# Az Európai Unió L 365/2006

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 365 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 49. évfolyam2006. december 21. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 365

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

49. évfolyam2006. december 21.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | A Tanács 1909/2006/EK rendelete (2006. december 18.) a Japánból származó televíziós kamerarendszerek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 2042/2000/EK rendelet mellékletének módosításáról | 1 |
| | * | A Tanács 1910/2006/EK rendelete (2006. december 19.) a 384/96/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Japánból származó televíziós kamerarendszerek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről | 7 |
| | * | A Tanács 1911/2006/EK rendelete (2006. december 19.) a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően az Algériából, Belaruszból, Oroszországból és Ukrajnából származó karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről | 26 |
| | | A Bizottság 1912/2006/EK rendelete (2006. december 20.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 50 |
| | * | A Bizottság 1913/2006/EK rendelete (2006. december 20.) az euróval kapcsolatos agromonetáris rendszernek a mezőgazdaságban való alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és egyes rendeletek módosításáról | 52 |
| | * | A Bizottság 1914/2006/EK rendelete (2006. december 20.) az egyedi mezőgazdasági intézkedések kisebb égei-tengeri szigetek javára történő meghatározásáról szóló 1405/2006/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról | 64 |
| | * | A Bizottság 1915/2006/EK rendelete (2006. december 18.) a meghatározott harmadik országokból származó egyes vas- és acéltermékek behozatalára vonatkozó előzetes közösségi felügyelet fenntartásáról | 76 |
| | * | A Bizottság 1916/2006/EK rendelete (2006. december 18.) egyes, Albániából származó halakra és halászati termékekre vonatkozóan közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről | 78 |
| | * | A Bizottság 1917/2006/EK rendelete (2006. december 19.) a gabonafélék és a rizs behozatali és kiviteli engedélyei rendszerének alkalmazására vonatkozó különös részletes szabályok megállapításáról szóló, 2003. július 28-i 1342/2003/EK bizottsági rendelet módosításáról | 82 |
| | * | A Bizottság 1918/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a Tunéziából származó olívaolaj vámkontingenseinek megnyitásáról és kezeléséről | 84 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

*

A Tanács 1909/2006/EK rendelete (2006. december 18.) a Japánból származó televíziós kamerarendszerek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 2042/2000/EK rendelet mellékletének módosításáról

1

*

A Tanács 1910/2006/EK rendelete (2006. december 19.) a 384/96/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Japánból származó televíziós kamerarendszerek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről

7

*

A Tanács 1911/2006/EK rendelete (2006. december 19.) a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően az Algériából, Belaruszból, Oroszországból és Ukrajnából származó karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről

26

A Bizottság 1912/2006/EK rendelete (2006. december 20.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

50

*

A Bizottság 1913/2006/EK rendelete (2006. december 20.) az euróval kapcsolatos agromonetáris rendszernek a mezőgazdaságban való alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és egyes rendeletek módosításáról

52

*

A Bizottság 1914/2006/EK rendelete (2006. december 20.) az egyedi mezőgazdasági intézkedések kisebb égei-tengeri szigetek javára történő meghatározásáról szóló 1405/2006/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról

64

*

A Bizottság 1915/2006/EK rendelete (2006. december 18.) a meghatározott harmadik országokból származó egyes vas- és acéltermékek behozatalára vonatkozó előzetes közösségi felügyelet fenntartásáról

76

*

A Bizottság 1916/2006/EK rendelete (2006. december 18.) egyes, Albániából származó halakra és halászati termékekre vonatkozóan közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről

78

*

A Bizottság 1917/2006/EK rendelete (2006. december 19.) a gabonafélék és a rizs behozatali és kiviteli engedélyei rendszerének alkalmazására vonatkozó különös részletes szabályok megállapításáról szóló, 2003. július 28-i 1342/2003/EK bizottsági rendelet módosításáról

82

*

A Bizottság 1918/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a Tunéziából származó olívaolaj vámkontingenseinek megnyitásáról és kezeléséről

84

| | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | Tanács |
| | * | A Tanács határozata (2006. december 19.) a Salvadornak nyújtott, a fenntartható fejlődésre és a felelősségteljes kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírás 2007. január 1-jét követő odaítéléséről | 86 |

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Tanács

*

A Tanács határozata (2006. december 19.) a Salvadornak nyújtott, a fenntartható fejlődésre és a felelősségteljes kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírás 2007. január 1-jét követő odaítéléséről

86

| | | Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe alapján elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | * | 2006/979/KKBPA Politikai és Biztonsági Bizottság EUPM/1/2006 határozata (2006. december 5.) a Boszniában és Hercegovinában folytatott európai uniós rendőri misszió (EUPM) misszióvezetője/rendőrbiztosa megbízatásának meghosszabbításáról | 87 |
| | * | 2006/980/KKBPA Politikai és Biztonsági Bizottság EUPT/2/2006 határozata (2006. december 12.) a jogállamiság területére és más lehetséges területekre irányuló esetleges koszovói EU válságkezelési műveletre tekintettel létrejött uniós tervezőcsoport (EUPT-Koszovó) vezetője megbízatásának meghosszabbításáról | 88 |

Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe alapján elfogadott jogi aktusok

*

2006/979/KKBPA Politikai és Biztonsági Bizottság EUPM/1/2006 határozata (2006. december 5.) a Boszniában és Hercegovinában folytatott európai uniós rendőri misszió (EUPM) misszióvezetője/rendőrbiztosa megbízatásának meghosszabbításáról

87

*

2006/980/KKBPA Politikai és Biztonsági Bizottság EUPT/2/2006 határozata (2006. december 12.) a jogállamiság területére és más lehetséges területekre irányuló esetleges koszovói EU válságkezelési műveletre tekintettel létrejött uniós tervezőcsoport (EUPT-Koszovó) vezetője megbízatásának meghosszabbításáról

88

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Az Olvasóhoz | s3 |

*

Az Olvasóhoz

Az Olvasóhoz

s3

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 21.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 365/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 365/1

---

A TANÁCS 1909/2006/EK RENDELETE

(2006. december 18.)

a Japánból származó televíziós kamerarendszerek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 2042/2000/EK rendelet mellékletének módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet),

tekintettel a Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,

mivel:

A.   KORÁBBI ELJÁRÁSOK

| (1) | A Tanács az 1015/94/EK rendelettel (2) a Japánból származó televíziós kamerarendszerek behozatalára végleges dömpingellenes vámot vetett ki. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács az 1015/94/EK rendelettel (2) a Japánból származó televíziós kamerarendszerek behozatalára végleges dömpingellenes vámot vetett ki.

| (2) | 2000 szeptemberében a Tanács az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése alapján a 2042/2000/EK rendelettel (3) megerősítette a (később módosított) 1015/94/EK rendelet által kivetett végleges dömpingellenes vámokat. |
| --- | --- |

(2)

2000 szeptemberében a Tanács az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése alapján a 2042/2000/EK rendelettel (3) megerősítette a (később módosított) 1015/94/EK rendelet által kivetett végleges dömpingellenes vámokat.

| (3) | A Tanács a 2042/2000/EK rendelet 1. cikke (3) bekezdésének e) pontjában a dömpingellenes vám hatálya alól kifejezetten mentesítette a rendelet mellékletében (a továbbiakban: melléklet) felsorolt, felső kategóriába tartozó professzionális kamerarendszereket, amelyek az említett rendelet 1. cikke (2) bekezdése szerinti termékleírásnak műszakilag megfelelnek, de nem tekinthetők televíziós kamerarendszereknek. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács a 2042/2000/EK rendelet 1. cikke (3) bekezdésének e) pontjában a dömpingellenes vám hatálya alól kifejezetten mentesítette a rendelet mellékletében (a továbbiakban: melléklet) felsorolt, felső kategóriába tartozó professzionális kamerarendszereket, amelyek az említett rendelet 1. cikke (2) bekezdése szerinti termékleírásnak műszakilag megfelelnek, de nem tekinthetők televíziós kamerarendszereknek.

| (4) | A Bizottság 2005. szeptember 29-i értesítése útján (4) az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megindította a 2042/2000/EK rendelet felülvizsgálatát, amely a Japánból származó televíziós kamerarendszerek behozatalára előírta a hatályban levő dömpingellenes intézkedéseket. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2005. szeptember 29-i értesítése útján (4) az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megindította a 2042/2000/EK rendelet felülvizsgálatát, amely a Japánból származó televíziós kamerarendszerek behozatalára előírta a hatályban levő dömpingellenes intézkedéseket.

| (5) | A Bizottság 2006. május 18-i értesítésével Japánból származó egyes kamerarendszerek behozatalára vonatkozóan dömpingellenes eljárást indított az alaprendelet 5. cikke értelmében. Mivel ezen eljárás termékköre magában foglalja a 2042/2000/EK rendelet intézkedéseinek hatálya alá tartozó termékeket, a Bizottság a 2006. május 18-i értesítéssel az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdése értelmében szintén elindította a meglévő intézkedések felülvizsgálatát. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság 2006. május 18-i értesítésével Japánból származó egyes kamerarendszerek behozatalára vonatkozóan dömpingellenes eljárást indított az alaprendelet 5. cikke értelmében. Mivel ezen eljárás termékköre magában foglalja a 2042/2000/EK rendelet intézkedéseinek hatálya alá tartozó termékeket, a Bizottság a 2006. május 18-i értesítéssel az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdése értelmében szintén elindította a meglévő intézkedések felülvizsgálatát.

B.   A PROFESSZIONÁLIS KAMERARENDSZEREK ÚJ TÍPUSAIRA VONATKOZÓ VIZSGÁLAT

1.   Az eljárás

| (6) | Az egyik japán exportáló gyártó, a Hitachi Denshi (Europa) GmbH (a továbbiakban: Hitachi) arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a közösségi piacon új professzionális kamerarendszer-típust szándékozik forgalomba hozni, és azt kérte a Bizottságtól, hogy ezt az új professzionális kamerarendszer-típust vegye fel a 2042/2000/EK rendelet mellékletébe, és ezáltal mentesítse azt a dömpingellenes vámok alól. |
| --- | --- |

(6)

Az egyik japán exportáló gyártó, a Hitachi Denshi (Europa) GmbH (a továbbiakban: Hitachi) arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a közösségi piacon új professzionális kamerarendszer-típust szándékozik forgalomba hozni, és azt kérte a Bizottságtól, hogy ezt az új professzionális kamerarendszer-típust vegye fel a 2042/2000/EK rendelet mellékletébe, és ezáltal mentesítse azt a dömpingellenes vámok alól.

| (7) | A Bizottság ennek megfelelően tájékoztatta a közösségi gazdasági ágazatot, és vizsgálatot indított kizárólag annak megállapítására, hogy az érintett termék a dömpingellenes vámok hatálya alá tartozik-e, és ennek megfelelően a 2042/2000/EK rendelet rendelkező részét kell-e módosítani. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság ennek megfelelően tájékoztatta a közösségi gazdasági ágazatot, és vizsgálatot indított kizárólag annak megállapítására, hogy az érintett termék a dömpingellenes vámok hatálya alá tartozik-e, és ennek megfelelően a 2042/2000/EK rendelet rendelkező részét kell-e módosítani.

2.   A vizsgált típus

| (8) | Mentesség iránti kérelem a következő kamerarendszer-típusra érkezett a megfelelő műszaki információkkal ellátva:
  Hitachi:






  — | V-35W típusú kamerafej. |
| --- | --- | --- |

(8)

Mentesség iránti kérelem a következő kamerarendszer-típusra érkezett a megfelelő műszaki információkkal ellátva:

Hitachi:

—

V-35W típusú kamerafej.

Ezt a típust a már mentesített V-35 kamerafejet felváltó típusként mutatták be.

3.   Megállapítások

| (9) | A V-35W típusú kamerafej megfelel a 2042/2000/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti termékleírásnak. Elődjéhez hasonlóan azonban főleg professzionális alkalmazásokra használják, és az EK piacán a hozzá tartozó triax rendszer vagy adapter nélkül forgalmazzák. |
| --- | --- |

(9)

A V-35W típusú kamerafej megfelel a 2042/2000/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti termékleírásnak. Elődjéhez hasonlóan azonban főleg professzionális alkalmazásokra használják, és az EK piacán a hozzá tartozó triax rendszer vagy adapter nélkül forgalmazzák.

| (10) | Ennélfogva azt a következtetést lehetett levonni, hogy a 2042/2000/EK rendelet 1. cikke (3) bekezdésének e) pontjában szereplő leírásnak megfelelő professzionális kamerarendszernek kell tekinteni. Következésképpen ezt a típust a meglévő dömpingellenes intézkedések hatálya alól mentesíteni kell, és a 2042/2000/EK rendelet mellékletébe fel kell venni. |
| --- | --- |

(10)

Ennélfogva azt a következtetést lehetett levonni, hogy a 2042/2000/EK rendelet 1. cikke (3) bekezdésének e) pontjában szereplő leírásnak megfelelő professzionális kamerarendszernek kell tekinteni. Következésképpen ezt a típust a meglévő dömpingellenes intézkedések hatálya alól mentesíteni kell, és a 2042/2000/EK rendelet mellékletébe fel kell venni.

| (11) | A közösségi intézmények bevett gyakorlatának megfelelően az új típust attól a naptól kezdődően kell mentesíteni a dömpingellenes vám alól, amikor a Bizottság szolgálatai a vonatkozó mentesség iránti kérelmet kézhez kapták. Ezért az alábbi kameratípus 2006. április 11-én vagy azután történt minden behozatalát az említett naptól a dömpingellenes vám alól mentesíteni kell:
  Hitachi:






  — | V-35W típusú kamerafej. |
| --- | --- | --- |

(11)

A közösségi intézmények bevett gyakorlatának megfelelően az új típust attól a naptól kezdődően kell mentesíteni a dömpingellenes vám alól, amikor a Bizottság szolgálatai a vonatkozó mentesség iránti kérelmet kézhez kapták. Ezért az alábbi kameratípus 2006. április 11-én vagy azután történt minden behozatalát az említett naptól a dömpingellenes vám alól mentesíteni kell:

Hitachi:

—

V-35W típusú kamerafej.

4.   Az érdekelt felek tájékoztatása és következtetések

| (12) | A Bizottság a közösségi gazdasági ágazatot és a televíziós kamerarendszerek exportőreit tájékoztatta megállapításairól, és lehetőséget biztosított számukra nézeteik kifejtésére. A Bizottság megállapításaival szemben egyik fél sem emelt kifogást. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság a közösségi gazdasági ágazatot és a televíziós kamerarendszerek exportőreit tájékoztatta megállapításairól, és lehetőséget biztosított számukra nézeteik kifejtésére. A Bizottság megállapításaival szemben egyik fél sem emelt kifogást.

| (13) | A fentiekre való tekintettel az a javaslat született, hogy ennek megfelelően a 2042/2000/EK rendelet melléklete módosuljon, |
| --- | --- |

(13)

A fentiekre való tekintettel az a javaslat született, hogy ennek megfelelően a 2042/2000/EK rendelet melléklete módosuljon,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2042/2000/EK rendelet mellékletének helyébe e rendelet melléklete lép.

2. cikk

(1)   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

(2)   Ezt a rendeletet a következő exportáló gyártók által gyártott és a Közösségbe exportált következő típus behozatalára kell alkalmazni:

Hitachi 2006. április 11-től

| — | V-35W típusú kamerafej. |
| --- | --- |

—

V-35W típusú kamerafej.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. december 18-án.

a Tanács részéről

az elnök

J.-E. ENESTAM

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 111., 1994.4.30., 106. o. A legutóbb az 1754/2004/EK rendelettel (HL L 313., 2004.10.12., 1. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 244., 2000.9.29., 38. o. A legutóbb a 913/2006/EK rendelettel (HL L 169., 2006.6.22., 1. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL C 239., 2005.9.29., 9. o.

4

---

MELLÉKLET

„MELLÉKLET

Az intézkedések alól mentesített, televíziós (műsorközvetítésre alkalmas) kamerarendszernek nem minősülő, professzionális kamerarendszerek listája

| Gyártó | Kamerafej | Képkereső | Kamera-vezérlőegység | Üzemi vezérlőegység | Fő vezérlőegység | Kamera adapterek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sony | | DXC-M7PK |

Gyártó

Kamerafej

Képkereső

Kamera-vezérlőegység

Üzemi vezérlőegység

Fő vezérlőegység

Kamera adapterek

Sony

DXC-M7PK

| | DXC-M7P |
| --- | --- |

DXC-M7P

| | DXC-M7PH |
| --- | --- |

DXC-M7PH

| | DXC-M7PK/1 |
| --- | --- |

DXC-M7PK/1

| | DXC-M7P/1 |
| --- | --- |

DXC-M7P/1

| | DXC-M7PH/1 |
| --- | --- |

DXC-M7PH/1

| | DXC-327PK |
| --- | --- |

DXC-327PK

| | DXC-327PL |
| --- | --- |

DXC-327PL

| | DXC-327PH |
| --- | --- |

DXC-327PH

| | DXC-327APK |
| --- | --- |

DXC-327APK

| | DXC-327APL |
| --- | --- |

DXC-327APL

| | DXC-327AH |
| --- | --- |

DXC-327AH

| | DXC-537PK |
| --- | --- |

DXC-537PK

| | DXC-537PL |
| --- | --- |

DXC-537PL

| | DXC-537PH |
| --- | --- |

DXC-537PH

| | DXC-537APK |
| --- | --- |

DXC-537APK

| | DXC-537APL |
| --- | --- |

DXC-537APL

| | DXC-537APH |
| --- | --- |

DXC-537APH

| | EVW-537PK |
| --- | --- |

EVW-537PK

| | EVW-327PK |
| --- | --- |

EVW-327PK

| | DXC-637P |
| --- | --- |

DXC-637P

| | DXC-637PK |
| --- | --- |

DXC-637PK

| | DXC-637PL |
| --- | --- |

DXC-637PL

| | DXC-637PH |
| --- | --- |

DXC-637PH

| | PVW-637PK |
| --- | --- |

PVW-637PK

| | PVW-637PL |
| --- | --- |

PVW-637PL

| | DXC-D30PF |
| --- | --- |

DXC-D30PF

| | DXC-D30PK |
| --- | --- |

DXC-D30PK

| | DXC-D30PL |
| --- | --- |

DXC-D30PL

| | DXC-D30PH |
| --- | --- |

DXC-D30PH

| | DSR-130PF |
| --- | --- |

DSR-130PF

| | DSR-130PK |
| --- | --- |

DSR-130PK

| | DSR-130PL |
| --- | --- |

DSR-130PL

| | PVW-D30PF |
| --- | --- |

PVW-D30PF

| | PVW-D30PK |
| --- | --- |

PVW-D30PK

| | PVW-D30PL |
| --- | --- |

PVW-D30PL

| | DXC-327BPF |
| --- | --- |

DXC-327BPF

| | DXC-327BPK |
| --- | --- |

DXC-327BPK

| | DXC-327BPL |
| --- | --- |

DXC-327BPL

| | DXC-327BPH |
| --- | --- |

DXC-327BPH

| | DXC-D30WSP (2) |
| --- | --- |

DXC-D30WSP (2)

| | DXC-D35PH (2) |
| --- | --- |

DXC-D35PH (2)

| | DXC-D35PL (2) |
| --- | --- |

DXC-D35PL (2)

| | DXC-D35PK (2) |
| --- | --- |

DXC-D35PK (2)

| | DXC-D35WSPL (2) |
| --- | --- |

DXC-D35WSPL (2)

| | DSR-135PL (2) |
| --- | --- |

DSR-135PL (2)

| | DXF-3000CE |
| --- | --- |

DXF-3000CE

| | DXF-325CE |
| --- | --- |

DXF-325CE

| | DXF-501CE |
| --- | --- |

DXF-501CE

| | DXF-M3CE |
| --- | --- |

DXF-M3CE

| | DXF-M7CE |
| --- | --- |

DXF-M7CE

| | DXF-40CE |
| --- | --- |

DXF-40CE

| | DXF-40ACE |
| --- | --- |

DXF-40ACE

| | DXF-50CE |
| --- | --- |

DXF-50CE

| | DXF-601CE |
| --- | --- |

DXF-601CE

| | DXF-40BCE |
| --- | --- |

DXF-40BCE

| | DXF-50BCE |
| --- | --- |

DXF-50BCE

| | DXF-701CE |
| --- | --- |

DXF-701CE

| | DXF-WSCE (2) |
| --- | --- |

DXF-WSCE (2)

| | DXF-801CE (2) |
| --- | --- |

DXF-801CE (2)

| | HDVF-C30W |
| --- | --- |

HDVF-C30W

| | CCU-M3P |
| --- | --- |

CCU-M3P

| | CCU-M5P |
| --- | --- |

CCU-M5P

| | CCU-M7P |
| --- | --- |

CCU-M7P

| | CUU-M5AP (2) |
| --- | --- |

CUU-M5AP (2)

| | RM-M7G |
| --- | --- |

RM-M7G

| | RM-M7E (2) |
| --- | --- |

RM-M7E (2)

—

| | CA-325P |
| --- | --- |

CA-325P

| | CA-325AP |
| --- | --- |

CA-325AP

| | CA-325B |
| --- | --- |

CA-325B

| | CA-327P |
| --- | --- |

CA-327P

| | CA-537P |
| --- | --- |

CA-537P

| | CA-511 |
| --- | --- |

CA-511

| | CA-512P |
| --- | --- |

CA-512P

| | CA-513 |
| --- | --- |

CA-513

| | VCT-U14 (2) |
| --- | --- |

VCT-U14 (2)

Ikegami

| | HC-340 |
| --- | --- |

HC-340

| | HC-300 |
| --- | --- |

HC-300

| | HC-230 |
| --- | --- |

HC-230

| | HC-240 |
| --- | --- |

HC-240

| | HC-210 |
| --- | --- |

HC-210

| | HC-390 |
| --- | --- |

HC-390

| | LK-33 |
| --- | --- |

LK-33

| | HDL-30MA |
| --- | --- |

HDL-30MA

| | HDL-37 |
| --- | --- |

HDL-37

| | HC-400 (2) |
| --- | --- |

HC-400 (2)

| | HC-400W (2) |
| --- | --- |

HC-400W (2)

| | HDL-37E |
| --- | --- |

HDL-37E

| | HDL-10 |
| --- | --- |

HDL-10

| | HDL-40 |
| --- | --- |

HDL-40

| | HC-500 (2) |
| --- | --- |

HC-500 (2)

| | HC-500W (2) |
| --- | --- |

HC-500W (2)

| | VF15-21/22 |
| --- | --- |

VF15-21/22

| | VF-4523 |
| --- | --- |

VF-4523

| | VF15-39 |
| --- | --- |

VF15-39

| | VF15-46 (2) |
| --- | --- |

VF15-46 (2)

| | VF5040 (2) |
| --- | --- |

VF5040 (2)

| | VF5040W (2) |
| --- | --- |

VF5040W (2)

| | MA-200/230 |
| --- | --- |

MA-200/230

| | MA-200A (2) |
| --- | --- |

MA-200A (2)

| | MA-400 (2) |
| --- | --- |

MA-400 (2)

| | CCU-37 |
| --- | --- |

CCU-37

| | CCU-10 |
| --- | --- |

CCU-10

| | RCU-240 |
| --- | --- |

RCU-240

| | RCU-390 (2) |
| --- | --- |

RCU-390 (2)

| | RCU-400 (2) |
| --- | --- |

RCU-400 (2)

| | RCU-240A |
| --- | --- |

RCU-240A

—

| | CA-340 |
| --- | --- |

CA-340

| | CA-300 |
| --- | --- |

CA-300

| | CA-230 |
| --- | --- |

CA-230

| | CA-390 |
| --- | --- |

CA-390

| | CA-400 (2) |
| --- | --- |

CA-400 (2)

| | CA-450 (2) |
| --- | --- |

CA-450 (2)

