegub käesoleva määruse jõustumise kuupäevast üheksa kuu möödumisel.

Kõigil huvitatud isikutel palutakse kirjalikult teatavaks teha oma seisukohad, esitada asjakohased tõendid või taotleda ärakuulamist 21 päeva jooksul arvates käesoleva määruse avaldamise kuupäevast.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. jaanuar 2020

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 55.

1

(2)  Teade Hiina Rahvavabariigist ja Indoneesiast pärit teatavate kuumvaltsitud roostevabade teraslehtede ja -rullide importi käsitleva subsiidiumivastase menetluse algatamise kohta (2019/C 342/09) (ELT C 342, 10.10.2019, lk 18).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (ELT L 176, 30.6.2016, lk 21).

3

(4)  Teade teatavate Hiina Rahvavabariigist, Taiwanist ja Indoneesiast pärit kuumvaltsitud roostevabade teraslehtede ja -rullide importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta (2019/C 269 I/01) (ELT C 269 I, 12.8.2019, lk 1).

4

(5)  Oktoober 2019 – november 2019.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

6

---

| 24.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 19/15 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 19/15

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/106,

23. jaanuar 2020,

milles käsitletakse naatriumformiaadi kasutamise lubamist kõikide loomaliikide söödalisandina

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eelkõige selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade andmise kord ning selliste lubade andmise alused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade andmise kord ning selliste lubade andmise alused.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 esitati taotlus naatriumformiaadi lubamiseks. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 esitati taotlus naatriumformiaadi lubamiseks. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

| (3) | Taotluses käsitletakse naatriumformiaadi lubamist kõikide loomaliikide söödalisandina ning selle klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid“. |
| --- | --- |

(3)

Taotluses käsitletakse naatriumformiaadi lubamist kõikide loomaliikide söödalisandina ning selle klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid“.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 30. aprilli 2015. aasta (2) ja 26. veebruari 2019. aasta (3) arvamuses järeldusele, et naatriumformiaat ei mõju kavandatud kasutustingimustes loomade tervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale kahjulikult. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et aine ärritab nõrgalt silmi ning on naha sensibilisaator. Lisaks, võttes arvesse, et kokkupuude naatriumformiaadiga sissehingamisel kujutab endast ohtu kaitsmata töötajatele, kes söödalisandit käitlevad, on mõistlik käsitleda seda hingamiselundeid ärritava ainena. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohaseid kaitsemeetmeid, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste tervisele, eelkõige söödalisandi kasutajate puhul. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et naatriumformiaadi vedelik võib olla tõhus sööda hügieenitingimuste parandamisel. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodite kohta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 30. aprilli 2015. aasta (2) ja 26. veebruari 2019. aasta (3) arvamuses järeldusele, et naatriumformiaat ei mõju kavandatud kasutustingimustes loomade tervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale kahjulikult. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et aine ärritab nõrgalt silmi ning on naha sensibilisaator. Lisaks, võttes arvesse, et kokkupuude naatriumformiaadiga sissehingamisel kujutab endast ohtu kaitsmata töötajatele, kes söödalisandit käitlevad, on mõistlik käsitleda seda hingamiselundeid ärritava ainena. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohaseid kaitsemeetmeid, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste tervisele, eelkõige söödalisandi kasutajate puhul. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et naatriumformiaadi vedelik võib olla tõhus sööda hügieenitingimuste parandamisel. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodite kohta.

| (5) | Naatriumformiaadi hindamine näitas, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud loa andmise tingimused on täidetud. Seepärast tuleks anda luba naatriumformiaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud viisil. |
| --- | --- |

(5)

Naatriumformiaadi hindamine näitas, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud loa andmise tingimused on täidetud. Seepärast tuleks anda luba naatriumformiaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud viisil.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Loa andmine

Lisas kirjeldatud ainet, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „hügieeniseisundit paremaks muutvad ained“, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöödas vastavalt lisas sätestatud tingimustele.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. jaanuar 2020

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  EFSA Journal (2015); 13 (5): 4113.

2

(3)  EFSA Journal (2019); 17 (3): 5645.

3

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Söödalisand | Keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sipelghappe sisaldus milligrammides 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta |
| Tehnoloogilised lisandid: hügieeniseisundit paremaks muutvad ained |
| 1k237 | Naatriumformiaat | Söödalisandi koostis

  Vedelik
  ≥ 15 % naatriumformiaati
  ≤ 75 % sipelghapet
  ≤ 25 % vett | Kõik loomaliigid, välja arvatud sead | – | – | 10 000
  (sipelghappeekvivalent) | 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused. |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Söödalisand

Keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Sipelghappe sisaldus milligrammides 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta

Tehnoloogilised lisandid: hügieeniseisundit paremaks muutvad ained

1k237

Naatriumformiaat

Söödalisandi koostis

Vedelik

≥ 15 % naatriumformiaati

≤ 75 % sipelghapet

≤ 25 % vett

Kõik loomaliigid, välja arvatud sead

–

–

10 000

(sipelghappeekvivalent)

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused.

| 2. | Eri allikatest pärit sipelghappe üldsisaldus ei tohi ületada lubatud maksimumsisaldust täissöödas. |
| --- | --- |

2.

Eri allikatest pärit sipelghappe üldsisaldus ei tohi ületada lubatud maksimumsisaldust täissöödas.

| 3. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid. |
| --- | --- |

3.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid.

13. veebruar 2030

Toimeaine kirjeldus

Naatriumformiaat ≥ 15 % (vedelik) Sipelghape ≤ 75 %

Valmistatud keemilise sünteesi teel

Sead

–

–

12 000

(sipelghappeekvivalent)

Analüüsimeetod
   (1)

Naatriumi määramiseks söödalisandites: EN ISO 6869: aatomabsorptsioonspektroskoopia (AAS) või EN 15510: induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES).

Formiaadi üldkoguse määramiseks söödalisandis: EN 15909 pöördfaasiline vedelikkromatograafia ja UV-detektor (RP-HPLC-UV).

Formiaadi üldkoguse määramiseks eelsegudes ja söödas: iooneksklusiooni-kõrgsurve-vedelikkromatograafia ultraviolett- või murdumisnäitajadetektoriga (HPLC-UV/RI) või elektrijuhtivusdetektoriga ioonkromatograafia (IC-ECD).

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil järgmisel aadressil: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 24.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 19/18 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 19/18

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/107,

23. jaanuar 2020,

milles käsitletakse loa andmist toiduvärvi erkpunane 4R kasutamiseks koerte, kasside ja dekoratiivkalade söödalisandina

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatavate söödalisandite lubade andmise kord ning selliste lubade andmise alused. Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikega 2 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ (2) alusel lubatud söödalisandite ümberhindamine. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatavate söödalisandite lubade andmise kord ning selliste lubade andmise alused. Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikega 2 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ (2) alusel lubatud söödalisandite ümberhindamine.

| (2) | Direktiivi 70/524/EMÜ alusel anti tähtajatu luba erkpunase 4R (mis kuulub kategooria „värvained, sealhulgas pigmendid“ rubriiki „muud värvained“) kasutamiseks dekoratiivkalade söödalisandina. Samuti anti tähtajatu luba selle värvi kasutamiseks ka koerte ja kasside söödalisandina, mis kuulub kategooria „värvained, sealhulgas pigmendid“ rubriiki „ühenduse eeskirjadega toiduainete värvimiseks lubatud ained“. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõike 1 punktile b kanti see söödalisand seejärel olemasoleva tootena söödalisandite registrisse. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 70/524/EMÜ alusel anti tähtajatu luba erkpunase 4R (mis kuulub kategooria „värvained, sealhulgas pigmendid“ rubriiki „muud värvained“) kasutamiseks dekoratiivkalade söödalisandina. Samuti anti tähtajatu luba selle värvi kasutamiseks ka koerte ja kasside söödalisandina, mis kuulub kategooria „värvained, sealhulgas pigmendid“ rubriiki „ühenduse eeskirjadega toiduainete värvimiseks lubatud ained“. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõike 1 punktile b kanti see söödalisand seejärel olemasoleva tootena söödalisandite registrisse.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 2 koostoimes artikliga 7 on esitatud taotlus erkpunase 4R uuesti hindamiseks dekoratiivkalade ning koerte ja kasside söödalisandina. Taotleja taotles kõnealuse söödalisandi liigitamist söödalisandite kategooriasse „organoleptilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „värvained“. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 2 koostoimes artikliga 7 on esitatud taotlus erkpunase 4R uuesti hindamiseks dekoratiivkalade ning koerte ja kasside söödalisandina. Taotleja taotles kõnealuse söödalisandi liigitamist söödalisandite kategooriasse „organoleptilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „värvained“. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 6. märtsi 2018. aasta (3) arvamuses järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda erkpunane 4R kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kokkupuude söödalisandiga sissehingamisel on söödalisandi kasutajale ohtlik, samas võimaliku naha või silmade ärrituse ja naha ülitundlikkuse tekke kohta ei saa teha järeldusi. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohaseid kaitsemeetmeid, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste tervisele, eelkõige söödalisandi kasutajate puhul. Kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 429/2008 (4) tehti keskkonnaohu hindamise esimeses etapis kindlaks, et erkpunane 4R kui mittetoiduloomade söödalisand on täiendavast hindamisest vabastatud, kuna märkimisväärne keskkonnamõju ei ole tõenäoline ning toiduohutusamet ei ole oma eespool nimetatud arvamuses esitanud teaduslikke tõendeid, mis annaks põhjust muretsemiseks. Toiduohutusamet märkis, et kõnealuse ka toidus kasutada lubatud lisaaine puhul, kus selle funktsioon on sama kui söödas, ei ole edasine tõhususe tõendamine vajalik. Toiduohutusamet nõudis söötade mitmekesisust arvestades siiski täiendavat tõendamist. Taotleja tõendas aine tõhusust tüüpilises söödamaatriksis 50 mg/kg kohta, kuid märkis ka, et muude maatriksite puhul (lemmikloomatoidus võib värvus varieeruda peaaegu valgest kuni tumepruunini) võib heledates maatriksites kasutada väiksemat sisaldust (taotleja esitas toimikus mõned asjaomased tõendid). Kuna toiduohutusameti soovitatud piirnorm selle lisaaine puhul on sarnane piirnormidega toidus kasutamiseks lubatud eri tooteliikides, leidis komisjon, et selle aine tõhususe kohta on piisavalt tõendeid. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 6. märtsi 2018. aasta (3) arvamuses järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda erkpunane 4R kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kokkupuude söödalisandiga sissehingamisel on söödalisandi kasutajale ohtlik, samas võimaliku naha või silmade ärrituse ja naha ülitundlikkuse tekke kohta ei saa teha järeldusi. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohaseid kaitsemeetmeid, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste tervisele, eelkõige söödalisandi kasutajate puhul. Kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 429/2008 (4) tehti keskkonnaohu hindamise esimeses etapis kindlaks, et erkpunane 4R kui mittetoiduloomade söödalisand on täiendavast hindamisest vabastatud, kuna märkimisväärne keskkonnamõju ei ole tõenäoline ning toiduohutusamet ei ole oma eespool nimetatud arvamuses esitanud teaduslikke tõendeid, mis annaks põhjust muretsemiseks. Toiduohutusamet märkis, et kõnealuse ka toidus kasutada lubatud lisaaine puhul, kus selle funktsioon on sama kui söödas, ei ole edasine tõhususe tõendamine vajalik. Toiduohutusamet nõudis söötade mitmekesisust arvestades siiski täiendavat tõendamist. Taotleja tõendas aine tõhusust tüüpilises söödamaatriksis 50 mg/kg kohta, kuid märkis ka, et muude maatriksite puhul (lemmikloomatoidus võib värvus varieeruda peaaegu valgest kuni tumepruunini) võib heledates maatriksites kasutada väiksemat sisaldust (taotleja esitas toimikus mõned asjaomased tõendid). Kuna toiduohutusameti soovitatud piirnorm selle lisaaine puhul on sarnane piirnormidega toidus kasutamiseks lubatud eri tooteliikides, leidis komisjon, et selle aine tõhususe kohta on piisavalt tõendeid. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.

| (5) | Erkpunase 4R hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse söödalisandi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud viisil. |
| --- | --- |

(5)

Erkpunase 4R hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse söödalisandi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud viisil.

| (6) | Kuna ohutusnõuetest ei tulene vajadust kõnealuse aine lubamise tingimuste muudatusi viivitamatult kohaldada, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi loa andmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(6)

Kuna ohutusnõuetest ei tulene vajadust kõnealuse aine lubamise tingimuste muudatusi viivitamatult kohaldada, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi loa andmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

| (7) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Loa andmine

Lisas nimetatud ainet, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „organoleptilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „värvained“, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöödas vastavalt lisas esitatud tingimustele.

Artikkel 2

Üleminekumeetmed

1.   Lisas nimetatud ainet ja seda sisaldavaid eelsegusid, mis on toodetud ja märgistatud enne 13. augusti 2020 kooskõlas enne 13. veebruari 2020 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni.

2.   Lisas nimetatud ainet ja seda ainet sisaldavat sööta, mis on toodetud ja märgistatud enne 13. veebruari 2022 kooskõlas enne 13. veebruari 2020 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule viia ja kasutada olemasolevate varude ammendumiseni.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. jaanuar 2020

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  Nõukogu 23. novembri 1970. aasta direktiiv 70/524/EMÜ söödalisandite kohta (EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1).

2

(3)  EFSA Journal 2018; 16(3):5222.

3

(4)  Komisjoni 25. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 429/2008 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1831/2003 rakendamise üksikasjalike eeskirjade kohta seoses taotluste koostamise ja esitamise ning söödalisandite hindamise ja lubamisega (ELT L 133, 22.5.2008, lk 1).

4

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Milligrammi toimeainet 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta |
| Kategooria: organoleptilised lisandid. Funktsionaalrühm: värvained, i) ained, mis annavad söödale värvuse või taastavad selle |
| 2a124 | erkpunane 4R | Söödalisandi koostis

  Erkpunase 4R peamine koostisaine on naatriumsool.
  Tahkel kujul (pulber või graanulid). | Kassid | – | – | 31 | 1. | Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel. |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Milligrammi toimeainet 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta

Kategooria: organoleptilised lisandid. Funktsionaalrühm: värvained, i) ained, mis annavad söödale värvuse või taastavad selle

2a124

erkpunane 4R

Söödalisandi koostis

Erkpunase 4R peamine koostisaine on naatriumsool.

Tahkel kujul (pulber või graanulid).

Kassid

–

–

31

1.

Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel.

| 2. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, milleks on silmade, naha ja suu kaitsevahendid ning respiraator. |
| --- | --- |

2.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, milleks on silmade, naha ja suu kaitsevahendid ning respiraator.

13. veebruar 2030

Toimeaine naatriumsoola kirjeldus

Erkpunane 4R koosneb peamiselt trinaatrium-2-hüdroksü-1-(4-sulfonato-1-naftüülaso)-naftaleen-6,8-disulfonaadist ja lisavärvainetest, peamisteks värvituteks koostisaineteks on naatriumkloriid ja/või naatriumsulfaat.

Lubatud on ka kaltsium- ja kaaliumsool.

Keemiline valem: C20H11N2O10S3Na3

Keemilise sünteesi teel toodetud tahkel kujul (pulber või graanulid).

CASi nr: 2611-82-7

Puhtusenõuded

| — | Värvainete üldsisaldus, arvutatud naatriumsoolana ≥ 80 % (analüütiliselt määratud); |
| --- | --- |

—

Värvainete üldsisaldus, arvutatud naatriumsoolana ≥ 80 % (analüütiliselt määratud);

| — | lisavärvaine ≤ 1 %; |
| --- | --- |

—

lisavärvaine ≤ 1 %;

| — | orgaanilised ühendid, mis ei ole värvained ≤ 0,5 %; |
| --- | --- |

—

orgaanilised ühendid, mis ei ole värvained ≤ 0,5 %;

| — | sulfoneerimata primaarsed aromaatsed amiinid, arvutatud aniliinina ≤ 0,01 %. |
| --- | --- |

—

sulfoneerimata primaarsed aromaatsed amiinid, arvutatud aniliinina ≤ 0,01 %.

Analüüsimeetod
   (1)

Värvaine erkpunane 4R kogusisalduse määramiseks söödalisandis ja söödas:

spektrofotomeetria lainepikkusel 505 nm ja tiitrimine titaankloriidiga, nagu on kirjeldatud komisjoni määruses (EL) nr 231/2012, milles osutatakse FAO JECFA väljaandele „Combined Compendium for Food Additive Specifications“, Analytical methods Vol. 4 („Toidu lisaainete spetsifikatsioonide koondkokkuvõte“, Analüüsimeetodid, 4. kd) ja väljaandele Monograph No. 11 (2011) „Ponceau 4R“ (monograafia nr 11 (2011) „Erkpunane 4R“).

Selleks et kvantifitseerida erkpunase R4 aktiivsust söödas:

kõrgefektiivne vedelikkromatograafia koos tandemmassispektromeetriaga (LC-MS/MS).

Koerad

–

–

37

Kategooria: organoleptilised lisandid. Funktsionaalrühm: värvained, iii) ained, mis parandavad dekoratiivkalade või -lindude värvust

2a124

erkpunane 4R

Söödalisandi koostis

Erkpunase 4R peamine koostisaine on naatriumsool.

Tahkel kujul (pulber või graanulid).

Dekoratiivkalad

–

–

137

| 1. | Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel.

| 2. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, milleks on silmade, naha ja suu kaitsevahendid ning respiraator. |
| --- | --- |

2.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, milleks on silmade, naha ja suu kaitsevahendid ning respiraator.

13. veebruar 2030

Toimeaine naatriumsoola kirjeldus:

Erkpunane 4R koosneb peamiselt trinaatrium-2-hüdroksü-1-(4-sulfonato-1-naftüülaso)-naftaleen-6,8-disulfonaadist ja lisavärvainetest, peamisteks värvituteks koostisaineteks on naatriumkloriid ja/või naatriumsulfaat.

Lubatud on ka kaltsium- ja kaaliumsool.

Keemiline valem: C20H11N2O10S3Na3

Keemilise sünteesi teel toodetud tahkel kujul (pulber või graanulid).

CASi nr: 2611-82-7

Puhtusenõuded

| — | Värvainete üldsisaldus, arvutatud naatriumsoolana ≥ 80 % (analüütiliselt määratud); |
| --- | --- |

—

Värvainete üldsisaldus, arvutatud naatriumsoolana ≥ 80 % (analüütiliselt määratud);

| — | lisavärvaine ≤ 1 %; |
| --- | --- |

—

lisavärvaine ≤ 1 %;

| — | orgaanilised ühendid, mis ei ole värvained ≤ 0,5 %; |
| --- | --- |

—

orgaanilised ühendid, mis ei ole värvained ≤ 0,5 %;

| — | sulfoneerimata primaarsed aromaatsed amiinid, arvutatud aniliinina ≤ 0,01 %. |
| --- | --- |

—

sulfoneerimata primaarsed aromaatsed amiinid, arvutatud aniliinina ≤ 0,01 %.

Analüüsimeetod
   (1)

Värvaine erkpunane 4R kogusisalduse määramiseks söödalisandis ja söödas:

spektrofotomeetria lainepikkusel 505 nm ja tiitrimine titaankloriidiga, nagu on kirjeldatud komisjoni määruses (EL) nr 231/2012, milles osutatakse FAO JECFA väljaandele „Combined Compendium for Food Additive Specifications“, Analytical methods Vol. 4 („Toidu lisaainete spetsifikatsioonide koondkokkuvõte“, Analüüsimeetodid, 4. kd) ja väljaandele Monograph No. 11 (2011) „Ponceau 4R“ (monograafia nr 11 (2011) „Erkpunane 4R“).

Selleks et kvantifitseerida erkpunase R4 aktiivsust söödas:

kõrgefektiivne vedelikkromatograafia koos tandemmassispektromeetriaga (LC-MS/MS).

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

OTSUSED

| 24.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 19/23 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 19/23

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2020/108,

23. jaanuar 2020,

millega muudetakse Euroopa Liidu ja San Marino Vabariigi vahelise rahanduskokkuleppe lisa

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Liidu ja San Marino Vabariigi vahelist 27. märtsi 2012. aasta rahanduskokkulepet, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu ja San Marino Vabariigi vahelise rahanduskokkuleppe (edaspidi „rahanduskokkulepe“) artikli 8 kohaselt peab San Marino Vabariik rakendama liidu õigusakte ja eeskirju europangatähtede ja -müntide, pangandus- ja finantsõiguse, rahapesu ja pettuse tõkestamise, sularahaliste ja muude kui sularahaliste maksevahendite võltsimise ärahoidmise, medalite ja märkide ning statistikaaruandluse nõuete kohta. Kõnealused õigusaktid ja eeskirjad on loetletud rahanduskokkuleppe lisas. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu ja San Marino Vabariigi vahelise rahanduskokkuleppe (edaspidi „rahanduskokkulepe“) artikli 8 kohaselt peab San Marino Vabariik rakendama liidu õigusakte ja eeskirju europangatähtede ja -müntide, pangandus- ja finantsõiguse, rahapesu ja pettuse tõkestamise, sularahaliste ja muude kui sularahaliste maksevahendite võltsimise ärahoidmise, medalite ja märkide ning statistikaaruandluse nõuete kohta. Kõnealused õigusaktid ja eeskirjad on loetletud rahanduskokkuleppe lisas.

| (2) | Komisjon peab rahanduskokkuleppe lisa muutma igal aastal või vajaduse korral sagedamini, et võtta arvesse liidu uusi asjakohaseid õigusakte ja eeskirju ning muudatusi kehtivates õigusaktides ja eeskirjades. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon peab rahanduskokkuleppe lisa muutma igal aastal või vajaduse korral sagedamini, et võtta arvesse liidu uusi asjakohaseid õigusakte ja eeskirju ning muudatusi kehtivates õigusaktides ja eeskirjades.

| (3) | Mõned liidu õigusaktid ja eeskirjad ei ole enam asjakohased ja need tuleks seepärast lisast välja jätta, samal ajal on vastu võetud mõned uued asjakohased liidu õigusaktid ja eeskirjad ja kehtivate õigusaktide muudatused ning need tuleb lisasse kaasata. |
| --- | --- |

(3)

Mõned liidu õigusaktid ja eeskirjad ei ole enam asjakohased ja need tuleks seepärast lisast välja jätta, samal ajal on vastu võetud mõned uued asjakohased liidu õigusaktid ja eeskirjad ja kehtivate õigusaktide muudatused ning need tuleb lisasse kaasata.

| (4) | Rahanduskokkuleppe lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Rahanduskokkuleppe lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja San Marino Vabariigi vahelise rahanduskokkuleppe lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 23. jaanuar 2020

Komisjoni nimel

President

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT C 121, 26.4.2012, lk 5.