Hitachi

| | SK-H5 |
| --- | --- |

SK-H5

| | SK-H501 |
| --- | --- |

SK-H501

| | DK-7700 |
| --- | --- |

DK-7700

| | DK-7700SX |
| --- | --- |

DK-7700SX

| | HV-C10 |
| --- | --- |

HV-C10

| | HV-C11 |
| --- | --- |

HV-C11

| | HV-C10F |
| --- | --- |

HV-C10F

| | Z-ONE (L) |
| --- | --- |

Z-ONE (L)

| | Z-ONE (H) |
| --- | --- |

Z-ONE (H)

| | Z-ONE |
| --- | --- |

Z-ONE

| | Z-ONE A (L) |
| --- | --- |

Z-ONE A (L)

| | Z-ONE A (H) |
| --- | --- |

Z-ONE A (H)

| | Z-ONE A (F) |
| --- | --- |

Z-ONE A (F)

| | Z-ONE A |
| --- | --- |

Z-ONE A

| | Z-ONE B (L) |
| --- | --- |

Z-ONE B (L)

| | Z-ONE B (H) |
| --- | --- |

Z-ONE B (H)

| | Z-ONE B (F) |
| --- | --- |

Z-ONE B (F)

| | Z-ONE B |
| --- | --- |

Z-ONE B

| | Z-ONE B (M) |
| --- | --- |

Z-ONE B (M)

| | Z-ONE B (R) |
| --- | --- |

Z-ONE B (R)

| | FP-C10 (B) |
| --- | --- |

FP-C10 (B)

| | FP-C10 (C) |
| --- | --- |

FP-C10 (C)

| | FP-C10 (D) |
| --- | --- |

FP-C10 (D)

| | FP-C10 (G) |
| --- | --- |

FP-C10 (G)

| | FP-C10 (L) |
| --- | --- |

FP-C10 (L)

| | FP-C10 (R) |
| --- | --- |

FP-C10 (R)

| | FP-C10 (S) |
| --- | --- |

FP-C10 (S)

| | FP-C10 (V) |
| --- | --- |

FP-C10 (V)

| | FP-C10 (F) |
| --- | --- |

FP-C10 (F)

| | FP-C10 |
| --- | --- |

FP-C10

| | FP-C10 A |
| --- | --- |

FP-C10 A

| | FP-C10 A (A) |
| --- | --- |

FP-C10 A (A)

| | FP-C10 A (B) |
| --- | --- |

FP-C10 A (B)

| | FP-C10 A (C) |
| --- | --- |

FP-C10 A (C)

| | FP-C10 A (D) |
| --- | --- |

FP-C10 A (D)

| | FP-C10 A (F) |
| --- | --- |

FP-C10 A (F)

| | FP-C10 A (G) |
| --- | --- |

FP-C10 A (G)

| | FP-C10 A (H) |
| --- | --- |

FP-C10 A (H)

| | FP-C10 A (L) |
| --- | --- |

FP-C10 A (L)

| | FP-C10 A (R) |
| --- | --- |

FP-C10 A (R)

| | FP-C10 A (S) |
| --- | --- |

FP-C10 A (S)

| | FP-C10 A (T) |
| --- | --- |

FP-C10 A (T)

| | FP-C10 A (V) |
| --- | --- |

FP-C10 A (V)

| | FP-C10 A (W) |
| --- | --- |

FP-C10 A (W)

| | Z-ONE C (M) |
| --- | --- |

Z-ONE C (M)

| | Z-ONE C (R) |
| --- | --- |

Z-ONE C (R)

| | Z-ONE C (F) |
| --- | --- |

Z-ONE C (F)

| | Z-ONE C |
| --- | --- |

Z-ONE C

| | HV-C20 |
| --- | --- |

HV-C20

| | HV-C20M |
| --- | --- |

HV-C20M

| | Z-ONE-D |
| --- | --- |

Z-ONE-D

| | Z-ONE-D (A) |
| --- | --- |

Z-ONE-D (A)

| | Z-ONE-D (B) |
| --- | --- |

Z-ONE-D (B)

| | Z-ONE-D (C) |
| --- | --- |

Z-ONE-D (C)

| | Z-ONE.DA (2) |
| --- | --- |

Z-ONE.DA (2)

| | V-21 (2) |
| --- | --- |

V-21 (2)

| | V-21W (2) |
| --- | --- |

V-21W (2)

| | V-35 (2) |
| --- | --- |

V-35 (2)

| | DK-H31 (2) |
| --- | --- |

DK-H31 (2)

| | V-35W (2) |
| --- | --- |

V-35W (2)

| | GM-5 (A) |
| --- | --- |

GM-5 (A)

| | GM-5-R2 (A) |
| --- | --- |

GM-5-R2 (A)

| | GM-5-R2 |
| --- | --- |

GM-5-R2

| | GM-50 |
| --- | --- |

GM-50

| | GM-8A (2) |
| --- | --- |

GM-8A (2)

| | GM-9 (2) |
| --- | --- |

GM-9 (2)

| | GM-51 (2) |
| --- | --- |

GM-51 (2)

| | RU-C1 (B) |
| --- | --- |

RU-C1 (B)

| | RU-C1 (D) |
| --- | --- |

RU-C1 (D)

| | RU-C1 |
| --- | --- |

RU-C1

| | RU-C1-S5 |
| --- | --- |

RU-C1-S5

| | RU-C10 (B) |
| --- | --- |

RU-C10 (B)

| | RU-C10 (C) |
| --- | --- |

RU-C10 (C)

| | RC-C1 |
| --- | --- |

RC-C1

| | RC-C10 |
| --- | --- |

RC-C10

| | RU-C10 |
| --- | --- |

RU-C10

| | RU-Z1 (B) |
| --- | --- |

RU-Z1 (B)

| | RU-Z1 (C) |
| --- | --- |

RU-Z1 (C)

| | RU-Z1 |
| --- | --- |

RU-Z1

| | RC-C11 |
| --- | --- |

RC-C11

| | RU-Z2 |
| --- | --- |

RU-Z2

| | RC-Z1 |
| --- | --- |

RC-Z1

| | RC-Z11 |
| --- | --- |

RC-Z11

| | RC-Z2 |
| --- | --- |

RC-Z2

| | RC-Z21 |
| --- | --- |

RC-Z21

| | RC-Z2A (2) |
| --- | --- |

RC-Z2A (2)

| | RC-Z21A (2) |
| --- | --- |

RC-Z21A (2)

| | RU-Z3 (2) |
| --- | --- |

RU-Z3 (2)

| | RC-Z3 (2) |
| --- | --- |

RC-Z3 (2)

| | RU-Z35 (2) |
| --- | --- |

RU-Z35 (2)

| | RU-3300N (2) |
| --- | --- |

RU-3300N (2)

—

—

| | CA-Z1 |
| --- | --- |

CA-Z1

| | CA-Z2 |
| --- | --- |

CA-Z2

| | CA-Z1SJ |
| --- | --- |

CA-Z1SJ

| | CA-Z1SP |
| --- | --- |

CA-Z1SP

| | CA-Z1M |
| --- | --- |

CA-Z1M

| | CA-Z1M2 |
| --- | --- |

CA-Z1M2

| | CA-Z1HB |
| --- | --- |

CA-Z1HB

| | CA-C10 |
| --- | --- |

CA-C10

| | CA-C10SP |
| --- | --- |

CA-C10SP

| | CA-C10SJA |
| --- | --- |

CA-C10SJA

| | CA-C10M |
| --- | --- |

CA-C10M

| | CA-C10B |
| --- | --- |

CA-C10B

| | CA-Z1A (2) |
| --- | --- |

CA-Z1A (2)

| | CA-Z31 (2) |
| --- | --- |

CA-Z31 (2)

| | CA-Z32 (2) |
| --- | --- |

CA-Z32 (2)

| | CA-ZD1 (2) |
| --- | --- |

CA-ZD1 (2)

| | CA-Z35 (2) |
| --- | --- |

CA-Z35 (2)

| | EA-Z35 (2) |
| --- | --- |

EA-Z35 (2)

Matsushita

| | WV-F700 |
| --- | --- |

WV-F700

| | WV-F700A |
| --- | --- |

WV-F700A

| | WV-F700SHE |
| --- | --- |

WV-F700SHE

| | WV-F700ASHE |
| --- | --- |

WV-F700ASHE

| | WV-F700BHE |
| --- | --- |

WV-F700BHE

| | WV-F700ABHE |
| --- | --- |

WV-F700ABHE

| | WV-F700MHE |
| --- | --- |

WV-F700MHE

| | WV-F350 |
| --- | --- |

WV-F350

| | WV-F350HE |
| --- | --- |

WV-F350HE

| | WV-F350E |
| --- | --- |

WV-F350E

| | WV-F350AE |
| --- | --- |

WV-F350AE

| | WV-F350DE |
| --- | --- |

WV-F350DE

| | WV-F350ADE |
| --- | --- |

WV-F350ADE

| | WV-F500HE (1) |
| --- | --- |

WV-F500HE (1)

| | WV-F-565HE |
| --- | --- |

WV-F-565HE

| | AW-F575HE |
| --- | --- |

AW-F575HE

| | AW-E600 |
| --- | --- |

AW-E600

| | AW-E800 |
| --- | --- |

AW-E800

| | AW-E800A |
| --- | --- |

AW-E800A

| | AW-E650 |
| --- | --- |

AW-E650

| | AW-E655 |
| --- | --- |

AW-E655

| | AW-E750 |
| --- | --- |

AW-E750

| | AW-E860L |
| --- | --- |

AW-E860L

| | AK-HC910L |
| --- | --- |

AK-HC910L

| | AK-HC1500G |
| --- | --- |

AK-HC1500G

| | WV-VF65BE |
| --- | --- |

WV-VF65BE

| | WV-VF40E |
| --- | --- |

WV-VF40E

| | WV-VF39E |
| --- | --- |

WV-VF39E

| | WV-VF65BE (1) |
| --- | --- |

WV-VF65BE (1)

| | WV-VF40E (1) |
| --- | --- |

WV-VF40E (1)

| | WV-VF42E |
| --- | --- |

WV-VF42E

| | WV-VF65B |
| --- | --- |

WV-VF65B

| | AW-VF80 |
| --- | --- |

AW-VF80

| | WV-RC700/B |
| --- | --- |

WV-RC700/B

| | WV-RC700/G |
| --- | --- |

WV-RC700/G

| | WV-RC700A/B |
| --- | --- |

WV-RC700A/B

| | WV-RC700A/G |
| --- | --- |

WV-RC700A/G

| | WV-RC36/B |
| --- | --- |

WV-RC36/B

| | WV-RC36/G |
| --- | --- |

WV-RC36/G

| | WV-RC37/B |
| --- | --- |

WV-RC37/B

| | WV-RC37/G |
| --- | --- |

WV-RC37/G

| | WV-CB700E |
| --- | --- |

WV-CB700E

| | WV-CB700AE |
| --- | --- |

WV-CB700AE

| | WV-CB700E (1) |
| --- | --- |

WV-CB700E (1)

| | WV-CB700AE (1) |
| --- | --- |

WV-CB700AE (1)

| | WV-RC700/B (1) |
| --- | --- |

WV-RC700/B (1)

| | WV-RC700/G (1) |
| --- | --- |

WV-RC700/G (1)

| | WV-RC700A/B (1) |
| --- | --- |

WV-RC700A/B (1)

| | WV-RC700A/G (1) |
| --- | --- |

WV-RC700A/G (1)

| | WV-RC550/G |
| --- | --- |

WV-RC550/G

| | WV-RC550/B |
| --- | --- |

WV-RC550/B

| | WV-RC700A |
| --- | --- |

WV-RC700A

| | WV-CB700A |
| --- | --- |

WV-CB700A

| | WV-RC550 |
| --- | --- |

WV-RC550

| | WV-CB550 |
| --- | --- |

WV-CB550

| | AW-RP501 |
| --- | --- |

AW-RP501

| | AW-RP505 |
| --- | --- |

AW-RP505

| | AK-HRP900 |
| --- | --- |

AK-HRP900

| | AK-HRP150 |
| --- | --- |

AK-HRP150

—

—

| | WV-AD700SE |
| --- | --- |

WV-AD700SE

| | WV-AD700ASE |
| --- | --- |

WV-AD700ASE

| | WV-AD700ME |
| --- | --- |

WV-AD700ME

| | WV-AD250E |
| --- | --- |

WV-AD250E

| | WV-AD500E (1) |
| --- | --- |

WV-AD500E (1)

| | AW-AD500AE |
| --- | --- |

AW-AD500AE

| | AW-AD700BSE |
| --- | --- |

AW-AD700BSE

JVC

| | KY-35E |
| --- | --- |

KY-35E

| | KY-27ECH |
| --- | --- |

KY-27ECH

| | KY-19ECH |
| --- | --- |

KY-19ECH

| | KY-17FITECH |
| --- | --- |

KY-17FITECH

| | KY-17BECH |
| --- | --- |

KY-17BECH

| | KY-F30FITE |
| --- | --- |

KY-F30FITE

| | KY-F30BE |
| --- | --- |

KY-F30BE

| | KY-F560E |
| --- | --- |

KY-F560E

| | KY-27CECH |
| --- | --- |

KY-27CECH

| | KH-100U |
| --- | --- |

KH-100U

| | KY-D29ECH |
| --- | --- |

KY-D29ECH

| | KY-D29WECH (2) |
| --- | --- |

KY-D29WECH (2)

| | VF-P315E |
| --- | --- |

VF-P315E

| | VF-P550E |
| --- | --- |

VF-P550E

| | VF-P10E |
| --- | --- |

VF-P10E

| | VP-P115E |
| --- | --- |

VP-P115E

| | VF-P400E |
| --- | --- |

VF-P400E

| | VP-P550BE |
| --- | --- |

VP-P550BE

| | VF-P116E |
| --- | --- |

VF-P116E

| | VF-P116WE (2) |
| --- | --- |

VF-P116WE (2)

| | VF-P550WE (2) |
| --- | --- |

VF-P550WE (2)

| | RM-P350EG |
| --- | --- |

RM-P350EG

| | RM-P200EG |
| --- | --- |

RM-P200EG

| | RM-P300EG |
| --- | --- |

RM-P300EG

| | RM-LP80E |
| --- | --- |

RM-LP80E

| | RM-LP821E |
| --- | --- |

RM-LP821E

| | RM-LP35U |
| --- | --- |

RM-LP35U

| | RM-LP37U |
| --- | --- |

RM-LP37U

| | RM-P270EG |
| --- | --- |

RM-P270EG

| | RM-P210E |
| --- | --- |

RM-P210E

—

—

| | KA-35E |
| --- | --- |

KA-35E

| | KA-B35U |
| --- | --- |

KA-B35U

| | KA-M35U |
| --- | --- |

KA-M35U

| | KA-P35U |
| --- | --- |

KA-P35U

| | KA-27E |
| --- | --- |

KA-27E

| | KA-20E |
| --- | --- |

KA-20E

| | KA-P27U |
| --- | --- |

KA-P27U

| | KA-P20U |
| --- | --- |

KA-P20U

| | KA-B27E |
| --- | --- |

KA-B27E

| | KA-B20E |
| --- | --- |

KA-B20E

| | KA-M20E |
| --- | --- |

KA-M20E

| | KA-M27E |
| --- | --- |

KA-M27E

Olympus

| | MAJ-387N |
| --- | --- |

MAJ-387N

| | MAJ-387I |
| --- | --- |

MAJ-387I

| | OTV-SX 2 |
| --- | --- |

OTV-SX 2

| | OTV-S5 |
| --- | --- |

OTV-S5

| | OTV-S6 |
| --- | --- |

OTV-S6

Camera OTV-SX

---

(1)  Más néven: fő beállítóegység (master set up unit; MSU) vagy fő vezérlőpanel (master control panel, MCP).

1

(2)  A típus mentességének feltétele, hogy a hozzá tartozó triax rendszer vagy triax adapter nincs forgalomban az EK piacán.”

2

---

| 21.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 365/7 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 365/7

---

A TANÁCS 1910/2006/EK RENDELETE

(2006. december 19.)

a 384/96/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Japánból származó televíziós kamerarendszerek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet), és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

1.1.   Hatályos intézkedések

| (1) | A Tanács az 1015/94/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Japánból származó televíziós kamerarendszerek (a továbbiakban: TKR) behozatalára (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács az 1015/94/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Japánból származó televíziós kamerarendszerek (a továbbiakban: TKR) behozatalára (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat).

| (2) | 2000 szeptemberében a Tanács az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján a 2042/2000/EK rendelettel (3) megerősítette az 1015/94/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámokat. |
| --- | --- |

(2)

2000 szeptemberében a Tanács az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján a 2042/2000/EK rendelettel (3) megerősítette az 1015/94/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámokat.

1.2.   Felülvizsgálat iránti kérelem

| (3) | A Japánból származó televíziós kamerarendszerekre (TKR) vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő megszűnéséről szóló értesítés közzétételét követően (4), az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének értelmében 2005. június 28-án ezen intézkedések felülvizsgálatára vonatkozóan kérelem érkezett a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(3)

A Japánból származó televíziós kamerarendszerekre (TKR) vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő megszűnéséről szóló értesítés közzétételét követően (4), az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének értelmében 2005. június 28-án ezen intézkedések felülvizsgálatára vonatkozóan kérelem érkezett a Bizottsághoz.

| (4) | A kérelmet a teljes közösségi TKR-gyártás több mint 60 %-át képviselő közösségi gyártó, a Grass Valley Nederland BV (a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be. A Grass Valley vállalat a Philips Digital Video Systemsnek a Thomson Broadcast Systems tulajdonosa, a Thomson Multimedia által történő felvásárlása révén jött létre. A hatályvesztési felülvizsgálatra irányuló kérelem azon az indokláson alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és a közösségi gazdasági ágazatot ért kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné. |
| --- | --- |

(4)

A kérelmet a teljes közösségi TKR-gyártás több mint 60 %-át képviselő közösségi gyártó, a Grass Valley Nederland BV (a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be. A Grass Valley vállalat a Philips Digital Video Systemsnek a Thomson Broadcast Systems tulajdonosa, a Thomson Multimedia által történő felvásárlása révén jött létre. A hatályvesztési felülvizsgálatra irányuló kérelem azon az indokláson alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és a közösségi gazdasági ágazatot ért kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.

| (5) | A Bizottság, miután a tanácsadó bizottsággal történt konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelő hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2005. szeptember 29-én megindította e felülvizsgálatot (5). |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság, miután a tanácsadó bizottsággal történt konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelő hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2005. szeptember 29-én megindította e felülvizsgálatot (5).

1.3.   Párhuzamos vizsgálat

| (6) | 2006. május 18-án a Bizottság a Japánból származó egyes kamerarendszerek behozatalára vonatkozóan új dömpingellenes eljárást indított, valamint megindította a Japánból származó televíziós kamerarendszerek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések időközi felülvizsgálatát (6). Az új dömpingellenes eljárás alkalmazási köre kiterjed az preambulumbekezdésben említett, hatályos intézkedések alá tartozó televíziós kamerarendszerekre. Amennyiben megállapítást nyer, hogy egyes, Japánból származó kamerarendszerek vonatkozásában olyan intézkedéseket kell elrendelni, amelyek érintik az e rendelet által hozott intézkedések hatálya alá tartozó televíziós kamerarendszereket, nem indokolt az e rendeletben megállapított intézkedéseket továbbra is fenntartani, a rendeletet pedig ennek megfelelően módosítani szükséges, illetve hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(6)

2006. május 18-án a Bizottság a Japánból származó egyes kamerarendszerek behozatalára vonatkozóan új dömpingellenes eljárást indított, valamint megindította a Japánból származó televíziós kamerarendszerek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések időközi felülvizsgálatát (6). Az új dömpingellenes eljárás alkalmazási köre kiterjed az preambulumbekezdésben említett, hatályos intézkedések alá tartozó televíziós kamerarendszerekre. Amennyiben megállapítást nyer, hogy egyes, Japánból származó kamerarendszerek vonatkozásában olyan intézkedéseket kell elrendelni, amelyek érintik az e rendelet által hozott intézkedések hatálya alá tartozó televíziós kamerarendszereket, nem indokolt az e rendeletben megállapított intézkedéseket továbbra is fenntartani, a rendeletet pedig ennek megfelelően módosítani szükséges, illetve hatályon kívül kell helyezni.

1.4.   A jelenlegi vizsgálat

1.4.1.   Eljárás

| (7) | A Bizottság hivatalosan értesítette a hatályvesztési felülvizsgálat megkezdéséről az ismert érintett exportáló gyártókat, felhasználókat/importőröket, nyersanyagtermelőket, az exportáló ország képviselőit, valamint a közösségi gyártókat. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak, hogy véleményüket írásban ismertessék, illetve hogy meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság hivatalosan értesítette a hatályvesztési felülvizsgálat megkezdéséről az ismert érintett exportáló gyártókat, felhasználókat/importőröket, nyersanyagtermelőket, az exportáló ország képviselőit, valamint a közösségi gyártókat. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak, hogy véleményüket írásban ismertessék, illetve hogy meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül.

| (8) | Kérdőíveket küldtek a kérelmező közösségi gyártónak, két egyéb ismert közösségi gyártónak, 25 felhasználónak, 9 nyersanyagtermelőnek és az 5 ismert japán exportáló gyártónak. Egy közösségi gyártótól, egy japán exportáló gyártótól és közösségi nem kapcsolt vállalatától, négy felhasználótól/importőrtől és egy nyersanyagszállítótól érkeztek válaszok. |
| --- | --- |

(8)

Kérdőíveket küldtek a kérelmező közösségi gyártónak, két egyéb ismert közösségi gyártónak, 25 felhasználónak, 9 nyersanyagtermelőnek és az 5 ismert japán exportáló gyártónak. Egy közösségi gyártótól, egy japán exportáló gyártótól és közösségi nem kapcsolt vállalatától, négy felhasználótól/importőrtől és egy nyersanyagszállítótól érkeztek válaszok.

| (9) | A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, melyet a vizsgálathoz szükségesnek ítélt, továbbá ellenőrző látogatásokat tett az alábbi vállalatok telephelyén: | Közösségi gyártó:






  — | Grass Valley Netherlands BV, Breda (Hollandia) |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, melyet a vizsgálathoz szükségesnek ítélt, továbbá ellenőrző látogatásokat tett az alábbi vállalatok telephelyén:

Közösségi gyártó:

—

Grass Valley Netherlands BV, Breda (Hollandia)

| | Más közösségi gyártók:






  — | Ikegami Electronics (Europe) GmbH – UK Branch, Sunbury on Thames (Egyesült Királyság) |
| --- | --- | --- |

Más közösségi gyártók:

—

Ikegami Electronics (Europe) GmbH – UK Branch, Sunbury on Thames (Egyesült Királyság)

| | Gyártó az exportáló országban:






  — | Ikegami Tsushinki Co., Ltd, Tokió (Japán). |
| --- | --- | --- |

Gyártó az exportáló országban:

—

Ikegami Tsushinki Co., Ltd, Tokió (Japán).

| (10) | Az elemzés főleg a standard felbontású TKR-re összpontosít, mivel az teszi ki az intézkedések hatálya alá tartozó termékek túlnyomó többségét. Megjegyzendő továbbá, hogy a nagyfelbontású TKR – melynek a standard felbontású, 62dB jel/zaj hányadossal rendelkező (és emiatt ezen intézkedések hatálya alá tartozó) TKR-hez hasonló a teljesítménye és minősége – jel/zaj hányadosa (S/N) 55dB-nél alacsonyabb is lehet, következésképpen nem tartozik ezen intézkedések hatálya alá. Ezt a közösségi gazdasági ágazat is megerősítette. A jelen vizsgálatban együtt nem működő egyik érdekelt fél kérte, hogy az e felülvizsgálatban szereplő termékmeghatározást hangolják össze a (6) preambulumbekezdésben említett új vizsgálatban alkalmazott termékmeghatározással. A jelenlegi felülvizsgálat azonban nem változtathatja meg a termékmeghatározást, mivel annak megállapítására korlátozódik, hogy fenn kell-e tartani vagy hatályon kívül kell-e helyezni a hatályban lévő intézkedéseket. Ezért ezt az érvet el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(10)

Az elemzés főleg a standard felbontású TKR-re összpontosít, mivel az teszi ki az intézkedések hatálya alá tartozó termékek túlnyomó többségét. Megjegyzendő továbbá, hogy a nagyfelbontású TKR – melynek a standard felbontású, 62dB jel/zaj hányadossal rendelkező (és emiatt ezen intézkedések hatálya alá tartozó) TKR-hez hasonló a teljesítménye és minősége – jel/zaj hányadosa (S/N) 55dB-nél alacsonyabb is lehet, következésképpen nem tartozik ezen intézkedések hatálya alá. Ezt a közösségi gazdasági ágazat is megerősítette. A jelen vizsgálatban együtt nem működő egyik érdekelt fél kérte, hogy az e felülvizsgálatban szereplő termékmeghatározást hangolják össze a (6) preambulumbekezdésben említett új vizsgálatban alkalmazott termékmeghatározással. A jelenlegi felülvizsgálat azonban nem változtathatja meg a termékmeghatározást, mivel annak megállapítására korlátozódik, hogy fenn kell-e tartani vagy hatályon kívül kell-e helyezni a hatályban lévő intézkedéseket. Ezért ezt az érvet el kellett utasítani.

1.4.2.   Vizsgálati időszak

| (11) | A dömping és a károkozás folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó vizsgálat 2004. október 1-jétől2005. szeptember 30-ig tartott (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI). A károkozás folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének felmérése szempontjából jelentős tendenciák vizsgálata a 2002. január 1-jétől a VI végéig tartó időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak, a károkozás vizsgálatának időszaka vagy KVI) terjedt ki. |
| --- | --- |

(11)

A dömping és a károkozás folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó vizsgálat 2004. október 1-jétől2005. szeptember 30-ig tartott (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI). A károkozás folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének felmérése szempontjából jelentős tendenciák vizsgálata a 2002. január 1-jétől a VI végéig tartó időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak, a károkozás vizsgálatának időszaka vagy KVI) terjedt ki.

2.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Az érintett termék

| (12) | Az érintett termék megegyezik a jelenleg hatályos intézkedések elrendeléséhez vezető eredeti vizsgálatok érintett termékével, vagyis a televíziós kamerarendszerekkel. |
| --- | --- |

(12)

Az érintett termék megegyezik a jelenleg hatályos intézkedések elrendeléséhez vezető eredeti vizsgálatok érintett termékével, vagyis a televíziós kamerarendszerekkel.

| (13) | Mint az az 1015/94/EK tanácsi rendeletből is kitűnik, a TKR az alábbi, együttesen vagy külön-külön behozott alkatrészek egyesítéséből állhat:






  a) | három vagy több, egyenként több mint 400 000 pixeles, hátsó adapterhez csatlakoztatható érzékelőt (12 mm-es vagy nagyobb CCD-érzékelők) tartalmazó kamerafej, amelynek jel/zaj hányadosa normál erősítési szinten az 55 dB-t eléri vagy meghaladja; a kamerafej és az adapter lehet egybeépített vagy különálló; |
| --- | --- | --- |

(13)

Mint az az 1015/94/EK tanácsi rendeletből is kitűnik, a TKR az alábbi, együttesen vagy külön-külön behozott alkatrészek egyesítéséből állhat:

a)

három vagy több, egyenként több mint 400 000 pixeles, hátsó adapterhez csatlakoztatható érzékelőt (12 mm-es vagy nagyobb CCD-érzékelők) tartalmazó kamerafej, amelynek jel/zaj hányadosa normál erősítési szinten az 55 dB-t eléri vagy meghaladja; a kamerafej és az adapter lehet egybeépített vagy különálló;

| b) | képkereső (38 mm vagy nagyobb átmérőjű); |
| --- | --- |

b)

képkereső (38 mm vagy nagyobb átmérőjű);

| c) | a kamerához kábellel csatlakoztatott bázisállomás vagy kamera vezérlőegység (CCU); |
| --- | --- |

c)

a kamerához kábellel csatlakoztatott bázisállomás vagy kamera vezérlőegység (CCU);

| d) | egyetlen kamera vezérlésére (színbeállításra, lencsenyitásra és fényrekeszre) szolgáló működésvezérlő panel (OCP); |
| --- | --- |

d)

egyetlen kamera vezérlésére (színbeállításra, lencsenyitásra és fényrekeszre) szolgáló működésvezérlő panel (OCP);

| e) | több távoli kamera ellenőrzésére és beállítására szolgáló, a kiválasztott kamera jelzésével ellátott fő vezérlőpanel (MCP) vagy fő beállító egység (MSU). |
| --- | --- |

e)

több távoli kamera ellenőrzésére és beállítására szolgáló, a kiválasztott kamera jelzésével ellátott fő vezérlőpanel (MCP) vagy fő beállító egység (MSU).

| (14) | Az érintett termék jelenleg a következő KN-kódok alá sorolható be: ex 8525 30 90, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99, ex 8529 90 81, ex 8529 90 95, ex 8543 89 97, ex 8528 21 14, ex 8528 21 16 és ex 8528 21 90. |
| --- | --- |

(14)

Az érintett termék jelenleg a következő KN-kódok alá sorolható be: ex 8525 30 90, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99, ex 8529 90 81, ex 8529 90 95, ex 8543 89 97, ex 8528 21 14, ex 8528 21 16 és ex 8528 21 90.

| (15) | A következő termékek nem tartoznak ezen eljárás hatálya alá:






  a) | lencsék; |
| --- | --- | --- |

(15)

A következő termékek nem tartoznak ezen eljárás hatálya alá:

a)

lencsék;

| b) | videomagnók; |
| --- | --- |

b)

videomagnók;

| c) | egybeépített, nem különválasztható felvevőegységgel ellátott kamerafejek; |
| --- | --- |

c)

egybeépített, nem különválasztható felvevőegységgel ellátott kamerafejek;

| d) | műsorközvetítésre nem alkalmas professzionális kamerák; |
| --- | --- |

d)

műsorközvetítésre nem alkalmas professzionális kamerák;

| e) | a mellékletben felsorolt professzionális kamerák. |
| --- | --- |

e)

a mellékletben felsorolt professzionális kamerák.

2.2.   A hasonló termék

| (16) | A jelenlegi vizsgálat megerősítette az (1) és (2) preambulumbekezdésben említett korábbi vizsgálatok azon megállapítását, miszerint a japán exportáló gyártók által előállított, a japán piacon és a Közösségben értékesített érintett termék, valamint a kérelmező közösségi gyártó által előállított és a közösségi piacon értékesített termék ugyanarra az alaptechnológiára épül, és mindkettő megfelel az alkalmazott nemzetközi ipari szabványoknak. A termékek alkalmazásai és rendeltetései azonosak, következésképpen hasonló fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, egymással felcserélhetők, és egymással versenyeznek. Az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében tehát ezek a termékek hasonlóak. |
| --- | --- |

(16)

A jelenlegi vizsgálat megerősítette az (1) és (2) preambulumbekezdésben említett korábbi vizsgálatok azon megállapítását, miszerint a japán exportáló gyártók által előállított, a japán piacon és a Közösségben értékesített érintett termék, valamint a kérelmező közösségi gyártó által előállított és a közösségi piacon értékesített termék ugyanarra az alaptechnológiára épül, és mindkettő megfelel az alkalmazott nemzetközi ipari szabványoknak. A termékek alkalmazásai és rendeltetései azonosak, következésképpen hasonló fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, egymással felcserélhetők, és egymással versenyeznek. Az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében tehát ezek a termékek hasonlóak.

3.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

3.1.   Előzetes megjegyzések

| (17) | Mint az a korábbi felülvizsgálatból kitűnik, a japán exportáló gyártók együttműködési szintje rendkívül alacsony volt ezen eljárás során. Ötből csak egy gyártó működött együtt. A Bizottság számára ismert négy gyártó közül egyik sem válaszolta meg a kérdőívet annak ellenére, hogy – a rendelkezésre álló tények és különösen az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése értelmében a Bizottság által kezelt adatbázisok (a továbbiakban: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis) szerint – közülük legalább három valószínűleg exportált TKR-t a Közösségbe a VI alatt. |
| --- | --- |

(17)

Mint az a korábbi felülvizsgálatból kitűnik, a japán exportáló gyártók együttműködési szintje rendkívül alacsony volt ezen eljárás során. Ötből csak egy gyártó működött együtt. A Bizottság számára ismert négy gyártó közül egyik sem válaszolta meg a kérdőívet annak ellenére, hogy – a rendelkezésre álló tények és különösen az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése értelmében a Bizottság által kezelt adatbázisok (a továbbiakban: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis) szerint – közülük legalább három valószínűleg exportált TKR-t a Közösségbe a VI alatt.

| (18) | Csak egy exportáló gyártó működött együtt, ez azonban nem exportálta az érintett terméket a Közösségbe. Az alacsony együttműködési arány miatt az érintett termék Közösségbe irányuló, VI alatti behozatalára vonatkozóan nem lehetett megbízható információkat szerezni közvetlenül az exportáló gyártóktól. Emellett az előző megállapításokkal összhangban az Eurostat által biztosított statisztikai információk nem tűntek megbízhatónak, mivel azokat a KN-kódokat, melyek alá az érintett termék besorolható, más termékek behozatalához is felhasználják, anélkül, hogy lehetséges lenne a megkülönböztetés. Ezért figyelmen kívül kellett hagyni az Eurostattól származó információkat is annak megállapításához, hogy történt-e TKR-behozatal Japánból és ha igen, milyen mennyiségben és értékben. E körülmények miatt és az alaprendelet 18. cikkével összhangban a Bizottság a rendelkezésre álló tényeket használta fel, vagyis a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő információkat és a felülvizsgálat kezdeményezésére irányuló kérelmet. Ennek alapján a Japánból származó és a figyelembe vett időszak alatt a Közösségbe importált TKR-mennyiségekről és -értékekről a lehető legpontosabb becslést adták. |
| --- | --- |

(18)

Csak egy exportáló gyártó működött együtt, ez azonban nem exportálta az érintett terméket a Közösségbe. Az alacsony együttműködési arány miatt az érintett termék Közösségbe irányuló, VI alatti behozatalára vonatkozóan nem lehetett megbízható információkat szerezni közvetlenül az exportáló gyártóktól. Emellett az előző megállapításokkal összhangban az Eurostat által biztosított statisztikai információk nem tűntek megbízhatónak, mivel azokat a KN-kódokat, melyek alá az érintett termék besorolható, más termékek behozatalához is felhasználják, anélkül, hogy lehetséges lenne a megkülönböztetés. Ezért figyelmen kívül kellett hagyni az Eurostattól származó információkat is annak megállapításához, hogy történt-e TKR-behozatal Japánból és ha igen, milyen mennyiségben és értékben. E körülmények miatt és az alaprendelet 18. cikkével összhangban a Bizottság a rendelkezésre álló tényeket használta fel, vagyis a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő információkat és a felülvizsgálat kezdeményezésére irányuló kérelmet. Ennek alapján a Japánból származó és a figyelembe vett időszak alatt a Közösségbe importált TKR-mennyiségekről és -értékekről a lehető legpontosabb becslést adták.

3.2.   A vizsgálati időszak alatti dömpingelt behozatal

| (19) | Tekintve a japán exportáló gyártók együttműködésének alacsony szintjét/hiányát és azt, hogy az egyetlen együttműködő japán exportáló gyártó nem exportált a Közösségbe a VI alatt, a Bizottság az alaprendelet 18. cikkével összhangban más forrásokból szerezte be a dömping folytatódására vonatkozó információkat: elsősorban a kérelmező által benyújtott adatokból és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisból. |
| --- | --- |

(19)

Tekintve a japán exportáló gyártók együttműködésének alacsony szintjét/hiányát és azt, hogy az egyetlen együttműködő japán exportáló gyártó nem exportált a Közösségbe a VI alatt, a Bizottság az alaprendelet 18. cikkével összhangban más forrásokból szerezte be a dömping folytatódására vonatkozó információkat: elsősorban a kérelmező által benyújtott adatokból és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisból.

| (20) | A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis azt mutatja, hogy a VI alatt jelentős volt az érintett termék behozatala, különös tekintettel a rendszer alapvető és legértékesebb részének tekinthető nagyjából 10 televíziós kamerafejre (a továbbakban: TKF). Emlékeztetni kell arra, hogy az együttműködés alacsony szintje, valamint azon tény miatt, hogy az egyetlen együttműködő exportáló gyártó nem exportált a Közösségbe a VI alatt, nem lehetett formálisan kiszámítani az érintett termék dömpingjét. |
| --- | --- |

(20)

A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis azt mutatja, hogy a VI alatt jelentős volt az érintett termék behozatala, különös tekintettel a rendszer alapvető és legértékesebb részének tekinthető nagyjából 10 televíziós kamerafejre (a továbbakban: TKF). Emlékeztetni kell arra, hogy az együttműködés alacsony szintje, valamint azon tény miatt, hogy az egyetlen együttműködő exportáló gyártó nem exportált a Közösségbe a VI alatt, nem lehetett formálisan kiszámítani az érintett termék dömpingjét.

| (21) | A fentiek alapján és az alaprendelet 18. cikkével összhangban a Bizottságnak a rendelkezésére álló tényekre kellett támaszkodnia, vagyis a kérelmező kérelmében szereplő bizonyítékra, mely az érintett termék két modellje esetében a vámok megfizetése után jelentős dömpingszintet jelzett: az egyik modell esetében a dömping meghaladta a 10 %-ot. |
| --- | --- |

(21)

A fentiek alapján és az alaprendelet 18. cikkével összhangban a Bizottságnak a rendelkezésére álló tényekre kellett támaszkodnia, vagyis a kérelmező kérelmében szereplő bizonyítékra, mely az érintett termék két modellje esetében a vámok megfizetése után jelentős dömpingszintet jelzett: az egyik modell esetében a dömping meghaladta a 10 %-ot.

| (22) | Következésképpen – mint az a rendelkezésre álló bizonyítékból kitűnik – fennáll a valószínűsége annak, hogy a japán exportáló gyártók folytatják a dömpinget. |
| --- | --- |

(22)

Következésképpen – mint az a rendelkezésre álló bizonyítékból kitűnik – fennáll a valószínűsége annak, hogy a japán exportáló gyártók folytatják a dömpinget.

3.3.   A behozatal alakulása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén

3.3.1.   Előzetes megjegyzések

| (23) | A nemzetközi TKR-gyártók csak Japánban és az EU-ban rendelkeznek székhellyel. Emiatt e gyártók között oszlanak meg a nemzetközi eladások. Legalább két olyan ismert közösségi gyártó van – közülük az egyik japán exportáló gyártókhoz kapcsolódik –, melyek a közösségi piacra gyártanak. Öt ismert japán exportáló gyártó gyárt és értékesít nemzetközi piacokra. |
| --- | --- |

(23)

A nemzetközi TKR-gyártók csak Japánban és az EU-ban rendelkeznek székhellyel. Emiatt e gyártók között oszlanak meg a nemzetközi eladások. Legalább két olyan ismert közösségi gyártó van – közülük az egyik japán exportáló gyártókhoz kapcsolódik –, melyek a közösségi piacra gyártanak. Öt ismert japán exportáló gyártó gyárt és értékesít nemzetközi piacokra.

| (24) | Emlékeztetni kell arra, hogy az intézkedések 1994 óta hatályban vannak. Ezen kívül a Bizottság 1999-ben arra a következtetésre jutott, hogy az exportáló gyártók semlegesítették az intézkedéseket, ezért úgy határozott, hogy jelentős mértékben növeli az érintett exportáló gyártókra kivetett dömpingellenes vámokat (200,3 %-ra). 2000-ben végül a hatályos intézkedések hatályvesztési felülvizsgálata azt mutatta, hogy újabb 5 évvel meg kell hosszabbítani az intézkedések hatályát, tekintettel a dömping és a károkozás folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére. |
| --- | --- |

(24)

Emlékeztetni kell arra, hogy az intézkedések 1994 óta hatályban vannak. Ezen kívül a Bizottság 1999-ben arra a következtetésre jutott, hogy az exportáló gyártók semlegesítették az intézkedéseket, ezért úgy határozott, hogy jelentős mértékben növeli az érintett exportáló gyártókra kivetett dömpingellenes vámokat (200,3 %-ra). 2000-ben végül a hatályos intézkedések hatályvesztési felülvizsgálata azt mutatta, hogy újabb 5 évvel meg kell hosszabbítani az intézkedések hatályát, tekintettel a dömping és a károkozás folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére.

3.3.2.   A Közösség és az exportáló ország árai közötti kapcsolat

| (25) | Tekintettel az exportáló gyártók együttműködésének alacsony szintjére, az érintett termék áraira vonatkozó, egyedüli hozzáférhető információforrások Japánban a következők voltak: az egyetlen együttműködő exportáló gyártótól (Ikegami) származó értékesítési adatok, a kérelmezőtől származó információk és az e vizsgálat megindítására irányuló kérelemben szereplő információk. |
| --- | --- |

(25)

Tekintettel az exportáló gyártók együttműködésének alacsony szintjére, az érintett termék áraira vonatkozó, egyedüli hozzáférhető információforrások Japánban a következők voltak: az egyetlen együttműködő exportáló gyártótól (Ikegami) származó értékesítési adatok, a kérelmezőtől származó információk és az e vizsgálat megindítására irányuló kérelemben szereplő információk.

| (26) | Mint az a fenti (20) preambulumbekezdésben már említésre került, értéküket tekintve a TKF képezi a televíziós kamerarendszerek központi és legérzékenyebb részét, így helyénvalónak tűnt megvizsgálni a vonatkozó japán illetve közösségi árak közötti kapcsolatot. |
| --- | --- |

(26)

Mint az a fenti (20) preambulumbekezdésben már említésre került, értéküket tekintve a TKF képezi a televíziós kamerarendszerek központi és legérzékenyebb részét, így helyénvalónak tűnt megvizsgálni a vonatkozó japán illetve közösségi árak közötti kapcsolatot.

| (27) | A kérelemben szereplő információk és az ellenőrző látogatások során gyűjtött információk alapján úgy tűnik, hogy a közösségi gyártók Közösségben alkalmazott árai magasabbak, mint a japán belső piacon érvényesülő árak. |
| --- | --- |

(27)

A kérelemben szereplő információk és az ellenőrző látogatások során gyűjtött információk alapján úgy tűnik, hogy a közösségi gyártók Közösségben alkalmazott árai magasabbak, mint a japán belső piacon érvényesülő árak.

| (28) | A fentiekből azonban már kiderült, hogy e tény ellenére a japán vállalatok már most készek, hogy a Közösségbe olyan dömpingellenes vám nélküli árakon exportáljanak, melyek sokkal alacsonyabbak, mint a Közösségben és a belső piacukon érvényes árak. Ugyanez vonatkozik harmadik országokba irányuló exportjukra is. |
| --- | --- |

(28)

A fentiekből azonban már kiderült, hogy e tény ellenére a japán vállalatok már most készek, hogy a Közösségbe olyan dömpingellenes vám nélküli árakon exportáljanak, melyek sokkal alacsonyabbak, mint a Közösségben és a belső piacukon érvényes árak. Ugyanez vonatkozik harmadik országokba irányuló exportjukra is.

| (29) | Ennek alapján az várható, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az import a közösségi árak alá kínáló, nagy mértékű dömpingáron érkezne a Közösségbe, mivel alaptalan az a feltételezés, hogy a japán exportáló gyártók módosítanák árképzésüket ebben az esetben. Ezen kívül a közösségi piacon érvényesülő magas árszintek szintén arra ösztönzik a japán exportáló gyártókat, hogy a belföldi eladások egy részét átirányítsák az EU-ba. |
| --- | --- |

(29)

Ennek alapján az várható, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az import a közösségi árak alá kínáló, nagy mértékű dömpingáron érkezne a Közösségbe, mivel alaptalan az a feltételezés, hogy a japán exportáló gyártók módosítanák árképzésüket ebben az esetben. Ezen kívül a közösségi piacon érvényesülő magas árszintek szintén arra ösztönzik a japán exportáló gyártókat, hogy a belföldi eladások egy részét átirányítsák az EU-ba.

| (30) | Végül, mivel a hatályban lévő vámtételek magasak (52,7 %-ról 200,3 %-ra nőttek), a japán exportáló gyártók jelentős mozgástérrel rendelkeznének az új árak kialakításakor az intézkedések hatályvesztése esetén, továbbá ha úgy döntenének, hogy emelik exportáraikat. Mindenesetre – mint az a fentiekből kitűnik – a jelenlegi vámtételek szintje alatti áremelések a közösségi árak alá kínálnának. |
| --- | --- |

(30)

Végül, mivel a hatályban lévő vámtételek magasak (52,7 %-ról 200,3 %-ra nőttek), a japán exportáló gyártók jelentős mozgástérrel rendelkeznének az új árak kialakításakor az intézkedések hatályvesztése esetén, továbbá ha úgy döntenének, hogy emelik exportáraikat. Mindenesetre – mint az a fentiekből kitűnik – a jelenlegi vámtételek szintje alatti áremelések a közösségi árak alá kínálnának.