1

---

LISA

„LISA

| | RAKENDATAVAD ÕIGUSNORMID | RAKENDAMISTÄHTAEG |
| --- | --- | --- |
| | Rahapesu tõkestamine | |
| 1 | Nõukogu 17. oktoobri 2000. aasta otsus 2000/642/JSK liikmesriikide rahapesu andmebüroode vahelise koostöö korra kohta teabe vahetamisel (EÜT L 271, 24.10.2000, lk 4). | 1. september 2013 |
| 2 | Nõukogu 26. juuni 2001. aasta raamotsus 2001/500/JSK, milles käsitletakse rahapesu ning kuriteovahendite ja kuritegelikul teel saadud tulu kindlakstegemist, uurimist, blokeerimist, arestimist ja konfiskeerimist (EÜT L 182, 5.7.2001, lk 1). | |
| 3 | Nõukogu 24. veebruari 2005. aasta raamotsus 2005/212/JSK, mis käsitleb kuritegevusega seotud tulu, kuriteovahendite ja omandi konfiskeerimist (ELT L 68, 15.3.2005, lk 49). | 1. oktoober 2014 (1) |
| 4 | Nõukogu 6. detsembri 2007. aasta otsus 2007/845/JSK, mis käsitleb kriminaaltulu jälitamise talituste vahelist koostööd kuritegelikul teel saadud tulu või kuritegevusega seotud muu vara jälitamise ja tuvastamise valdkonnas (ELT L 332, 18.12.2007, lk 103). | |
| 5 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/42/EL kuriteovahendite ja kriminaaltulu arestimise ja konfiskeerimise kohta Euroopa Liidus (ELT L 127, 29.4.2014, lk 39). | 1. november 2016 (2) |
| 6 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta määrus (EL) 2015/847, mis käsitleb rahaülekannetes edastatavat teavet ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1781/2006 (ELT L 141, 5.6.2015, lk 1). | 1. oktoober 2017 (3) |
| 7 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73). | 1. oktoober 2017 (3) |
| | Muudetud järgmise õigusaktiga: | |
| 8 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/843, millega muudetakse direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist, ning millega muudetakse direktiive 2009/138/EÜ ja 2013/36/EL (ELT L 156, 19.6.2018, lk 43). | 31. detsember 2020 (6) |
| | Täiendatud järgmise õigusaktiga: | |
| 9 | Komisjoni 14. juuli 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/1675, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849, määrates kindlaks suure riskiga kolmandad riigid, kus esineb strateegilisi puudusi (ELT L 254, 20.9.2016, lk 1). | 1. oktoober 2017 (5) |
| | Muudetud järgmiste õigusaktidega: | |
| 10 | Komisjoni 27. oktoobri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/105, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/1675 seoses Etioopia lisamisega suure riskiga kolmandate riikide loetellu lisa punktis I toodud tabelis (ELT L 19, 24.1.2018, lk 1). | 31. märts 2019 (6) |
| 11 | Komisjoni 13. detsembri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/212, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/1675, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 seoses Sri Lanka, Trinidadi ja Tobago ning Tuneesia lisamisega lisa punkti I tabelisse (ELT L 41, 14.2.2018, lk 4). | 31. märts 2019 (6) |
| 12 | Komisjoni 7. mai 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/1108, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad e-raha väljastajate ja makseteenuste pakkujate kesksete kontaktpunktide määramise kriteeriume ja nende kontaktpunktide ülesandeid (ELT L 203, 10.8.2018, lk 2). | 31. detsember 2020 (7)
  ) |
| 13 | Komisjoni 27. juuli 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/1467, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/1675, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 seoses Pakistani lisamisega lisa I punkti tabelisse (ELT L 246, 2.10.2018, lk 1). | 31. detsember 2019 (7) |
| 14 | Komisjoni 31. jaanuari 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/758, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad minimaalseid ja täiendavaid meetmeid, mida krediidi- ja finantseerimisasutused peavad võtma rahapesu ja terrorismi rahastamise riski maandamiseks teatavates kolmandates riikides (ELT L 125, 14.5.2019, lk 4). | 31. detsember 2020 (7) |
| 15 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1672, mis käsitleb liitu toodava või liidust välja viidava sularaha kontrolli ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1889/2005 (ELT L 284, 12.11.2018, lk 6). | 31. detsember 2021 (7) |
| 16 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/1673 rahapesu vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse abil (ELT L 284, 12.11.2018, lk 22). | 31. detsember 2021 (7) |
| | Pettuse ja võltsimise tõkestamine | |
| 17 | Nõukogu 28. juuni 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1338/2001, milles sätestatakse euro võltsimise takistamiseks vajalikud meetmed (EÜT L 181, 4.7.2001, lk 6) | 1. september 2013 |
| Muudetud järgmise õigusaktiga: | |
| 18 | Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 44/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1338/2001, milles sätestatakse euro võltsimise takistamiseks vajalikud meetmed (ELT L 17, 22.1.2009, lk 1). | |
| 19 | Nõukogu 6. detsembri 2001. aasta otsus 2001/887/JSK euro kaitsmise kohta võltsimise eest (EÜT L 329, 14.12.2001, lk 1). | 1. september 2013 |
| 20 | Nõukogu 8. detsembri 2003. aasta otsus 2003/861/EÜ, mis käsitleb võltsitud euromüntidega seotud analüüsimist ja koostööd (ELT L 325, 12.12.2003, lk 44). | 1. september 2013 |
| 21 | Nõukogu 6. detsembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 2182/2004 euro müntidega sarnanevate medalite ja märkide kohta (ELT L 373, 21.12.2004, lk 1). | 1. september 2013 |
| | Muudetud järgmise õigusaktiga: | |
| 22 | Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 46/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2182/2004 euro müntidega sarnanevate medalite ja märkide kohta (ELT L 17, 22.1.2009, lk 5). | |
| 23 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/62/EL, milles käsitletakse euro ja muude vääringute kriminaalõiguslikku kaitset võltsimise vastu ning millega asendatakse nõukogu raamotsus 2000/383/JSK (ELT L 151, 21.5.2014, lk 1). | 1. juuli 2016 (2) |
| 24 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/713, mis käsitleb mittesularahaliste maksevahenditega seotud pettuste ja võltsimise vastast võitlust ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2001/413/JSK (ELT L 123, 10.5.2019, lk 18). | 31. detsember 2021 (7) |
| | Eeskirjad euro pangatähtede ja müntide kohta | |
| 25 | Nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrus (EÜ) nr 2532/98 Euroopa Keskpanga volituste kohta rakendada sanktsioone (EÜT L 318, 27.11.1998, lk 4). | 1. september 2013 |
| 26 | Nõukogu 10. mai 1999. aasta järeldused kvaliteedijuhtimise süsteemi kohta euromüntide jaoks | 1. september 2013 |
| 27 | Komisjoni 22. oktoobri 2001. aasta teatis 2001/C 318/03 euro müntide ühise külje kujunduse autoriõiguse kaitse kohta (K(2001) 600 (lõplik)) (EÜT C 318, 13.11.2001, lk 3). | 1. september 2013 |
| 28 | Euroopa Keskpanga 20. märtsi 2003. aasta suunis EKP/2003/5 meetmete jõustamise kohta euro pangatähtede lubamatu reprodutseerimise vastu ning euro pangatähtede vahetamise ja ringlusest kõrvaldamise kohta (ELT L 78, 25.3.2003, lk 20) | 1. september 2013 |
| Muudetud järgmise õigusaktiga: | |
| 29 | Euroopa Keskpanga 19. aprilli 2013. aasta suunis EKP/2013/11, millega muudetakse suunist EKP/2003/5 meetmete jõustamise kohta euro pangatähtede lubamatu reprodutseerimise vastu ning euro pangatähtede vahetamise ja ringlusest kõrvaldamise kohta (ELT L 118, 30.4.2013, lk 43). | 1. oktoober 2013 (1) |
| 30 | Euroopa Keskpanga 16. septembri 2010. aasta otsus EKP/2010/14 euro pangatähtede ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrolli ning taasringluse kohta (ELT L 267, 9.10.2010, lk 1). | 1. september 2013 |
| Muudetud järgmise õigusaktiga: | |
| 31 | Euroopa Keskpanga 7. septembri 2012. aasta otsus EKP/2012/19, millega muudetakse otsust EKP/2010/14 euro pangatähtede ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrolli ning taasringluse kohta (2012/507/EL) (ELT L 253, 20.9.2012, lk 19). | 1. oktoober 2013(
   (1)
  ) |
| 32 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1210/2010 euromüntide autentimise ja ringlusse kõlbmatute euromüntide käitlemise kohta (ELT L 339, 22.12.2010, lk 1). | 1. september 2013 |
| 33 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1214/2011 euro sularaha professionaalse piiriülese maanteeveo kohta euroala liikmesriikide vahel (ELT L 316, 29.11.2011, lk 1). | 1. oktoober 2014 (1) |
| 34 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 651/2012 euromüntide emiteerimise kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 135). | 1. oktoober 2013 (1) |
| 35 | Otsus EKP/2013/10 euro pangatähtede nimiväärtuste, tehniliste nõuete, reprodutseerimise, vahetamise ja ringlusest kõrvaldamise kohta (EKP/2013/10) (ELT L 118, 30.4.2013, lk 37). | 1. oktoober 2013 (1) |
| Muudetud järgmise õigusaktiga: | |
| Euroopa Keskpanga 4. aprilli 2019. aasta otsus (EL) 2019/669, millega muudetakse otsust EKP/2013/10 euro pangatähtede nimiväärtuste, tehniliste nõuete, reprodutseerimise, vahetamise ja ringlusest kõrvaldamise kohta (ELT L 113, 29.4.2019, lk 6). | 31. detsember 2020 (7) |
| 36 | Nõukogu 24. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 729/2014 ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta (ELT L 194, 2.7.2014, lk 1). | 1. oktoober 2013 (1) |
| | Pangandus- ja finantsalased õigusaktid | |
| 37 | Nõukogu 8. detsembri 1986. aasta direktiiv 86/635/EMÜ pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (EÜT L 372, 31.12.1986, lk 1). | 1. september 2016 |
| Muudetud järgmiste õigusaktidega: | |
| 38 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. septembri 2001. aasta direktiiv 2001/65/EÜ, millega muudetakse direktiive 78/660/EMÜ, 83/349/EMÜ ja 86/635/EMÜ seoses teatavat liiki äriühingute ning pankade ja muude finantseerimisasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aastaaruannete hindamisnormidega (EÜT L 283, 27.10.2001, lk 28). | |
| 39 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta direktiiv 2003/51/EÜ, millega muudetakse direktiive 78/660/EMÜ, 83/349/EMÜ, 86/635/EMÜ ja 91/674/EMÜ teatud tüüpi äriühingute, pankade ning teiste finantsasutuste ja kindlustusseltside raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aastaaruannete kohta (ELT L 178, 17.7.2003, lk 16). | |
| 40 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiiv 2006/46/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 78/660/EMÜ, mis käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid, direktiivi 83/349/EMÜ, mis käsitleb konsolideeritud aruandeid, direktiivi 86/635/EMÜ pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta ning direktiivi 91/674/EMÜ kindlustusseltside raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (ELT L 224, 16.8.2006, lk 1). | |
| 41 | Nõukogu 13. veebruari 1989. aasta direktiiv 89/117/EMÜ väljaspool asjaomast liikmesriiki asuva peakontoriga krediidiasutuste ja finantseerimisasutuste liikmesriikides asutatud filiaalide kohustuse kohta avaldada oma aasta raamatupidamisdokumendid (EÜT L 44, 16.2.1989, lk 40). | 1. september 2018 |
| 42 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. märtsi 1997. aasta direktiiv 97/9/EÜ investeeringute tagamise skeemide kohta (EÜT L 84, 26.3.1997, lk 22). | 1. september 2018 |
| 43 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 1998. aasta direktiiv 98/26/EÜ arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides (EÜT L 166, 11.6.1998, lk 45). | 1. september 2018 |
| Muudetud järgmiste õigusaktidega: | |
| 44 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiiv 2009/44/EÜ, millega muudetakse direktiivi 98/26/EÜ arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides ja direktiivi 2002/47/EÜ finantstagatiskokkulepete kohta seoses omavahel ühendatud süsteemide ja krediidinõuetega (ELT L 146, 10.6.2009, lk 37). | |
| 45 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/78/EL, millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ, 2002/87/EÜ, 2003/6/EÜ, 2003/41/EÜ, 2003/71/EÜ, 2004/39/EÜ, 2004/109/EÜ, 2005/60/EÜ, 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2009/65/EÜ seoses Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Pangandusjärelevalve), Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionidejärelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) antud volitustega (ELT L 331, 15.12.2010, lk 120). | |
| 46 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1). | 30. september 2019 (3) |
| 47 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume ning millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ ja 2014/65/EL ning määrust (EL) nr 236/2012 (ELT L 257, 28.8.2014, lk 1). | 1. september 2018 |
| 48 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta direktiiv 2001/24/EÜ krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta (EÜT L 125, 5.5.2001, lk 15) | 1. september 2018 |
| Muudetud järgmise õigusaktiga: | |
| 49 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190). | |
| 50 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/47/EÜ finantstagatiskokkulepete kohta (EÜT L 168, 27.6.2002, lk 43). | 1. september 2018 |
| Muudetud järgmiste õigusaktidega: | |
| 51 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiiv 2009/44/EÜ, millega muudetakse direktiivi 98/26/EÜ arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides ja direktiivi 2002/47/EÜ finantstagatiskokkulepete kohta seoses omavahel ühendatud süsteemide ja krediidinõuetega (ELT L 146, 10.6.2009, lk 37). | |
| 52 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190). | 1. september 2018 (2) |
| 53 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiiv 2002/87/EÜ, milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet ning millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 79/267/EMÜ, 92/49/EMÜ, 92/96/EMÜ, 93/6/EMÜ ja 93/22/EMÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 98/78/EÜ ja 2000/12/EÜ (ELT L 35, 11.2.2003, lk 1) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed | 1. september 2018 |
| Muudetud järgmiste õigusaktidega: | |
| 54 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2005. aasta direktiiv 2005/1/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 85/611/EMÜ, 91/675/EMÜ, 92/49/EMÜ ja 93/6/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/19/EÜ, 98/78/EÜ, 2000/12/EÜ, 2001/34/EÜ, 2002/83/EÜ ja 2002/87/EÜ ning luuakse finantsteenuste komiteede uus organisatsiooniline struktuur (ELT L 79, 24.3.2005, lk 9). | |
| 55 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta direktiiv 2008/25/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ (milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet) seoses komisjoni rakendusvolitustega (ELT L 81, 20.3.2008, lk 40). | |
| 56 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/78/EL, millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ, 2002/87/EÜ, 2003/6/EÜ, 2003/41/EÜ, 2003/71/EÜ, 2004/39/EÜ, 2004/109/EÜ, 2005/60/EÜ, 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2009/65/EÜ seoses Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Pangandusjärelevalve), Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionidejärelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) antud volitustega (ELT L 331, 15.12.2010, lk 120). | |
| 57 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta direktiiv 2011/89/EL, millega muudetakse direktiive 98/78/EÜ, 2002/87/EÜ, 2006/48/EÜ ja 2009/138/EÜ seoses finantskonglomeraati kuuluvate finantsüksuste täiendava järelevalvega (ELT L 326, 8.12.2011, lk 113). | |
| 58 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338). | |
| 59 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ (ELT L 145, 30.4.2004, lk 1) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed | 1. september 2018 |
| Muudetud järgmiste õigusaktidega: | |
| 60 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiiv 2006/31/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta seoses teatavate tähtaegadega (ELT L 114, 27.4.2006, lk 60). | |
| 61 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiv 2007/44/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/49/EMÜ ning direktiive 2002/83/EÜ, 2004/39/EÜ, 2005/68/EÜ ja 2006/48/EÜ seoses finantssektoris osaluse omandamise ja selle suurendamise tehingute suhtes rakendatava usaldusväärsuse hindamise menetluskorra ja kriteeriumidega (ELT L 247, 21.9.2007, lk 1). | |
| 62 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta direktiiv 2008/10/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta seoses komisjoni rakendusvolitustega (ELT L 76, 19.3.2008, lk 33). | |
| 63 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/78/EL, millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ, 2002/87/EÜ, 2003/6/EÜ, 2003/41/EÜ, 2003/71/EÜ, 2004/39/EÜ, 2004/109/EÜ, 2005/60/EÜ, 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2009/65/EÜ seoses Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Pangandusjärelevalve), Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionidejärelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) antud volitustega (ELT L 331, 15.12.2010, lk 120). | |
| 64 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 924/2009 piiriüleste maksete kohta ühenduses ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2560/2001 (ELT L 266, 9.10.2009, lk 11). | 1. september 2018 |
| Muudetud järgmise õigusaktiga: | |
| 65 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 260/2012, millega kehtestatakse eurodes tehtavatele kreedit- ja otsekorraldustele tehnilised ja ärilised nõuded ning muudetakse määrust (EÜ) nr 924/2009 (ELT L 94, 30.3.2012, lk 22). | 1. september 2018 (1) |
| 66 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiiv 2009/110/EÜ, mis käsitleb e-raha asutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/46/EÜ (ELT L 267, 10.10.2009, lk 7). | 1. september 2016 |
| Muudetud järgmiste õigusaktidega: | |
| 67 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338). | 1. september 2017 (3) |
| 68 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/2366 makseteenuste kohta siseturul, direktiivide 2002/65/EÜ, 2009/110/EÜ ning 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 1093/2010 muutmise ning direktiivi 2007/64/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 337, 23.12.2015, lk 35). | 30. september 2018 (4) |
| 69 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12). | 1. september 2016 |
| Muudetud järgmiste õigusaktidega: | |
| 70 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 1022/2013, millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), seoses Euroopa Keskpangale eriülesannete andmisega vastavalt nõukogu määrusele (EL) nr 1024/2013 (ELT L 287, 29.10.2013, lk 5). | |
| 71 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/17/EL elamukinnisvaraga seotud tarbijakrediidilepingute kohta ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2013/36/EL ja määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT L 60, 28.2.2014, lk 34). | |
| 72 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190). | 1. september 2018 (3) |
| 73 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/2366 makseteenuste kohta siseturul, direktiivide 2002/65/EÜ, 2009/110/EÜ ja 2013/36/EL ning määruse (EL) nr 1093/2010 muutmise ja direktiivi 2007/64/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 337, 23.12.2015, lk 35). | 30. september 2018 (4) |
| 74 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84). | 1. september 2016 |
| Muudetud järgmiste õigusaktidega: | |
| 75 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010 (ELT L 174, 1.7.2011, lk 1). | |
| 76 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 258/2014, millega luuakse liidu programm, toetamaks teatavaid tegevusi finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas aastatel 2014–2020, ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 716/2009/EÜ (ELT L 105, 8.4.2014, lk 1). | |
| 77 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/51/EL, millega muudetakse direktiive 2003/71/EÜ ja 2009/138/EÜ ning määrusi (EÜ) nr 1060/2009, (EL) nr 1094/2010 ja (EL) nr 1095/2010 seoses Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) volitustega (ELT L 153, 22.5.2014, lk 1). | |
| 78 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 260/2012, millega kehtestatakse eurodes tehtavatele kreedit- ja otsekorraldustele tehnilised ja ärilised nõuded ning muudetakse määrust (EÜ) nr 924/2009 (ELT L 94, 30.3.2012, lk 22). | 1. aprill 2018 (2) |
| Muudetud järgmise õigusaktiga: | |
| 79 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta määrus (EL) nr 248/2014, millega muudetakse määrust (EL) nr 260/2012 kogu liitu hõlmavatele kreedit- ja otsekorraldustele ülemineku osas (ELT L 84, 20.3.2014, lk 1). | |
| 80 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed | 30. september 2019 (3) |
| Muudetud järgmiste õigusaktidega: | |
| 81 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1). | |
| 82 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190). | |
| 83 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 84). | 31. detsember 2020 (3) |
| 84 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73). | |
| 85 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrus (EL) 2015/2365, mis käsitleb väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute ja uuesti kasutamise läbipaistvust ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 337, 23.12.2015, lk 1). | 30. september 2019 (4) |
| 86 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1), ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed | 1. september 2017 |
| Muudetud järgmiste õigusaktidega: | |
| 87 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2395, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses üleminekukorraga, et leevendada rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi (IFRS) 9 kasutuselevõtu mõju omavahenditele ja seoses üleminekukorraga, mis käsitleb riskide kontsentreerumise sätete kohaldamist ükskõik millise liikmesriigi omavääringus nomineeritud teatavatele avaliku sektori suhtes võetavatele riskipositsioonidele (ELT L 345, 27.12.2017, lk 27). | 30. juuni 2019 (6) |
| 88 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2401, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta (ELT L 347, 28.12.2017, lk 1). | 31. märts 2020 (6) |
| 89 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/630, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses viivisnõuete kahju miinimumkattega (ELT L 111, 25.4.2019, lk 4). | 31. detsember 2020 (7) |
| 90 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed | 1. september 2017 (1) |
| Muudetud järgmise õigusaktiga: | |
| 91 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190). | 1. september 2018 (3) |
| 92 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi (turukuritarvituse määrus) ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/6/EÜ ja komisjoni direktiivid 2003/124/EÜ, 2003/125/EÜ ja 2004/72/EÜ (ELT L 173, 12.6.2014, lk 1) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed | 30. september 2018 (4) |
| Muudetud järgmiste õigusaktidega: | |
| 93 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1011, mis käsitleb indekseid, mida kasutatakse võrdlusalustena finantsinstrumentide ja -lepingute puhul või investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks, ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2014/17/EL ning määrust (EL) nr 596/2014 (ELT L 171, 29.6.2016, lk 1). | 1. märts 2020 (6) |
| 94 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1033, millega muudetakse määrust (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta, määrust (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi, ja määrust (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume (ELT L 175, 30.6.2016, lk 1). | 30. september 2018 (5) |
| 95 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/49/EL hoiuste tagamise skeemide kohta (ELT L 173, 12.6.2014, lk 149). | 1. september 2016 (2) |
| 96 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/57/EL turukuritarvituse korral kohaldatavate kriminaalkaristuste kohta (turukuritarvituse direktiiv) (ELT L 173, 12.6.2014, lk 179). | 30. september 2018 (4) |
| 97 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed | 1. september 2018(
   (2) |
| Muudetud järgmise õigusaktiga: | |
| 98 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/2399, millega muudetakse direktiivi 2014/59/EL seoses tagamata võlainstrumentidest tulenevate nõuete rahuldamisjärkudega maksejõuetusmenetluses (ELT L 345, 27.12.2017, lk 96). | 31. oktoober 2019 (6) |
| 99 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed | 31. detsember 2020 (3) |
| Muudetud järgmiste õigusaktidega: | |
| 100 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume ning millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ ja 2014/65/EL ning määrust (EL) nr 236/2012 (ELT L 257, 28.8.2014, lk 1). | 31. detsember 2020 (4) |
| 101 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuni 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1034, millega muudetakse direktiivi 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta (ELT L 175, 30.6.2016, lk 8). | 31. detsember 2021 (5) |
| 102 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 84) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed | 31. detsember 2020 (3) |
| Muudetud järgmise õigusaktiga: | |
| 103 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1033, millega muudetakse määrust (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta, määrust (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi, ja määrust (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume (ELT L 175, 30.6.2016, lk 1). | 31. detsember 2020 (5) |
| 104 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume ning millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ ja 2014/65/EL ning määrust (EL) nr 236/2012 (ELT L 257, 28.8.2014, lk 1). | 31. detsember 2020 (4) |
| Muudetud järgmise õigusaktiga: | |
| 105 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1033, millega muudetakse määrust (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta, määrust (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi, ja määrust (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume (ELT L 175, 30.6.2016, lk 1). | 31. detsember 2020 (6) |
| 106 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrus (EL) 2015/2365, mis käsitleb väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute ja uuesti kasutamise läbipaistvust ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 337, 23.12.2015, lk 1). | 30. september 2019 (4) |
| 107 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/2366 makseteenuste kohta siseturul, direktiivide 2002/65/EÜ, 2009/110/EÜ ning 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 1093/2010 muutmise ning direktiivi 2007/64/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 337, 23.12.2015, lk 35) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed | 30. september 2018 (4) |
| 108 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1011, mis käsitleb indekseid, mida kasutatakse võrdlusalustena finantsinstrumentide ja -lepingute puhul või investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks, ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2014/17/EL ning määrust (EL) nr 596/2014 (ELT L 171, 29.6.2016, lk 1). | 1. märts 2020 (6) |
| Statistilise teabe kogumist käsitlevad õigusaktid
   (*1) | |
| 109 | Euroopa Keskpanga 25. juuli 2013. aasta suunis EKP/2013/24 Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete kohta seoses finantskontode kvartaliandmetega (ELT L 2, 7.1.2014, lk 34). | 1. september 2016 (2) |
| Muudetud järgmise õigusaktiga: | |
| 110 | Euroopa Keskpanga 26. novembri 2015. aasta suunis (EL) 2016/66, millega muudetakse suunist EKP/2013/24 Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete kohta seoses finantskontode kvartaliandmetega (EKP/2015/40) (ELT L 14, 21.1.2016, lk 36). | 31. märts 2017 (4) |
| 111 | Euroopa Keskpanga 24. septembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1071/2013 rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (EKP/2013/33) (ELT L 297, 7.11.2013, lk 1). | 1. september 2016 (2) |
| Muudetud järgmise õigusaktiga: | |
| 112 | Euroopa Keskpanga 10. detsembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1375/2014, millega muudetakse määrust (EL) nr 1071/2013 rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (EKP/2013/33) (EKP/2014/51) (ELT L 366, 20.12.2014, lk 77). | |
| 113 | Euroopa Keskpanga 24. septembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1072/2013 rahaloomeasutuste kohaldatavate intressimäärade statistika kohta (EKP/2013/34) (ELT L 297, 7.11.2013, lk 51). | 1. september 2016 (2) |
| Muudetud järgmise õigusaktiga: | |
| 114 | Euroopa Keskpanga 8. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 756/2014, millega muudetakse määrust (EL) nr 1072/2013 (EKP/2013/34) rahaloomeasutuste kohaldatavate intressimäärade statistika kohta (EKP/2014/30) (ELT L 205, 12.7.2014, lk 14). | |
| 115 | Euroopa Keskpanga 4. aprilli 2014. aasta suunis EKP/2014/15 rahandus- ja finantsstatistika kohta (ELT L 340, 26.11.2014, lk 1). | 1. september 2016 (2) |
| Muudetud järgmiste õigusaktidega: | |
| 116 | Euroopa Keskpanga 6. novembri 2014. aasta suunis (EL) 2015/571, millega muudetakse suunist EKP/2014/15 rahandus- ja finantsstatistika kohta (EKP/2014/43) (ELT L 93, 9.4.2015, lk 82). | |
| 117 | Euroopa Keskpanga 4. detsembri 2015. aasta suunis (EL) 2016/450, millega muudetakse suunist EKP/2014/15 rahandus- ja finantsstatistika kohta (EKP/2015/44) (ELT L 86, 1.4.2016, lk 42). | 31. märts 2017 (4) |
| 118 | Euroopa Keskpanga 16. detsembri 2016 aasta suunis (EL) 2017/148, millega muudetakse suunist EKP/2014/15 rahandus- ja finantsstatistika kohta (EKP/2016/45) (ELT L 26, 31.1.2017, lk 1). | 1. november 2017 (5) |
| 119 | Euroopa Keskpanga 1. juuni 2018. aasta suunis (EL) 2018/877, millega muudetakse suunist EKP/2014/15 rahandus- ja finantsstatistika kohta (EKP/2018/17) (ELT L 154, 18.6.2018, lk 22). | 1. oktoober 2019 (6) |