3.3.3.   Japán harmadik országokkal szemben alkalmazott exportárai és az exportáló ország árai közötti kapcsolat

| (31) | Tekintettel az exportáló gyártók együttműködésének alacsony szintjére, összehasonlították az egyetlen japán együttműködő exportáló gyártó harmadik országokkal szemben alkalmazott exportárait a Japánban értékesített termékek áraival. E tekintetben a harmadik országokba irányuló eladások túlnyomó többségét figyelembe vették. |
| --- | --- |

(31)

Tekintettel az exportáló gyártók együttműködésének alacsony szintjére, összehasonlították az egyetlen japán együttműködő exportáló gyártó harmadik országokkal szemben alkalmazott exportárait a Japánban értékesített termékek áraival. E tekintetben a harmadik országokba irányuló eladások túlnyomó többségét figyelembe vették.

| (32) | Az ezen árak közötti megfelelő összehasonlítás érdekében kiigazításokat tettek, amennyiben ezt a kereskedelem szintje, a közlekedési, biztosítási és hitelköltségek indokolták. A rendszerek valamennyi elemére – és nem csupán a kamerafejekre – kiterjedt az összehasonlítás, mivel részletes információk álltak rendelkezésre. |
| --- | --- |

(32)

Az ezen árak közötti megfelelő összehasonlítás érdekében kiigazításokat tettek, amennyiben ezt a kereskedelem szintje, a közlekedési, biztosítási és hitelköltségek indokolták. A rendszerek valamennyi elemére – és nem csupán a kamerafejekre – kiterjedt az összehasonlítás, mivel részletes információk álltak rendelkezésre.

| (33) | Az összehasonlításból kitűnt, hogy a vállalat harmadik országokba a hazai piaci áraknál lényegesen alacsonyabb árakon értékesített. |
| --- | --- |

(33)

Az összehasonlításból kitűnt, hogy a vállalat harmadik országokba a hazai piaci áraknál lényegesen alacsonyabb árakon értékesített.

| (34) | A rendelkezésre álló információk alapján úgy tekinthető, hogy a vállalat nagy valószínűséggel (közel 20 %-os) dömpingárakon értékesíti termékeit harmadik országoknak. Ez megerősíti a kérelemben szereplő egyértelmű bizonyítékot, miszerint az exportáló gyártók jelentős dömpingárakon értékesítenek más harmadik országoknak. |
| --- | --- |

(34)

A rendelkezésre álló információk alapján úgy tekinthető, hogy a vállalat nagy valószínűséggel (közel 20 %-os) dömpingárakon értékesíti termékeit harmadik országoknak. Ez megerősíti a kérelemben szereplő egyértelmű bizonyítékot, miszerint az exportáló gyártók jelentős dömpingárakon értékesítenek más harmadik országoknak.

| (35) | Nem áll rendelkezésre arra vonatkozó bizonyíték, hogy más japán exportáló gyártók nem alkalmazzák ugyanezt az árképzést és nem értékesítenek hasonlóan dömpingárakon más harmadik országoknak. |
| --- | --- |

(35)

Nem áll rendelkezésre arra vonatkozó bizonyíték, hogy más japán exportáló gyártók nem alkalmazzák ugyanezt az árképzést és nem értékesítenek hasonlóan dömpingárakon más harmadik országoknak.

| (36) | Ennek alapján az a következtetés vonható le, hogy a japán exportáló gyártók harmadik országokba irányuló exporteladásoknál a hazai piaci áraikénál lényegesen alacsonyabb árakat alkalmaztak, hogy ezek az exportárak nagy valószínűséggel dömpingeltek voltak a VI alatt, és hogy nincs arra bizonyíték, hogy ez a gyakorlat megváltozna. |
| --- | --- |

(36)

Ennek alapján az a következtetés vonható le, hogy a japán exportáló gyártók harmadik országokba irányuló exporteladásoknál a hazai piaci áraikénál lényegesen alacsonyabb árakat alkalmaztak, hogy ezek az exportárak nagy valószínűséggel dömpingeltek voltak a VI alatt, és hogy nincs arra bizonyíték, hogy ez a gyakorlat megváltozna.

3.3.4.   Japán harmadik országokkal szemben alkalmazott exportárai és a közösségi árszint közötti kapcsolat

| (37) | A rendelkezésre álló tények – vagyis a kérelem és az egyetlen együttműködő exportáló gyártó által szolgáltatott információk – azt mutatják, hogy az exportáló gyártók a Közösségben érvényes áraknál jóval alacsonyabb árakon értékesítik az érintett terméket harmadik országoknak. Az eltérés elérheti a 220 %-ot, piactól függően. Így az intézkedések hatályvesztése esetén a japán exportáló gyártók erős ösztönzést kapnának, hogy harmadik országokba irányuló exportjuk egy részét a közösségi piacra irányítsák át. |
| --- | --- |

(37)

A rendelkezésre álló tények – vagyis a kérelem és az egyetlen együttműködő exportáló gyártó által szolgáltatott információk – azt mutatják, hogy az exportáló gyártók a Közösségben érvényes áraknál jóval alacsonyabb árakon értékesítik az érintett terméket harmadik országoknak. Az eltérés elérheti a 220 %-ot, piactól függően. Így az intézkedések hatályvesztése esetén a japán exportáló gyártók erős ösztönzést kapnának, hogy harmadik országokba irányuló exportjuk egy részét a közösségi piacra irányítsák át.

| (38) | Megjegyzendő továbbá, hogy a Közösség az egyetlen olyan terület, ahol dömpingellenes intézkedések vannak hatályban az érintett termékkel szemben. Nincs arra utaló jel, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a gyártók a harmadik országokba irányuló export esetében alkalmazottól eltérő árképzési politikára térnének át. |
| --- | --- |

(38)

Megjegyzendő továbbá, hogy a Közösség az egyetlen olyan terület, ahol dömpingellenes intézkedések vannak hatályban az érintett termékkel szemben. Nincs arra utaló jel, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a gyártók a harmadik országokba irányuló export esetében alkalmazottól eltérő árképzési politikára térnének át.

3.3.5.   Kihasználatlan kapacitások és készletek

| (39) | A kérelmező úgy érvelt, hogy a termék jellegéből adódóan a kapacitások rugalmasak és hogy a japán exportáló gyártó rövid idő alatt bővíthetné kapacitását. Ezt az egyetlen japán együttműködő exportáló gyártó telephelyén végzett helyszíni ellenőrzés megerősítette. |
| --- | --- |

(39)

A kérelmező úgy érvelt, hogy a termék jellegéből adódóan a kapacitások rugalmasak és hogy a japán exportáló gyártó rövid idő alatt bővíthetné kapacitását. Ezt az egyetlen japán együttműködő exportáló gyártó telephelyén végzett helyszíni ellenőrzés megerősítette.

| (40) | Igaz, hogy gyártási eljárás munkaerő-igényes, de nem akadályozza sem különleges gyártási eljárás, sem berendezés. Mivel a gyártósor főleg kézi munkavégzést igényel, elég megemelni a műszakok és a foglalkoztatottak számát a kapacitásnöveléshez. A kapacitásnövelést leginkább az hátráltatja, hogy sok időt vesz igénybe, míg betanítják az új alkalmazottakat a TKR összeszerelésére és gyártására. Az optikai blokkot előállító berendezés az egyetlen olyan lehetséges műszaki akadály, melynek elhárítása nagy beruházásokat tenne szükségessé a termelésnövelés érdekében. Nem volt azonban arra utaló jel, hogy – tekintve a jelenlegi termelési szinteket – ez vélhetőleg korlátozná a termelési kapacitás növelését. Ezen kívül, mivel a vállalat nem használt ki teljes mértékben minden lehetséges műszakot, az a következtetés vonható le, hogy a termelési kapacitást gyorsan és jelentős mértékben lehetne növelni. Nem szolgáltattak továbbá semmiféle bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a kapacitásnöveléshez kapcsolódó költségek magasak lennének az érintett termék értékéhez képest. |
| --- | --- |

(40)

Igaz, hogy gyártási eljárás munkaerő-igényes, de nem akadályozza sem különleges gyártási eljárás, sem berendezés. Mivel a gyártósor főleg kézi munkavégzést igényel, elég megemelni a műszakok és a foglalkoztatottak számát a kapacitásnöveléshez. A kapacitásnövelést leginkább az hátráltatja, hogy sok időt vesz igénybe, míg betanítják az új alkalmazottakat a TKR összeszerelésére és gyártására. Az optikai blokkot előállító berendezés az egyetlen olyan lehetséges műszaki akadály, melynek elhárítása nagy beruházásokat tenne szükségessé a termelésnövelés érdekében. Nem volt azonban arra utaló jel, hogy – tekintve a jelenlegi termelési szinteket – ez vélhetőleg korlátozná a termelési kapacitás növelését. Ezen kívül, mivel a vállalat nem használt ki teljes mértékben minden lehetséges műszakot, az a következtetés vonható le, hogy a termelési kapacitást gyorsan és jelentős mértékben lehetne növelni. Nem szolgáltattak továbbá semmiféle bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a kapacitásnöveléshez kapcsolódó költségek magasak lennének az érintett termék értékéhez képest.

| (41) | E növekedés nagyon jelentős lehet, tekintve a japán exportáló gyártók által a Közösségbe értékesített nagy mennyiségek esetén fizetendő olcsó „belépőjegyet” (az elosztási csatornák már működnek és alacsony beruházási szint kell a kapacitásnöveléshez). |
| --- | --- |

(41)

E növekedés nagyon jelentős lehet, tekintve a japán exportáló gyártók által a Közösségbe értékesített nagy mennyiségek esetén fizetendő olcsó „belépőjegyet” (az elosztási csatornák már működnek és alacsony beruházási szint kell a kapacitásnöveléshez).

| (42) | A fentiek alapján és tekintettel arra, hogy semmi arra utaló jel nincs, hogy nem ugyanebben a helyzetben van valamennyi egyéb exportáló gyártó, az a következtetés vonható le, hogy a termelési kapacitás nagy valószínűséggel jelentősen nőhet rövid időn belül, ha a japán gyártók ezt szükségesnek tartják. |
| --- | --- |

(42)

A fentiek alapján és tekintettel arra, hogy semmi arra utaló jel nincs, hogy nem ugyanebben a helyzetben van valamennyi egyéb exportáló gyártó, az a következtetés vonható le, hogy a termelési kapacitás nagy valószínűséggel jelentősen nőhet rövid időn belül, ha a japán gyártók ezt szükségesnek tartják.

| (43) | A fentiek alapján az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűleg megnő az EK-ba irányuló import. A fentiekhez figyelembe kell venni a harmadik országokhoz képest vonzó közösségi árakat, a már létező elosztási csatornákat és azt, hogy viszonylag alacsony költségek mellett is növelni lehetne a kapacitást (új szakmunkások betanítása). |
| --- | --- |

(43)

A fentiek alapján az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűleg megnő az EK-ba irányuló import. A fentiekhez figyelembe kell venni a harmadik országokhoz képest vonzó közösségi árakat, a már létező elosztási csatornákat és azt, hogy viszonylag alacsony költségek mellett is növelni lehetne a kapacitást (új szakmunkások betanítása).

3.4.   Következtetés

| (44) | Tekintettel a piac fentiekben leírt jellegére – vagyis hogy a közösségi árak magasabbak, mint a harmadik országokban és a japán belföldi piacon érvényesülő árak –, erős az ösztönzés arra, hogy az értékesítések egy részét a közösségi piacra irányítsák át valószínűleg alacsony árakon, hogy visszaszerezzék az elvesztett piaci részesedéseket. Ezen kívül mivel a termelési kapacitás gyorsan bővíthető, nagy a valószínűsége annak, hogy az érintett termék behozatala tekintélyes mennyiségeket öltene. Mivel nincs arra utaló jel, hogy a japán exportáló gyártók megváltoztatnák árképzésüket árnövelés céljából az intézkedések hatályvesztése esetén, nagy a valószínűsége annak is, hogy az import e növekedése dömpingárakon fog történni. |
| --- | --- |

(44)

Tekintettel a piac fentiekben leírt jellegére – vagyis hogy a közösségi árak magasabbak, mint a harmadik országokban és a japán belföldi piacon érvényesülő árak –, erős az ösztönzés arra, hogy az értékesítések egy részét a közösségi piacra irányítsák át valószínűleg alacsony árakon, hogy visszaszerezzék az elvesztett piaci részesedéseket. Ezen kívül mivel a termelési kapacitás gyorsan bővíthető, nagy a valószínűsége annak, hogy az érintett termék behozatala tekintélyes mennyiségeket öltene. Mivel nincs arra utaló jel, hogy a japán exportáló gyártók megváltoztatnák árképzésüket árnövelés céljából az intézkedések hatályvesztése esetén, nagy a valószínűsége annak is, hogy az import e növekedése dömpingárakon fog történni.

| (45) | A fentiek alapján az a következtetés vonható le, hogy valószínűleg megismétlődik az érintett termék dömpingje a japán exportáló gyártók részéről az intézkedések hatályvesztése esetén és emiatt fenn kell tartani a hatályban lévő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(45)

A fentiek alapján az a következtetés vonható le, hogy valószínűleg megismétlődik az érintett termék dömpingje a japán exportáló gyártók részéről az intézkedések hatályvesztése esetén és emiatt fenn kell tartani a hatályban lévő intézkedéseket.

4.   A KÖZÖSSÉGI GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA

| (46) | 2001-ben a Philips Digital Video Systems (a továbbiakban: Philips DVS) vállalatot átvette a Thomson Broadcast Systems (a továbbiakban: TBS) tulajdonosa, a Thomson Multimedia – mely a TKR másik közösségi gyártója – és a beolvasztott Philips DVS/TBS jogalany Grass Valley Nederland B.V.-vé alakult (a továbbiakban: a kérelmező). |
| --- | --- |

(46)

2001-ben a Philips Digital Video Systems (a továbbiakban: Philips DVS) vállalatot átvette a Thomson Broadcast Systems (a továbbiakban: TBS) tulajdonosa, a Thomson Multimedia – mely a TKR másik közösségi gyártója – és a beolvasztott Philips DVS/TBS jogalany Grass Valley Nederland B.V.-vé alakult (a továbbiakban: a kérelmező).

| (47) | Az egyik exportáló gyártó úgy érvelt, hogy öt éve gyakorlatilag a közösségi kapcsolt vállalata által értékesített valamennyi televíziós kamerarendszert az említett vállalat gyártotta a Közösségben. Úgy érvelt továbbá, hogy mivel ez a gyártó vállalat nem csak az EK-piacot látta el, hanem a világpiacot is, valószínűleg nem érintenék a meglévő dömpingellenes vámokra vonatkozó határozatok. |
| --- | --- |

(47)

Az egyik exportáló gyártó úgy érvelt, hogy öt éve gyakorlatilag a közösségi kapcsolt vállalata által értékesített valamennyi televíziós kamerarendszert az említett vállalat gyártotta a Közösségben. Úgy érvelt továbbá, hogy mivel ez a gyártó vállalat nem csak az EK-piacot látta el, hanem a világpiacot is, valószínűleg nem érintenék a meglévő dömpingellenes vámokra vonatkozó határozatok.

| (48) | Mivel ez az exportáló gyártó nem szolgáltatott további információt – és nem válaszolt az egyéb közösségi gyártókhoz eljuttatott kérdőívekre sem –, nem lehetett részletesen megvizsgálni tevékenysége pontos jellegét, beleértve a Közösséggel folytatott üzleti kapcsolatait. |
| --- | --- |

(48)

Mivel ez az exportáló gyártó nem szolgáltatott további információt – és nem válaszolt az egyéb közösségi gyártókhoz eljuttatott kérdőívekre sem –, nem lehetett részletesen megvizsgálni tevékenysége pontos jellegét, beleértve a Közösséggel folytatott üzleti kapcsolatait.

| (49) | Egy japán exportáló gyártóhoz kapcsolódó másik közösségi TKR-gyártó is együttműködött ebben a vizsgálatban és kifogásolta a jelenlegi intézkedéseket. Ez a gazdasági szereplő úgy érvelt, hogy ritkán került sor Japánból érkező TKR-behozatalra és akkor is csupán az EK-beli tevékenységek kiegészítéseként. A helyszíni ellenőrzés megállapította, hogy az említett közösségi létesítményekben csak egy, japán és közösségi alkatrészekből álló különleges modell összeszerelése történt és hogy az ellenőrzéssel egyidőben ténylegesen nem gyártották a kamerafej legfontosabb részének számító CCD (töltéscsatolású lejátszó eszköz)-blokkot. Ezen kívül a vizsgálat megállapította, hogy a TKR-re vonatkozó intézkedések meglétén kívül semmi nem indokolja e modell közösségi gyártását. |
| --- | --- |

(49)

Egy japán exportáló gyártóhoz kapcsolódó másik közösségi TKR-gyártó is együttműködött ebben a vizsgálatban és kifogásolta a jelenlegi intézkedéseket. Ez a gazdasági szereplő úgy érvelt, hogy ritkán került sor Japánból érkező TKR-behozatalra és akkor is csupán az EK-beli tevékenységek kiegészítéseként. A helyszíni ellenőrzés megállapította, hogy az említett közösségi létesítményekben csak egy, japán és közösségi alkatrészekből álló különleges modell összeszerelése történt és hogy az ellenőrzéssel egyidőben ténylegesen nem gyártották a kamerafej legfontosabb részének számító CCD (töltéscsatolású lejátszó eszköz)-blokkot. Ezen kívül a vizsgálat megállapította, hogy a TKR-re vonatkozó intézkedések meglétén kívül semmi nem indokolja e modell közösségi gyártását.

| (50) | Mindenesetre a jelenlegi vizsgálat megerősítette, hogy a kérelmező képviselte a televíziós kamerarendszerek közösségi gyártásának több mint 60 %-át. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében a kérelmező alkotja a közösségi gazdasági ágazatot, és így a továbbiakban „közösségi gazdasági ágazat”-ként hivatkoznak rá. |
| --- | --- |

(50)

Mindenesetre a jelenlegi vizsgálat megerősítette, hogy a kérelmező képviselte a televíziós kamerarendszerek közösségi gyártásának több mint 60 %-át. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében a kérelmező alkotja a közösségi gazdasági ágazatot, és így a továbbiakban „közösségi gazdasági ágazat”-ként hivatkoznak rá.

5.   A KÖZÖSSÉGI PIAC HELYZETE

5.1.   Előzetes megjegyzések

| (51) | A fenti (19)–(20) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt a közösségi piac helyzetének elemzése a televíziós kamerafejekre (a továbbiakban: TKF) vonatkozó adatok gyűjtésén alapult. |
| --- | --- |

(51)

A fenti (19)–(20) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt a közösségi piac helyzetének elemzése a televíziós kamerafejekre (a továbbiakban: TKF) vonatkozó adatok gyűjtésén alapult.

| (52) | Mint az a fentiekben már említésre került, nem sikerült adatokat szerezni attól a japán exportáló gyártótól, mely állítólag gyártó létesítményekkel rendelkezik a közösségi piacon. Mint az már említésre került, az érintett terméket ténylegesen a Közösségbe exportáló japán felek nem működtek együtt. Következésképpen – különös tekintettel a felhasználásra – a Bizottság a rendelkezésre álló tényeket használta fel az alaprendelet 18. cikkének megfelelően. |
| --- | --- |

(52)

Mint az a fentiekben már említésre került, nem sikerült adatokat szerezni attól a japán exportáló gyártótól, mely állítólag gyártó létesítményekkel rendelkezik a közösségi piacon. Mint az már említésre került, az érintett terméket ténylegesen a Közösségbe exportáló japán felek nem működtek együtt. Következésképpen – különös tekintettel a felhasználásra – a Bizottság a rendelkezésre álló tényeket használta fel az alaprendelet 18. cikkének megfelelően.

| (53) | Tekintettel arra, hogy a két érintett fél közül csak az egyik szolgáltatott adatokat az értékesítésre és gyártásra vonatkozóan és figyelemmel arra, hogy ezek üzletileg érzékeny információk, nem helyénvaló az abszolút számokat nyilvánosságra hozni. Ezért a számokat a „—” jellel helyettesítették és index-számokat alkalmaztak. |
| --- | --- |

(53)

Tekintettel arra, hogy a két érintett fél közül csak az egyik szolgáltatott adatokat az értékesítésre és gyártásra vonatkozóan és figyelemmel arra, hogy ezek üzletileg érzékeny információk, nem helyénvaló az abszolút számokat nyilvánosságra hozni. Ezért a számokat a „—” jellel helyettesítették és index-számokat alkalmaztak.

5.1.1.   Felhasználás a közösségi piacon

| (54) | A Közösség nyilvánvaló TKF-felhasználását a következők alapján vizsgálták: a közösségi értékesítések mennyiségére vonatkozó, a közösségi gazdasági ágazattól származó adatok, az Ikegami Electronics (Europe) GmbH értékesítési mennyisége, a Japánból származó TKF-behozatalra vonatkozóan a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisból származó statisztikai adatok, valamint az egyik TKR-felhasználótól származó, vásárlásra vonatkozó adatok. Az egyik – állítólagosan a Közösségben is TKR-t előállító – japán exportáló gyártó együttműködésének hiánya miatt valószínűleg kissé alábecsülték a közösségi felhasználást, bár ez nem befolyásolná jelentős mértékben az általános tendenciákat és következtetéseket.
  1.   táblázat
  A Közösség TKF-felhasználása | 2002 | 2003 | 2004 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Egységek | — | — | — | — |
| Index | 100 | 104 | 123 | 103 |
| Forrás: Kérdőívre adott ellenőrzött válaszok és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis |

(54)

A Közösség nyilvánvaló TKF-felhasználását a következők alapján vizsgálták: a közösségi értékesítések mennyiségére vonatkozó, a közösségi gazdasági ágazattól származó adatok, az Ikegami Electronics (Europe) GmbH értékesítési mennyisége, a Japánból származó TKF-behozatalra vonatkozóan a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisból származó statisztikai adatok, valamint az egyik TKR-felhasználótól származó, vásárlásra vonatkozó adatok. Az egyik – állítólagosan a Közösségben is TKR-t előállító – japán exportáló gyártó együttműködésének hiánya miatt valószínűleg kissé alábecsülték a közösségi felhasználást, bár ez nem befolyásolná jelentős mértékben az általános tendenciákat és következtetéseket.

1.   táblázat

A Közösség TKF-felhasználása

2002

2003

2004

VI

Egységek

—

—

—

—

Index

100

104

123

103

Forrás: Kérdőívre adott ellenőrzött válaszok és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis

| (55) | A közösségi felhasználás 2002 és a VI között 3 %-kal nőtt. 2004-ben azonban jelentős emelkedés következett be, mivel a behozatal jelentősen nőtt. A VI során a közösségi felhasználás közel 15 %-kal csökkent 2004-hez képest. |
| --- | --- |

(55)

A közösségi felhasználás 2002 és a VI között 3 %-kal nőtt. 2004-ben azonban jelentős emelkedés következett be, mivel a behozatal jelentősen nőtt. A VI során a közösségi felhasználás közel 15 %-kal csökkent 2004-hez képest.

5.1.2.   Az érintett országból származó jelenlegi behozatal

i.   A behozatal mennyisége és az érintett behozatal piaci részesedése a VI alatt

| (56) | A figyelembe vett időszakban a Japánból származó TKF-behozatal mennyisége viszonylag alacsony szinten maradt. 2002 és 2004 között azonban csaknem tízszeresére nőtt, közel 30 egységet importáltak. A VI alatt a behozatal 2004-hez képest csökkent, de jóval a 2002-es szint felett maradt. Általánosságban csaknem háromszorosára emelkedett a behozatal a figyelembe vett időszakban. A közösségi gazdasági ágazat azt állította, hogy alábecsülték a behozatal mennyiségét, mivel a rendelkezésére álló piaci információk alapján a japán gyártók EK-ba irányuló szállításai lényegesen meghaladták az e vállalatok által a Közösségben állítólagosan gyártható mennyiséget. Azzal érveltek továbbá, hogy az intézkedéseket valószínűleg kijátszották kameraalkatrészek behozatala révén. Ez az információ azonban nem volt összhangban a vizsgálat megállapításaival, vagyis az ellenőrző látogatások eredményeivel és a független felhasználóktól származó információkkal. Ezen kívül e felülvizsgálat hatálya nem annak megállapítására terjed ki, hogy kijátszották-e a hatályban lévő intézkedéseket, bár elismerték, hogy a kijátszás gyakorlata hatással lehet a közösségi gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(56)

A figyelembe vett időszakban a Japánból származó TKF-behozatal mennyisége viszonylag alacsony szinten maradt. 2002 és 2004 között azonban csaknem tízszeresére nőtt, közel 30 egységet importáltak. A VI alatt a behozatal 2004-hez képest csökkent, de jóval a 2002-es szint felett maradt. Általánosságban csaknem háromszorosára emelkedett a behozatal a figyelembe vett időszakban. A közösségi gazdasági ágazat azt állította, hogy alábecsülték a behozatal mennyiségét, mivel a rendelkezésére álló piaci információk alapján a japán gyártók EK-ba irányuló szállításai lényegesen meghaladták az e vállalatok által a Közösségben állítólagosan gyártható mennyiséget. Azzal érveltek továbbá, hogy az intézkedéseket valószínűleg kijátszották kameraalkatrészek behozatala révén. Ez az információ azonban nem volt összhangban a vizsgálat megállapításaival, vagyis az ellenőrző látogatások eredményeivel és a független felhasználóktól származó információkkal. Ezen kívül e felülvizsgálat hatálya nem annak megállapítására terjed ki, hogy kijátszották-e a hatályban lévő intézkedéseket, bár elismerték, hogy a kijátszás gyakorlata hatással lehet a közösségi gazdasági ágazat helyzetére.

| (57) | A behozatal piaci részesedése 2004-ig folyamatosan növekedett, amikoris elérte legmagasabb szintjét. A VI alatti jelentős csökkenés – a 2004-es szint kevesebb mint fele – ellenére a behozatal piaci részesedése nőtt a figyelembe vett időszakban.
  2.   táblázat
  TKF-behozatal Japánból és piaci részesedés | 2002 | 2003 | 2004 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Behozatal mennyisége | — | — | — | — |
| Index | 100 | 167 | 1 000 | 300 |
| Piaci részesedés | — | — | — | — |
| Index | 100 | 161 | 816 | 291 |
| Forrás: Kérdőívre adott ellenőrzött válaszok és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis |

(57)

A behozatal piaci részesedése 2004-ig folyamatosan növekedett, amikoris elérte legmagasabb szintjét. A VI alatti jelentős csökkenés – a 2004-es szint kevesebb mint fele – ellenére a behozatal piaci részesedése nőtt a figyelembe vett időszakban.

2.   táblázat

TKF-behozatal Japánból és piaci részesedés

2002

2003

2004

VI

Behozatal mennyisége

—

—

—

—

Index

100

167

1 000

300

Piaci részesedés

—

—

—

—

Index

100

161

816

291

Forrás: Kérdőívre adott ellenőrzött válaszok és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis

ii.   Az árak alakulása és árképzés az érintett termék behozatalára vonatkozóan

| (58) | Az együttműködés hiánya miatt nem álltak rendelkezésre megbízható információk a TKF-behozatal árszintjeit illetően. Valójában a japán exportáló gyártók kizárólag közösségi kapcsolt importőröknek értékesítik az érintett terméket. Emiatt a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő árszintek egymással kapcsolatban álló felek közötti árak, következésképpen nem tekinthetők megbízhatónak. Ennek oka főleg az, hogy a hatályban lévő intézkedések miatt a vállalatok dönthetnek úgy, hogy közösségi jogalanyaikhoz juttatják el a nyereséget. |
| --- | --- |

(58)

Az együttműködés hiánya miatt nem álltak rendelkezésre megbízható információk a TKF-behozatal árszintjeit illetően. Valójában a japán exportáló gyártók kizárólag közösségi kapcsolt importőröknek értékesítik az érintett terméket. Emiatt a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő árszintek egymással kapcsolatban álló felek közötti árak, következésképpen nem tekinthetők megbízhatónak. Ennek oka főleg az, hogy a hatályban lévő intézkedések miatt a vállalatok dönthetnek úgy, hogy közösségi jogalanyaikhoz juttatják el a nyereséget.

| (59) | Így nem lehetett következtetéseket levonni az érintett termék behozatalára vonatkozó áralakulást és árképzést illetően. |
| --- | --- |

(59)

Így nem lehetett következtetéseket levonni az érintett termék behozatalára vonatkozó áralakulást és árképzést illetően.

5.1.3.   A közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzete

| (60) | Az egyértelműség érdekében megjegyzendő, hogy a közösségi gazdasági ágazat a kérdőívekben inkább a TKR-re, nem pedig csak a TKF-re vonatkozóan szolgáltatott információkat. Ez nem jelentett problémát, mivel minden TKR-hez általában tartozik egy TKF is. Emiatt és a japán exportáló gyártók közösségi tevékenységére vonatkozó részletesebb információk hiányában a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetét és annak alakulását a TKR-re vonatkozó adatok alapján vizsgálták. |
| --- | --- |

(60)

Az egyértelműség érdekében megjegyzendő, hogy a közösségi gazdasági ágazat a kérdőívekben inkább a TKR-re, nem pedig csak a TKF-re vonatkozóan szolgáltatott információkat. Ez nem jelentett problémát, mivel minden TKR-hez általában tartozik egy TKF is. Emiatt és a japán exportáló gyártók közösségi tevékenységére vonatkozó részletesebb információk hiányában a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetét és annak alakulását a TKR-re vonatkozó adatok alapján vizsgálták.

i.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (61) | A közösségi gazdasági ágazat TKR-gyártása a figyelembe vett időszakban kis mértékben növekedett. A 2003. évi 8 %-os csökkenést követően 2004-ben jelentősen – közel 35 %-kal – nőtt a termelés. A VI alatt azonban a termelés közel 16 %-kal csökkent 2004-hez képest, ez azonban 2002-hez képest még mindig 5 %-os emelkedésnek felelt meg.
  4.   táblázat
  A termelés mennyisége | 2002 | 2003 | 2004 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelés | — | — | — | — |
| Index | 100 | 92 | 124 | 105 |
| Forrás: a kérdőívekre adott ellenőrzött válasz |

(61)

A közösségi gazdasági ágazat TKR-gyártása a figyelembe vett időszakban kis mértékben növekedett. A 2003. évi 8 %-os csökkenést követően 2004-ben jelentősen – közel 35 %-kal – nőtt a termelés. A VI alatt azonban a termelés közel 16 %-kal csökkent 2004-hez képest, ez azonban 2002-hez képest még mindig 5 %-os emelkedésnek felelt meg.

4.   táblázat

A termelés mennyisége

2002

2003

2004

VI

Termelés

—

—

—

—

Index

100

92

124

105

Forrás: a kérdőívekre adott ellenőrzött válasz

| (62) | A közösségi gazdasági ágazat termelési kapacitása 2004-ig változatlan maradt. A VI során azonban vállalat-átszervezés miatt 14 %-os csökkenés következett be, mely lehetővé tette a vállalat számára, hogy termelési kapacitását a meglévő kereslethez igazítsa. Valójában – az alábbiakban ismertetettek alapján – e kapacitáscsökkenést stabil kapacitás-kihasználás kísérte 2004 és a VI között. |
| --- | --- |

(62)

A közösségi gazdasági ágazat termelési kapacitása 2004-ig változatlan maradt. A VI során azonban vállalat-átszervezés miatt 14 %-os csökkenés következett be, mely lehetővé tette a vállalat számára, hogy termelési kapacitását a meglévő kereslethez igazítsa. Valójában – az alábbiakban ismertetettek alapján – e kapacitáscsökkenést stabil kapacitás-kihasználás kísérte 2004 és a VI között.

| (63) | A termelésnövekedés és a termelési kapacitás kiigazítása következtében nőtt a kapacitás-kihasználás a figyelembe vett időszakban. Összességében a kapacitáskihasználás mértéke hasonló tendenciát mutatott, mint a termelés, vagyis 2002 és 2004 között emelkedett, 2003-ban azonban mélypontra került. A VI során a kapacitás-kihasználás változatlan volt 2004-hez képest, de még így is közel 20 %-kal a 2002-es szint felett maradt.
  5.   táblázat
  Termelési kapacitás és kapacitás-kihasználás | 2002 | 2003 | 2004 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési kapacitás | — | — | — | — |
| Index | 100 | 100 | 100 | 86 |
| Kapacitás-kihasználás | — | — | — | — |
| Index | 100 | 92 | 124 | 122 |
| Forrás: a kérdőívekre adott ellenőrzött válasz |

(63)

A termelésnövekedés és a termelési kapacitás kiigazítása következtében nőtt a kapacitás-kihasználás a figyelembe vett időszakban. Összességében a kapacitáskihasználás mértéke hasonló tendenciát mutatott, mint a termelés, vagyis 2002 és 2004 között emelkedett, 2003-ban azonban mélypontra került. A VI során a kapacitás-kihasználás változatlan volt 2004-hez képest, de még így is közel 20 %-kal a 2002-es szint felett maradt.

5.   táblázat

Termelési kapacitás és kapacitás-kihasználás

2002

2003

2004

VI

Termelési kapacitás

—

—

—

—

Index

100

100

100

86

Kapacitás-kihasználás

—

—

—

—

Index

100

92

124

122

Forrás: a kérdőívekre adott ellenőrzött válasz

ii.   Készletek

| (64) | A készletek 2003-ban jelentősen csökkentek (– 17 %), a következő évben növekedtek, de még így is 11 %-kal a 2002-es szint alatt maradtak. A készletek szokatlan növekedése a VI alatt azzal magyarázható, hogy a VI a pénzügyi év vége előtt lejárt, amikoris számos megrendelés még szállításra várt.
  6.   táblázat
  Készletmennyiség | 2002 | 2003 | 2004 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Készlet | — | — | — | — |
| Index | 100 | 83 | 89 | 172 |
| Forrás: a kérdőívekre adott ellenőrzött válasz |

(64)

A készletek 2003-ban jelentősen csökkentek (– 17 %), a következő évben növekedtek, de még így is 11 %-kal a 2002-es szint alatt maradtak. A készletek szokatlan növekedése a VI alatt azzal magyarázható, hogy a VI a pénzügyi év vége előtt lejárt, amikoris számos megrendelés még szállításra várt.

6.   táblázat

Készletmennyiség

2002

2003

2004

VI

Készlet

—

—

—

—

Index

100

83

89

172

Forrás: a kérdőívekre adott ellenőrzött válasz

iii.   Értékesítési mennyiség, árak és piaci részesedés

| (65) | A közösségi gazdasági ágazat közösségi piacon történő értékesítései 2002 és 2004 között 10 %-kal emelkedtek, ez azonban nem fedezte a közösségi felhasználás azonos időszak alatti 23 %-os jelentős emelkedéséből adódó szükségleteket. Emiatt összességében több mint 20 százalékponttal csökkent a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak során a Japánból és más közösségi gazdasági szereplőktől származó behozatal miatt. A VI alatt a 2004-es szinthez képest jelentősen csökkentek az értékesítések, emiatt pedig tovább zsugorodott a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése. |
| --- | --- |

(65)

A közösségi gazdasági ágazat közösségi piacon történő értékesítései 2002 és 2004 között 10 %-kal emelkedtek, ez azonban nem fedezte a közösségi felhasználás azonos időszak alatti 23 %-os jelentős emelkedéséből adódó szükségleteket. Emiatt összességében több mint 20 százalékponttal csökkent a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak során a Japánból és más közösségi gazdasági szereplőktől származó behozatal miatt. A VI alatt a 2004-es szinthez képest jelentősen csökkentek az értékesítések, emiatt pedig tovább zsugorodott a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése.

| (66) | Megjegyzendő azonban, hogy a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedésére vonatkozó számokat és megfigyelt tendenciákat a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni főleg azért, mert az egyetlen egyéb közösségi gyártó nem szolgáltatott adatokat eladásairól és termeléséről. |
| --- | --- |

(66)

Megjegyzendő azonban, hogy a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedésére vonatkozó számokat és megfigyelt tendenciákat a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni főleg azért, mert az egyetlen egyéb közösségi gyártó nem szolgáltatott adatokat eladásairól és termeléséről.

| (67) | Az eladási átlagárak a figyelembe vett időszakban 3 %-kal csökkentek, 2002 és 2003 között azonban 7 %-os emelkedést mutattak. A figyelembe vett időszakban az árak viszonylag kis mértékű csökkenésének oka azonban a termékösszetétel változása volt, mivel a közösségi gazdasági ágazat értékesebb (és drágább) konfigurációkkal rendelkező új termékeket vezetett be.
  7.   táblázat
  Értékesítési mennyiség, árak és piaci részesedés | 2002 | 2003 | 2004 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési mennyiség (egységek) | — | — | — | — |
| Index | 100 | 103 | 110 | 79 |
| Átlagárak (EUR/egység) See PN 10/2002 Rev. 1 | — | — | — | — |
| Index | 100 | 107 | 98 | 97 |
| Piaci részesedés | — | — | — | — |
| Index | 100 | 99 | 89 | 76 |
| Forrás: a kérdőívekre adott ellenőrzött válasz |

(67)

Az eladási átlagárak a figyelembe vett időszakban 3 %-kal csökkentek, 2002 és 2003 között azonban 7 %-os emelkedést mutattak. A figyelembe vett időszakban az árak viszonylag kis mértékű csökkenésének oka azonban a termékösszetétel változása volt, mivel a közösségi gazdasági ágazat értékesebb (és drágább) konfigurációkkal rendelkező új termékeket vezetett be.

7.   táblázat

Értékesítési mennyiség, árak és piaci részesedés

2002

2003

2004

VI

Értékesítési mennyiség (egységek)

—

—

—

—

Index

100

103

110

79

Átlagárak (EUR/egység) See PN 10/2002 Rev. 1

—

—

—

—

Index

100

107

98

97

Piaci részesedés

—

—

—

—

Index

100

99

89

76

Forrás: a kérdőívekre adott ellenőrzött válasz

iv.   Foglalkoztatás, termelékenység és bérek

| (68) | A figyelembe vett időszakban a foglalkoztatás (több mint 24 %-kal) csökkent, ami a termelésnövekedéssel együtt jelentős termelékenység-növekedést eredményezett (37 %). Megjegyzendő, hogy a foglalkoztatás csökkenése azzal járt, hogy egyre nagyobb számban alkalmaztak határozott időtartamra szóló/rugalmas szerződéssel foglalkoztatott munkaerőt, csökkentve ezáltal a vállalat állandó költségeit. |
| --- | --- |

(68)

A figyelembe vett időszakban a foglalkoztatás (több mint 24 %-kal) csökkent, ami a termelésnövekedéssel együtt jelentős termelékenység-növekedést eredményezett (37 %). Megjegyzendő, hogy a foglalkoztatás csökkenése azzal járt, hogy egyre nagyobb számban alkalmaztak határozott időtartamra szóló/rugalmas szerződéssel foglalkoztatott munkaerőt, csökkentve ezáltal a vállalat állandó költségeit.

| (69) | Így a figyelembe vett időszakban a közösségi gazdasági ágazat jelentős mértékben csökkenteni tudta bérköltségeit (– 14 %). Ennek következményeként a közösségi gazdasági ágazat néhány százalékponttal csökkenteni tudta a bérköltségek termelési összköltségekhez viszonyított arányát. Ez egyértelműen arra utal, hogy a közösségi gazdasági ágazat megkísérelte, hogy kiigazítsa termelési szerkezetét és csökkentse állandó költségeit.
  8.   táblázat
  Foglalkoztatás, termelékenység és bérek | 2002 | 2003 | 2004 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatás | — | — | — | — |
| Index | 100 | 102 | 87 | 76 |
| Termelékenység (egység/foglalkoztatott) | — | — | — | — |
| Index | 100 | 90 | 142 | 137 |
| Bérköltségek (000 EUR) | — | — | — | — |
| Index | 100 | 97 | 103 | 86 |
| Forrás: a kérdőívekre adott ellenőrzött válasz |

(69)

Így a figyelembe vett időszakban a közösségi gazdasági ágazat jelentős mértékben csökkenteni tudta bérköltségeit (– 14 %). Ennek következményeként a közösségi gazdasági ágazat néhány százalékponttal csökkenteni tudta a bérköltségek termelési összköltségekhez viszonyított arányát. Ez egyértelműen arra utal, hogy a közösségi gazdasági ágazat megkísérelte, hogy kiigazítsa termelési szerkezetét és csökkentse állandó költségeit.

8.   táblázat

Foglalkoztatás, termelékenység és bérek

2002

2003

2004

VI

Foglalkoztatás

—

—

—

—

Index

100

102

87

76

Termelékenység (egység/foglalkoztatott)

—

—

—

—

Index

100

90

142

137

Bérköltségek (000 EUR)

—

—

—

—

Index

100

97

103

86

Forrás: a kérdőívekre adott ellenőrzött válasz

v.   Nyereség

| (70) | Megjegyzendő, hogy a közösségi gazdasági ágazat nyereségessége a legutóbbi felülvizsgálati eljárás vizsgálati időszaka során még negatív volt, ami az akkor hatályban lévő dömpingellenes intézkedések kiterjesztéséhez vezetett. Ez a helyzet mára megfordult, 2002 és 2004 között pedig a közösségi gazdasági ágazat pozitív nyereségességi szinteket ért el. |
| --- | --- |

(70)

Megjegyzendő, hogy a közösségi gazdasági ágazat nyereségessége a legutóbbi felülvizsgálati eljárás vizsgálati időszaka során még negatív volt, ami az akkor hatályban lévő dömpingellenes intézkedések kiterjesztéséhez vezetett. Ez a helyzet mára megfordult, 2002 és 2004 között pedig a közösségi gazdasági ágazat pozitív nyereségességi szinteket ért el.

| (71) | A közösségi gazdasági ágazat nyereségessége valójában növekedett 2004-ig, még akkor is, ha általában magasabb (10 % feletti) nyereségre számítottak ahhoz, hogy a gazdasági ágazat lépést tudjon tartani a technológiai fejlődés által támasztott követelményekkel. Így még a legmagasabb haszonkulcsot realizáló 2003. és 2004. évben sem volt elegendő a nyereségességi szint annak biztosításához, hogy a közösségi gazdasági ágazat továbbra is jelentős összegeket tudjon beruházni új fejlesztésekbe, mint az ebben az ágazatban elvárható. |
| --- | --- |

(71)

A közösségi gazdasági ágazat nyereségessége valójában növekedett 2004-ig, még akkor is, ha általában magasabb (10 % feletti) nyereségre számítottak ahhoz, hogy a gazdasági ágazat lépést tudjon tartani a technológiai fejlődés által támasztott követelményekkel. Így még a legmagasabb haszonkulcsot realizáló 2003. és 2004. évben sem volt elegendő a nyereségességi szint annak biztosításához, hogy a közösségi gazdasági ágazat továbbra is jelentős összegeket tudjon beruházni új fejlesztésekbe, mint az ebben az ágazatban elvárható.

| (72) | A VI alatt a nyereségesség jelentősen visszaesett, tekintélyes veszteségeket eredményezve. Ennek két oka lehet: egyfelől a VI alatt a közösségi értékesítések jelentős csökkenése az átlagos állandó költségek növekedéséhez vezetett, ez pedig következésképpen kedvezőtlenül hatott a nyereségességre. Másfelől a közösségi gazdasági ágazat nem tudta áthárítani a vevőkre az egyes nyersanyagok költségnövekedését, valamint a K+F- illetve eladási többletköltségeket, melyek az értékesítési irodák hálózatának bővüléséből adódtak és melyek célja a szolgáltatások színvonalának javítása volt. Megjegyzendő az is, hogy – mint az a fenti (67) preambulumbekezdésből is kitűnik – 2004 és a VI között az eladási átlagárak kis mértékű csökkenésének oka a termékösszetétel változása volt, mivel a közösségi gazdasági ágazat értékesebb (és drágább) konfigurációkkal rendelkező új termékeket vezetett be, de az árakat nem tudta arányosan megemelni.
  9.   táblázat
  Nyereségesség | 2002 | 2003 | 2004 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nyereségesség (%) | — | — | — | — |
| Index | 100 | 176 | 251 | – 321 |
| Forrás: a kérdőívekre adott ellenőrzött válasz |

(72)

A VI alatt a nyereségesség jelentősen visszaesett, tekintélyes veszteségeket eredményezve. Ennek két oka lehet: egyfelől a VI alatt a közösségi értékesítések jelentős csökkenése az átlagos állandó költségek növekedéséhez vezetett, ez pedig következésképpen kedvezőtlenül hatott a nyereségességre. Másfelől a közösségi gazdasági ágazat nem tudta áthárítani a vevőkre az egyes nyersanyagok költségnövekedését, valamint a K+F- illetve eladási többletköltségeket, melyek az értékesítési irodák hálózatának bővüléséből adódtak és melyek célja a szolgáltatások színvonalának javítása volt. Megjegyzendő az is, hogy – mint az a fenti (67) preambulumbekezdésből is kitűnik – 2004 és a VI között az eladási átlagárak kis mértékű csökkenésének oka a termékösszetétel változása volt, mivel a közösségi gazdasági ágazat értékesebb (és drágább) konfigurációkkal rendelkező új termékeket vezetett be, de az árakat nem tudta arányosan megemelni.

9.   táblázat

Nyereségesség

2002

2003

2004

VI

Nyereségesség (%)

—

—

—

—

Index

100

176

251

– 321

Forrás: a kérdőívekre adott ellenőrzött válasz

vi.   Beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (73) | A 2003. évi 13 %-os csökkenés ellenére a beruházások magas szinten maradtak. A következő évben ez kiegyenlítődött, mivel csaknem háromszoros növekedés következett be amiatt, hogy a közösségi gazdasági ágazat átalakította és racionalizálta a termelést, a gazdasági ágazat által igényelt K+F beruházások pedig továbbra is jelentős szinten maradtak. |
| --- | --- |

(73)

A 2003. évi 13 %-os csökkenés ellenére a beruházások magas szinten maradtak. A következő évben ez kiegyenlítődött, mivel csaknem háromszoros növekedés következett be amiatt, hogy a közösségi gazdasági ágazat átalakította és racionalizálta a termelést, a gazdasági ágazat által igényelt K+F beruházások pedig továbbra is jelentős szinten maradtak.

| (74) | A beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában meghatározott nyereségként kifejezett beruházási megtérülés nagyjából a fenti nyereségességi tendenciát követte.
  10.   táblázat
  Beruházások és a beruházások megtérülése (return on investment, RoI) | 2002 | 2003 | 2004 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beruházások (000 EUR) | — | — | — | — |
| Index | 100 | 87 | 237 | 148 |
| RoI | — | — | — | — |
| Index | 100 | 143 | 182 | – 116 |
| Forrás: a kérdőívekre adott ellenőrzött válasz |

(74)

A beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában meghatározott nyereségként kifejezett beruházási megtérülés nagyjából a fenti nyereségességi tendenciát követte.