RAKENDATAVAD ÕIGUSNORMID

RAKENDAMISTÄHTAEG

Rahapesu tõkestamine

1

Nõukogu 17. oktoobri 2000. aasta otsus 2000/642/JSK liikmesriikide rahapesu andmebüroode vahelise koostöö korra kohta teabe vahetamisel (EÜT L 271, 24.10.2000, lk 4).

1. september 2013

2

Nõukogu 26. juuni 2001. aasta raamotsus 2001/500/JSK, milles käsitletakse rahapesu ning kuriteovahendite ja kuritegelikul teel saadud tulu kindlakstegemist, uurimist, blokeerimist, arestimist ja konfiskeerimist (EÜT L 182, 5.7.2001, lk 1).

3

Nõukogu 24. veebruari 2005. aasta raamotsus 2005/212/JSK, mis käsitleb kuritegevusega seotud tulu, kuriteovahendite ja omandi konfiskeerimist (ELT L 68, 15.3.2005, lk 49).

1. oktoober 2014 (1)

4

Nõukogu 6. detsembri 2007. aasta otsus 2007/845/JSK, mis käsitleb kriminaaltulu jälitamise talituste vahelist koostööd kuritegelikul teel saadud tulu või kuritegevusega seotud muu vara jälitamise ja tuvastamise valdkonnas (ELT L 332, 18.12.2007, lk 103).

5

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/42/EL kuriteovahendite ja kriminaaltulu arestimise ja konfiskeerimise kohta Euroopa Liidus (ELT L 127, 29.4.2014, lk 39).

1. november 2016 (2)

6

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta määrus (EL) 2015/847, mis käsitleb rahaülekannetes edastatavat teavet ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1781/2006 (ELT L 141, 5.6.2015, lk 1).

1. oktoober 2017 (3)

7

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73).

1. oktoober 2017 (3)

Muudetud järgmise õigusaktiga:

8

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/843, millega muudetakse direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist, ning millega muudetakse direktiive 2009/138/EÜ ja 2013/36/EL (ELT L 156, 19.6.2018, lk 43).

31. detsember 2020 (6)

Täiendatud järgmise õigusaktiga:

9

Komisjoni 14. juuli 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/1675, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849, määrates kindlaks suure riskiga kolmandad riigid, kus esineb strateegilisi puudusi (ELT L 254, 20.9.2016, lk 1).

1. oktoober 2017 (5)

Muudetud järgmiste õigusaktidega:

10

Komisjoni 27. oktoobri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/105, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/1675 seoses Etioopia lisamisega suure riskiga kolmandate riikide loetellu lisa punktis I toodud tabelis (ELT L 19, 24.1.2018, lk 1).

31. märts 2019 (6)

11

Komisjoni 13. detsembri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/212, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/1675, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 seoses Sri Lanka, Trinidadi ja Tobago ning Tuneesia lisamisega lisa punkti I tabelisse (ELT L 41, 14.2.2018, lk 4).

31. märts 2019 (6)

12

Komisjoni 7. mai 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/1108, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad e-raha väljastajate ja makseteenuste pakkujate kesksete kontaktpunktide määramise kriteeriume ja nende kontaktpunktide ülesandeid (ELT L 203, 10.8.2018, lk 2).

31. detsember 2020 (7)
  )

13

Komisjoni 27. juuli 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/1467, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/1675, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 seoses Pakistani lisamisega lisa I punkti tabelisse (ELT L 246, 2.10.2018, lk 1).

31. detsember 2019 (7)

14

Komisjoni 31. jaanuari 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/758, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad minimaalseid ja täiendavaid meetmeid, mida krediidi- ja finantseerimisasutused peavad võtma rahapesu ja terrorismi rahastamise riski maandamiseks teatavates kolmandates riikides (ELT L 125, 14.5.2019, lk 4).

31. detsember 2020 (7)

15

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1672, mis käsitleb liitu toodava või liidust välja viidava sularaha kontrolli ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1889/2005 (ELT L 284, 12.11.2018, lk 6).

31. detsember 2021 (7)

16

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/1673 rahapesu vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse abil (ELT L 284, 12.11.2018, lk 22).

31. detsember 2021 (7)

Pettuse ja võltsimise tõkestamine

17

Nõukogu 28. juuni 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1338/2001, milles sätestatakse euro võltsimise takistamiseks vajalikud meetmed (EÜT L 181, 4.7.2001, lk 6)

1. september 2013

Muudetud järgmise õigusaktiga:

18

Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 44/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1338/2001, milles sätestatakse euro võltsimise takistamiseks vajalikud meetmed (ELT L 17, 22.1.2009, lk 1).

19

Nõukogu 6. detsembri 2001. aasta otsus 2001/887/JSK euro kaitsmise kohta võltsimise eest (EÜT L 329, 14.12.2001, lk 1).

1. september 2013

20

Nõukogu 8. detsembri 2003. aasta otsus 2003/861/EÜ, mis käsitleb võltsitud euromüntidega seotud analüüsimist ja koostööd (ELT L 325, 12.12.2003, lk 44).

1. september 2013

21

Nõukogu 6. detsembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 2182/2004 euro müntidega sarnanevate medalite ja märkide kohta (ELT L 373, 21.12.2004, lk 1).

1. september 2013

Muudetud järgmise õigusaktiga:

22

Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 46/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2182/2004 euro müntidega sarnanevate medalite ja märkide kohta (ELT L 17, 22.1.2009, lk 5).

23

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/62/EL, milles käsitletakse euro ja muude vääringute kriminaalõiguslikku kaitset võltsimise vastu ning millega asendatakse nõukogu raamotsus 2000/383/JSK (ELT L 151, 21.5.2014, lk 1).

1. juuli 2016 (2)

24

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/713, mis käsitleb mittesularahaliste maksevahenditega seotud pettuste ja võltsimise vastast võitlust ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2001/413/JSK (ELT L 123, 10.5.2019, lk 18).

31. detsember 2021 (7)

Eeskirjad euro pangatähtede ja müntide kohta

25

Nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrus (EÜ) nr 2532/98 Euroopa Keskpanga volituste kohta rakendada sanktsioone (EÜT L 318, 27.11.1998, lk 4).

1. september 2013

26

Nõukogu 10. mai 1999. aasta järeldused kvaliteedijuhtimise süsteemi kohta euromüntide jaoks

1. september 2013

27

Komisjoni 22. oktoobri 2001. aasta teatis 2001/C 318/03 euro müntide ühise külje kujunduse autoriõiguse kaitse kohta (K(2001) 600 (lõplik)) (EÜT C 318, 13.11.2001, lk 3).

1. september 2013

28

Euroopa Keskpanga 20. märtsi 2003. aasta suunis EKP/2003/5 meetmete jõustamise kohta euro pangatähtede lubamatu reprodutseerimise vastu ning euro pangatähtede vahetamise ja ringlusest kõrvaldamise kohta (ELT L 78, 25.3.2003, lk 20)

1. september 2013

Muudetud järgmise õigusaktiga:

29

Euroopa Keskpanga 19. aprilli 2013. aasta suunis EKP/2013/11, millega muudetakse suunist EKP/2003/5 meetmete jõustamise kohta euro pangatähtede lubamatu reprodutseerimise vastu ning euro pangatähtede vahetamise ja ringlusest kõrvaldamise kohta (ELT L 118, 30.4.2013, lk 43).

1. oktoober 2013 (1)

30

Euroopa Keskpanga 16. septembri 2010. aasta otsus EKP/2010/14 euro pangatähtede ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrolli ning taasringluse kohta (ELT L 267, 9.10.2010, lk 1).

1. september 2013

Muudetud järgmise õigusaktiga:

31

Euroopa Keskpanga 7. septembri 2012. aasta otsus EKP/2012/19, millega muudetakse otsust EKP/2010/14 euro pangatähtede ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrolli ning taasringluse kohta (2012/507/EL) (ELT L 253, 20.9.2012, lk 19).

1. oktoober 2013(
   (1)
  )

32

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1210/2010 euromüntide autentimise ja ringlusse kõlbmatute euromüntide käitlemise kohta (ELT L 339, 22.12.2010, lk 1).

1. september 2013

33

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1214/2011 euro sularaha professionaalse piiriülese maanteeveo kohta euroala liikmesriikide vahel (ELT L 316, 29.11.2011, lk 1).

1. oktoober 2014 (1)

34

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 651/2012 euromüntide emiteerimise kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 135).

1. oktoober 2013 (1)

35

Otsus EKP/2013/10 euro pangatähtede nimiväärtuste, tehniliste nõuete, reprodutseerimise, vahetamise ja ringlusest kõrvaldamise kohta (EKP/2013/10) (ELT L 118, 30.4.2013, lk 37).

1. oktoober 2013 (1)

Muudetud järgmise õigusaktiga:

Euroopa Keskpanga 4. aprilli 2019. aasta otsus (EL) 2019/669, millega muudetakse otsust EKP/2013/10 euro pangatähtede nimiväärtuste, tehniliste nõuete, reprodutseerimise, vahetamise ja ringlusest kõrvaldamise kohta (ELT L 113, 29.4.2019, lk 6).

31. detsember 2020 (7)

36

Nõukogu 24. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 729/2014 ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta (ELT L 194, 2.7.2014, lk 1).

1. oktoober 2013 (1)

Pangandus- ja finantsalased õigusaktid

37

Nõukogu 8. detsembri 1986. aasta direktiiv 86/635/EMÜ pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (EÜT L 372, 31.12.1986, lk 1).

1. september 2016

Muudetud järgmiste õigusaktidega:

38

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. septembri 2001. aasta direktiiv 2001/65/EÜ, millega muudetakse direktiive 78/660/EMÜ, 83/349/EMÜ ja 86/635/EMÜ seoses teatavat liiki äriühingute ning pankade ja muude finantseerimisasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aastaaruannete hindamisnormidega (EÜT L 283, 27.10.2001, lk 28).

39

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta direktiiv 2003/51/EÜ, millega muudetakse direktiive 78/660/EMÜ, 83/349/EMÜ, 86/635/EMÜ ja 91/674/EMÜ teatud tüüpi äriühingute, pankade ning teiste finantsasutuste ja kindlustusseltside raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aastaaruannete kohta (ELT L 178, 17.7.2003, lk 16).

40

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiiv 2006/46/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 78/660/EMÜ, mis käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid, direktiivi 83/349/EMÜ, mis käsitleb konsolideeritud aruandeid, direktiivi 86/635/EMÜ pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta ning direktiivi 91/674/EMÜ kindlustusseltside raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (ELT L 224, 16.8.2006, lk 1).

41

Nõukogu 13. veebruari 1989. aasta direktiiv 89/117/EMÜ väljaspool asjaomast liikmesriiki asuva peakontoriga krediidiasutuste ja finantseerimisasutuste liikmesriikides asutatud filiaalide kohustuse kohta avaldada oma aasta raamatupidamisdokumendid (EÜT L 44, 16.2.1989, lk 40).

1. september 2018

42

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. märtsi 1997. aasta direktiiv 97/9/EÜ investeeringute tagamise skeemide kohta (EÜT L 84, 26.3.1997, lk 22).

1. september 2018

43

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 1998. aasta direktiiv 98/26/EÜ arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides (EÜT L 166, 11.6.1998, lk 45).

1. september 2018

Muudetud järgmiste õigusaktidega:

44

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiiv 2009/44/EÜ, millega muudetakse direktiivi 98/26/EÜ arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides ja direktiivi 2002/47/EÜ finantstagatiskokkulepete kohta seoses omavahel ühendatud süsteemide ja krediidinõuetega (ELT L 146, 10.6.2009, lk 37).

45

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/78/EL, millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ, 2002/87/EÜ, 2003/6/EÜ, 2003/41/EÜ, 2003/71/EÜ, 2004/39/EÜ, 2004/109/EÜ, 2005/60/EÜ, 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2009/65/EÜ seoses Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Pangandusjärelevalve), Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionidejärelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) antud volitustega (ELT L 331, 15.12.2010, lk 120).

46

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1).

30. september 2019 (3)

47

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume ning millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ ja 2014/65/EL ning määrust (EL) nr 236/2012 (ELT L 257, 28.8.2014, lk 1).

1. september 2018

48

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta direktiiv 2001/24/EÜ krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta (EÜT L 125, 5.5.2001, lk 15)

1. september 2018

Muudetud järgmise õigusaktiga:

49

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190).

50

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/47/EÜ finantstagatiskokkulepete kohta (EÜT L 168, 27.6.2002, lk 43).

1. september 2018

Muudetud järgmiste õigusaktidega:

51

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiiv 2009/44/EÜ, millega muudetakse direktiivi 98/26/EÜ arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides ja direktiivi 2002/47/EÜ finantstagatiskokkulepete kohta seoses omavahel ühendatud süsteemide ja krediidinõuetega (ELT L 146, 10.6.2009, lk 37).

52

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190).

1. september 2018 (2)

53

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiiv 2002/87/EÜ, milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet ning millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 79/267/EMÜ, 92/49/EMÜ, 92/96/EMÜ, 93/6/EMÜ ja 93/22/EMÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 98/78/EÜ ja 2000/12/EÜ (ELT L 35, 11.2.2003, lk 1) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed

1. september 2018

Muudetud järgmiste õigusaktidega:

54

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2005. aasta direktiiv 2005/1/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 85/611/EMÜ, 91/675/EMÜ, 92/49/EMÜ ja 93/6/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/19/EÜ, 98/78/EÜ, 2000/12/EÜ, 2001/34/EÜ, 2002/83/EÜ ja 2002/87/EÜ ning luuakse finantsteenuste komiteede uus organisatsiooniline struktuur (ELT L 79, 24.3.2005, lk 9).

55

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta direktiiv 2008/25/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ (milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet) seoses komisjoni rakendusvolitustega (ELT L 81, 20.3.2008, lk 40).

56

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/78/EL, millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ, 2002/87/EÜ, 2003/6/EÜ, 2003/41/EÜ, 2003/71/EÜ, 2004/39/EÜ, 2004/109/EÜ, 2005/60/EÜ, 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2009/65/EÜ seoses Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Pangandusjärelevalve), Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionidejärelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) antud volitustega (ELT L 331, 15.12.2010, lk 120).

57

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta direktiiv 2011/89/EL, millega muudetakse direktiive 98/78/EÜ, 2002/87/EÜ, 2006/48/EÜ ja 2009/138/EÜ seoses finantskonglomeraati kuuluvate finantsüksuste täiendava järelevalvega (ELT L 326, 8.12.2011, lk 113).

58

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

59

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ (ELT L 145, 30.4.2004, lk 1) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed

1. september 2018

Muudetud järgmiste õigusaktidega:

60

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiiv 2006/31/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta seoses teatavate tähtaegadega (ELT L 114, 27.4.2006, lk 60).

61

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiv 2007/44/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/49/EMÜ ning direktiive 2002/83/EÜ, 2004/39/EÜ, 2005/68/EÜ ja 2006/48/EÜ seoses finantssektoris osaluse omandamise ja selle suurendamise tehingute suhtes rakendatava usaldusväärsuse hindamise menetluskorra ja kriteeriumidega (ELT L 247, 21.9.2007, lk 1).

62

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta direktiiv 2008/10/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta seoses komisjoni rakendusvolitustega (ELT L 76, 19.3.2008, lk 33).

63

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/78/EL, millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ, 2002/87/EÜ, 2003/6/EÜ, 2003/41/EÜ, 2003/71/EÜ, 2004/39/EÜ, 2004/109/EÜ, 2005/60/EÜ, 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2009/65/EÜ seoses Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Pangandusjärelevalve), Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionidejärelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) antud volitustega (ELT L 331, 15.12.2010, lk 120).

64

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 924/2009 piiriüleste maksete kohta ühenduses ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2560/2001 (ELT L 266, 9.10.2009, lk 11).

1. september 2018

Muudetud järgmise õigusaktiga:

65

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 260/2012, millega kehtestatakse eurodes tehtavatele kreedit- ja otsekorraldustele tehnilised ja ärilised nõuded ning muudetakse määrust (EÜ) nr 924/2009 (ELT L 94, 30.3.2012, lk 22).

1. september 2018 (1)

66

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiiv 2009/110/EÜ, mis käsitleb e-raha asutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/46/EÜ (ELT L 267, 10.10.2009, lk 7).

1. september 2016

Muudetud järgmiste õigusaktidega:

67

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

1. september 2017 (3)

68

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/2366 makseteenuste kohta siseturul, direktiivide 2002/65/EÜ, 2009/110/EÜ ning 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 1093/2010 muutmise ning direktiivi 2007/64/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 337, 23.12.2015, lk 35).

30. september 2018 (4)

69

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

1. september 2016

Muudetud järgmiste õigusaktidega:

70

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 1022/2013, millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), seoses Euroopa Keskpangale eriülesannete andmisega vastavalt nõukogu määrusele (EL) nr 1024/2013 (ELT L 287, 29.10.2013, lk 5).