10.   táblázat

Beruházások és a beruházások megtérülése (return on investment, RoI)

2002

2003

2004

VI

Beruházások (000 EUR)

—

—

—

—

Index

100

87

237

148

RoI

—

—

—

—

Index

100

143

182

– 116

Forrás: a kérdőívekre adott ellenőrzött válasz

| (75) | Megállapították, hogy a figyelembe vett időszakban a közösségi gazdasági ágazatnak nem voltak tőkebevonási nehézségei. |
| --- | --- |

(75)

Megállapították, hogy a figyelembe vett időszakban a közösségi gazdasági ágazatnak nem voltak tőkebevonási nehézségei.

vii.   Pénzforgalom

| (76) | A pénzforgalom jelentősen nőtt 2004-ig (39 %). E pozitív tendencia a gazdasági ágazat felépülésére utal. Megjegyzendő, hogy 2004-ben a pénzforgalom a Közösségben végzett összes eladásnak csupán közel 10 %-át jelentette, ami nem tekinthető kimagaslónak. A VI alatt azonban a pénzforgalmat nagy mértékben befolyásolták a negatív nyereségességi szintek.
  11.   táblázat
  Pénzforgalom | 2002 | 2003 | 2004 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pénzforgalom (000 EUR) | — | — | — | — |
| Index | 100 | 99 | 139 | -70 |
| Forrás: a kérdőívekre adott ellenőrzött válasz |

(76)

A pénzforgalom jelentősen nőtt 2004-ig (39 %). E pozitív tendencia a gazdasági ágazat felépülésére utal. Megjegyzendő, hogy 2004-ben a pénzforgalom a Közösségben végzett összes eladásnak csupán közel 10 %-át jelentette, ami nem tekinthető kimagaslónak. A VI alatt azonban a pénzforgalmat nagy mértékben befolyásolták a negatív nyereségességi szintek.

11.   táblázat

Pénzforgalom

2002

2003

2004

VI

Pénzforgalom (000 EUR)

—

—

—

—

Index

100

99

139

-70

Forrás: a kérdőívekre adott ellenőrzött válasz

viii.   Növekedés

| (77) | 2002 és a VI között a közösségi felhasználás 3 %-kal nőtt, miközben a közösségi gazdasági ágazat eladási mennyisége a közösségi piacon 21 %-kal csökkent. Míg a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése több mint 20 százalékponttal visszaesett, a dömpingelt importé és egyéb közösségi gyártóké viszont nőtt. |
| --- | --- |

(77)

2002 és a VI között a közösségi felhasználás 3 %-kal nőtt, miközben a közösségi gazdasági ágazat eladási mennyisége a közösségi piacon 21 %-kal csökkent. Míg a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése több mint 20 százalékponttal visszaesett, a dömpingelt importé és egyéb közösségi gyártóké viszont nőtt.

| (78) | Az elmúlt években a TKR piacát a standard felbontású TKR-től a nagyfelbontású TKR irányába történő eltolódás jellemezte. E tendencia a jövőben várhatóan felerősödik. Mivel azonban a nagyfelbontású műsorszórás még nem terjedt el széles körben, a műsorszolgáltatók jelentős száma – különösen a kisebb vagy regionális műsorszolgáltatók – továbbra is standard felbontású TKR-t vásárolnak a vonzóan alacsony ár miatt. A közösségi gazdasági ágazat valójában nem volt képes kiaknázni a piaci növekedés előnyeit, mint azt piaci részesedésének csökkenése is mutatja. |
| --- | --- |

(78)

Az elmúlt években a TKR piacát a standard felbontású TKR-től a nagyfelbontású TKR irányába történő eltolódás jellemezte. E tendencia a jövőben várhatóan felerősödik. Mivel azonban a nagyfelbontású műsorszórás még nem terjedt el széles körben, a műsorszolgáltatók jelentős száma – különösen a kisebb vagy regionális műsorszolgáltatók – továbbra is standard felbontású TKR-t vásárolnak a vonzóan alacsony ár miatt. A közösségi gazdasági ágazat valójában nem volt képes kiaknázni a piaci növekedés előnyeit, mint azt piaci részesedésének csökkenése is mutatja.

| (79) | Emellett a standard felbontású TKR gyártása és értékesítése továbbra is fontos tényező a TKR-gyártók számára, nem utolsósorban azért, mert az állandó költségek természetesen magasak e gazdasági ágazat rendkívüli tőkeigénye miatt. Ennélfogva továbbra is fontos, hogy a közösségi gazdasági ágazat kihasználja a standard felbontású TKR-értékesítési mennyiségek növekedésének előnyeit annak érdekében, hogy ezáltal jobban szétoszthassa állandó költségeit. |
| --- | --- |

(79)

Emellett a standard felbontású TKR gyártása és értékesítése továbbra is fontos tényező a TKR-gyártók számára, nem utolsósorban azért, mert az állandó költségek természetesen magasak e gazdasági ágazat rendkívüli tőkeigénye miatt. Ennélfogva továbbra is fontos, hogy a közösségi gazdasági ágazat kihasználja a standard felbontású TKR-értékesítési mennyiségek növekedésének előnyeit annak érdekében, hogy ezáltal jobban szétoszthassa állandó költségeit.

ix.   A dömpingkülönbözet nagysága

| (80) | A dömping nagyságának elemzésekor figyelembe kell venni azt a tényt is, hogy léteznek a káros dömping megszüntetésére irányuló, hatályban lévő intézkedések. Mint az a fenti (22) preambulumbekezdésből kitűnik, a rendelkezésre álló információk azt jelzik, hogy a japán exportáló gyártók változatlanul dömpingárakon végzik a Közösségbe irányuló értékesítést. A megállapított dömpingkülönbözet jelentős, nem elhanyagolható a hatása a közösségi gazdasági ágazatra, különösen ha az az eladási mennyiségek lehetséges növekedésével társul. |
| --- | --- |

(80)

A dömping nagyságának elemzésekor figyelembe kell venni azt a tényt is, hogy léteznek a káros dömping megszüntetésére irányuló, hatályban lévő intézkedések. Mint az a fenti (22) preambulumbekezdésből kitűnik, a rendelkezésre álló információk azt jelzik, hogy a japán exportáló gyártók változatlanul dömpingárakon végzik a Közösségbe irányuló értékesítést. A megállapított dömpingkülönbözet jelentős, nem elhanyagolható a hatása a közösségi gazdasági ágazatra, különösen ha az az eladási mennyiségek lehetséges növekedésével társul.

x.   A korábbi dömping hatásaiból való felépülés

| (81) | A közösségi gazdasági ágazat helyzete bizonyos mértékig javult a figyelembe vett időszakban, az intézkedéseknek az előző hatályvesztési felülvizsgálat keretében történt, 2000. évi meghosszabbítása óta. A fenti mutatók azonban azt jelzik, hogy a közösségi gazdasági ágazat még mindig sérülékeny és sebezhető. |
| --- | --- |

(81)

A közösségi gazdasági ágazat helyzete bizonyos mértékig javult a figyelembe vett időszakban, az intézkedéseknek az előző hatályvesztési felülvizsgálat keretében történt, 2000. évi meghosszabbítása óta. A fenti mutatók azonban azt jelzik, hogy a közösségi gazdasági ágazat még mindig sérülékeny és sebezhető.

5.1.4.   Egyéb tényezők hatása a közösségi gazdasági ágazat helyzetére

i.   A közösségi gazdasági ágazat exporttevékenysége

| (82) | A vizsgálatból kiderült, hogy a közösségi gazdasági ágazat exporttevékenysége a következőképpen alakult:
  12.   táblázat
  A közösségi gazdasági ágazat exportja | 2002 | 2003 | 2004 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mennyiség (egység) | — | — | — | — |
| Index | 100 | 117 | 193 | 148 |
| Érték (000' EUR) | — | — | — | — |
| Index | 100 | 126 | 146 | 93 |
| Átlagár (EUR/egység) | — | — | — | — |
| Index | 100 | 107 | 75 | 63 |
| Forrás: a kérdőívekre adott ellenőrzött válasz |

(82)

A vizsgálatból kiderült, hogy a közösségi gazdasági ágazat exporttevékenysége a következőképpen alakult:

12.   táblázat

A közösségi gazdasági ágazat exportja

2002

2003

2004

VI

Mennyiség (egység)

—

—

—

—

Index

100

117

193

148

Érték (000' EUR)

—

—

—

—

Index

100

126

146

93

Átlagár (EUR/egység)

—

—

—

—

Index

100

107

75

63

Forrás: a kérdőívekre adott ellenőrzött válasz

| (83) | A közösségi gazdasági ágazat által exportált mennyiségek jelentősen növekedtek 2002 és 2004 között, a VI során azonban több mint 20 %-kal csökkentek. A VI alatti értékesítési szint azonban a figyelembe vett időszak kezdetén mért szintnél még így is csaknem 50 %-kal magasabb volt. Ezt az összességében kedvező tendenciát az átlagárak jelentős csökkenése kísérte, mely a harmadik országok piacán tapasztalható, rendkívül alacsony árak melletti erős versennyel magyarázható (lásd a (35) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(83)

A közösségi gazdasági ágazat által exportált mennyiségek jelentősen növekedtek 2002 és 2004 között, a VI során azonban több mint 20 %-kal csökkentek. A VI alatti értékesítési szint azonban a figyelembe vett időszak kezdetén mért szintnél még így is csaknem 50 %-kal magasabb volt. Ezt az összességében kedvező tendenciát az átlagárak jelentős csökkenése kísérte, mely a harmadik országok piacán tapasztalható, rendkívül alacsony árak melletti erős versennyel magyarázható (lásd a (35) preambulumbekezdést).

| (84) | A vizsgálat rámutatott, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak szembe kellett néznie a harmadik országok piacán – különösen olyan felemelkedő piacokon mint Brazília és Kína – tapasztalható, rendkívül alacsony árak melletti versennyel, így arra kényszerült, hogy a jelentős termelési és értékesítési szint fenntartása érdekében lényegesen csökkentse a harmadik országokkal szemben alkalmazott eladási árait. Természetesen ez negatív következményekkel járt általános nyereségességére nézve. |
| --- | --- |

(84)

A vizsgálat rámutatott, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak szembe kellett néznie a harmadik országok piacán – különösen olyan felemelkedő piacokon mint Brazília és Kína – tapasztalható, rendkívül alacsony árak melletti versennyel, így arra kényszerült, hogy a jelentős termelési és értékesítési szint fenntartása érdekében lényegesen csökkentse a harmadik országokkal szemben alkalmazott eladási árait. Természetesen ez negatív következményekkel járt általános nyereségességére nézve.

ii.   Más közösségi gyártók

| (85) | Figyelembe véve különösen a piaci részesedés visszaesését és a negatív nyereségességi szintet a VI alatt, az egyik magyarázat arra, hogy a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzete még nem állt helyre teljesen, az, hogy egyes olyan japán exportáló gyártók is létesítettek üzemeket a Közösségben, melyek állítólag szintén gyártottak TKR-t közösségi piacra szánt eladásra. Más közösségi gyártók piaci részesedése számottevően nőtt a figyelembe vett időszakban (lásd a fenti (65) preambulumbekezdést). Figyelembe véve azonban az egyik olyan japán gyártó együttműködésének hiányát, mely állítólag a Közösségben folytat termelést, nem kizárt, hogy a vállalat piaci részesedésének bármilyen növekedése nem a jobb versenyképességével magyarázható, hanem azzal, hogy egyszerűen áthelyezi a Közösségbe a dömpinggyakorlatot a termék Közösségben történő összeszerelése révén, aláásva ezzel az intézkedések hatásait. |
| --- | --- |

(85)

Figyelembe véve különösen a piaci részesedés visszaesését és a negatív nyereségességi szintet a VI alatt, az egyik magyarázat arra, hogy a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzete még nem állt helyre teljesen, az, hogy egyes olyan japán exportáló gyártók is létesítettek üzemeket a Közösségben, melyek állítólag szintén gyártottak TKR-t közösségi piacra szánt eladásra. Más közösségi gyártók piaci részesedése számottevően nőtt a figyelembe vett időszakban (lásd a fenti (65) preambulumbekezdést). Figyelembe véve azonban az egyik olyan japán gyártó együttműködésének hiányát, mely állítólag a Közösségben folytat termelést, nem kizárt, hogy a vállalat piaci részesedésének bármilyen növekedése nem a jobb versenyképességével magyarázható, hanem azzal, hogy egyszerűen áthelyezi a Közösségbe a dömpinggyakorlatot a termék Közösségben történő összeszerelése révén, aláásva ezzel az intézkedések hatásait.

| (86) | E tekintetben megjegyzendő, hogy legalább egy esetben a vizsgálat azt állapította meg, hogy a meglévő intézkedések kijátszásának szükségességén kívül semmi nem indokolja e műveletek Közösségben történő végzését (lásd a (49) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(86)

E tekintetben megjegyzendő, hogy legalább egy esetben a vizsgálat azt állapította meg, hogy a meglévő intézkedések kijátszásának szükségességén kívül semmi nem indokolja e műveletek Közösségben történő végzését (lásd a (49) preambulumbekezdést).

5.1.5.   A közösségi gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés

| (87) | A közösségi gazdasági ágazat jelenlegi helyzetét a már hatályban lévő intézkedések tükrében kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(87)

A közösségi gazdasági ágazat jelenlegi helyzetét a már hatályban lévő intézkedések tükrében kell vizsgálni.

| (88) | 2004-ig jelentősen nőttek az eladások a közösségi piacon, emelkedett a termelés volumene és javult a kapacitás-kihasználás. A nyereségesség és a termelékenység szintén javult 2004-ig, a bérköltségek viszont csökkentek. A pénzforgalom, a beruházások megtérülése és a készletek szintén pozitív tendenciákat mutattak 2004-ig. |
| --- | --- |

(88)

2004-ig jelentősen nőttek az eladások a közösségi piacon, emelkedett a termelés volumene és javult a kapacitás-kihasználás. A nyereségesség és a termelékenység szintén javult 2004-ig, a bérköltségek viszont csökkentek. A pénzforgalom, a beruházások megtérülése és a készletek szintén pozitív tendenciákat mutattak 2004-ig.

| (89) | Mindazonáltal a figyelembe vett időszakban a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése több mint 20 százalékpontos veszteséget jelentő negatív tendenciát mutatott. 2000 óta egyéb olyan közösségi gazdasági szereplők tevékenysége erősödött meg, melyek állítólag szintén gyártanak TKR-t. Ez, valamint a Japánból származó dömpingelt behozatal megakadályozta, hogy a közösségi gazdasági ágazat a megnövekedett K+F-, termelési és TKR-eladási költségek miatt növelje eladási árait. Ez azt eredményezte, hogy a VI alatt negatívvá vált nyereségessége. |
| --- | --- |

(89)

Mindazonáltal a figyelembe vett időszakban a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése több mint 20 százalékpontos veszteséget jelentő negatív tendenciát mutatott. 2000 óta egyéb olyan közösségi gazdasági szereplők tevékenysége erősödött meg, melyek állítólag szintén gyártanak TKR-t. Ez, valamint a Japánból származó dömpingelt behozatal megakadályozta, hogy a közösségi gazdasági ágazat a megnövekedett K+F-, termelési és TKR-eladási költségek miatt növelje eladási árait. Ez azt eredményezte, hogy a VI alatt negatívvá vált nyereségessége.

| (90) | A közösségi gazdasági ágazat exportteljesítményére szintén hatással voltak az említett piacok dömpingárai, emiatt a közösségi gazdasági ágazat kénytelen volt számottevően (több mint 30 %-kal) csökkenteni a harmadik országok esetében alkalmazott átlagárait, ami negatívan hatott a gazdasági ágazat összesített nyereségességére. Ez jól mutatja, milyen irányba fejlődhet a TKR közösségi piaca az intézkedések hiánya esetén. |
| --- | --- |

(90)

A közösségi gazdasági ágazat exportteljesítményére szintén hatással voltak az említett piacok dömpingárai, emiatt a közösségi gazdasági ágazat kénytelen volt számottevően (több mint 30 %-kal) csökkenteni a harmadik országok esetében alkalmazott átlagárait, ami negatívan hatott a gazdasági ágazat összesített nyereségességére. Ez jól mutatja, milyen irányba fejlődhet a TKR közösségi piaca az intézkedések hiánya esetén.

| (91) | Összességében az a következtetés vonható le, hogy a gazdasági ágazat helyzete általánosságban javult 2004-ig, egyes mutatók (pl. a Közösség eladási mennyiségei, a nyereségesség, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom) pozitív tendenciája azonban megfordult a VI során. Így arra a következtetésre lehet jutni, hogy a közösségi gazdasági ágazat helyzete javult az előző felülvizsgálathoz képest, a közösségi gazdasági ágazat működőképesnek és versenyképesnek bizonyult, mivel jelentősen csökkentette állandó költségeit és javította termelékenységét. Nem volt azonban képes arra, hogy teljesen felépüljön, így továbbra is törékeny és sebezhető maradt, mint azt a VI alatti helyzet mutatja. |
| --- | --- |

(91)

Összességében az a következtetés vonható le, hogy a gazdasági ágazat helyzete általánosságban javult 2004-ig, egyes mutatók (pl. a Közösség eladási mennyiségei, a nyereségesség, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom) pozitív tendenciája azonban megfordult a VI során. Így arra a következtetésre lehet jutni, hogy a közösségi gazdasági ágazat helyzete javult az előző felülvizsgálathoz képest, a közösségi gazdasági ágazat működőképesnek és versenyképesnek bizonyult, mivel jelentősen csökkentette állandó költségeit és javította termelékenységét. Nem volt azonban képes arra, hogy teljesen felépüljön, így továbbra is törékeny és sebezhető maradt, mint azt a VI alatti helyzet mutatja.

6.   A KÁROKOZÁS MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

6.1.   Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a közösségi gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt mennyiségi és árhatások

| (92) | Emlékeztetni kell arra, hogy a (43) preambulumbekezdésben azt a következtetést vonták le, hogy az intézkedések lejárta következtében Japán Közösségbe irányuló dömpingelt exportja valószínűleg növekedne. |
| --- | --- |

(92)

Emlékeztetni kell arra, hogy a (43) preambulumbekezdésben azt a következtetést vonták le, hogy az intézkedések lejárta következtében Japán Közösségbe irányuló dömpingelt exportja valószínűleg növekedne.

| (93) | Annak vizsgálata során, hogy az alacsony árakon történő többletbehozatal várhatóan milyen hatással lesz a közösségi gazdasági ágazat helyzetére, megjegyzendő, hogy a jelentős mennyiségekben érkező dömpingbehozatal azonnal komoly árleszorítást eredményezne a közösségi piacon, mivel a közösségi gazdasági ágazat először valószínűleg piaci részesedése és termelési szintje megtartására törekedne, mint az a figyelembe vett időszakban megfigyelhető volt a harmadik országokba irányuló értékesítések esetében. Ebben az esetben a közösségi gazdasági ágazat nyereségességének csökkenése jelentős lenne, pénzügyi helyzete pedig romlana. |
| --- | --- |

(93)

Annak vizsgálata során, hogy az alacsony árakon történő többletbehozatal várhatóan milyen hatással lesz a közösségi gazdasági ágazat helyzetére, megjegyzendő, hogy a jelentős mennyiségekben érkező dömpingbehozatal azonnal komoly árleszorítást eredményezne a közösségi piacon, mivel a közösségi gazdasági ágazat először valószínűleg piaci részesedése és termelési szintje megtartására törekedne, mint az a figyelembe vett időszakban megfigyelhető volt a harmadik országokba irányuló értékesítések esetében. Ebben az esetben a közösségi gazdasági ágazat nyereségességének csökkenése jelentős lenne, pénzügyi helyzete pedig romlana.

| (94) | Emlékeztetni kell arra, hogy a TKR piacán egy gyártó fennmaradása attól is függ, hogy mennyire képes lépést tartani az új technológiai fejlődéssel és megfelelő összegeket beruházni a K+F-be, a gyártó létesítményekbe és az alkalmazottak képzésébe. Ennélfogva kulcsfontosságú, hogy a közösségi gazdasági ágazat elérjen bizonyos nyereségességi szintet, ami az e költségek fedezését lehetővé tévő eladási árszint fenntartása mellett lehetséges. Egyértelmű, hogy a Japánból érkező, valószínűleg dömpingelt behozatal miatti árzuhanás következtében az egyetlen olyan közösségi gyártó, mely nem kapcsolódik japán exportáló gyártókhoz, jelentős kárt szenvedne a dömpingelt behozatal miatt, a japán exportáló gyártók harmadik országokba irányuló értékesítéskor alkalmazott rendkívül alacsony árai miatt pedig nagy valószínűséggel működésképtelenné válna. |
| --- | --- |

(94)

Emlékeztetni kell arra, hogy a TKR piacán egy gyártó fennmaradása attól is függ, hogy mennyire képes lépést tartani az új technológiai fejlődéssel és megfelelő összegeket beruházni a K+F-be, a gyártó létesítményekbe és az alkalmazottak képzésébe. Ennélfogva kulcsfontosságú, hogy a közösségi gazdasági ágazat elérjen bizonyos nyereségességi szintet, ami az e költségek fedezését lehetővé tévő eladási árszint fenntartása mellett lehetséges. Egyértelmű, hogy a Japánból érkező, valószínűleg dömpingelt behozatal miatti árzuhanás következtében az egyetlen olyan közösségi gyártó, mely nem kapcsolódik japán exportáló gyártókhoz, jelentős kárt szenvedne a dömpingelt behozatal miatt, a japán exportáló gyártók harmadik országokba irányuló értékesítéskor alkalmazott rendkívül alacsony árai miatt pedig nagy valószínűséggel működésképtelenné válna.

| (95) | A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő adatok azt mutatják, hogy a dömpingelt behozatal mennyisége 2004-ig több mint háromszorosára, a figyelembe vett időszakban pedig több mint 50 %-kal emelkedett. A fentiekben kiemeltek alapján valószínű, hogy dömpingellenes intézkedések alkalmazása nélkül további megnövekedett mennyiségeket szállítanának a közösségi piacra nagyon alacsony árakon, jelentősen alákínálva a közösségi gazdasági ágazat árainak. |
| --- | --- |

(95)

A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő adatok azt mutatják, hogy a dömpingelt behozatal mennyisége 2004-ig több mint háromszorosára, a figyelembe vett időszakban pedig több mint 50 %-kal emelkedett. A fentiekben kiemeltek alapján valószínű, hogy dömpingellenes intézkedések alkalmazása nélkül további megnövekedett mennyiségeket szállítanának a közösségi piacra nagyon alacsony árakon, jelentősen alákínálva a közösségi gazdasági ágazat árainak.

| (96) | Amennyiben a japán exportáló gyártók a harmadik országokba irányuló kivitel esetén alkalmazottakhoz hasonló exportárakat alkalmaznak a Közösségbe irányuló kivitelkor – mint az ésszerűen feltételezhető –, akkor mintegy 30 %-kal a közösségi gazdasági ágazat árai alá kínálnának. Ez az árképzés, ötvözve a japán exportőrök azon képességével, hogy az érintett termék jelentős mennyiségeivel tudják ellátni a közösségi piacot, nagy valószínűséggel leszorítaná az árakat a közösségi piacon, következésképpen pedig negatív hatással lenne a közösségi gazdasági ágazat gazdasági teljesítményére. |
| --- | --- |

(96)

Amennyiben a japán exportáló gyártók a harmadik országokba irányuló kivitel esetén alkalmazottakhoz hasonló exportárakat alkalmaznak a Közösségbe irányuló kivitelkor – mint az ésszerűen feltételezhető –, akkor mintegy 30 %-kal a közösségi gazdasági ágazat árai alá kínálnának. Ez az árképzés, ötvözve a japán exportőrök azon képességével, hogy az érintett termék jelentős mennyiségeivel tudják ellátni a közösségi piacot, nagy valószínűséggel leszorítaná az árakat a közösségi piacon, következésképpen pedig negatív hatással lenne a közösségi gazdasági ágazat gazdasági teljesítményére.