71

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/17/EL elamukinnisvaraga seotud tarbijakrediidilepingute kohta ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2013/36/EL ja määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT L 60, 28.2.2014, lk 34).

72

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190).

1. september 2018 (3)

73

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/2366 makseteenuste kohta siseturul, direktiivide 2002/65/EÜ, 2009/110/EÜ ja 2013/36/EL ning määruse (EL) nr 1093/2010 muutmise ja direktiivi 2007/64/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 337, 23.12.2015, lk 35).

30. september 2018 (4)

74

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

1. september 2016

Muudetud järgmiste õigusaktidega:

75

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010 (ELT L 174, 1.7.2011, lk 1).

76

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 258/2014, millega luuakse liidu programm, toetamaks teatavaid tegevusi finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas aastatel 2014–2020, ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 716/2009/EÜ (ELT L 105, 8.4.2014, lk 1).

77

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/51/EL, millega muudetakse direktiive 2003/71/EÜ ja 2009/138/EÜ ning määrusi (EÜ) nr 1060/2009, (EL) nr 1094/2010 ja (EL) nr 1095/2010 seoses Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) volitustega (ELT L 153, 22.5.2014, lk 1).

78

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 260/2012, millega kehtestatakse eurodes tehtavatele kreedit- ja otsekorraldustele tehnilised ja ärilised nõuded ning muudetakse määrust (EÜ) nr 924/2009 (ELT L 94, 30.3.2012, lk 22).

1. aprill 2018 (2)

Muudetud järgmise õigusaktiga:

79

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta määrus (EL) nr 248/2014, millega muudetakse määrust (EL) nr 260/2012 kogu liitu hõlmavatele kreedit- ja otsekorraldustele ülemineku osas (ELT L 84, 20.3.2014, lk 1).

80

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed

30. september 2019 (3)

Muudetud järgmiste õigusaktidega:

81

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

82

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190).

83

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 84).

31. detsember 2020 (3)

84

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73).

85

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrus (EL) 2015/2365, mis käsitleb väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute ja uuesti kasutamise läbipaistvust ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 337, 23.12.2015, lk 1).

30. september 2019 (4)

86

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1), ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed

1. september 2017

Muudetud järgmiste õigusaktidega:

87

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2395, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses üleminekukorraga, et leevendada rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi (IFRS) 9 kasutuselevõtu mõju omavahenditele ja seoses üleminekukorraga, mis käsitleb riskide kontsentreerumise sätete kohaldamist ükskõik millise liikmesriigi omavääringus nomineeritud teatavatele avaliku sektori suhtes võetavatele riskipositsioonidele (ELT L 345, 27.12.2017, lk 27).

30. juuni 2019 (6)

88

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2401, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta (ELT L 347, 28.12.2017, lk 1).

31. märts 2020 (6)

89

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/630, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses viivisnõuete kahju miinimumkattega (ELT L 111, 25.4.2019, lk 4).

31. detsember 2020 (7)

90

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed

1. september 2017 (1)

Muudetud järgmise õigusaktiga:

91

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190).

1. september 2018 (3)

92

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi (turukuritarvituse määrus) ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/6/EÜ ja komisjoni direktiivid 2003/124/EÜ, 2003/125/EÜ ja 2004/72/EÜ (ELT L 173, 12.6.2014, lk 1) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed

30. september 2018 (4)

Muudetud järgmiste õigusaktidega:

93

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1011, mis käsitleb indekseid, mida kasutatakse võrdlusalustena finantsinstrumentide ja -lepingute puhul või investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks, ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2014/17/EL ning määrust (EL) nr 596/2014 (ELT L 171, 29.6.2016, lk 1).

1. märts 2020 (6)

94

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1033, millega muudetakse määrust (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta, määrust (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi, ja määrust (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume (ELT L 175, 30.6.2016, lk 1).

30. september 2018 (5)

95

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/49/EL hoiuste tagamise skeemide kohta (ELT L 173, 12.6.2014, lk 149).

1. september 2016 (2)

96

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/57/EL turukuritarvituse korral kohaldatavate kriminaalkaristuste kohta (turukuritarvituse direktiiv) (ELT L 173, 12.6.2014, lk 179).

30. september 2018 (4)

97

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed

1. september 2018(
   (2)

Muudetud järgmise õigusaktiga:

98

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/2399, millega muudetakse direktiivi 2014/59/EL seoses tagamata võlainstrumentidest tulenevate nõuete rahuldamisjärkudega maksejõuetusmenetluses (ELT L 345, 27.12.2017, lk 96).

31. oktoober 2019 (6)

99

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed

31. detsember 2020 (3)

Muudetud järgmiste õigusaktidega:

100

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume ning millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ ja 2014/65/EL ning määrust (EL) nr 236/2012 (ELT L 257, 28.8.2014, lk 1).

31. detsember 2020 (4)

101

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuni 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1034, millega muudetakse direktiivi 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta (ELT L 175, 30.6.2016, lk 8).

31. detsember 2021 (5)

102

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 84) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed

31. detsember 2020 (3)

Muudetud järgmise õigusaktiga:

103

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1033, millega muudetakse määrust (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta, määrust (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi, ja määrust (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume (ELT L 175, 30.6.2016, lk 1).

31. detsember 2020 (5)

104

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume ning millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ ja 2014/65/EL ning määrust (EL) nr 236/2012 (ELT L 257, 28.8.2014, lk 1).

31. detsember 2020 (4)

Muudetud järgmise õigusaktiga:

105

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1033, millega muudetakse määrust (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta, määrust (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi, ja määrust (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume (ELT L 175, 30.6.2016, lk 1).

31. detsember 2020 (6)

106

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrus (EL) 2015/2365, mis käsitleb väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute ja uuesti kasutamise läbipaistvust ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 337, 23.12.2015, lk 1).

30. september 2019 (4)

107

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/2366 makseteenuste kohta siseturul, direktiivide 2002/65/EÜ, 2009/110/EÜ ning 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 1093/2010 muutmise ning direktiivi 2007/64/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 337, 23.12.2015, lk 35) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed

30. september 2018 (4)

108

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1011, mis käsitleb indekseid, mida kasutatakse võrdlusalustena finantsinstrumentide ja -lepingute puhul või investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks, ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2014/17/EL ning määrust (EL) nr 596/2014 (ELT L 171, 29.6.2016, lk 1).

1. märts 2020 (6)

Statistilise teabe kogumist käsitlevad õigusaktid
   (*1)

109

Euroopa Keskpanga 25. juuli 2013. aasta suunis EKP/2013/24 Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete kohta seoses finantskontode kvartaliandmetega (ELT L 2, 7.1.2014, lk 34).

1. september 2016 (2)

Muudetud järgmise õigusaktiga:

110

Euroopa Keskpanga 26. novembri 2015. aasta suunis (EL) 2016/66, millega muudetakse suunist EKP/2013/24 Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete kohta seoses finantskontode kvartaliandmetega (EKP/2015/40) (ELT L 14, 21.1.2016, lk 36).

31. märts 2017 (4)

111

Euroopa Keskpanga 24. septembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1071/2013 rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (EKP/2013/33) (ELT L 297, 7.11.2013, lk 1).

1. september 2016 (2)

Muudetud järgmise õigusaktiga:

112

Euroopa Keskpanga 10. detsembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1375/2014, millega muudetakse määrust (EL) nr 1071/2013 rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (EKP/2013/33) (EKP/2014/51) (ELT L 366, 20.12.2014, lk 77).

113

Euroopa Keskpanga 24. septembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1072/2013 rahaloomeasutuste kohaldatavate intressimäärade statistika kohta (EKP/2013/34) (ELT L 297, 7.11.2013, lk 51).

1. september 2016 (2)

Muudetud järgmise õigusaktiga:

114

Euroopa Keskpanga 8. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 756/2014, millega muudetakse määrust (EL) nr 1072/2013 (EKP/2013/34) rahaloomeasutuste kohaldatavate intressimäärade statistika kohta (EKP/2014/30) (ELT L 205, 12.7.2014, lk 14).

115

Euroopa Keskpanga 4. aprilli 2014. aasta suunis EKP/2014/15 rahandus- ja finantsstatistika kohta (ELT L 340, 26.11.2014, lk 1).

1. september 2016 (2)

Muudetud järgmiste õigusaktidega:

116

Euroopa Keskpanga 6. novembri 2014. aasta suunis (EL) 2015/571, millega muudetakse suunist EKP/2014/15 rahandus- ja finantsstatistika kohta (EKP/2014/43) (ELT L 93, 9.4.2015, lk 82).

117

Euroopa Keskpanga 4. detsembri 2015. aasta suunis (EL) 2016/450, millega muudetakse suunist EKP/2014/15 rahandus- ja finantsstatistika kohta (EKP/2015/44) (ELT L 86, 1.4.2016, lk 42).

31. märts 2017 (4)

118

Euroopa Keskpanga 16. detsembri 2016 aasta suunis (EL) 2017/148, millega muudetakse suunist EKP/2014/15 rahandus- ja finantsstatistika kohta (EKP/2016/45) (ELT L 26, 31.1.2017, lk 1).

1. november 2017 (5)

119

Euroopa Keskpanga 1. juuni 2018. aasta suunis (EL) 2018/877, millega muudetakse suunist EKP/2014/15 rahandus- ja finantsstatistika kohta (EKP/2018/17) (ELT L 154, 18.6.2018, lk 22).

1. oktoober 2019 (6)

---

(1)  Ühiskomitee leppis 2013. aastal nendes tähtaegades kokku vastavalt 27. märtsil 2012. aastal Euroopa Liidu ja San Marino Vabariigi vahel sõlmitud rahanduskokkuleppe artikli 8 lõikele 5.

1

(2)  Ühiskomitee leppis 2014. aastal nendes tähtaegades kokku vastavalt 27. märtsil 2012. aastal Euroopa Liidu ja San Marino Vabariigi vahel sõlmitud rahanduskokkuleppe artikli 8 lõikele 5.

2

(3)  Ühiskomitee leppis 2015. aastal nendes tähtaegades kokku vastavalt 27. märtsil 2012. aastal Euroopa Liidu ja San Marino Vabariigi vahel sõlmitud rahanduskokkuleppe artikli 8 lõikele 5.

3

(4)  Ühiskomitee leppis 2016. aastal nendes tähtaegades kokku vastavalt 27. märtsil 2012. aastal Euroopa Liidu ja San Marino Vabariigi vahel sõlmitud rahanduskokkuleppe artikli 8 lõikele 5.

4

(5)  Ühiskomitee leppis 2017. aastal nendes tähtaegades kokku vastavalt 27. märtsil 2012. aastal Euroopa Liidu ja San Marino Vabariigi vahel sõlmitud rahanduskokkuleppe artikli 8 lõikele 5.

5

(6)  Ühiskomitee leppis 2018. aastal nendes tähtaegades kokku vastavalt 27. märtsil 2012. aastal Euroopa Liidu ja San Marino Vabariigi vahel sõlmitud rahanduskokkuleppe artikli 8 lõikele 5.

6

(7)  Ühiskomitee leppis 2019. aastal nendes tähtaegades kokku vastavalt 27. märtsil 2012. aastal Euroopa Liidu ja San Marino Vabariigi vahel sõlmitud rahanduskokkuleppe artikli 8 lõikele 4.

7

(*1)  Vastavalt lihtsustatud statistikaaruandluse vormis kokkulepitule.

*1

---

| 24.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 19/36 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 19/36

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2020/109,

23. jaanuar 2020,

millega muudetakse Euroopa Liidu ja Vatikani Linnriigi vahelise rahanduskokkuleppe lisa

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Vatikani Linnriigi vahelist 17. detsembri 2009. aasta rahanduskokkulepet, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu ja Vatikani Linnriigi vahelise rahanduskokkuleppe (edaspidi „rahanduskokkulepe“) artikli 8 lõike 1 kohaselt peab Vatikani Linnriik rakendama liidu õigusakte ja eeskirju, milles käsitletakse euro pangatähti ja münte, rahapesu ja pettuse tõkestamist, sularahaliste ja muude kui sularahaliste maksevahendite võltsimise vältimist, medaleid ja märke ning statistikaaruandluse nõudeid. Kõnealused õigusaktid ja eeskirjad on loetletud rahanduskokkuleppe lisas. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu ja Vatikani Linnriigi vahelise rahanduskokkuleppe (edaspidi „rahanduskokkulepe“) artikli 8 lõike 1 kohaselt peab Vatikani Linnriik rakendama liidu õigusakte ja eeskirju, milles käsitletakse euro pangatähti ja münte, rahapesu ja pettuse tõkestamist, sularahaliste ja muude kui sularahaliste maksevahendite võltsimise vältimist, medaleid ja märke ning statistikaaruandluse nõudeid. Kõnealused õigusaktid ja eeskirjad on loetletud rahanduskokkuleppe lisas.

| (2) | Komisjon peab rahanduskokkuleppe lisa muutma igal aastal, et võtta arvesse liidu uusi asjakohaseid õigusakte ja eeskirju ning muudatusi kehtivates õigusaktides ja eeskirjades. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon peab rahanduskokkuleppe lisa muutma igal aastal, et võtta arvesse liidu uusi asjakohaseid õigusakte ja eeskirju ning muudatusi kehtivates õigusaktides ja eeskirjades.

| (3) | Mõned liidu õigusaktid ja eeskirjad ei ole enam asjakohased ja need tuleks seepärast lisast välja jätta, samal ajal on vastu võetud mõned uued asjakohased liidu õigusaktid ja eeskirjad ja kehtivate õigusaktide muudatused ning need tuleb lisasse kaasata. |
| --- | --- |

(3)

Mõned liidu õigusaktid ja eeskirjad ei ole enam asjakohased ja need tuleks seepärast lisast välja jätta, samal ajal on vastu võetud mõned uued asjakohased liidu õigusaktid ja eeskirjad ja kehtivate õigusaktide muudatused ning need tuleb lisasse kaasata.

| (4) | Rahanduskokkuleppe lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Rahanduskokkuleppe lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Vatikani Linnriigi vahelise rahanduskokkuleppe lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 23. jaanuar 2020

Komisjoni nimel

President

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT C 28, 4.2.2010, lk 13.

1

---

LISA

„LISA

| | Rakendatavad õigusnormid | Rakendamistähtaeg |
| --- | --- | --- |
| | Rahapesu tõkestamine | |
| 1 | Nõukogu 26. juuni 2001. aastaraamotsus 2001/500/JSK, milles käsitletakse rahapesu ning kuriteovahendite ja kuritegelikul teel saadud tulu kindlakstegemist, uurimist, blokeerimist, arestimist ja konfiskeerimist (EÜT L 182, 5.7.2001, lk 1) | |
| 2 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/42/EL kuriteovahendite ja kriminaaltulu arestimise ja konfiskeerimise kohta Euroopa Liidus (ELT L 127, 29.4.2014, lk 39) | 31. detsember 2016 (2) |
| 3 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta määrus (EL) 2015/847, mis käsitleb rahaülekannetes edastatavat teavet ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1781/2006 (ELT L 141, 5.6.2015, lk 1) | 31. detsember 2017 (3) |
| 4 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73) | 31. detsember 2017 (3) |
| | Muudetud järgmise õigusaktiga. | |
| 5 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/843, millega muudetakse direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist, ning millega muudetakse direktiive 2009/138/EÜ ja 2013/36/EL (ELT L 156, 19.6.2018, lk 43) | 31. märts 2020 (6) |
| | Täiendatud järgmise õigusaktiga. | |
| 6 | Komisjoni 14. juuli 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/1675, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849, määrates kindlaks suure riskiga kolmandad riigid, kus esineb strateegilisi puudusi (ELT L 254, 20.9.2016, lk 1) | 31. detsember 2017 (5) |
| | Muudetud järgmiste õigusaktidega. | |
| 7 | Komisjoni 27. oktoobri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/105, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/1675 seoses Etioopia lisamisega suure riskiga kolmandate riikide loetellu lisa punktis I toodud tabelis (ELT L 19, 24.1.2018, lk 1) | 31. märts 2019 (6) |
| 8 | Komisjoni 13. detsembri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/212, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/1675, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 seoses Sri Lanka, Trinidadi ja Tobago ning Tuneesia lisamisega lisa punkti I tabelisse (ELT L 41, 14.2.2018, lk 4) | 31. märts 2019 (6) |
| 9 | Komisjoni 7. mai 2018 aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/1108, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad e-raha väljastajate ja makseteenuste pakkujate kesksete kontaktpunktide määramise kriteeriume ja nende kontaktpunktide ülesandeid (ELT L 203, 10.8.2018, lk 2) | 31. detsember 2020 (7) |
| 10 | Komisjoni 27. juuli 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/1467, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/1675, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 seoses Pakistani lisamisega lisa I punkti tabelisse (ELT L 246, 2.10.2018, lk 1) | 31. detsember 2019 (7) |
| 11 | Komisjoni 31. jaanuari 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/758, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad minimaalseid ja täiendavaid meetmeid, mida krediidi- ja finantseerimisasutused peavad võtma rahapesu ja terrorismi rahastamise riski maandamiseks teatavates kolmandates riikides (ELT L 125, 14.5.2019, lk 4) | 31. detsember 2020 (7) |
| 12 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1672, mis käsitleb liitu toodava või liidust välja viidava sularaha kontrolli ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1889/2005 (ELT L 284, 12.11.2018, lk 6) | 31. detsember 2021 (7) |
| 13 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/1673 rahapesu vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse abil (ELT L 284, 12.11.2018, lk 22) | 31. detsember 2021 (7) |
| | Pettuse ja võltsimise tõkestamine | |
| 14 | Nõukogu 28. juuni 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1338/2001, milles sätestatakse euro võltsimise takistamiseks vajalikud meetmed (EÜT L 181, 4.7.2001, lk 6) | 31. detsember 2010 |
| | Muudetud järgmise õigusaktiga. | |
| 15 | Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 44/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1338/2001, milles sätestatakse euro võltsimise takistamiseks vajalikud meetmed (ELT L 17, 22.1.2009, lk 1) | |
| 16 | Nõukogu 6. detsembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 2182/2004 euro müntidega sarnanevate medalite ja märkide kohta (ELT L 373, 21.12.2004, lk 1) | 31. detsember 2010 |
| | Muudetud järgmise õigusaktiga. | |
| 17 | Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 46/2009, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2182/2004 euro müntidega sarnanevate medalite ja märkide kohta (ELT L 17, 22.1.2009, lk 5) | |
| 18 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/62/EL, milles käsitletakse euro ja muude vääringute kriminaalõiguslikku kaitset võltsimise vastu ning millega asendatakse nõukogu raamotsus 2000/383/JSK (ELT L 151, 21.5.2014, lk 1) | 31. detsember 2016 (2) |
| 19 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/713, mis käsitleb mittesularahaliste maksevahenditega seotud pettuste ja võltsimise vastast võitlust ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2001/413/JSK (ELT L 123, 10.5.2019, lk 18) | 31. detsember 2021 (7) |
| | Eeskirjad euro pangatähtede ja müntide kohta | |
| 20 | Nõukogu 10. mai 1999. aasta järeldused kvaliteedijuhtimise süsteemi kohta euromüntide jaoks | 31. detsember 2010 |
| 21 | Euroopa Keskpanga 20. märtsi 2003. aasta suunis EKP/2003/5 meetmete jõustamise kohta euro pangatähtede lubamatu reprodutseerimise vastu ning euro pangatähtede vahetamise ja ringlusest kõrvaldamise kohta (ELT L 78, 25.3.2003, lk 20) | 31. detsember 2010 |
| | Muudetud järgmise õigusaktiga. | |
| 22 | Euroopa Keskpanga 19. aprilli 2013. aasta suunis EKP/2013/11, millega muudetakse suunist EKP/2003/5 meetmete jõustamise kohta euro pangatähtede lubamatu reprodutseerimise vastu ning euro pangatähtede vahetamise ja ringlusest kõrvaldamise kohta (ELT L 118, 30.4.2013, lk 43) | 31. detsember 2014 (1) |
| 23 | Euroopa Keskpanga 16. septembri 2010. aasta otsus EKP/2010/14 euro pangatähtede ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrolli ning taasringluse kohta (ELT L 267, 9.10.2010, lk 1) | 31. detsember 2012 |
| | Muudetud järgmise õigusaktiga. | |
| 24 | Euroopa Keskpanga 7. septembri 2012. aasta otsus EKP/2012/19 (ELT L 253, 20.9.2012, lk 19) | 31. detsember 2013 (1) |
| 25 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1210/2010 euromüntide autentimise ja ringlusse kõlbmatute euromüntide käitlemise kohta (ELT L 339, 22.12.2010, lk 1) | 31. detsember 2012 |
| 26 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 651/2012 euromüntide emiteerimise kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 135) | 31. detsember 2013 (1) |
| 27 | Euroopa Keskpanga 19. aprilli 2013. aasta otsus EKP/2013/10 euro pangatähtede nimiväärtuste, tehniliste nõuete, reprodutseerimise, vahetamise ja ringlusest kõrvaldamise kohta (ELT L 118, 30.4.2013, lk 37) | 31. detsember 2014 (1) |
| | Muudetud järgmise õigusaktiga. | |
| 28 | Euroopa Keskpanga 4. aprilli 2019. aasta otsus (EL) 2019/669, millega muudetakse otsust EKP/2013/10 euro pangatähtede nimiväärtuste, tehniliste nõuete, reprodutseerimise, vahetamise ja ringlusest kõrvaldamise kohta (ELT L 113, 29.4.2019, lk 6) | 31. detsember 2020 (7) |
| 29 | Nõukogu 24. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 729/2014 ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta (ELT L 194, 2.7.2014, lk 1) | 31. detsember 2013 (2) |

Rakendatavad õigusnormid

Rakendamistähtaeg

Rahapesu tõkestamine

1

Nõukogu 26. juuni 2001. aastaraamotsus 2001/500/JSK, milles käsitletakse rahapesu ning kuriteovahendite ja kuritegelikul teel saadud tulu kindlakstegemist, uurimist, blokeerimist, arestimist ja konfiskeerimist (EÜT L 182, 5.7.2001, lk 1)

2

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/42/EL kuriteovahendite ja kriminaaltulu arestimise ja konfiskeerimise kohta Euroopa Liidus (ELT L 127, 29.4.2014, lk 39)

31. detsember 2016 (2)

3

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta määrus (EL) 2015/847, mis käsitleb rahaülekannetes edastatavat teavet ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1781/2006 (ELT L 141, 5.6.2015, lk 1)

31. detsember 2017 (3)

4

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73)

31. detsember 2017 (3)

Muudetud järgmise õigusaktiga.

5

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/843, millega muudetakse direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist, ning millega muudetakse direktiive 2009/138/EÜ ja 2013/36/EL (ELT L 156, 19.6.2018, lk 43)

31. märts 2020 (6)

Täiendatud järgmise õigusaktiga.

6

Komisjoni 14. juuli 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/1675, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849, määrates kindlaks suure riskiga kolmandad riigid, kus esineb strateegilisi puudusi (ELT L 254, 20.9.2016, lk 1)

31. detsember 2017 (5)

Muudetud järgmiste õigusaktidega.

7

Komisjoni 27. oktoobri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/105, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/1675 seoses Etioopia lisamisega suure riskiga kolmandate riikide loetellu lisa punktis I toodud tabelis (ELT L 19, 24.1.2018, lk 1)

31. märts 2019 (6)

8

Komisjoni 13. detsembri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/212, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/1675, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 seoses Sri Lanka, Trinidadi ja Tobago ning Tuneesia lisamisega lisa punkti I tabelisse (ELT L 41, 14.2.2018, lk 4)

31. märts 2019 (6)

9

Komisjoni 7. mai 2018 aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/1108, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad e-raha väljastajate ja makseteenuste pakkujate kesksete kontaktpunktide määramise kriteeriume ja nende kontaktpunktide ülesandeid (ELT L 203, 10.8.2018, lk 2)

31. detsember 2020 (7)

10

Komisjoni 27. juuli 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/1467, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/1675, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 seoses Pakistani lisamisega lisa I punkti tabelisse (ELT L 246, 2.10.2018, lk 1)

31. detsember 2019 (7)

11

Komisjoni 31. jaanuari 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/758, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad minimaalseid ja täiendavaid meetmeid, mida krediidi- ja finantseerimisasutused peavad võtma rahapesu ja terrorismi rahastamise riski maandamiseks teatavates kolmandates riikides (ELT L 125, 14.5.2019, lk 4)

31. detsember 2020 (7)

12

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1672, mis käsitleb liitu toodava või liidust välja viidava sularaha kontrolli ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1889/2005 (ELT L 284, 12.11.2018, lk 6)

31. detsember 2021 (7)

13

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/1673 rahapesu vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse abil (ELT L 284, 12.11.2018, lk 22)

31. detsember 2021 (7)

Pettuse ja võltsimise tõkestamine

14

Nõukogu 28. juuni 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1338/2001, milles sätestatakse euro võltsimise takistamiseks vajalikud meetmed (EÜT L 181, 4.7.2001, lk 6)

31. detsember 2010

Muudetud järgmise õigusaktiga.

15

Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 44/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1338/2001, milles sätestatakse euro võltsimise takistamiseks vajalikud meetmed (ELT L 17, 22.1.2009, lk 1)

16

Nõukogu 6. detsembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 2182/2004 euro müntidega sarnanevate medalite ja märkide kohta (ELT L 373, 21.12.2004, lk 1)

31. detsember 2010

Muudetud järgmise õigusaktiga.

17

Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 46/2009, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2182/2004 euro müntidega sarnanevate medalite ja märkide kohta (ELT L 17, 22.1.2009, lk 5)

18

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/62/EL, milles käsitletakse euro ja muude vääringute kriminaalõiguslikku kaitset võltsimise vastu ning millega asendatakse nõukogu raamotsus 2000/383/JSK (ELT L 151, 21.5.2014, lk 1)

31. detsember 2016 (2)

19

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/713, mis käsitleb mittesularahaliste maksevahenditega seotud pettuste ja võltsimise vastast võitlust ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2001/413/JSK (ELT L 123, 10.5.2019, lk 18)

31. detsember 2021 (7)

Eeskirjad euro pangatähtede ja müntide kohta

20

Nõukogu 10. mai 1999. aasta järeldused kvaliteedijuhtimise süsteemi kohta euromüntide jaoks

31. detsember 2010

21

Euroopa Keskpanga 20. märtsi 2003. aasta suunis EKP/2003/5 meetmete jõustamise kohta euro pangatähtede lubamatu reprodutseerimise vastu ning euro pangatähtede vahetamise ja ringlusest kõrvaldamise kohta (ELT L 78, 25.3.2003, lk 20)

31. detsember 2010

Muudetud järgmise õigusaktiga.

22

Euroopa Keskpanga 19. aprilli 2013. aasta suunis EKP/2013/11, millega muudetakse suunist EKP/2003/5 meetmete jõustamise kohta euro pangatähtede lubamatu reprodutseerimise vastu ning euro pangatähtede vahetamise ja ringlusest kõrvaldamise kohta (ELT L 118, 30.4.2013, lk 43)

31. detsember 2014 (1)

23

Euroopa Keskpanga 16. septembri 2010. aasta otsus EKP/2010/14 euro pangatähtede ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrolli ning taasringluse kohta (ELT L 267, 9.10.2010, lk 1)

31. detsember 2012

Muudetud järgmise õigusaktiga.

24

Euroopa Keskpanga 7. septembri 2012. aasta otsus EKP/2012/19 (ELT L 253, 20.9.2012, lk 19)

31. detsember 2013 (1)

25

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1210/2010 euromüntide autentimise ja ringlusse kõlbmatute euromüntide käitlemise kohta (ELT L 339, 22.12.2010, lk 1)

31. detsember 2012

26

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 651/2012 euromüntide emiteerimise kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 135)

31. detsember 2013 (1)

27

Euroopa Keskpanga 19. aprilli 2013. aasta otsus EKP/2013/10 euro pangatähtede nimiväärtuste, tehniliste nõuete, reprodutseerimise, vahetamise ja ringlusest kõrvaldamise kohta (ELT L 118, 30.4.2013, lk 37)

31. detsember 2014 (1)

Muudetud järgmise õigusaktiga.

28

Euroopa Keskpanga 4. aprilli 2019. aasta otsus (EL) 2019/669, millega muudetakse otsust EKP/2013/10 euro pangatähtede nimiväärtuste, tehniliste nõuete, reprodutseerimise, vahetamise ja ringlusest kõrvaldamise kohta (ELT L 113, 29.4.2019, lk 6)

31. detsember 2020 (7)

29

Nõukogu 24. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 729/2014 ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta (ELT L 194, 2.7.2014, lk 1)

31. detsember 2013 (2)

Rahanduskokkuleppe lisa osa, mis tuleneb Püha Tooli ja Vatikani Linnriigi taotlusel ühiskomitee kehtestatud ajutisest korrast, mis käsitleb kutseliselt finantstegevusega tegelevate üksuste suhtes kohaldatavate asjaomaste eeskirjade lisamist

| | Järgmiste õigusaktide asjaomased osad | Rakendamistähtaeg |
| --- | --- | --- |
| 30 | Nõukogu 8. detsembri 1986. aasta direktiiv 86/635/EMÜ pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (EÜT L 372, 31.12.1986, lk 1) | 31. detsember 2016 (2) |
| | Muudetud järgmiste õigusaktidega. | |
| 31 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. septembri 2001. aasta direktiiv 2001/65/EÜ (EÜT L 283, 27.10.2001, lk 28) | |
| 32 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta direktiiv 2003/51/EÜ (ELT L 178, 17.7.2003, lk 16) | |
| 33 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiiv 2006/46/EÜ (ELT L 224, 16.8.2006, lk 1) | |
| 34 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338) | 31. detsember 2017 (2) |
| 35 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1), ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed | 31. detsember 2017 (2) |
| | Muudetud järgmiste õigusaktidega. | |
| 36 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2395, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses üleminekukorraga, et leevendada rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi (IFRS) 9 kasutuselevõtu mõju omavahenditele ja seoses üleminekukorraga, mis käsitleb riskide kontsentreerumise sätete kohaldamist ükskõik millise liikmesriigi omavääringus nomineeritud teatavatele avaliku sektori suhtes võetavatele riskipositsioonidele (ELT L 345, 27.12.2017, lk 27) | 30. juuni 2019 (6) |
| 37 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2401, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta (ELT L 347, 28.12.2017, lk 1) | 31. märts 2020 (6) |
| 38 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/630, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses viivisnõuete kahju miinimumkattega (ELT L 111, 25.4.2019, p. 4) | 31. detsember 2020 (7) |
| 39 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi (turukuritarvituse määrus) ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/6/EÜ ja komisjoni direktiivid 2003/124/EÜ, 2003/125/EÜ ja 2004/72/EÜ (ELT L 173, 12.6.2014, lk 1), ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed | 30. september 2018 (4) |
| | Muudetud järgmise õigusaktiga. | |
| 40 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1033, millega muudetakse määrust (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta, määrust (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi, ja määrust (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume (ELT L 175, 30.6.2016, lk 1) | 30. september 2018 (5) |
| 41 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/57/EL turukuritarvituse korral kohaldatavate kriminaalkaristuste kohta (turukuritarvituse direktiiv) (ELT L 173, 12.6.2014, lk 179) | 30. september 2018 (4) |
| | Statistilise teabe kogumist käsitlevad õigusaktid
   (*1) | |
| 42 | Euroopa Keskpanga 25. juuli 2013. aasta suunis EKP/2013/24 Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete kohta seoses finantskontode kvartaliandmetega (ELT L 2, 7.1.2014, lk 34) | 31. detsember 2016 (2) |
| | Muudetud järgmise õigusaktiga. | |
| 43 | Euroopa Keskpanga 26. novembri 2015. aasta suunis (EL) 2016/66, millega muudetakse suunist EKP/2013/24 Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete kohta seoses finantskontode kvartaliandmetega (EKP/2015/40) (ELT L 14, 21.1.2016, lk 36) | 31. märts 2017 (4) |
| 44 | Euroopa Keskpanga 24. septembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1071/2013 rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (EKP/2013/33) (ELT L 297, 7.11.2013, lk 1) | 31. detsember 2016 (2) |
| | Muudetud järgmise õigusaktiga. | |
| 45 | Euroopa Keskpanga 10. detsembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1375/2014, millega muudetakse määrust (EL) nr 1071/2013 rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (EKP/2013/33) (EKP/2014/51) (ELT L 366, 20.12.2014, lk 77) | |
| 46 | Euroopa Keskpanga 24. septembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1072/2013 rahaloomeasutuste kohaldatavate intressimäärade statistika kohta (EKP/2013/34) (ELT L 297, 7.11.2013, lk 51) | 31. detsember 2016 (2) |
| | Muudetud järgmise õigusaktiga. | |
| 47 | Euroopa Keskpanga 8. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 756/2014, millega muudetakse määrust (EL) nr 1072/2013 (EKP/2013/34) rahaloomeasutuste kohaldatavate intressimäärade statistika kohta (EKP/2014/30) (ELT L 205, 12.7.2014, lk 14) | |
| 48 | Euroopa Keskpanga 4. aprilli 2014. aasta suunis EKP/2014/15 rahandus- ja finantsstatistika kohta (ELT L 340, 26.11.2014, lk 1) | 31. detsember 2016 (2) |
| | Muudetud järgmise õigusaktiga. | |
| 49 | Euroopa Keskpanga 6. novembri 2014. aasta suunis (EL) 2015/571, millega muudetakse suunist EKP/2014/15 rahandus- ja finantsstatistika kohta (EKP/2014/43) (ELT L 93, 9.4.2015, lk 82) | |
| 50 | Euroopa Keskpanga 4. detsembri 2015. aasta suunis (EL) 2016/450, millega muudetakse suunist EKP/2014/15 rahandus- ja finantsstatistika kohta (EKP/2015/44) (ELT L 86, 1.4.2016, lk 42) | 31. märts 2017 (4) |
| 51 | Euroopa Keskpanga 16. detsembri 2016. aasta suunis (EL) 2017/148, millega muudetakse suunist EKP/2014/15 rahandus- ja finantsstatistika kohta (EKP/2016/45) (ELT L 26, 31.1.2017, lk 1) | 1. november 2017 (5) |
| 52 | Euroopa Keskpanga 1. juuni 2018. aasta suunis (EL) 2018/877, millega muudetakse suunist EKP/2014/15 rahandus- ja finantsstatistika kohta (EKP/2018/17) (ELT L 154, 18.6.2018, lk 22) | 1. oktoober 2019 (6) |

Järgmiste õigusaktide asjaomased osad

Rakendamistähtaeg

30

Nõukogu 8. detsembri 1986. aasta direktiiv 86/635/EMÜ pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (EÜT L 372, 31.12.1986, lk 1)

31. detsember 2016 (2)

Muudetud järgmiste õigusaktidega.

31

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. septembri 2001. aasta direktiiv 2001/65/EÜ (EÜT L 283, 27.10.2001, lk 28)

32

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta direktiiv 2003/51/EÜ (ELT L 178, 17.7.2003, lk 16)

33

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiiv 2006/46/EÜ (ELT L 224, 16.8.2006, lk 1)

34

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338)

31. detsember 2017 (2)

35

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1), ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed

31. detsember 2017 (2)

Muudetud järgmiste õigusaktidega.

36

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2395, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses üleminekukorraga, et leevendada rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi (IFRS) 9 kasutuselevõtu mõju omavahenditele ja seoses üleminekukorraga, mis käsitleb riskide kontsentreerumise sätete kohaldamist ükskõik millise liikmesriigi omavääringus nomineeritud teatavatele avaliku sektori suhtes võetavatele riskipositsioonidele (ELT L 345, 27.12.2017, lk 27)

30. juuni 2019 (6)

37

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2401, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta (ELT L 347, 28.12.2017, lk 1)

31. märts 2020 (6)

38

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/630, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses viivisnõuete kahju miinimumkattega (ELT L 111, 25.4.2019, p. 4)

31. detsember 2020 (7)

39

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi (turukuritarvituse määrus) ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/6/EÜ ja komisjoni direktiivid 2003/124/EÜ, 2003/125/EÜ ja 2004/72/EÜ (ELT L 173, 12.6.2014, lk 1), ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed

30. september 2018 (4)

Muudetud järgmise õigusaktiga.

40

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1033, millega muudetakse määrust (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta, määrust (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi, ja määrust (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume (ELT L 175, 30.6.2016, lk 1)

30. september 2018 (5)

41

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/57/EL turukuritarvituse korral kohaldatavate kriminaalkaristuste kohta (turukuritarvituse direktiiv) (ELT L 173, 12.6.2014, lk 179)

30. september 2018 (4)

Statistilise teabe kogumist käsitlevad õigusaktid
   (*1)

42

Euroopa Keskpanga 25. juuli 2013. aasta suunis EKP/2013/24 Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete kohta seoses finantskontode kvartaliandmetega (ELT L 2, 7.1.2014, lk 34)

31. detsember 2016 (2)

Muudetud järgmise õigusaktiga.

43

Euroopa Keskpanga 26. novembri 2015. aasta suunis (EL) 2016/66, millega muudetakse suunist EKP/2013/24 Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete kohta seoses finantskontode kvartaliandmetega (EKP/2015/40) (ELT L 14, 21.1.2016, lk 36)

31. märts 2017 (4)

44

Euroopa Keskpanga 24. septembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1071/2013 rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (EKP/2013/33) (ELT L 297, 7.11.2013, lk 1)

31. detsember 2016 (2)

Muudetud järgmise õigusaktiga.

45

Euroopa Keskpanga 10. detsembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1375/2014, millega muudetakse määrust (EL) nr 1071/2013 rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (EKP/2013/33) (EKP/2014/51) (ELT L 366, 20.12.2014, lk 77)

46

Euroopa Keskpanga 24. septembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1072/2013 rahaloomeasutuste kohaldatavate intressimäärade statistika kohta (EKP/2013/34) (ELT L 297, 7.11.2013, lk 51)

31. detsember 2016 (2)

Muudetud järgmise õigusaktiga.

47

Euroopa Keskpanga 8. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 756/2014, millega muudetakse määrust (EL) nr 1072/2013 (EKP/2013/34) rahaloomeasutuste kohaldatavate intressimäärade statistika kohta (EKP/2014/30) (ELT L 205, 12.7.2014, lk 14)

48

Euroopa Keskpanga 4. aprilli 2014. aasta suunis EKP/2014/15 rahandus- ja finantsstatistika kohta (ELT L 340, 26.11.2014, lk 1)

31. detsember 2016 (2)

Muudetud järgmise õigusaktiga.

49

Euroopa Keskpanga 6. novembri 2014. aasta suunis (EL) 2015/571, millega muudetakse suunist EKP/2014/15 rahandus- ja finantsstatistika kohta (EKP/2014/43) (ELT L 93, 9.4.2015, lk 82)

50

Euroopa Keskpanga 4. detsembri 2015. aasta suunis (EL) 2016/450, millega muudetakse suunist EKP/2014/15 rahandus- ja finantsstatistika kohta (EKP/2015/44) (ELT L 86, 1.4.2016, lk 42)

31. märts 2017 (4)

51

Euroopa Keskpanga 16. detsembri 2016. aasta suunis (EL) 2017/148, millega muudetakse suunist EKP/2014/15 rahandus- ja finantsstatistika kohta (EKP/2016/45) (ELT L 26, 31.1.2017, lk 1)

1. november 2017 (5)

52

Euroopa Keskpanga 1. juuni 2018. aasta suunis (EL) 2018/877, millega muudetakse suunist EKP/2014/15 rahandus- ja finantsstatistika kohta (EKP/2018/17) (ELT L 154, 18.6.2018, lk 22)

1. oktoober 2019 (6)

---

(1)  Need tähtajad leppis ühiskomitee kokku 2013. aastal.

1

(2)  Need tähtajad leppis ühiskomitee kokku 2014. aastal.

2

(3)  Need tähtajad leppis ühiskomitee kokku 2015. aastal.

3

(4)  Need tähtajad leppis ühiskomitee kokku 2016. aastal.

4

(5)  Need tähtajad leppis ühiskomitee kokku 2017. aastal.

5

(6)  Need tähtajad leppis ühiskomitee kokku 2018. aastal.

6

(7)  Need tähtajad leppis ühiskomitee kokku 2019. aastal.

7

(*1)  Vastavalt lihtsustatud statistikaaruandluse vormis kokkulepitule.

*1

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 24.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 19/42 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 19/42

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatusdokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav internetis: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 122 – ühtsed tehnonõuded, mis käsitlevad M-, N- ja O-kategooria sõidukite tüübikinnitust seoses nende sõidukite küttesüsteemidega [2020/110]

| | eeskirja algversiooni 5. täiendus – jõustumiskuupäev: 15. oktoober 2019 |
| --- | --- |

eeskirja algversiooni 5. täiendus – jõustumiskuupäev: 15. oktoober 2019

SISUKORD

EESKIRI

1.   Kohaldamisala

2.   Mõisted: üldosa

3.   Tüübikinnituse taotlemine

4.   Tüübikinnitus

5.   I osa. Sõiduki tüübikinnitus seoses selle küttesüsteemiga

6.   II osa. Küttesüsteemi tüübikinnitus seoses selle kasutusohutusega

7.   Sõiduki või selle osa tüübikinnituse muutmine ja laiendamine

8.   Tootmise nõuetele vastavus

9.   Karistused tootmise nõuetele mittevastavuse korral

10.   Tootmise lõpetamine

11.   Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid

LISAD

1. lisa.   Teabedokumentide ja teatiste vormid

2. lisa.   Tüübikinnitusmärkide kujundus

3. lisa.   Nõuded heitsoojus-küttesüsteemidele – õhk

4. lisa.   Õhu kvaliteedi kontrollimise kord

5. lisa.   Temperatuuri kontrollimise kord

6. lisa.   Põletuskütteseadmete heitgaaside kontrollimise kord

7. lisa.   Põletuskütteseadmete suhtes kohaldatavad lisanõuded

8. lisa.   Ohutusnõuded vedelgaasiga töötavatele põletuskütteseadmetele ja küttesüsteemidele

9. lisa.   Teatavate ADR-kokkuleppes loetletud sõidukite suhtes kohaldatavad lisasätted

1.   KOHALDAMISALA

| 1.1. | Käesolevat eeskirja kohaldatakse kõikide M-, N- ja O-kategooria (1) sõidukite suhtes, millele on paigaldatud küttesüsteem. |
| --- | --- |

1.1.

Käesolevat eeskirja kohaldatakse kõikide M-, N- ja O-kategooria (1

Tüübikinnituste andmisel kohaldatakse järgmisi sätteid:

| 1.2. | I osa. Sõiduki tüübikinnitus seoses selle küttesüsteemiga |
| --- | --- |

1.2.

I osa. Sõiduki tüübikinnitus seoses selle küttesüsteemiga

| 1.3. | II osa. Küttesüsteemi tüübikinnitus seoses selle kasutusohutusega |
| --- | --- |

1.3.

II osa. Küttesüsteemi tüübikinnitus seoses selle kasutusohutusega

2.   MÕISTED: ÜLDOSA

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid.

| 2.1. | „Sõiduk“ – M-, N- või O-kategooria1/sõiduk, millele on paigaldatud küttesüsteem. |
| --- | --- |

2.1.

„Sõiduk“ – M-, N- või O-kategooria1/sõiduk, millele on paigaldatud küttesüsteem.

| 2.2. | „Tootja“ – isik või asutus, kes vastutab tüübikinnitusasutuste ees tüübikinnitusmenetluse kõigi aspektide ja toote vastavuse tagamise eest. Kõnealune isik või asutus ei pea otseselt olema seotud selle sõiduki või sõiduki osa tootmise kõigi etappidega, millele tüübikinnitust taotletakse. |
| --- | --- |

2.2.

„Tootja“ – isik või asutus, kes vastutab tüübikinnitusasutuste ees tüübikinnitusmenetluse kõigi aspektide ja toote vastavuse tagamise eest. Kõnealune isik või asutus ei pea otseselt olema seotud selle sõiduki või sõiduki osa tootmise kõigi etappidega, millele tüübikinnitust taotletakse.

| 2.3. | „Salong“ – sõiduki siseruum, mida kasutatakse sõidukis viibijate ja/või kauba mahutamiseks. |
| --- | --- |

2.3.

„Salong“ – sõiduki siseruum, mida kasutatakse sõidukis viibijate ja/või kauba mahutamiseks.

| 2.4. | „Reisijateruumi küttesüsteem“ – kõik seadmetüübid, mis on ette nähtud reisijateruumi temperatuuri tõstmiseks. |
| --- | --- |

2.4.

„Reisijateruumi küttesüsteem“ – kõik seadmetüübid, mis on ette nähtud reisijateruumi temperatuuri tõstmiseks.

| 2.5. | „Kaubaruumi küttesüsteem“ – kõik seadmetüübid, mis on ette nähtud kaubaruumi temperatuuri tõstmiseks. |
| --- | --- |

2.5.