6.2.   A kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés

| (97) | A fentiek alapján az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése minden bizonnyal a közösségi gazdasági ágazatot ért jelentős kár megismétlődését eredményezné. |
| --- | --- |

(97)

A fentiek alapján az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése minden bizonnyal a közösségi gazdasági ágazatot ért jelentős kár megismétlődését eredményezné.

7.   KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

7.1.   Bevezetés

| (98) | Az alaprendelet 21. cikkével összhangban megvizsgálták, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések meghosszabbítása ellentétes lenne-e a Közösség egészének érdekével. A közösségi érdek meghatározása az összes különböző érintett érdek – vagyis a közösségi gazdasági ágazat, más közösségi gyártók, a vizsgált termék nyersanyag-felhasználóinak és -beszállítóinak érdekei – mérlegelésén alapult. |
| --- | --- |

(98)

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban megvizsgálták, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések meghosszabbítása ellentétes lenne-e a Közösség egészének érdekével. A közösségi érdek meghatározása az összes különböző érintett érdek – vagyis a közösségi gazdasági ágazat, más közösségi gyártók, a vizsgált termék nyersanyag-felhasználóinak és -beszállítóinak érdekei – mérlegelésén alapult.

| (99) | Emlékeztetni kell arra, hogy az előző vizsgálatok megállapították, hogy az intézkedések elfogadása és hatályuk azt követő meghosszabbítása nem ellentétes a Közösség érdekével. Továbbá ez a vizsgálat második hatályvesztési felülvizsgálat, így olyan helyzetet elemez, melyben már 1994 óta dömpingellenes intézkedések vannak hatályban. |
| --- | --- |

(99)

Emlékeztetni kell arra, hogy az előző vizsgálatok megállapították, hogy az intézkedések elfogadása és hatályuk azt követő meghosszabbítása nem ellentétes a Közösség érdekével. Továbbá ez a vizsgálat második hatályvesztési felülvizsgálat, így olyan helyzetet elemez, melyben már 1994 óta dömpingellenes intézkedések vannak hatályban.

| (100) | Ezen az alapon megvizsgálták, hogy azon következtetés ellenére, miszerint valószínűsíthető a dömping folytatódása és/vagy megismétlődése és a károkozás megismétlődése, vannak-e kényszerítő okok, melyek alapján arra lehetne következtetni, hogy nem közösségi érdek az intézkedések fenntartása ebben a konkrét esetben. |
| --- | --- |

(100)

Ezen az alapon megvizsgálták, hogy azon következtetés ellenére, miszerint valószínűsíthető a dömping folytatódása és/vagy megismétlődése és a károkozás megismétlődése, vannak-e kényszerítő okok, melyek alapján arra lehetne következtetni, hogy nem közösségi érdek az intézkedések fenntartása ebben a konkrét esetben.

7.2.   A közösségi gazdasági ágazat érdekei

| (101) | A közösségi gazdasági ágazat az egyetlen olyan TKR-gyártó, mely nem kapcsolódik japán exportáló gyártókhoz. A közösségi gazdasági ágazat életképesnek bizonyult, mely képes arra, hogy alkalmazkodjék a változó piaci feltételekhez. Ezt megerősítették a termelés racionalizálására, a költségek csökkentésére és a termelékenység növelésére irányuló erőfeszítései, valamint a technológiailag fejlettebb termékek gyártásába történő folyamatos beruházásai. |
| --- | --- |

(101)

A közösségi gazdasági ágazat az egyetlen olyan TKR-gyártó, mely nem kapcsolódik japán exportáló gyártókhoz. A közösségi gazdasági ágazat életképesnek bizonyult, mely képes arra, hogy alkalmazkodjék a változó piaci feltételekhez. Ezt megerősítették a termelés racionalizálására, a költségek csökkentésére és a termelékenység növelésére irányuló erőfeszítései, valamint a technológiailag fejlettebb termékek gyártásába történő folyamatos beruházásai.

| (102) | Gazdasági helyzetének javulása a figyelembe vett időszakban azt jelzi, hogy a közösségi gazdasági ágazat képes volt kiaknázni az intézkedések hatályának meghosszabbításából származó előnyöket és helyreállt a hatékony verseny. Nyereségességének javulása ellenére még messze van attól a nyereségszinttől, mely elvárható az ilyen típusú technológiai termék esetében. A fentiekben leírtak alapján azonban az a következtetés vonható le, hogy a dömpingellenes intézkedések fenntartása nélkül a közösségi gazdasági ágazat helyzete minden valószínűség szerint súlyosan romlani fog és nem kizárt az sem, hogy a (93) preambulumbekezdésben ismertetettek értelmében meg kell szüntetnie tevékenységét. Ez az érintett termékhez közvetlenül kötődő, több mint 100 munkahely elvesztését jelentené. |
| --- | --- |

(102)

Gazdasági helyzetének javulása a figyelembe vett időszakban azt jelzi, hogy a közösségi gazdasági ágazat képes volt kiaknázni az intézkedések hatályának meghosszabbításából származó előnyöket és helyreállt a hatékony verseny. Nyereségességének javulása ellenére még messze van attól a nyereségszinttől, mely elvárható az ilyen típusú technológiai termék esetében. A fentiekben leírtak alapján azonban az a következtetés vonható le, hogy a dömpingellenes intézkedések fenntartása nélkül a közösségi gazdasági ágazat helyzete minden valószínűség szerint súlyosan romlani fog és nem kizárt az sem, hogy a (93) preambulumbekezdésben ismertetettek értelmében meg kell szüntetnie tevékenységét. Ez az érintett termékhez közvetlenül kötődő, több mint 100 munkahely elvesztését jelentené.

| (103) | Az olyan csúcstechnológiájú termékek mint a TKR gyártása, különösen pedig az ilyen gyártáshoz kapcsolódó K+F-fejlesztések fontos hatással vannak más területekre is. Ez különösen a CCD-blokkok gyártására jellemző, mivel összetevőiket egyéb olyan alkalmazásokhoz is felhasználják mint a biztonsági rendszerek, orvosi, ipari és távközlési alkalmazások. A TKR-t gyártó közösségi gazdasági ágazat megléte továbbá a műsorszolgáltató berendezések fejlesztésétől és gyártásától a televíziók és a felvevő készülékek gyártásáig az egész televíziós iparágra hatással van, de hatást gyakorolhat a Közösség televíziós ágazatára megállapított szabványokra is. Így figyelembe kell venni azt is, hogy ennek a csúcstechnológiai ágazatnak az eltűnése az egész televíziós ágazatra negatív hatást gyakorolna. |
| --- | --- |

(103)

Az olyan csúcstechnológiájú termékek mint a TKR gyártása, különösen pedig az ilyen gyártáshoz kapcsolódó K+F-fejlesztések fontos hatással vannak más területekre is. Ez különösen a CCD-blokkok gyártására jellemző, mivel összetevőiket egyéb olyan alkalmazásokhoz is felhasználják mint a biztonsági rendszerek, orvosi, ipari és távközlési alkalmazások. A TKR-t gyártó közösségi gazdasági ágazat megléte továbbá a műsorszolgáltató berendezések fejlesztésétől és gyártásától a televíziók és a felvevő készülékek gyártásáig az egész televíziós iparágra hatással van, de hatást gyakorolhat a Közösség televíziós ágazatára megállapított szabványokra is. Így figyelembe kell venni azt is, hogy ennek a csúcstechnológiai ágazatnak az eltűnése az egész televíziós ágazatra negatív hatást gyakorolna.

| (104) | A fentiekből adódóan az a következtetés vonható le, hogy a jelenlegi intézkedések további fenntartására van szükség a közösségi gazdasági ágazat fennmaradását és ennélfogva számos speciális munkahelyet veszélyeztető dömpingelt behozatal káros hatásainak elhárítása érdekében. |
| --- | --- |

(104)

A fentiekből adódóan az a következtetés vonható le, hogy a jelenlegi intézkedések további fenntartására van szükség a közösségi gazdasági ágazat fennmaradását és ennélfogva számos speciális munkahelyet veszélyeztető dömpingelt behozatal káros hatásainak elhárítása érdekében.

7.3.   Más közösségi gyártók érdekei

| (105) | A TKR más közösségi gyártóinak érdekeit illetően megjegyzendő, hogy csak egyikük működött együtt a vizsgálatban. E gyártó, mely egy japán exportáló gyártóval állt kapcsolatban, kifogásolta az intézkedések fenntartását, de azt állította, hogy az intézkedések megléte versenyelőnyhöz juttatta más japán exportáló gyártókkal szemben, melyről nem kíván lemondani. |
| --- | --- |

(105)

A TKR más közösségi gyártóinak érdekeit illetően megjegyzendő, hogy csak egyikük működött együtt a vizsgálatban. E gyártó, mely egy japán exportáló gyártóval állt kapcsolatban, kifogásolta az intézkedések fenntartását, de azt állította, hogy az intézkedések megléte versenyelőnyhöz juttatta más japán exportáló gyártókkal szemben, melyről nem kíván lemondani.

| (106) | A másik állítólagos közösségi gyártó együttműködésének hiányában arra a következtetésre jutottak, hogy az együttműködő közösségi gyártót nem érinti hátrányosan az intézkedések hatályának meghosszabbítása. Most is, akárcsak az intézkedések 2000. évi meghosszabbítását követően a hatályban lévő intézkedések kiterjesztése ösztönzőleg hatott a közösségi beruházásokra. |
| --- | --- |

(106)

A másik állítólagos közösségi gyártó együttműködésének hiányában arra a következtetésre jutottak, hogy az együttműködő közösségi gyártót nem érinti hátrányosan az intézkedések hatályának meghosszabbítása. Most is, akárcsak az intézkedések 2000. évi meghosszabbítását követően a hatályban lévő intézkedések kiterjesztése ösztönzőleg hatott a közösségi beruházásokra.

7.4.   A felhasználók érdekei

| (107) | A Bizottság 25 TKR-felhasználóhoz juttatott el kérdőíveket. Csak négy felhasználó tanúsított együttműködést a vizsgálat során. E felhasználók engedélyezett műsorszolgáltató vállalatok, melyek saját felszerelésüket használva sugározzák saját programjaikat. Közvetlenül a TKR-gyártóktól szerezték be berendezéseiket – függetlenül attól, hogy a gyártás a Közösségben vagy az exportáló országban történt-e – és a TKR-felhasználók többségére reprezentatívak. |
| --- | --- |

(107)

A Bizottság 25 TKR-felhasználóhoz juttatott el kérdőíveket. Csak négy felhasználó tanúsított együttműködést a vizsgálat során. E felhasználók engedélyezett műsorszolgáltató vállalatok, melyek saját felszerelésüket használva sugározzák saját programjaikat. Közvetlenül a TKR-gyártóktól szerezték be berendezéseiket – függetlenül attól, hogy a gyártás a Közösségben vagy az exportáló országban történt-e – és a TKR-felhasználók többségére reprezentatívak.

| (108) | Az egyik felhasználó úgy érvelt, hogy mivel nem tervezi, hogy a következő öt évben jelentős számban vásárol TKR-t, ennélfogva az intézkedések kiterjesztése várhatóan nem lesz hatással üzleti tevékenységére. |
| --- | --- |

(108)

Az egyik felhasználó úgy érvelt, hogy mivel nem tervezi, hogy a következő öt évben jelentős számban vásárol TKR-t, ennélfogva az intézkedések kiterjesztése várhatóan nem lesz hatással üzleti tevékenységére.

| (109) | Egy másik felhasználó azzal érvelt, hogy tervezi a nagyfelbontású termékekre való áttérést és hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén ez növelné a szállítók számát a Közösségben és változásokat eredményezne az árképzésben és a termékfejlesztésben. Azt is állította, hogy nem kivitelezhető a kameragyártó cseréje, mivel a TKR nem általános vagy tömegcikk. |
| --- | --- |

(109)

Egy másik felhasználó azzal érvelt, hogy tervezi a nagyfelbontású termékekre való áttérést és hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén ez növelné a szállítók számát a Közösségben és változásokat eredményezne az árképzésben és a termékfejlesztésben. Azt is állította, hogy nem kivitelezhető a kameragyártó cseréje, mivel a TKR nem általános vagy tömegcikk.

| (110) | Egy harmadik felhasználó ellenezte a dömpingellenes intézkedések megújítását, mivel az csökkentené a versenyt és a modellkínálatot. Ezen kívül azt állította, hogy rövid távon lehetetlen lenne egyik gyártóról áttérni egy másikra. |
| --- | --- |

(110)

Egy harmadik felhasználó ellenezte a dömpingellenes intézkedések megújítását, mivel az csökkentené a versenyt és a modellkínálatot. Ezen kívül azt állította, hogy rövid távon lehetetlen lenne egyik gyártóról áttérni egy másikra.

| (111) | Egy negyedik felhasználó azt állította, nem tudná megmondani, milyen várható hatásai lennének az intézkedések fenntartásának. |
| --- | --- |

(111)

Egy negyedik felhasználó azt állította, nem tudná megmondani, milyen várható hatásai lennének az intézkedések fenntartásának.

| (112) | Megjegyzendő, hogy legalább két japán gyártó rendelkezik telephellyel a Közösségben és áll versenyben továbbra is a közösségi gazdasági ágazattal. Egyes felhasználók változatlanul japán TKR-t vásárolnak, függetlenül attól, hogy azokat importálták vagy a Közösségben gyártották-e. Ennélfogva nem lehet azt a következtetést levonni, hogy a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések teljesen megszüntették a versenyt a különböző TKR-beszállítók között. A Japánból származó TKR-behozatal visszaesett a dömpingellenes intézkedések elrendelése óta, de ez annak az eredménye, hogy a japán exportáló gyártók nem voltak képesek nem dömpingáron értékesíteni a Közösségbe. |
| --- | --- |

(112)

Megjegyzendő, hogy legalább két japán gyártó rendelkezik telephellyel a Közösségben és áll versenyben továbbra is a közösségi gazdasági ágazattal. Egyes felhasználók változatlanul japán TKR-t vásárolnak, függetlenül attól, hogy azokat importálták vagy a Közösségben gyártották-e. Ennélfogva nem lehet azt a következtetést levonni, hogy a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések teljesen megszüntették a versenyt a különböző TKR-beszállítók között. A Japánból származó TKR-behozatal visszaesett a dömpingellenes intézkedések elrendelése óta, de ez annak az eredménye, hogy a japán exportáló gyártók nem voltak képesek nem dömpingáron értékesíteni a Közösségbe.

| (113) | A TKR-szállítók cseréjének lehetőségét illetően megjegyzendő, hogy a dömpingellenes intézkedések célja nem a különböző TKR-szállítók cseréjének erőltetése, hanem azonos versenyfeltételek létrehozása a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok megszüntetése révén. Ezen kívül ha a TKR közösségi gazdasági ágazata eltűnne a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések megszűnése következtében, az kétségtelenül a verseny csökkenését, valamint a közösségi TKR-felhasználók japán technológiától való függőségét eredményezné. Ez utóbbi szempont különösen fontos, mivel a TKR-gyártók fontos szerepet játszhatnak a jövőbeli műsorközvetítési előírások meghatározásában. A Közösség kétségtelenül hátrányos helyzetbe kerülne, ha e terméknek nem lenne kellőképpen erős gyártója. |
| --- | --- |

(113)

A TKR-szállítók cseréjének lehetőségét illetően megjegyzendő, hogy a dömpingellenes intézkedések célja nem a különböző TKR-szállítók cseréjének erőltetése, hanem azonos versenyfeltételek létrehozása a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok megszüntetése révén. Ezen kívül ha a TKR közösségi gazdasági ágazata eltűnne a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések megszűnése következtében, az kétségtelenül a verseny csökkenését, valamint a közösségi TKR-felhasználók japán technológiától való függőségét eredményezné. Ez utóbbi szempont különösen fontos, mivel a TKR-gyártók fontos szerepet játszhatnak a jövőbeli műsorközvetítési előírások meghatározásában. A Közösség kétségtelenül hátrányos helyzetbe kerülne, ha e terméknek nem lenne kellőképpen erős gyártója.

| (114) | Az előző vizsgálatok megállapításaival összhangban arra a következtetésre jutottak, hogy a TKR a felhasználók számára nem képez jelentős költségtényezőt, hiszen az a televíziós műsorok gyártásához viszonyítva a teljes költségnek csupán kis részét teszi ki. Valójában a dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartozó kamerarendszerek csupán egy részét jelentik egy műsorszolgáltató vállalat összes berendezésigényének. A műsorszolgáltató vállalat teljes költségét – és nem csupán a berendezést – vizsgálva a dömpingellenes vámköteles TKR költségei még kisebb arányt jelentenek, hiszen egyéb fontosabb költségtényezők – pl. műsorkészítés, bérköltségek, általános költségek, stb. – is felmerülnek, melyek jóval meghaladják a kizárólag a TKR-rel kapcsolatos költségeket. |
| --- | --- |

(114)

Az előző vizsgálatok megállapításaival összhangban arra a következtetésre jutottak, hogy a TKR a felhasználók számára nem képez jelentős költségtényezőt, hiszen az a televíziós műsorok gyártásához viszonyítva a teljes költségnek csupán kis részét teszi ki. Valójában a dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartozó kamerarendszerek csupán egy részét jelentik egy műsorszolgáltató vállalat összes berendezésigényének. A műsorszolgáltató vállalat teljes költségét – és nem csupán a berendezést – vizsgálva a dömpingellenes vámköteles TKR költségei még kisebb arányt jelentenek, hiszen egyéb fontosabb költségtényezők – pl. műsorkészítés, bérköltségek, általános költségek, stb. – is felmerülnek, melyek jóval meghaladják a kizárólag a TKR-rel kapcsolatos költségeket.

| (115) | Általánosságban a vizsgálat megállapította, hogy a felhasználókra gyakorolt hatások korlátozottak a műsorszolgáltató vállalatok összforgalmához képest, vagyis a TKR-vásárlás a műsorszolgáltató vállalatok összforgalmának kevesebb mint 0,2 %-át teszi ki. Ezen kívül napjainkban a TKR átlagéletkora közel hét évre becsülhető, néha elérheti a tíz évet is, ami azt jelenti, hogy a TKR továbbra sem jelent ismétlődő költségtényezőt a felhasználók számára. |
| --- | --- |

(115)

Általánosságban a vizsgálat megállapította, hogy a felhasználókra gyakorolt hatások korlátozottak a műsorszolgáltató vállalatok összforgalmához képest, vagyis a TKR-vásárlás a műsorszolgáltató vállalatok összforgalmának kevesebb mint 0,2 %-át teszi ki. Ezen kívül napjainkban a TKR átlagéletkora közel hét évre becsülhető, néha elérheti a tíz évet is, ami azt jelenti, hogy a TKR továbbra sem jelent ismétlődő költségtényezőt a felhasználók számára.

| (116) | Így az a következtetés vonható le, hogy mivel az intézkedések már bizonyos ideje hatályban vannak, és azokat azonos szinten tartanák fenn, hatályuk meghosszabbítása nem rontaná a felhasználók helyzetét. Ezen kívül továbbra is elérhető számukra a nem a közösségi gazdasági ágazat által gyártott TKR. Mindenesetre semmi nem bizonyította, hogy a felhasználókra gyakorolt bármely hatás cáfolná annak szükségességét, hogy meg kell szüntetni a károkozó dömping versenytorzító hatásait és hogy helyre kell állítani a hatékony versenyt. |
| --- | --- |

(116)

Így az a következtetés vonható le, hogy mivel az intézkedések már bizonyos ideje hatályban vannak, és azokat azonos szinten tartanák fenn, hatályuk meghosszabbítása nem rontaná a felhasználók helyzetét. Ezen kívül továbbra is elérhető számukra a nem a közösségi gazdasági ágazat által gyártott TKR. Mindenesetre semmi nem bizonyította, hogy a felhasználókra gyakorolt bármely hatás cáfolná annak szükségességét, hogy meg kell szüntetni a károkozó dömping versenytorzító hatásait és hogy helyre kell állítani a hatékony versenyt.

| (117) | Végül megjegyzendő, hogy az intézkedések elrendelése esetén a (6) preambulumbekezdésben ismertetett párhuzamos vizsgálat de facto felülvizsgálná a hatályban lévő intézkedéseket és naprakésszé tenné szintjüket. |
| --- | --- |

(117)

Végül megjegyzendő, hogy az intézkedések elrendelése esetén a (6) preambulumbekezdésben ismertetett párhuzamos vizsgálat de facto felülvizsgálná a hatályban lévő intézkedéseket és naprakésszé tenné szintjüket.

7.5.   A beszállítóipar érdekei

| (118) | A megkérdezett kilenc nyersanyag-beszállító közül csak egy válaszolt a kérdőívre és egyezett bele, hogy együttműködjön a felülvizsgálat során. E vállalat a TKR egyik fontos alkatrészének szállítója, vagyis üzleti tevékenysége reprezentatívnak tekinthető e termék nyersanyagszállítói számára. |
| --- | --- |

(118)

A megkérdezett kilenc nyersanyag-beszállító közül csak egy válaszolt a kérdőívre és egyezett bele, hogy együttműködjön a felülvizsgálat során. E vállalat a TKR egyik fontos alkatrészének szállítója, vagyis üzleti tevékenysége reprezentatívnak tekinthető e termék nyersanyagszállítói számára.

| (119) | E szállító közösségi gazdasági ágazatnak történő eladásai a vállalat e termékre vonatkozó összforgalmának jelentős részét képezik. A vállalat azt állította, hogy az intézkedések kiterjesztése esetén fenntartaná a nyersanyagtermelést. Másfelől az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén veszélybe kerülne összeszerelő-kapacitása, mivel nem lenne képes csökkenteni az árakat. |
| --- | --- |

(119)

E szállító közösségi gazdasági ágazatnak történő eladásai a vállalat e termékre vonatkozó összforgalmának jelentős részét képezik. A vállalat azt állította, hogy az intézkedések kiterjesztése esetén fenntartaná a nyersanyagtermelést. Másfelől az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén veszélybe kerülne összeszerelő-kapacitása, mivel nem lenne képes csökkenteni az árakat.

| (120) | Emiatt az a következtetés vonható le, hogy a hatályban lévő intézkedések kiterjesztése kedvező hatással lesz a TKR beszállítóiparára. |
| --- | --- |

(120)

Emiatt az a következtetés vonható le, hogy a hatályban lévő intézkedések kiterjesztése kedvező hatással lesz a TKR beszállítóiparára.