„Kaubaruumi küttesüsteem“ – kõik seadmetüübid, mis on ette nähtud kaubaruumi temperatuuri tõstmiseks.

| 2.6. | „Kaubaruum“ – sõiduki siseruum, mida kasutatakse koorma (mitte reisijate) mahutamiseks. |
| --- | --- |

2.6.

„Kaubaruum“ – sõiduki siseruum, mida kasutatakse koorma (mitte reisijate) mahutamiseks.

| 2.7. | „Reisijateruum“ – sõiduki siseruum, mida kasutatakse juhi ja reisijate mahutamiseks. |
| --- | --- |

2.7.

„Reisijateruum“ – sõiduki siseruum, mida kasutatakse juhi ja reisijate mahutamiseks.

| 2.8. | „Gaaskütus“ – kütus, mis tavatemperatuuri ja -rõhu korral (288,2 K ja 101,33 kPa) on gaasiline, näiteks vedelgaas (LPG) ja surumaagaas (CNG). |
| --- | --- |

2.8.

„Gaaskütus“ – kütus, mis tavatemperatuuri ja -rõhu korral (288,2 K ja 101,33 kPa) on gaasiline, näiteks vedelgaas (LPG) ja surumaagaas (CNG).

| 2.9. | „Ülekuumenemine“ – seisund, mille korral kütteõhu sisselase põletuskütteseadmesse on täielikult blokeeritud. |
| --- | --- |

2.9.

„Ülekuumenemine“ – seisund, mille korral kütteõhu sisselase põletuskütteseadmesse on täielikult blokeeritud.

3.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

3.1.   Sõiduki tüübikinnituse taotlemine seoses selle küttesüsteemiga

| 3.1.1. | Sõiduki tüübikinnituse taotluse seoses sõiduki küttesüsteemiga peab esitama sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. |
| --- | --- |

3.1.1.

Sõiduki tüübikinnituse taotluse seoses sõiduki küttesüsteemiga peab esitama sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

| 3.1.2. | Taotlusele tuleb lisada allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised andmed: |
| --- | --- |

3.1.2.

Taotlusele tuleb lisada allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised andmed:

| 3.1.2.1. | sõidukitüübi konstruktsiooni, mõõtmete, kuju ja kasutatud materjalide üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

3.1.2.1.

sõidukitüübi konstruktsiooni, mõõtmete, kuju ja kasutatud materjalide üksikasjalik kirjeldus;

| 3.1.2.2. | küttesüsteemi joonised ja selle üldskeem. |
| --- | --- |

3.1.2.2.

küttesüsteemi joonised ja selle üldskeem.

| 3.1.3. | Teabedokumendi näidis on esitatud 1. lisa 1. osa 1. liites. |
| --- | --- |

3.1.3.

Teabedokumendi näidis on esitatud 1. lisa 1. osa 1. liites.

| 3.1.4. | Tüübikinnituskatseid tegevale tehnilisele teenistusele esitatakse kinnitatavat tüüpi esindav sõiduk. |
| --- | --- |

3.1.4.

Tüübikinnituskatseid tegevale tehnilisele teenistusele esitatakse kinnitatavat tüüpi esindav sõiduk.

| 3.1.5. | Kui tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüüp on varustatud UNECE tüübikinnitusega kütteseadmega, tuleb sõiduki tüübikinnituse taotlusele lisada selle kütteseadme tüübikinnitusnumber ja tootja tüübitähised. |
| --- | --- |

3.1.5.

Kui tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüüp on varustatud UNECE tüübikinnitusega kütteseadmega, tuleb sõiduki tüübikinnituse taotlusele lisada selle kütteseadme tüübikinnitusnumber ja tootja tüübitähised.

| 3.1.6. | Kui tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüüp on varustatud UNECE tüübikinnituseta kütteseadmega, tuleb tehnilisele teenistusele esitada kinnitatavat tüüpi esindav näidis. |
| --- | --- |

3.1.6.

Kui tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüüp on varustatud UNECE tüübikinnituseta kütteseadmega, tuleb tehnilisele teenistusele esitada kinnitatavat tüüpi esindav näidis.

3.2.   Kütteseadme tüübikinnituse taotlemine

| 3.2.1. | Kütteseadme kui sõiduki osa tüübikinnituse taotluse esitab küttesüsteemi tootja. |
| --- | --- |

3.2.1.

Kütteseadme kui sõiduki osa tüübikinnituse taotluse esitab küttesüsteemi tootja.

| 3.2.2. | Taotlusele tuleb lisada allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised andmed: |
| --- | --- |

3.2.2.

Taotlusele tuleb lisada allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised andmed:

| 3.2.2.1. | küttesüsteemi konstruktsiooni, mõõtmete, kuju ja kasutatud materjalide üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

3.2.2.1.

küttesüsteemi konstruktsiooni, mõõtmete, kuju ja kasutatud materjalide üksikasjalik kirjeldus;

| 3.2.2.2. | küttesüsteemi joonised ja selle üldskeem. |
| --- | --- |

3.2.2.2.

küttesüsteemi joonised ja selle üldskeem.

| 3.2.3. | Teabedokumendi näidis on esitatud 1. lisa 1. osa 2. liites. |
| --- | --- |

3.2.3.

Teabedokumendi näidis on esitatud 1. lisa 1. osa 2. liites.

| 3.2.4. | Tehnilisele teenistusele tuleb esitada kinnitatavat kütteseadmetüüpi esindav näidis. |
| --- | --- |

3.2.4.

Tehnilisele teenistusele tuleb esitada kinnitatavat kütteseadmetüüpi esindav näidis.

| 3.2.5. | Näidistele tuleb selgelt ja kustumatult märkida taotleja ärinimi või kaubamärk ja tüübitähis. |
| --- | --- |

3.2.5.

Näidistele tuleb selgelt ja kustumatult märkida taotleja ärinimi või kaubamärk ja tüübitähis.

4.   TÜÜBIKINNITUS

| 4.1. | Kui käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saamiseks esitatud tüüp vastab käesoleva eeskirja asjaomaste osade nõuetele, antakse sellele tüübikinnitus. |
| --- | --- |

4.1.

Kui käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saamiseks esitatud tüüp vastab käesoleva eeskirja asjaomaste osade nõuetele, antakse sellele tüübikinnitus.

| 4.2. | Igale tüübikinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (praegu 00, mis tähistab eeskirja algversiooni) näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevas eeskirjas viimati tehtud oluliste tehniliste muudatuste seeriat. Sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbrit teisele käesoleva eeskirja kohaselt määratletud sõiduki või küttesüsteemi tüübile. |
| --- | --- |

4.2.

Igale tüübikinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (praegu 00, mis tähistab eeskirja algversiooni) näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevas eeskirjas viimati tehtud oluliste tehniliste muudatuste seeriat. Sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbrit teisele käesoleva eeskirja kohaselt määratletud sõiduki või küttesüsteemi tüübile.

| 4.3. | Teade käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise või selle laiendamise kohta esitatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 1. lisa 2. osas esitatud näidisele vastaval vormil. |
| --- | --- |

4.3.

Teade käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise või selle laiendamise kohta esitatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 1. lisa 2. osas esitatud näidisele vastaval vormil.

| 4.4. | Igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud tüübile vastavale sõidukile ja igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud tüübile vastavale eraldi tarnitavale osale tuleb kinnitada tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (2). |
| --- | --- |

4.4.

Igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud tüübile vastavale sõidukile ja igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud tüübile vastavale eraldi tarnitavale osale tuleb kinnitada tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (2

| 4.5. | Osa tüübikinnituse puhul – käesoleva eeskirja number, millele järgnevad R-täht, mõttekriips ja punkti 4.2 kohane tüübikinnitusnumber. |
| --- | --- |

4.5.

Osa tüübikinnituse puhul – käesoleva eeskirja number, millele järgnevad R-täht, mõttekriips ja punkti 4.2 kohane tüübikinnitusnumber.

| 4.6. | Kui tüüp vastab tüübile, mis on käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse andnud riigis saanud tüübikinnituse ühe või mitme asjaomasele kokkuleppele lisatud muu eeskirja alusel, ei ole punktis 4.2 sätestatud tähist vaja korrata. Sel juhul paigutatakse kõikide käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse andnud riigis tüübikinnituse andmise aluseks olnud eeskirjade numbrid tulpadena punktis 4.2 sätestatud tähisest paremale. |
| --- | --- |

4.6.

Kui tüüp vastab tüübile, mis on käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse andnud riigis saanud tüübikinnituse ühe või mitme asjaomasele kokkuleppele lisatud muu eeskirja alusel, ei ole punktis 4.2 sätestatud tähist vaja korrata. Sel juhul paigutatakse kõikide käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse andnud riigis tüübikinnituse andmise aluseks olnud eeskirjade numbrid tulpadena punktis 4.2 sätestatud tähisest paremale.

| 4.7. | Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu. |
| --- | --- |

4.7.

Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

| 4.8. | Sõidukite puhul paigutatakse tüübikinnitusmärk tootja kinnitatud sõiduki andmeplaadile või selle lähedusse. |
| --- | --- |

4.8.

Sõidukite puhul paigutatakse tüübikinnitusmärk tootja kinnitatud sõiduki andmeplaadile või selle lähedusse.

| 4.9. | Näited tüübikinnitusmärgi kujunduse kohta on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas. |
| --- | --- |

4.9.

Näited tüübikinnitusmärgi kujunduse kohta on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas.

5.   I OSA. SÕIDUKI TÜÜBIKINNITUS SEOSES SELLE KÜTTESÜSTEEMIGA

5.1.   Mõisted

Käesoleva eeskirja I osas kasutatakse järgmist mõistet.

| 5.1.1. | „Sõidukitüüp seoses selle küttesüsteemiga“ – sõidukid, mis ei erine üksteisest selliste oluliste tunnuste poolest nagu küttesüsteemi tööpõhimõte. |
| --- | --- |

5.1.1.

„Sõidukitüüp seoses selle küttesüsteemiga“ – sõidukid, mis ei erine üksteisest selliste oluliste tunnuste poolest nagu küttesüsteemi tööpõhimõte.

5.2.   Tehniline kirjeldus

| 5.2.1. | Iga sõiduki reisijateruum peab olema varustatud küttesüsteemiga. Kui ka kaubaruum on varustatud küttesüsteemiga, peab see vastama käesolevale eeskirjale. |
| --- | --- |

5.2.1.

Iga sõiduki reisijateruum peab olema varustatud küttesüsteemiga. Kui ka kaubaruum on varustatud küttesüsteemiga, peab see vastama käesolevale eeskirjale.

| 5.2.2. | Kinnitatava sõidukitüübi küttesüsteem peab vastama käesoleva eeskirja II osas esitatud tehnilistele nõuetele. |
| --- | --- |

5.2.2.

Kinnitatava sõidukitüübi küttesüsteem peab vastama käesoleva eeskirja II osas esitatud tehnilistele nõuetele.

5.3.   Nõuded põletuskütteseadmete, elektrikütteseadmete ja soojuspumbaga küttesüsteemide paigaldamiseks sõidukisse

5.3.1.   Kohaldamisala

| 5.3.1.1. | Kui punktist 5.3.1.2 ei tulene teisiti, tuleb kütteseadmed paigaldada vastavalt punktis 5.3 esitatud nõuetele. |
| --- | --- |

5.3.1.1.

Kui punktist 5.3.1.2 ei tulene teisiti, tuleb kütteseadmed paigaldada vastavalt punktis 5.3 esitatud nõuetele.

| 5.3.1.2. | O-kategooria sõidukeid, mis on varustatud vedelkütusega töötavate kütteseadmetega, peetakse punkti 5.3 nõuetele vastavaks. |
| --- | --- |

5.3.1.2.

O-kategooria sõidukeid, mis on varustatud vedelkütusega töötavate kütteseadmetega, peetakse punkti 5.3 nõuetele vastavaks.

5.3.2.   Kütteseadme asukoht

| 5.3.2.1. | Kere osi ja mis tahes muid kütteseadme lähedal asuvaid osi tuleb kaitsta liigse kuumuse ja võimaliku kütuse või õliga määrdumise eest. |
| --- | --- |

5.3.2.1.

Kere osi ja mis tahes muid kütteseadme lähedal asuvaid osi tuleb kaitsta liigse kuumuse ja võimaliku kütuse või õliga määrdumise eest.

| 5.3.2.2. | Kütteseade ei tohi isegi ülekuumenemise korral tekitada tulekahjuohtu. See nõue loetakse täidetuks, kui paigaldamisel kindlustatakse seadme piisav kaugus kõigist osadest ning sobiv tuulutus, kasutades tulekindlaid materjale või kuumuskatteid. |
| --- | --- |

5.3.2.2.

Kütteseade ei tohi isegi ülekuumenemise korral tekitada tulekahjuohtu. See nõue loetakse täidetuks, kui paigaldamisel kindlustatakse seadme piisav kaugus kõigist osadest ning sobiv tuulutus, kasutades tulekindlaid materjale või kuumuskatteid.

| 5.3.2.3. | M2- ja M3-kategooria sõidukite puhul ei tohi põletuskütteseadet paigutada reisijateruumi. Kasutada võib siiski tihedalt suletud kesta, mis vastab punktis 5.3.2.2 esitatud nõuetele. |
| --- | --- |

5.3.2.3.

M2

3

| 5.3.2.4. | 7. lisa punktile 4 vastav silt või selle koopia tuleb kinnitada nii, et see on sõidukisse paigaldatud põletuskütteseadmelt hästi loetav. |
| --- | --- |

5.3.2.4.

7. lisa punktile 4 vastav silt või selle koopia tuleb kinnitada nii, et see on sõidukisse paigaldatud põletuskütteseadmelt hästi loetav.

| 5.3.2.5. | Kütteseadet paigaldades tuleb kasutada kõiki võimalikke ettevaatusabinõusid, et vähendada vigastuste ja isikliku omandi kahjustamise ohtu. |
| --- | --- |

5.3.2.5.

Kütteseadet paigaldades tuleb kasutada kõiki võimalikke ettevaatusabinõusid, et vähendada vigastuste ja isikliku omandi kahjustamise ohtu.

5.3.3.   Põletuskütteseadmete kütusevarustus

| 5.3.3.1. | Kütuse sissevalamisava ei tohi olla reisijateruumis ja see peab olema varustatud hästisulguva korgiga, et vältida kütuse väljaloksumist. |
| --- | --- |

5.3.3.1.

Kütuse sissevalamisava ei tohi olla reisijateruumis ja see peab olema varustatud hästisulguva korgiga, et vältida kütuse väljaloksumist.

| 5.3.3.2. | Vedelkütust kasutavate kütteseadmete puhul, mille kütuse juurdevoolusüsteem on eraldatud sõiduki kütuse juurdevoolusüsteemist, peavad kütuse liik ja täiteava olema selgesti märgistatud. |
| --- | --- |

5.3.3.2.

Vedelkütust kasutavate kütteseadmete puhul, mille kütuse juurdevoolusüsteem on eraldatud sõiduki kütuse juurdevoolusüsteemist, peavad kütuse liik ja täiteava olema selgesti märgistatud.

| 5.3.3.3. | Täiteaval peab olema märkus, et kütteseade tuleb enne kütuse lisamist välja lülitada. Lisaks peab vastav juhis olema ka tootja poolt kaasa antud kasutusjuhendis. |
| --- | --- |

5.3.3.3.

Täiteaval peab olema märkus, et kütteseade tuleb enne kütuse lisamist välja lülitada. Lisaks peab vastav juhis olema ka tootja poolt kaasa antud kasutusjuhendis.

5.3.4.   Põletuskütteseadmete väljalaskesüsteem

| 5.3.4.1. | Heitgaasi väljalase peab olema paigaldatud nii, et oleks takistatud heitgaasi tungimine ventilatsiooniseadmete, kuuma õhu sisselaskeavade või avatud akende kaudu sõiduki sisemusse. |
| --- | --- |

5.3.4.1.

Heitgaasi väljalase peab olema paigaldatud nii, et oleks takistatud heitgaasi tungimine ventilatsiooniseadmete, kuuma õhu sisselaskeavade või avatud akende kaudu sõiduki sisemusse.

5.3.5.   Põletuskütteseadmete põlemisõhu sisselase

| 5.3.5.1. | Kütteseadme põlemiskambrisse ei tohi võtta õhku sõiduki reisijateruumist. |
| --- | --- |

5.3.5.1.

Kütteseadme põlemiskambrisse ei tohi võtta õhku sõiduki reisijateruumist.

| 5.3.5.2. | Õhu sisselaskeava tuleb paigutada või kaitsta nii, et praht või pagas ei saaks seda ummistada. |
| --- | --- |

5.3.5.2.

Õhu sisselaskeava tuleb paigutada või kaitsta nii, et praht või pagas ei saaks seda ummistada.

5.3.6.   Kütteõhu sisselase

| 5.3.6.1. | Kütteõhk võib olla kas värske või ringluses olnud õhk ja see peab olema pärit puhtast piirkonnast, kus seda tõenäoliselt ei saasta käiturist, põletuskütteseadmest või mujalt sõidukist lähtuvad heitgaasid. |
| --- | --- |

5.3.6.1.

Kütteõhk võib olla kas värske või ringluses olnud õhk ja see peab olema pärit puhtast piirkonnast, kus seda tõenäoliselt ei saasta käiturist, põletuskütteseadmest või mujalt sõidukist lähtuvad heitgaasid.

| 5.3.6.2. | Sisselaskekanalit tuleb kaitsta võrgu või mõne muu sobiva vahendiga. |
| --- | --- |

5.3.6.2.

Sisselaskekanalit tuleb kaitsta võrgu või mõne muu sobiva vahendiga.

5.3.7.   Kütteõhu väljalase

| 5.3.7.1. | Kõik kanalid, mida kasutatakse kuuma õhu juhtimiseks läbi sõiduki, peavad olema paigutatud või kaitstud nii, et nende puudutamisega ei kaasneks vigastusi ega kahjustusi. |
| --- | --- |

5.3.7.1.

Kõik kanalid, mida kasutatakse kuuma õhu juhtimiseks läbi sõiduki, peavad olema paigutatud või kaitstud nii, et nende puudutamisega ei kaasneks vigastusi ega kahjustusi.

| 5.3.7.2. | Õhu väljalaskeava peab olema paigutatud või kaitstud nii, et praht või pagas ei saaks seda ummistada. |
| --- | --- |

5.3.7.2.

Õhu väljalaskeava peab olema paigutatud või kaitstud nii, et praht või pagas ei saaks seda ummistada.

5.3.8.   Põletusküttesüsteemi automaatjuhtimine

| 5.3.8.1. | Viie sekundi jooksul pärast mootori seiskumist peab küttesüsteem automaatselt välja lülituma ja kütuse juurdevool katkema. Kui käsijuhtimisseade on juba aktiveeritud, võib küttesüsteem edasi töötama jääda. |
| --- | --- |

5.3.8.1.

Viie sekundi jooksul pärast mootori seiskumist peab küttesüsteem automaatselt välja lülituma ja kütuse juurdevool katkema. Kui käsijuhtimisseade on juba aktiveeritud, võib küttesüsteem edasi töötama jääda.

6.   II OSA. KÜTTESÜSTEEMI TÜÜBIKINNITUS SEOSES SELLE KASUTUSOHUTUSEGA

6.1.   Mõisted

Käesoleva eeskirja II osas kasutatakse järgmisi mõisteid.

| 6.1.1. | „Küttesüsteem“ – mis tahes tüüpi seade, mis on ette nähtud sõiduki salongi, kaasa arvatud kaubaruumi, soojendamiseks. |
| --- | --- |

6.1.1.

„Küttesüsteem“ – mis tahes tüüpi seade, mis on ette nähtud sõiduki salongi, kaasa arvatud kaubaruumi, soojendamiseks.

| 6.1.2. | „Põletuskütteseade“ – seade, mis kasutab otse vedelat või gaasilist kütust, mitte sõiduki mootori käitamisel kasutatud heitsoojust. |
| --- | --- |

6.1.2.

„Põletuskütteseade“ – seade, mis kasutab otse vedelat või gaasilist kütust, mitte sõiduki mootori käitamisel kasutatud heitsoojust.

| 6.1.3. | „Küttesüsteemi tüüp“ – seadmed, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest: |
| --- | --- |

6.1.3.

„Küttesüsteemi tüüp“ – seadmed, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest:

| — | energiavarustus (nt vedelkütus või elektrienergia), |
| --- | --- |

—

energiavarustus (nt vedelkütus või elektrienergia),

| — | soojuskandja (nt õhk või vesi), |
| --- | --- |

—

soojuskandja (nt õhk või vesi),

| — | asukoht sõidukis (nt reisijateruumis või kaubaruumis). |
| --- | --- |

—

asukoht sõidukis (nt reisijateruumis või kaubaruumis).

| 6.1.4. | „Heitsoojus-küttesüsteem“ – mis tahes tüüpi seade, mis sõiduki salongi soojendamiseks kasutab sõiduki mootori käitamisel kasutatud heitsoojust; soojuskandjaks võib olla vesi, õli või õhk. |
| --- | --- |

6.1.4.

„Heitsoojus-küttesüsteem“ – mis tahes tüüpi seade, mis sõiduki salongi soojendamiseks kasutab sõiduki mootori käitamisel kasutatud heitsoojust; soojuskandjaks võib olla vesi, õli või õhk.

| 6.1.5. | „Elektrikütteseade“ – seade, mis sõiduki salongi soojendamiseks kasutab sõidukist või välisest energiaallikast saadud elektrienergiat. Elektriseadmeid, mis on paigaldatud peamise küttesüsteemi täienduseks ja mille põhiotstarve ei ole sõiduki salongi soojendamine, ei loeta elektrikütteseadmeteks käesoleva eeskirja tähenduses. Näiteks ei loeta elektrikütteseadmeteks käesoleva eeskirja tähenduses elektriseadet, mis on paigaldatud teatavasse osasse ainult selleks, et seda osa soojendada. |
| --- | --- |

6.1.5.

„Elektrikütteseade“ – seade, mis sõiduki salongi soojendamiseks kasutab sõidukist või välisest energiaallikast saadud elektrienergiat. Elektriseadmeid, mis on paigaldatud peamise küttesüsteemi täienduseks ja mille põhiotstarve ei ole sõiduki salongi soojendamine, ei loeta elektrikütteseadmeteks käesoleva eeskirja tähenduses. Näiteks ei loeta elektrikütteseadmeteks käesoleva eeskirja tähenduses elektriseadet, mis on paigaldatud teatavasse osasse ainult selleks, et seda osa soojendada.

| 6.1.6. | „Soojuspumbaga küttesüsteem“ – mis tahes liiki termodünaamiline kütteseade, mis kasutab ühe keskkonna (õhu või vee) soojusest saadud taastuvenergiat, et suunata see teise keskkonda sõiduki salongi temperatuuri tõstmise eesmärgil. Soojuspumbaga küttesüsteeme, mis on paigaldatud peamise küttesüsteemi täienduseks ja mille põhiotstarve ei ole sõiduki salongi soojendamine, ei loeta soojuspumbaga küttesüsteemideks käesoleva eeskirja tähenduses. |
| --- | --- |

6.1.6.

„Soojuspumbaga küttesüsteem“ – mis tahes liiki termodünaamiline kütteseade, mis kasutab ühe keskkonna (õhu või vee) soojusest saadud taastuvenergiat, et suunata see teise keskkonda sõiduki salongi temperatuuri tõstmise eesmärgil. Soojuspumbaga küttesüsteeme, mis on paigaldatud peamise küttesüsteemi täienduseks ja mille põhiotstarve ei ole sõiduki salongi soojendamine, ei loeta soojuspumbaga küttesüsteemideks käesoleva eeskirja tähenduses.

6.2.   Tehniline kirjeldus: üldosa

Küttesüsteemide suhtes kohaldatakse järgmisi nõudeid:

| — | reisijateruumi suunatav kuumutatud õhk ei tohi olla rohkem saastatud kui sõidukisse sisselastav õhk; |
| --- | --- |

—

reisijateruumi suunatav kuumutatud õhk ei tohi olla rohkem saastatud kui sõidukisse sisselastav õhk;

| — | juhil ja reisijatel ei tohi tavalise maanteesõidu korral olla võimalust sattuda kokkupuutesse põletust põhjustada võivate sõidukiosade või kuumutatud õhuga; |
| --- | --- |

—

juhil ja reisijatel ei tohi tavalise maanteesõidu korral olla võimalust sattuda kokkupuutesse põletust põhjustada võivate sõidukiosade või kuumutatud õhuga;

| — | põletuskütteseadmete heitgaasid peavad jääma lubatud piiridesse. |
| --- | --- |

—

põletuskütteseadmete heitgaasid peavad jääma lubatud piiridesse.

Nende nõuete kontrollimise korda on kirjeldatud 4., 5. ja 6. lisas.

| 6.2.1. | Järgmises tabelis on märgitud, milliseid lisasid kohaldatakse üksikute sõidukikategooriate küttesüsteemide suhtes: |
| --- | --- |

6.2.1.

Järgmises tabelis on märgitud, milliseid lisasid kohaldatakse üksikute sõidukikategooriate küttesüsteemide suhtes:

| Küttesüsteem | Sõidukikategooria | 4. lisa
  Õhu kvaliteet | 5. lisa
  Temperatuur | 6. lisa
  Heitgaas | 8. lisa
  Vedelgaasi ohutus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mootori heitsoojus – vesi | M | | | | |
| N | | | | |
| O | | | | |
| Mootori heitsoojus – õhk
  Vt märkus 1 | M | Jah | Jah | | |
| N | Jah | Jah | | |
| O | | | | |
| Mootori heitsoojus – õli | M | Jah | Jah | | |
| N | Jah | Jah | | |
| O | | | | |
| Gaaskütte- seade
  Vt märkus 2 | M | Jah | Jah | Jah | Jah |
| N | Jah | Jah | Jah | Jah |
| O | Jah | Jah | Jah | Jah |
| Vedelkütuse- seade
  Vt märkus 2 | M | Jah | Jah | Jah | |
| N | Jah | Jah | Jah | |
| O | Jah | Jah | Jah | |
| Elektrikütteseade
  Vt märkus 2 | M | | Jah | | |
| N | | Jah | | |
| O | | Jah | | |
| Soojuspump | M | Jah | Jah | | |
| | N | Jah | Jah | | |
| | O | Jah | Jah | | |
| Märkus 1. Need katsenõuded ei kehti 3. lisas esitatud nõuetele vastavate küttesüsteemide korral.

  Märkus 2. Väljaspool reisijateruumi paiknevaid kütteseadmeid, mis kasutavad soojuskandjana vett, peetakse vastavaks 4. ja 5. lisale. |

Küttesüsteem

Sõidukikategooria

4. lisa

Õhu kvaliteet

5. lisa

Temperatuur

6. lisa

Heitgaas

8. lisa

Vedelgaasi ohutus

Mootori heitsoojus – vesi

M

N

O

Mootori heitsoojus – õhk

Vt märkus 1

märkus 1

M

Jah

Jah

N

Jah

Jah

O

Mootori heitsoojus – õli

M

Jah

Jah

N

Jah

Jah

O

Gaaskütte- seade

Vt märkus 2

märkus 2

M

Jah

Jah

Jah

Jah

N

Jah

Jah

Jah

Jah

O

Jah

Jah

Jah

Jah

Vedelkütuse- seade

Vt märkus 2

märkus 2

M

Jah

Jah

Jah

N

Jah

Jah

Jah

O

Jah

Jah

Jah

Elektrikütteseade

Vt märkus 2

märkus 2

M

Jah

N

Jah

O

Jah

Soojuspump

M

Jah

Jah

N

Jah

Jah

O

Jah

Jah

Märkus 1. Need katsenõuded ei kehti 3. lisas esitatud nõuetele vastavate küttesüsteemide korral.

Märkus 1.

Märkus 2. Väljaspool reisijateruumi paiknevaid kütteseadmeid, mis kasutavad soojuskandjana vett, peetakse vastavaks 4. ja 5. lisale.

Märkus 2.

6.3.   Tehniline kirjeldus: põletuskütteseadmed

Põletuskütteseadmete suhtes kohaldatavad lisanõuded on kehtestatud 7. lisas.

7.   SÕIDUKI VÕI SELLE OSA TÜÜBI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

| 7.1. | Igasugusest tüübi muutmisest antakse teada tüübikinnituse andnud asutusele. Sellisel juhul võib kõnealune asutus: |
| --- | --- |

7.1.

Igasugusest tüübi muutmisest antakse teada tüübikinnituse andnud asutusele. Sellisel juhul võib kõnealune asutus:

| 7.1.1. | pidada ebatõenäoliseks, et tehtud muudatused põhjustavad märgatavat ebasoovitavat mõju, ja leida, et sõiduk või osa vastab igal juhul nõuetele, või |
| --- | --- |

7.1.1.

pidada ebatõenäoliseks, et tehtud muudatused põhjustavad märgatavat ebasoovitavat mõju, ja leida, et sõiduk või osa vastab igal juhul nõuetele, või

| 7.1.2. | nõuda katsete eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet. |
| --- | --- |

7.1.2.

nõuda katsete eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet.

| 7.2. | Tüübikinnituse andmisest või andmata jätmisest teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.3 kindlaks määratud korras koos muudatuste kirjeldusega. |
| --- | --- |

7.2.

Tüübikinnituse andmisest või andmata jätmisest teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.3 kindlaks määratud korras koos muudatuste kirjeldusega.

| 7.3. | Pädev asutus, kes väljastab tüübikinnituse laienduse, määrab laiendusele seerianumbri ning teatab sellest käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele eeskirja 1. lisa 2. osa 1. või 2. liites esitatud näidisele vastava teatisevormiga. |
| --- | --- |

7.3.

Pädev asutus, kes väljastab tüübikinnituse laienduse, määrab laiendusele seerianumbri ning teatab sellest käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele eeskirja 1. lisa 2. osa 1. või 2. liites esitatud näidisele vastava teatisevormiga.

8.   TOOTMISE NÕUETELE VASTAVUS

Tootmise nõuetele vastavuse järelevalvemenetlus peab olema kooskõlas kokkuleppe (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. liitega ja vastama järgmistele nõuetele.

| 8.1. | Sõidukid ja osad, millele on tüübikinnitus antud käesoleva eeskirja alusel, toodetakse vastavalt kinnitatud tüübile, järgides punktides 5 ja 6 sätestatud nõudeid. |
| --- | --- |

8.1.

Sõidukid ja osad, millele on tüübikinnitus antud käesoleva eeskirja alusel, toodetakse vastavalt kinnitatud tüübile, järgides punktides 5 ja 6 sätestatud nõudeid.

| 8.2. | Tüübikinnituse andnud pädev asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses kohaldatavaid vastavuskontrolli meetodeid. Sellised kontrollid toimuvad tavaliselt kord kahe aasta jooksul. |
| --- | --- |

8.2.

Tüübikinnituse andnud pädev asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses kohaldatavaid vastavuskontrolli meetodeid. Sellised kontrollid toimuvad tavaliselt kord kahe aasta jooksul.

9.   KARISTUSED TOOTMISE NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

| 9.1. | Sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktides 5 ja 6 sätestatud nõuded ei ole täidetud. |
| --- | --- |

9.1.

Sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktides 5 ja 6 sätestatud nõuded ei ole täidetud.

| 9.2. | Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisa 2. osa 1 või 2. liites esitatud näidisele vastavat teatisevormi. |
| --- | --- |

9.2.

Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisa 2. osa 1 või 2. liites esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

10.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab täielikult käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud sõiduki või osa tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele. Pärast sellekohase teatise saamist teatab kõnealune asutus sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades käesoleva eeskirja 1. lisa 2. osa 1. või 2. liites esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

11.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA TÜÜBIKINNITUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised teatavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikinnituskatsete korraldamise eest vastutavate tehniliste teenistuste nimed ja aadressid ning nende tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata vormikohased teatised teistes riikides välja antud tüübikinnituste, nende laiendamise, andmata jätmise või tühistamise kohta.

---

(1)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsioonis (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, punkt 2). –

1

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(2)  1958. aasta kokkuleppe osalisriikide tunnusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 3. lisas, dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6, 3. lisa,

2

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

---

1. lisa

1. osa

1. LIIDE

TEABEDOKUMENDI NÄIDIS

(sõidukitüübi jaoks vastavalt sellise eeskirja punktile 4.3, mis käsitleb UNECE tüübikinnituse andmist küttesüsteemile või sõidukile seoses selle küttesüsteemiga)

Kui küttesüsteem või selle osad sisaldavad elektroonilisi kontrollseadmeid, tuleb esitada andmed nende töötamise kohta.

0.   ÜLDOSA

| 0.1. | Mark (tootja kaubanimi): ... |
| --- | --- |

0.1.

| 0.2. | Tüüp ja üldine kaubanduslik kirjeldus (üldised kaubanduslikud kirjeldused): ... |
| --- | --- |

0.2.

| 0.3. | Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile: ... |
| --- | --- |

0.3.

| 0.4. | Märgistuse asukoht: ... |
| --- | --- |

0.4.

| 0.5. | Sõiduki kategooria (1): ... |
| --- | --- |

0.5.

| 0.6. | Tootja nimi ja aadress: ... |
| --- | --- |

0.6.

| 0.7. | Koostetehas(t)e aadress(id): ... |
| --- | --- |

0.7.

1.   SÕIDUKI EHITUSE ÜLDANDMED

| 1.1. | Representatiivsõiduki fotod ja/või joonised: |
| --- | --- |

1.1.

2.   JÕUSEADE

| 2.1. | Tootja mootorikood: ...
  (märgitud mootorile; või muud identifitseerimisandmed) |
| --- | --- |

2.1.

(märgitud mootorile; või muud identifitseerimisandmed)

| 2.2. | Tööpõhimõte: ottomootor/diiselmootor, neljataktiline/kahetaktiline (2) |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Silindrite arv ja paigutus: ... |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Maksimaalne kasulik võimsus: ... kW/ ...min-1

  (tootja teatatud väärtus) |
| --- | --- |

2.4.

(tootja teatatud väärtus)

| 2.5. | Jahutussüsteem (vedelik/õhk (2)) |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Temperatuuri nimiväärtused mootori temperatuuriregulaatoril: ... |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Ülelaadur: jah/ei (2) |
| --- | --- |

2.7.

| 2.7.1. | Tüüp (tüübid) ... |
| --- | --- |

2.7.1.

| 2.7.2. | Süsteemi kirjeldus (nt suurim ülelaaderõhk (kPa), vajaduse korral piirdeklapp)... |
| --- | --- |

2.7.2.

3.   KERE

| 3.1. | Sõidukitüübi lühikirjeldus seoses selle küttesüsteemiga, kui küttesüsteemis kasutatakse mootori jahutusvedelikult saadavat soojust ... |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Sõidukitüübi lühikirjeldus seoses selle küttesüsteemiga, kui soojusallikana kasutatakse mootori jahutusõhku või heitgaase, sh: ... |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Küttesüsteemi skeemjoonis, millelt nähtub selle asukoht sõidukis: ... |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Küttesüsteemi soojusvaheti skeemjoonis, kui kütmisel kasutatakse soojusallikana heitgaasi, või selliste osade skeem, milles toimub soojusvahetus (küttesüsteemide korral, mis kasutavad mootori jahutusõhku): ... |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Soojusvaheti või osade (milles toimub soojusvahetus) lõikejoonis, millel on näidatud seina paksus, kasutatud materjalid ja pinnaomadused: ... |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Muude küttesüsteemi oluliste osade, näiteks kütteventilaatori kohta tuleb esitada andmed nende konstruktsiooni ja tehniliste näitajate kohta ... |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.3. | Sõidukitüübi lühikirjeldus seoses selle põletusküttesüsteemiga ja automaatjuhtimisega: ... |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Skeemjoonis põletuskütteseadmest, õhu sissevõtu ja heitgaaside väljalaske süsteemist, kütusepaagist, toitesüsteemist (sh klappidest) ja elektriühendustest, millelt on näha nende asukohad sõidukis. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.4. | Suurim elektrienergia kulu: ... kW |
| --- | --- |

3.4.

2. LIIDE

TEABEDOKUMENDI NÄIDIS

(küttesüsteemi tüübi jaoks vastavalt sellise eeskirja punktile 4.3, mis käsitleb UNECE tüübikinnituse andmist küttesüsteemile seoses selle kasutusohutusega)

Kui küttesüsteem või selle osad sisaldavad elektroonilisi kontrollseadmeid, tuleb esitada andmed nende töötamise kohta.

1.   ÜLDOSA

| 1.1. | Mark (tootja kaubanimi): ... |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Tüüp ja üldine kaubanduslik kirjeldus (üldised kaubanduslikud kirjeldused): ... |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Tootja nimi ja aadress: ... |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Osade puhul UNECE tüübikinnitusmärgi asukoht ja kinnitusviis: ... |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Koostetehas(t)e aadress(id): ... |
| --- | --- |

1.5.

2.   PÕLETUSKÜTTESEADE (VAJADUSE KORRAL)

| 2.1. | Mark (tootja kaubanimi): ... |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Tüüp ja üldine kaubanduslik kirjeldus (üldised kaubanduslikud kirjeldused): ... |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud küttesüsteemile: ... |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Märgistuse asukoht: ... |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Tootja nimi ja aadress: ... |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Koostetehas(t)e aadress(id): ... |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Katserõhk (vedelgaasiga vms töötavate põletuskütteseadmete puhul võetakse arvesse rõhk kütteseadme gaasi sisselaskeliitmikul): ... |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Põletuskütteseadme ja selle kõigi osade üksikasjalik kirjeldus, skeemjoonised ja paigaldusjuhised: ... |
| --- | --- |

2.8.

2. osa

2. osa

1. LIIDE

TEATIS

(Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm)

| (3) | Välja andnud: | ametiasutuse nimi
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 1

Välja andnud:

ametiasutuse nimi

...

...

| milles käsitletakse sõidukitüübi: (4)
  2 | tüübikinnituse andmist |
| --- | --- |
| | tüübikinnituse laiendamist |
| | tüübikinnituse andmata jätmist |
| | tüübikinnituse tühistamist |
| | tootmise lõpetamist |

milles käsitletakse sõidukitüübi: (4)
  2

tüübikinnituse andmist

tüübikinnituse laiendamist

tüübikinnituse andmata jätmist

tüübikinnituse tühistamist

tootmise lõpetamist

eeskirja nr 122 kohaselt

| Tüübikinnituse nr: ... | Laienduse nr: ... |
| --- | --- |

Tüübikinnituse nr: ...

Laienduse nr: ...

Laiendamise põhjus: ...

I JAGU

ÜLDOSA

| 1.1. | Mark (tootja kaubanimi): ... |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Tüüp: ... |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile/osale/eraldi tehnilisele seadmestikule (4) (5) ... |
| --- | --- |

1.3.

| 1.3.1. | Märgistuse asukoht: ... |
| --- | --- |

1.3.1.

| 1.4. | Sõiduki kategooria (6): ... |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Tootja nimi ja aadress: ... |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | UNECE tüübikinnitusmärgi asukoht: ... |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Koostetehas(t)e aadress(id): ... |
| --- | --- |

1.7.

II JAGU

| 1. | Lisateave (vajaduse korral) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Katsete tegemise eest vastutav tehniline teenistus: |
| --- | --- |

2.

| 3. | Katsearuande kuupäev: ... |
| --- | --- |

3.

| 4. | Katsearuande number: ... |
| --- | --- |

4.

| 5. | Märkused (vajaduse korral): ... |
| --- | --- |

5.

| 6. | Koht: ... |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kuupäev: ... |
| --- | --- |

7.

| 8. | Allkiri: ... |
| --- | --- |

8.

| 9. | Lisatud on loetelu tüübikinnitusasutusele esitatud teabest, mida on võimalik taotluse korral saada. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sõidukile antakse tüübikinnitus kooskõlas 9. lisa (ADR-kokkulepe) nõuetega: jah/ei (4). |
| --- | --- |

10.

2. LIIDE

TEATIS

(Suurim formaat: A4 (210 mm × 297 mm))

| (7) | Välja andnud: | ametiasutuse nimi
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 2

Välja andnud:

ametiasutuse nimi

...

...

| milles käsitletakse osa tüübi: (8) | tüübikinnituse andmist |
| --- | --- |
| | tüübikinnituse laiendamist |
| | tüübikinnituse andmata jätmist |
| | tüübikinnituse tühistamist |
| | tootmise lõpetamist |

milles käsitletakse osa tüübi: (8)

tüübikinnituse andmist

tüübikinnituse laiendamist

tüübikinnituse andmata jätmist

tüübikinnituse tühistamist

tootmise lõpetamist

vastavalt eeskirjale nr 122

| Tüübikinnituse nr: ... | Laienduse nr: ... |
| --- | --- |

Tüübikinnituse nr: ...

Laienduse nr: ...

Laiendamise põhjus: ...

I JAGU

ÜLDOSA

| 1.1. | Mark (tootja kaubanimi): ... |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Tüüp: ... |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud seadmele (9): ... |
| --- | --- |

1.3.

| 1.3.1. | Märgistuse asukoht: ... |
| --- | --- |

1.3.1.

| 1.4. | Tootja nimi ja aadress: ... |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Euroopa Majanduskomisjoni tüübikinnitusmärgi asukoht: ... |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Koostetehas(t)e aadress(id): ... |
| --- | --- |

1.6.

II JAGU

| 1. | Lisateave (vajaduse korral) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Katsete tegemise eest vastutav tehniline teenistus: ...
  ... |
| --- | --- |

2.

...

| 3. | Katsearuande kuupäev: ... |
| --- | --- |

3.

| 4. | Katsearuande number: ... |
| --- | --- |

4.

| 5. | Märkused (vajaduse korral): ... |
| --- | --- |

5.

| 6. | Koht: ... |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kuupäev: ... |
| --- | --- |

7.

| 8. | Allkiri: ... |
| --- | --- |

8.

| 9. | Lisatud on loetelu tüübikinnitusasutusele esitatud teabest, mida on võimalik taotluse korral saada. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsioonis (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, punkt 2)

1

(2)  Mittevajalik maha tõmmata.

2

(3)  Tüübikinnituse andnud, seda laiendanud, selle andmata jätnud või selle tühistanud riigi tunnusnumber (vt käesoleva eeskirja sätted tüübikinnituse kohta).

3

(4)  Mittevajalik maha tõmmata.

4

(5)  Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva teabedokumendiga hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need märgid sümboliga „?“ (nt ABC??123??).

5

(6)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsioonis (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, punkt 2)

6

(7)  Tüübikinnituse andnud, seda laiendanud, selle andmata jätnud või selle tühistanud riigi tunnusnumber (vt käesoleva eeskirja sätted tüübikinnituse kohta).

7

(8)  Mittevajalik maha tõmmata.

8

(9)  Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva teabedokumendiga hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need märgid sümboliga „?“ (nt ABC??123??).

9

---

2. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE KUJUNDUS

NÄIDIS A

(Vt käesoleva eeskirja punkt 4.5)

Image 3

a = vähemalt 8 mm

Küttesüsteemile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomase osa tüüp on selle ehituslikke omadusi silmas pidades kinnitatud Madalmaades (E4) eeskirja nr 122 alusel tüübikinnitusnumbri 002439 all. Tüübikinnitusnumber näitab, et tüübikinnitus on antud vastavalt eeskirja nr 122 algversiooni nõuetele.

NÄIDIS B

(Vt käesoleva eeskirja punkt 4.4)

Image 4

a = vähemalt 8 mm

Sõidukile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõidukitüüp on seoses selle küttesüsteemi(de)ga saanud tüübikinnituse III klassi kuuluvana Madalmaades (E 4) eeskirja nr 122 alusel. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit 00 näitavad, et tüübikinnitus on antud vastavalt eeskirja nr 122 algversiooni nõuetele.

NÄIDIS C

(Vt käesoleva eeskirja punkt 4.6)

Image 5

a = vähemalt 8 mm

Sõidukile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõidukitüüp on saanud tüübikinnituse Madalmaades (E 4) eeskirjade nr 122 ja nr 33 alusel (*1). Tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit 00 näitavad, et tüübikinnituste andmise kuupäevadel kehtisid mõlema eeskirja algversioonid.

---

(*1)  See number on esitatud näitena.

---

3. LISA

NÕUDED HEITSOOJUS-KÜTTESÜSTEEMIDELE – ÕHK

1.

Käesoleva eeskirja punktis 6.2 esitatud nõudeid selliste soojusvahetit sisaldavate küttesüsteemide korral, mille primaarahelas kasutatakse heitgaasi või heitõhku, peetakse täidetuks siis, kui on täidetud järgmised tingimused:

2.

soojusvaheti primaarahela seinad on lekkekindlad ja rõhk neis peab olema kuni 2 bar (k.a);

3.

soojusvaheti primaarahela seintel ei ole äravõetavaid osi;

4.

soojusvaheti sein, milles toimub soojusvahetus, on vähemalt 2 mm paks, juhul kui see ei ole valmistatud legeerimata terasest;

4.1.

kui on kasutatud muid materjale (sealhulgas komposiit- või pinnatud materjalid), peab seina paksus olema selline, et oleks tagatud soojusvaheti sama tööiga kui punktis 4 kirjeldatud juhul;

4.2.

kui soojusvaheti sein, milles toimub soojusvahetus, on emailitud, peab emailitud seina paksus olema vähemalt 1 mm ja see email peab olema vastupidav, lekkekindel ning poorideta;

5.

heitgaase juhtiv toru peab olema varustatud vähemalt 30 mm pikkuse korrosioonikatselõiguga; see lõik peab asetsema kohe soojusvahetist väljuva toru suudmes, olema katmata ja kergesti juurdepääsetav;

5.1.

korrosioonikatselõigu sein ei tohi olla paksem kui soojusvaheti sees olevatel heitgaasitorudel ja selle lõigu materjal ning pinnaomadused peavad olema võrreldavad nende torudega;

5.2.

kui soojusvaheti moodustab ühise seadme sõiduki summutiga, tuleb vastavalt punktile 5.1 summuti välisseina käsitada sellise piirkonnana, kuhu tõenäoliselt tekib korrosioon.

6.

Kütmiseks mootori jahutusõhku kasutavate heitsoojus-küttesüsteemide korral loetakse käesoleva eeskirja punkti 6.2 tingimused täidetuks ilma soojusvahetit kasutamata, kui on täidetud järgmised tingimused:

6.1.

kütteks kasutatav jahutusõhk on kontaktis ainult mootori pindadega, millel puuduvad äravõetavad osad, ja

6.2.

Need tingimused loetakse täidetuks, kui näiteks:

| — | iga süüteküünla ümber olev kate eemaldab kõik kütteõhu ringvoolust väljapool tekkivad gaasilekked; |
| --- | --- |

—

iga süüteküünla ümber olev kate eemaldab kõik kütteõhu ringvoolust väljapool tekkivad gaasilekked;

| — | silindripea ja heitgaasitorustiku vaheline ühendus jääb kütteõhu ringvoolust väljapoole; |
| --- | --- |

—

silindripea ja heitgaasitorustiku vaheline ühendus jääb kütteõhu ringvoolust väljapoole;

| — | silindripea ja silindri vahel on kahekordne lekkekaitse ja esimesest ühendusest eralduv võimalik gaasileke väljaspool kütteõhu ringvoolu eemaldatakse; |
| --- | --- |

—

silindripea ja silindri vahel on kahekordne lekkekaitse ja esimesest ühendusest eralduv võimalik gaasileke väljaspool kütteõhu ringvoolu eemaldatakse;

| — | silindripea ja silindri vaheline lekkekaitse on ka siis tõhus, kui silindripea poldid on külmalt pingutatud ühe kolmandiku tootja poolt ettenähtud nominaalse jõumomendiga; |
| --- | --- |

—

silindripea ja silindri vaheline lekkekaitse on ka siis tõhus, kui silindripea poldid on külmalt pingutatud ühe kolmandiku tootja poolt ettenähtud nominaalse jõumomendiga;

| — | piirkond, kus silindripea on ühendatud silindriga, jääb kütteõhu ringvoolust väljapoole. |
| --- | --- |

—

piirkond, kus silindripea on ühendatud silindriga, jääb kütteõhu ringvoolust väljapoole.

---

4. LISA

ÕHU KVALITEEDI KONTROLLIMISE KORD

1.

Sõiduki tüübikinnituse korral tuleb teha järgmised katsed:

1.1.

Kütteseadmel tuleb lasta töötada tund aega täisvõimsusel tuulevaikuses (tuule kiirus ≤ 2 m/s) ja suletud akendega, kusjuures põletuskütteseadme korral peab käitur olema välja lülitatud. Kui kütteseade lülitub maksimumvõimsusel automaatselt välja enne tunni möödumist, võib mõõtmised teha enne seadme väljalülitumist.

1.2.

CO osakaalu ümbritsevas õhus mõõdetakse järgmistest kohtadest võetud proovide põhjal:

1.2.1.

väljaspool sõidukit asuv punkt, mis on kütteõhu sisselaskeavale võimalikult lähedal, ja

1.2.2.

sõiduki sees asuv punkt, mis ei ole kuumutatud õhu väljalaskekohast kaugemal kui 1 m.

1.3.

Näidud tuleb võtta tüüpilise 10 minutilise ajavahemiku jooksul.

1.4.

CO väärtused punktis 1.2.2 kirjeldatud kohas ei tohi ületada punktis 1.2.1 mõõdetud väärtusi rohkem kui 20 ppm võrra.

2.

Kütteseadme kui osa tüübikinnituse korral tuleb pärast 5. ja 6. lisas ning 7. lisa punktis 1.3 kirjeldatud katseid teha järgmine katse:

2.1.

soojusvaheti primaarahelale tuleb teha lekkekatse, et vältida saastatud õhu pääsemist reisijateruumi jaoks kuumutatud õhu hulka.

2.2.

See nõue loetakse täidetuks, kui soojusvaheti lekkeväärtus näidiku rõhu 0,5 hPa korral on 30 dm3/h või väiksem.

---

5. LISA

TEMPERATUURI KONTROLLIMISE KORD

1.

Kütteseadmel lastakse töötada tund aega täisvõimsusel tuulevaikuses (tuule kiirus ≤ 2 m/s) ja suletud akendega. Kui kütteseade lülitub maksimumvõimsusel automaatselt välja enne tunni möödumist, võib mõõtmised teha varem. Kui kütteõhk võetakse väljastpoolt sõidukit, ei tohi keskkonnatemperatuur olla katse tegemise ajal alla 15 °C.

2.

Tavalise maanteesõidu korral sõiduki juhiga tõenäoliselt kokkupuutuvate küttesüsteemi osade pinna temperatuuri mõõdetakse kontakttermomeetriga. Ühegi sellise osa temperatuur ei tohi ületada pindamata metalli korral 70 °C ja muude materjalide korral 80 °C.

2.1.

Kui küttesüsteemi üks või mitu osa asub juhiistme taga, ei tohi nende temperatuur ülekuumenemisel ületada 110 °C.

2.2.

M1- ja N-kategooria sõidukitel ei tohi tavalise maanteesõidu korral ühegi istuvate reisijatega tõenäoliselt kokkupuutuva osa, v.a väljalaskeava võre temperatuur ületada 110 °C.

2.3.

M2- ja M3-kategooria sõidukitel ei tohi tavalise maanteesõidu korral ühegi reisijatega tõenäoliselt kokkupuutuva osa temperatuur ületada pindamata metalli korral 70 °C ja muude materjalide korral 80 °C.

3.

Reisijateruumi siseneva kuumutatud õhu temperatuur ei tohi väljalaskeava keskel mõõdetuna ületada 150 °C.

---

6. LISA

PÕLETUSKÜTTESEADMETE HEITGAASIDE KONTROLLIMISE KORD

1.

Kütteseadmel tuleb lasta töötada tund aega täisvõimsusel tuulevaikuses (tuule kiirus ≤ 2 m/s) keskkonnatemperatuuril 20 ± 10 °C. Kui kütteseade lülitub maksimumvõimsusel automaatselt välja enne tunni möödumist, võib mõõtmised teha enne seadme väljalülitumist.

2.

| Parameeter | Gaaskütustega töötavad kütteseadmed | Vedelkütustega töötavad kütteseadmed |
| --- | --- | --- |
| CO | 0,1 mahuprotsenti | 0,1 mahuprotsenti |
| NOx | 200 ppm | 200 ppm |
| HC | 100 ppm | 100 ppm |
| Võrdlusühik Bacharachi järgi (1) | 1 | 4 |

Parameeter

Gaaskütustega töötavad kütteseadmed

Vedelkütustega töötavad kütteseadmed

CO

0,1 mahuprotsenti

0,1 mahuprotsenti

NOx

200 ppm

200 ppm

HC

100 ppm

100 ppm

Võrdlusühik Bacharachi järgi (1)

1

4

3.

Katset tuleb korrata tingimustel, mis vastavad kiirusel 100 km/h (või sõiduki suurimal valmistajakiirusel, kui see jääb alla 100 km/h) liikuva sõiduki tingimustele. Neis tingimustes ei tohi CO väärtus ületada 0,2 mahuprotsenti. Kui katse on juba tehtud kütteseadme kui osa tüübi kinnitamiseks, siis ei ole seda vaja korrata sõidukitüübi puhul, millesse kütteseade on paigaldatud.

---

(1)  Kasutatakse võrdlusühikut Bacharach ASTM D 2156.

1

---

7. LISA

PÕLETUSKÜTTESEADMETE SUHTES KOHALDATAVAD LISANÕUDED

1.

Iga kütteseadmega peab kaasas olema kasutus- ja hooldusjuhend; hilisemaks paigaldamiseks ettenähtud kütteseadmetel peab kaasas olema ka paigaldusjuhend.

2.

Iga põletuskütteseadme töö juhtimiseks hädaolukorras peab olema paigaldatud turvavarustus (kas põletuskütteseadme või sõiduki osana). See peab olema konstrueeritud selliselt, et kui seadme sisselülitamisel ei õnnestu leeki süüdata või kui leek töötamise ajal kustub, ei tohi kütuse juurdevoolu alustamise ja katkestamise aeg ületada järgmisi ajavahemikke: vedelkütusega töötavatel kütteseadmetel 4 minutit ja gaasiga töötavatel kütteseadmetel 1 minut, kui leegivalveseade on termoelektriline, või 10 sekundit, kui leegivalveseade on automaatne.

3.

Vett soojuskandjana kasutavate kütteseadmete põlemiskambrid ja soojusvahetid peavad taluma tavalisest töörõhust kaks korda suuremat rõhku või 2 bar rõhku (väärtus näidikul), olenevalt sellest, kumb on suurem. Katserõhu väärtus tuleb märkida teabedokumendile.

4.

Kütteseadmel peab olema tootja silt, millele on märgitud tootja nimi, mudeli number ja tüüp ning selle nimivõimsus kilovattides. Märgitud peab olema ka kütuse liik ja vajaduse korral tööpinge ning gaasi rõhk.

5.

Põlemisõhu puhuri viivitusega väljalülitamine

5.1.

Kui on paigaldatud põlemisõhu puhur, peab selle väljalülitumine toimuma viivitusega ka ülekuumenemise või kütusevarustuse katkestuse korral.

5.2.

Põletusest või korrosioonist põhjustatud kahjustuste vältimiseks võib kasutada ka muid vahendeid, kui tootja tõendab tüübikinnitusasutusele nende samaväärset toimet.

6.

Nõuded elektrivarustusele

6.1.

Kõik pingest olenevad tehnilised nõuded peavad olema täidetud pingevahemikus, mis võib nimipingest erineda ± 16 % ulatuses. Kui on olemas ala- ja/või ülepinge kaitse, peavad nimipinge korral ja väljalülituspunktide vahetus läheduses nõuded siiski täidetud olema.

7.

Märgulamp

7.1.

Põletuskütteseadme sisse- või väljalülitatud olekut peab näitama kasutaja vaateväljas olev selgesti nähtav märgulamp.

---

8. LISA

OHUTUSNÕUDED VEDELGAASIGA TÖÖTAVATELE PÕLETUSKÜTTESEADMETELE JA KÜTTESÜSTEEMIDELE

1.   VEDELGAASIGA TÖÖTAVAD MOOTORSÕIDUKITE JA NENDE HAAGISTE KÜTTESÜSTEEMID MAANTEELIIKLUSES KASUTAMISEKS

| 1.1. | Kui mootorsõidukis või haagises olevat küttesüsteemi saab kasutada ka sõiduki liikumise ajal, peavad vedelgaasiga töötav põletuskütteseade ja selle toitesüsteem vastama järgmistele nõuetele: |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | Vedelgaasiga töötav põletuskütteseade peab vastama vedelgaasiseadmete tehniliste andmete ühtlustatud standardile – Vedelgaasiga käitatavad ruumivälise õhuvarustusega ruumide kütteseadmed paigaldamiseks sõidukitesse ja paatidesse (EN 624:2011). |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Alaliselt paigaldatud vedelgaasimahuti korral peavad kõik vedelas faasis vedelgaasiga kokkupuutuvad süsteemi osad (kõik osad täiteüksusest kuni aurusti/rõhuregulaatorini) ja sellega seotud vedela faasi paigaldis vastama eeskirja nr 67 I ja II osas ning selle 3.–10., 13. ja 15.–17. lisas sätestatud tehnilistele nõuetele. O-kategooria sõidukis oleva vedelgaasimahuti paigaldus peab siiski vastama ühtlustatud standardi EN 1949:2011 tehnilistele nõuetele. |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.3. | Sõidukis oleva vedelgaasi-küttesüsteemi gaasilise faasi paigaldus peab vastama ühtlustatud standardi „Vedelgaasisüsteemide paigaldusnõuded majapidamiseks eluruumiga vabaajasõidukites ja majapidamise tarbeks teistes sõidukites“ (EN 1949:2011)1 tehnilistele nõuetele. |
| --- | --- |

1.1.3.

| 1.1.4. | Vedelgaasi toitesüsteem peab olema konstrueeritud selliselt, et vedelgaasiga varustamine toimuks paigaldatud vedelgaasi-põletuskütteseadme korral nõutava rõhu all ja õiges faasis. Vedelgaasi on lubatud alaliselt paigaldatud vedelgaasimahutist samaaegselt eemaldada kas gaasilises või vedelas faasis. Mootorsõiduki ja haagise vahel ei tohi olla ühtki gaasiseadme ühendust. |
| --- | --- |

1.1.4.

| 1.1.5. | Alaliselt paigaldatud vedelgaasimahuti vedeliku väljundaval, mille kaudu vedelgaas kütteseadmesse voolab, peab eeskirja nr 67 punkti 17.6.1.1 nõuete kohaselt olema ülevooluklapiga kaugjuhitav hooldusklapp. Ülevooluklapiga kaugjuhitav hooldusklapp peab olema juhitud selliselt, et see sulgub automaatselt viie sekundi jooksul pärast sõiduki mootori seiskumist sõltumata süütelüliti asendist. Kui nende viie sekundi jooksul aktiveeritakse kütteseadme või vedelgaasi toitesüsteemi sisselüliti, võib küttesüsteem tööle jääda. Kütet saab alati taaskäivitada. Käesolev punkt ei kehti haagiste suhtes. Haagistele tuleb täiteava lähedale paigaldada silt, millel on kirjas nõue lülitada kütteseade alaliselt paigaldatud vedelgaasimahuti täitmise ajaks välja. |
| --- | --- |

1.1.5.

| 1.1.6. | Kui varustamine toimub gaasilises faasis vedelgaasiga alaliselt paigaldatud vedelgaasimahutist või eraldi kantava(te)st vedelgaasiballooni(de)st, tuleb võtta asjakohased meetmed tagamaks: |
| --- | --- |

1.1.6.

| 1.1.6.1. | et vedelas olekus vedelgaas ei satuks rõhuregulaatorisse ega vedelgaasiga käitatavasse põletuskütteseadmesse; kasutada võib separaatorit, ja |
| --- | --- |

1.1.6.1.

| 1.1.6.2. | et ühenduste juhusliku lahtituleku korral ei satuks vedelkütus kontrollimatult väliskeskkonda. Nähakse ette vahendid, et peatada vedelgaasi vool seadme abil, mis paigaldatakse kas vahetult regulaatori järele või regulaatorisse, juhul kui regulaator on paigaldatud silindrile või mahutile. Juhul kui regulaator asub silindrist või mahutist eraldi, siis paigutatakse üks seade vahetult silindrist või mahutist väljuva vooliku või toru ette (kõrgsurvekaitse) ja teine täiendav seade paigaldatakse regulaatorisse või selle järele, kui seda on vaja seadme madala rõhuga osa kaitsmiseks (madalsurvekaitse). |
| --- | --- |

1.1.6.2.

| 1.1.7. | Kui varustamine toimub vedelas faasis vedelgaasiga, siis kuumutatakse aurusti ja rõhuregulaatori seadist asjakohasel viisil sobiva soojusallika abil. |
| --- | --- |

1.1.7.

| 1.1.8. | Mootorsõidukites, mille käituris kasutatakse vedelgaasi, võib vedelgaasi-põletuskütteseade olla ühendatud sama alaliselt paigaldatud vedelgaasimahutiga, millest mootorit varustatakse vedelgaasiga, tingimusel, et käitur vastab ohutusnõuetele. Kui kütte jaoks kasutatakse eraldi vedelgaasimahutit, peab see mahuti olema varustatud eraldi täiteüksusega. |
| --- | --- |

1.1.8.

2.   VEDELGAASIGA TÖÖTAVAD KÜTTESÜSTEEMID ÜKSNES STATSIONAARSEKS KASUTAMISEKS MOOTORSÕIDUKITES JA NENDE HAAGISTES

| 2.1. | Üksnes ajal, mil sõiduk ei liigu, kasutatava vedelgaasi-küttesüsteemi vedelgaasiga käitatav põletuskütteseade ja selle toitesüsteem peavad vastama järgmistele nõuetele: |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Kantavate vedelgaasiballoonide hoiukohale ja küttesüsteemi juhtseadise lähedusse kinnitatakse püsisildid, millel on esitatud juhised selle kohta, et sõiduki liikumise ajal peab vedelgaasi-kütteseade olema välja lülitatud ja kantava vedelgaasiballooni klapp suletud. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Vedelgaasi-põletuskütteseade peab vastama punkti 1.1.1. nõuetele. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Vedelgaasiga käitatava küttesüsteemi gaasilise faasi paigaldus peab vastama punkti 1.1.3. nõuetele. |
| --- | --- |

2.1.3.

---

9. LISA

TEATAVATE ADR-KOKKULEPPES LOETLETUD SÕIDUKITE SUHTES KOHALDATAVAD LISASÄTTED

1.   KOHALDAMISALA

Käesolevat lisa kohaldatakse teatavate sõidukite suhtes, mille puhul näeb ohtlike kaupade rahvusvahelise autoveo Euroopa kokkuleppe (ADR-kokkulepe) ette põletuskütteseadmeid ja nende paigaldamist käsitlevad erinõuded.

2.   MÕISTED

Käesolevas lisas kasutatakse sõidukimärgistusi EX/II, EX/III, AT, FL, OX ja MEMU, nagu need on määratletud ADR-kokkuleppe peatükis 9.1.

Sõidukeid, mis on saanud tüübikinnituse, sest need vastavad käesolevas lisas EX/III sõidukite suhtes kehtestatud nõuetele, loetakse vastavaks ka MEMU sõidukite suhtes kehtestatud nõuetele.

3.   TEHNILISED SÄTTED

3.1.   Üldosa (EX/II, EX/III, AT, FL, OX ja MEMU sõidukid)

| 3.1.1 (1). | Põletuskütteseadmed ja nende heitgaaside liikumine peavad olema projekteeritud, paigutatud, kaitstud või kaetud nii, et need ei põhjustaks veose ootamatut kuumenemist ega süttimist. See nõue loetakse täidetuks, kui seadme kütusepaak ja heitgaasisüsteem vastavad järgmistele sätetele:






  — | Seadet varustavad kütusepaagid peavad vastama järgmistele nõuetele:





  a) | lekke korral peab kütus voolama otse maapinnale, puutumata kokku sõiduki või veose kuumenenud osadega; |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.1 (1).

—

a)

lekke korral peab kütus voolama otse maapinnale, puutumata kokku sõiduki või veose kuumenenud osadega;

| b) | kütusepaagid peavad olema varustatud kütusepaagi avauses asetseva leegikustutajaga või seadmega, mis hoiab kütusepaagi avause hermeetiliselt suletuna. |
| --- | --- |

b)

kütusepaagid peavad olema varustatud kütusepaagi avauses asetseva leegikustutajaga või seadmega, mis hoiab kütusepaagi avause hermeetiliselt suletuna.

| — | Summuti ja väljalasketorud peavad olema kaitstud või suunatud nii, et vältida kuumenemisest või süttimisest tuleneva ülekoormuse ohtu. Heitgaasisüsteemi osad, mis asuvad otse (diisel)kütusepaagi all, peavad asuma kütusepaagist vähemalt 100 mm kaugusel või olema eraldatud kuumuskindla vaheseinaga. |
| --- | --- |

—

Summuti ja väljalasketorud peavad olema kaitstud või suunatud nii, et vältida kuumenemisest või süttimisest tuleneva ülekoormuse ohtu. Heitgaasisüsteemi osad, mis asuvad otse (diisel)kütusepaagi all, peavad asuma kütusepaagist vähemalt 100 mm kaugusel või olema eraldatud kuumuskindla vaheseinaga.

| 3.1.2. | Põletuskütteseade lülitatakse välja käsitsi. Programmeerimisseadmed on keelatud. |
| --- | --- |

3.1.2.

3.2.   EX/II, EX/III ja MEMU sõidukid

Gaaskütusel töötavad põletuskütteseadmed ei ole lubatud.

3.3.   FL sõidukid

| 3.3.1. | Põletuskütteseadmed lülitatakse välja vähemalt järgmistel viisidel:






  a) | ettekavatsetud käsitsi väljalülitamine juhikabiinist; |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

a)

ettekavatsetud käsitsi väljalülitamine juhikabiinist;

| b) | sõiduki mootori seiskamine; sellisel juhul võib juht seadme käsitsi uuesti sisse lülitada; |
| --- | --- |

b)

sõiduki mootori seiskamine; sellisel juhul võib juht seadme käsitsi uuesti sisse lülitada;

| c) | ohtlikke kaupu vedava mootorsõiduki kütusepumba sisselülitamine. |
| --- | --- |

c)

ohtlikke kaupu vedava mootorsõiduki kütusepumba sisselülitamine.

| 3.3.2. | Lubatud on põletuskütteseadme järeltöötamine pärast väljalülitamist. Punktis 3.3.1 kirjeldatud meetodite b ja c korral katkestatakse põlemisõhu juurdevool sobivate meetmetega kõige rohkem 40 sekundit pärast järeltöötamist. Kasutada tohib ainult sellist põletuskütteseadet, mille puhul on tõendatud, et selle soojusvaheti peab 40 sekundilise kestusega järeltöötamistsükli korral vastu kogu seadme tavalise kasutusaja. |
| --- | --- |

3.3.2.

---

(1)  Vastavust selle punktiga kontrollitakse komplekteeritud sõiduki puhul.

---