7.6.   Verseny és kereskedelemtorzító hatások

| (121) | Az egyik olyan importőr, mely szintén gyárt TKR-t a Közösségben, és egy japán exportáló gyártóhoz kapcsolódik, úgy érvelt, hogy az intézkedések fennmaradásától függetlenül nem áll szándékában csökkenteni a gyártást a Közösségben. |
| --- | --- |

(121)

Az egyik olyan importőr, mely szintén gyárt TKR-t a Közösségben, és egy japán exportáló gyártóhoz kapcsolódik, úgy érvelt, hogy az intézkedések fennmaradásától függetlenül nem áll szándékában csökkenteni a gyártást a Közösségben.

| (122) | Következésképpen megállapítható, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak még a hatályban lévő intézkedések megújítása esetén is változatlanul szembe kell néznie a TKR-t gyártó és értékesítő egyéb közösségi gazdasági szereplők részéről jelentkező versennyel. A felhasználók ezért – csakúgy, mint eddig – képesek lesznek japán márkájú TKR-t vásárolni. |
| --- | --- |

(122)

Következésképpen megállapítható, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak még a hatályban lévő intézkedések megújítása esetén is változatlanul szembe kell néznie a TKR-t gyártó és értékesítő egyéb közösségi gazdasági szereplők részéről jelentkező versennyel. A felhasználók ezért – csakúgy, mint eddig – képesek lesznek japán márkájú TKR-t vásárolni.

| (123) | Emellett a vizsgálat feltárta, hogy az intézkedések megszüntetése esetén feltételezhető, hogy a közösségi gazdasági ágazat fennmaradása veszélybe kerülhet (lásd a fenti (94) preambulumbekezdést). Ha ez bekövetkezik, a TKR-gyártás japán gyártókra korlátozódna (vagy kapcsolt vállalataikra), ennek következményeképpen pedig a Közösségnek egyre kevesebb számú gyártóra kellene hagyatkoznia. |
| --- | --- |

(123)

Emellett a vizsgálat feltárta, hogy az intézkedések megszüntetése esetén feltételezhető, hogy a közösségi gazdasági ágazat fennmaradása veszélybe kerülhet (lásd a fenti (94) preambulumbekezdést). Ha ez bekövetkezik, a TKR-gyártás japán gyártókra korlátozódna (vagy kapcsolt vállalataikra), ennek következményeképpen pedig a Közösségnek egyre kevesebb számú gyártóra kellene hagyatkoznia.

| (124) | Emiatt az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések hatályának fenntartása kedvező hatással lenne a verseny fenntartására és a versenytorzító hatások megszüntetésére. |
| --- | --- |

(124)

Emiatt az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések hatályának fenntartása kedvező hatással lenne a verseny fenntartására és a versenytorzító hatások megszüntetésére.

7.7.   A közösségi érdekre vonatkozó következtetések

| (125) | A fentiek alapján az a következtetés vonható le, hogy a közösségi érdek tekintetében nem áll fenn olyan kényszerítő ok, mely a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen szólna. |
| --- | --- |

(125)

A fentiek alapján az a következtetés vonható le, hogy a közösségi érdek tekintetében nem áll fenn olyan kényszerítő ok, mely a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen szólna.

8.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (126) | Minden érdekelt felet értesítettek azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, melyek alapján a hatályos intézkedések fenntartását szándékoznak ajánlani. Határidőt is biztosítottak számukra, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően ismertessék észrevételeiket. |
| --- | --- |

(126)

Minden érdekelt felet értesítettek azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, melyek alapján a hatályos intézkedések fenntartását szándékoznak ajánlani. Határidőt is biztosítottak számukra, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően ismertessék észrevételeiket.

| (127) | A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint a Japánból származó TKR behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani, |
| --- | --- |

(127)

A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint a Japánból származó TKR behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre a Japánból származó televíziós kamerarendszerek és azok alkatrészei behozatalára, melyek az ex 8525 30 90 KN-kód (TARIC-kód: 8525309010), ex 8537 10 91 (TARIC-kód: 8537109191), ex 8537 10 99 (TARIC-kód: 8537109991), ex 8529 90 81 (TARIC-kód: 8529908138), ex 8529 90 95 (TARIC-kód: 8529909530), ex 8543 89 97 (TARIC-kód: 8543899715), ex 8528 21 14 (TARIC-kód: 8528211410), ex 8528 21 16 (TARIC-kód: 8528211610) és ex 8528 21 90 (TARIC-kód: 8528219010) alá tartoznak.

(2)   E televíziós kamerarendszerek az alábbi, együttesen vagy külön-külön behozott alkatrészek egyesítéséből állhatnak:

| a) | három vagy több, egyenként több mint 400 000 pixeles, hátsó adapterhez csatlakoztatható érzékelőt (12 mm-es vagy nagyobb CCD-érzékelők) tartalmazó kamerafej, amelynek jel/zaj hányadosa normál erősítési szinten az 55 dB-t eléri vagy meghaladja; a kamerafej és az adapter lehet egybeépített vagy különálló; |
| --- | --- |

a)

három vagy több, egyenként több mint 400 000 pixeles, hátsó adapterhez csatlakoztatható érzékelőt (12 mm-es vagy nagyobb CCD-érzékelők) tartalmazó kamerafej, amelynek jel/zaj hányadosa normál erősítési szinten az 55 dB-t eléri vagy meghaladja; a kamerafej és az adapter lehet egybeépített vagy különálló;

| b) | képkereső (38 mm vagy annál nagyobb átmérőjű); |
| --- | --- |

b)

képkereső (38 mm vagy annál nagyobb átmérőjű);

| c) | a kamerához kábellel csatlakoztatott bázisállomás vagy kamera vezérlőegység (CCU); |
| --- | --- |

c)

a kamerához kábellel csatlakoztatott bázisállomás vagy kamera vezérlőegység (CCU);

| d) | egyetlen kamera vezérlésére (színbeállító lencse nyitása vagy fényrekesz) szolgáló üzemi vezérlőpanel (OCP); |
| --- | --- |

d)

egyetlen kamera vezérlésére (színbeállító lencse nyitása vagy fényrekesz) szolgáló üzemi vezérlőpanel (OCP);

| e) | több távoli kamera ellenőrzésére és beállítására szolgáló fő vezérlőpanel (MCP) vagy fő beállító egység (MSU) a kiválasztott kamera jelzésével. |
| --- | --- |

e)

több távoli kamera ellenőrzésére és beállítására szolgáló fő vezérlőpanel (MCP) vagy fő beállító egység (MSU) a kiválasztott kamera jelzésével.

(3)   A vámot az alábbiakra nem kell alkalmazni:

| a) | lencsék (kiegészítő TARIC-kód: A727); |
| --- | --- |

a)

lencsék (kiegészítő TARIC-kód: A727);

| a) | videomagnók (kiegészítő TARIC-kód: A727); |
| --- | --- |

a)

videomagnók (kiegészítő TARIC-kód: A727);

| c) | egybeépített, nem különválasztható felvevőegységgel ellátott kamerafejek (kiegészítő TARIC-kód: A727); |
| --- | --- |

c)

egybeépített, nem különválasztható felvevőegységgel ellátott kamerafejek (kiegészítő TARIC-kód: A727);

| d) | műsorközvetítésre nem alkalmas professzionális kamerák (kiegészítő TARIC-kód: A727); |
| --- | --- |

d)

műsorközvetítésre nem alkalmas professzionális kamerák (kiegészítő TARIC-kód: A727);

| e) | a mellékletben felsorolt professzionális kamerák (kiegészítő TARIC kód: 8786 és 8969). |
| --- | --- |

e)

a mellékletben felsorolt professzionális kamerák (kiegészítő TARIC kód: 8786 és 8969).

(4)   Abban az esetben, ha a televíziós kamerarendszert a lencsével együtt importálják, a dömpingellenes vám megállapításakor alkalmazott, közösségi határparitáson számított érték a televíziós kamerarendszer lencsék nélküli értéke. Ha ezt az értéket a számlán külön nem tüntették fel, az importőrnek a szabad forgalomba bocsátáskor a lencsék értékét be kell jelentenie és mellékelnie szükséges a megfelelő bizonyítékokat és adatokat.

(5)   A dömpingellenes vám a közösségi határparitáson számított, vámolás előtti nettó ár 96,8 %-a (kiegészítő TARIC-kód: 8744), kivéve ha a termékeket a következő vállalatok gyártották, melyekre az alábbi vámtételek érvényesek:

| — | Ikegami Tsushinki Co. Ltd: 200,3 % (kiegészítő TARIC-kód: 8741), |
| --- | --- |

—

Ikegami Tsushinki Co. Ltd: 200,3 % (kiegészítő TARIC-kód: 8741),

| — | Sony Corporation: 108,3 % (kiegészítő TARIC-kód: 8742), |
| --- | --- |

—

Sony Corporation: 108,3 % (kiegészítő TARIC-kód: 8742),

| — | Hitachi Denshi Ltd: 52,7 % (kiegészítő TARIC-kód: 8743). |
| --- | --- |

—

Hitachi Denshi Ltd: 52,7 % (kiegészítő TARIC-kód: 8743).

(6)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. december 19-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. KORKEAOJA

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK tanácsi rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 111., 1994.4.30., 106. o. A legutóbb az 1754/2004/EK rendelettel (HL L 313., 2004.10.12., 1. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 244., 2000.9.29., 38. o. A legutóbb a(z) 1909/2006/EK rendelettel (HL L 365, 2006.12.21., 1. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL C 309., 2004.12.15., 2. o.

4

(5)  HL C 239., 2005.9.29., 9. o.

5

(6)  HL C 117., 2006.5.18., 8. o.

6

---

MELLÉKLET

Az intézkedések alól mentesített, televíziós (műsorközvetítésre alkalmas) kamerarendszernek nem minősülő, professzionális kamerarendszerek listája

| Gyártó | Kamerafej | Képkereső | Kamera-vezérlőegység | Üzemi vezérlőegység | Fő vezérlőegység | Kamera adapterek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sony | | DXC-M7PK |

Gyártó

Kamerafej

Képkereső

Kamera-vezérlőegység

Üzemi vezérlőegység

Fő vezérlőegység

Kamera adapterek

Sony

DXC-M7PK

| | DXC-M7P |
| --- | --- |

DXC-M7P

| | DXC-M7PH |
| --- | --- |

DXC-M7PH

| | DXC-M7PK/1 |
| --- | --- |

DXC-M7PK/1

| | DXC-M7P/1 |
| --- | --- |

DXC-M7P/1

| | DXC-M7PH/1 |
| --- | --- |

DXC-M7PH/1

| | DXC-327PK |
| --- | --- |

DXC-327PK

| | DXC-327PL |
| --- | --- |

DXC-327PL

| | DXC-327PH |
| --- | --- |

DXC-327PH

| | DXC-327APK |
| --- | --- |

DXC-327APK

| | DXC-327APL |
| --- | --- |

DXC-327APL

| | DXC-327AH |
| --- | --- |

DXC-327AH

| | DXC-537PK |
| --- | --- |

DXC-537PK

| | DXC-537PL |
| --- | --- |

DXC-537PL

| | DXC-537PH |
| --- | --- |

DXC-537PH

| | DXC-537APK |
| --- | --- |

DXC-537APK

| | DXC-537APL |
| --- | --- |

DXC-537APL

| | DXC-537APH |
| --- | --- |

DXC-537APH

| | EVW-537PK |
| --- | --- |

EVW-537PK

| | EVW-327PK |
| --- | --- |

EVW-327PK

| | DXC-637P |
| --- | --- |

DXC-637P

| | DXC-637PK |
| --- | --- |

DXC-637PK

| | DXC-637PL |
| --- | --- |

DXC-637PL

| | DXC-637PH |
| --- | --- |

DXC-637PH

| | PVW-637PK |
| --- | --- |

PVW-637PK

| | PVW-637PL |
| --- | --- |

PVW-637PL

| | DXC-D30PF |
| --- | --- |

DXC-D30PF

| | DXC-D30PK |
| --- | --- |

DXC-D30PK

| | DXC-D30PL |
| --- | --- |

DXC-D30PL

| | DXC-D30PH |
| --- | --- |

DXC-D30PH

| | DSR-130PF |
| --- | --- |

DSR-130PF

| | DSR-130PK |
| --- | --- |

DSR-130PK

| | DSR-130PL |
| --- | --- |

DSR-130PL

| | PVW-D30PF |
| --- | --- |

PVW-D30PF

| | PVW-D30PK |
| --- | --- |

PVW-D30PK

| | PVW-D30PL |
| --- | --- |

PVW-D30PL

| | DXC-327BPF |
| --- | --- |

DXC-327BPF

| | DXC-327BPK |
| --- | --- |

DXC-327BPK

| | DXC-327BPL |
| --- | --- |

DXC-327BPL

| | DXC-327BPH |
| --- | --- |

DXC-327BPH

| | DXC-D30WSP (2) |
| --- | --- |

DXC-D30WSP (2)

| | DXC-D35PH (2) |
| --- | --- |

DXC-D35PH (2)

| | DXC-D35PL (2) |
| --- | --- |

DXC-D35PL (2)

| | DXC-D35PK (2) |
| --- | --- |

DXC-D35PK (2)

| | DXC-D35WSPL (2) |
| --- | --- |

DXC-D35WSPL (2)

| | DSR-135PL (2) |
| --- | --- |

DSR-135PL (2)

| | DXF-3000CE |
| --- | --- |

DXF-3000CE

| | DXF-325CE |
| --- | --- |

DXF-325CE

| | DXF-501CE |
| --- | --- |

DXF-501CE

| | DXF-M3CE |
| --- | --- |

DXF-M3CE

| | DXF-M7CE |
| --- | --- |

DXF-M7CE

| | DXF-40CE |
| --- | --- |

DXF-40CE

| | DXF-40ACE |
| --- | --- |

DXF-40ACE

| | DXF-50CE |
| --- | --- |

DXF-50CE

| | DXF-601CE |
| --- | --- |

DXF-601CE

| | DXF-40BCE |
| --- | --- |

DXF-40BCE

| | DXF-50BCE |
| --- | --- |

DXF-50BCE

| | DXF-701CE |
| --- | --- |

DXF-701CE

| | DXF-WSCE (2) |
| --- | --- |

DXF-WSCE (2)

| | DXF-801CE (2) |
| --- | --- |

DXF-801CE (2)

| | HDVF-C30W |
| --- | --- |

HDVF-C30W

| | CCU-M3P |
| --- | --- |

CCU-M3P

| | CCU-M5P |
| --- | --- |

CCU-M5P

| | CCU-M7P |
| --- | --- |

CCU-M7P

| | CUU-M5AP (2) |
| --- | --- |

CUU-M5AP (2)

| | RM-M7G |
| --- | --- |

RM-M7G

| | RM-M7E (2) |
| --- | --- |

RM-M7E (2)

—

| | CA-325P |
| --- | --- |

CA-325P

| | CA-325AP |
| --- | --- |

CA-325AP

| | CA-325B |
| --- | --- |

CA-325B

| | CA-327P |
| --- | --- |

CA-327P

| | CA-537P |
| --- | --- |

CA-537P

| | CA-511 |
| --- | --- |

CA-511

| | CA-512P |
| --- | --- |

CA-512P

| | CA-513 |
| --- | --- |

CA-513

| | VCT-U14 (2) |
| --- | --- |

VCT-U14 (2)

Ikegami

| | HC-340 |
| --- | --- |

HC-340

| | HC-300 |
| --- | --- |

HC-300

| | HC-230 |
| --- | --- |

HC-230

| | HC-240 |
| --- | --- |

HC-240

| | HC-210 |
| --- | --- |

HC-210

| | HC-390 |
| --- | --- |

HC-390

| | LK-33 |
| --- | --- |

LK-33

| | HDL-30MA |
| --- | --- |

HDL-30MA

| | HDL-37 |
| --- | --- |

HDL-37

| | HC-400 (2) |
| --- | --- |

HC-400 (2)

| | HC-400W (2) |
| --- | --- |

HC-400W (2)

| | HDL-37E |
| --- | --- |

HDL-37E

| | HDL-10 |
| --- | --- |

HDL-10

| | HDL-40 |
| --- | --- |

HDL-40

| | HC-500 (2) |
| --- | --- |

HC-500 (2)

| | HC-500W (2) |
| --- | --- |

HC-500W (2)

| | VF15-21/22 |
| --- | --- |

VF15-21/22

| | VF-4523 |
| --- | --- |

VF-4523

| | VF15-39 |
| --- | --- |

VF15-39

| | VF15-46 (2) |
| --- | --- |

VF15-46 (2)

| | VF5040 (2) |
| --- | --- |

VF5040 (2)

| | VF5040W (2) |
| --- | --- |

VF5040W (2)

| | MA-200/230 |
| --- | --- |

MA-200/230

| | MA-200A (2) |
| --- | --- |

MA-200A (2)

| | MA-400 (2) |
| --- | --- |

MA-400 (2)

| | CCU-37 |
| --- | --- |

CCU-37

| | CCU-10 |
| --- | --- |

CCU-10

| | RCU-240 |
| --- | --- |

RCU-240

| | RCU-390 (2) |
| --- | --- |

RCU-390 (2)

| | RCU-400 (2) |
| --- | --- |

RCU-400 (2)

| | RCU-240A |
| --- | --- |

RCU-240A

—

| | CA-340 |
| --- | --- |

CA-340

| | CA-300 |
| --- | --- |

CA-300

| | CA-230 |
| --- | --- |

CA-230

| | CA-390 |
| --- | --- |

CA-390

| | CA-400 (2) |
| --- | --- |

CA-400 (2)

| | CA-450 (2) |
| --- | --- |

CA-450 (2)

Hitachi

| | SK-H5 |
| --- | --- |

SK-H5

| | SK-H501 |
| --- | --- |

SK-H501

| | DK-7700 |
| --- | --- |

DK-7700

| | DK-7700SX |
| --- | --- |

DK-7700SX

| | HV-C10 |
| --- | --- |

HV-C10

| | HV-C11 |
| --- | --- |

HV-C11

| | HV-C10F |
| --- | --- |

HV-C10F

| | Z-ONE (L) |
| --- | --- |

Z-ONE (L)

| | Z-ONE (H) |
| --- | --- |

Z-ONE (H)

| | Z-ONE |
| --- | --- |

Z-ONE

| | Z-ONE A (L) |
| --- | --- |

Z-ONE A (L)

| | Z-ONE A (H) |
| --- | --- |

Z-ONE A (H)

| | Z-ONE A (F) |
| --- | --- |

Z-ONE A (F)

| | Z-ONE A |
| --- | --- |

Z-ONE A

| | Z-ONE B (L) |
| --- | --- |

Z-ONE B (L)

| | Z-ONE B (H) |
| --- | --- |

Z-ONE B (H)

| | Z-ONE B (F) |
| --- | --- |

Z-ONE B (F)

| | Z-ONE B |
| --- | --- |

Z-ONE B

| | Z-ONE B (M) |
| --- | --- |

Z-ONE B (M)

| | Z-ONE B (R) |
| --- | --- |

Z-ONE B (R)

| | FP-C10 (B) |
| --- | --- |

FP-C10 (B)

| | FP-C10 (C) |
| --- | --- |

FP-C10 (C)

| | FP-C10 (D) |
| --- | --- |

FP-C10 (D)

| | FP-C10 (G) |
| --- | --- |

FP-C10 (G)

| | FP-C10 (L) |
| --- | --- |

FP-C10 (L)

| | FP-C10 (R) |
| --- | --- |

FP-C10 (R)

| | FP-C10 (S) |
| --- | --- |

FP-C10 (S)

| | FP-C10 (V) |
| --- | --- |

FP-C10 (V)

| | FP-C10 (F) |
| --- | --- |

FP-C10 (F)

| | FP-C10 |
| --- | --- |

FP-C10

| | FP-C10 A |
| --- | --- |

FP-C10 A

| | FP-C10 A (A) |
| --- | --- |

FP-C10 A (A)

| | FP-C10 A (B) |
| --- | --- |

FP-C10 A (B)

| | FP-C10 A (C) |
| --- | --- |

FP-C10 A (C)

| | FP-C10 A (D) |
| --- | --- |

FP-C10 A (D)

| | FP-C10 A (F) |
| --- | --- |

FP-C10 A (F)

| | FP-C10 A (G) |
| --- | --- |

FP-C10 A (G)

| | FP-C10 A (H) |
| --- | --- |

FP-C10 A (H)

| | FP-C10 A (L) |
| --- | --- |

FP-C10 A (L)

| | FP-C10 A (R) |
| --- | --- |

FP-C10 A (R)

| | FP-C10 A (S) |
| --- | --- |

FP-C10 A (S)

| | FP-C10 A (T) |
| --- | --- |

FP-C10 A (T)

| | FP-C10 A (V) |
| --- | --- |

FP-C10 A (V)

| | FP-C10 A (W) |
| --- | --- |

FP-C10 A (W)

| | Z-ONE C (M) |
| --- | --- |

Z-ONE C (M)

| | Z-ONE C (R) |
| --- | --- |

Z-ONE C (R)

| | Z-ONE C (F) |
| --- | --- |

Z-ONE C (F)

| | Z-ONE C |
| --- | --- |

Z-ONE C

| | HV-C20 |
| --- | --- |

HV-C20

| | HV-C20M |
| --- | --- |

HV-C20M

| | Z-ONE-D |
| --- | --- |

Z-ONE-D

| | Z-ONE-D (A) |
| --- | --- |

Z-ONE-D (A)

| | Z-ONE-D (B) |
| --- | --- |

Z-ONE-D (B)

| | Z-ONE-D (C) |
| --- | --- |

Z-ONE-D (C)

| | Z-ONE.DA (2) |
| --- | --- |

Z-ONE.DA (2)

| | V-21 (2) |
| --- | --- |

V-21 (2)

| | V-21W (2) |
| --- | --- |

V-21W (2)

| | V-35 (2) |
| --- | --- |

V-35 (2)

| | DK-H31 (2) |
| --- | --- |

DK-H31 (2)

| | V-35W (2) |
| --- | --- |

V-35W (2)

| | GM-5 (A) |
| --- | --- |

GM-5 (A)

| | GM-5-R2 (A) |
| --- | --- |

GM-5-R2 (A)

| | GM-5-R2 |
| --- | --- |

GM-5-R2

| | GM-50 |
| --- | --- |

GM-50

| | GM-8A (2) |
| --- | --- |

GM-8A (2)

| | GM-9 (2) |
| --- | --- |

GM-9 (2)

| | GM-51 (2) |
| --- | --- |

GM-51 (2)

| | RU-C1 (B) |
| --- | --- |

RU-C1 (B)

| | RU-C1 (D) |
| --- | --- |

RU-C1 (D)

| | RU-C1 |
| --- | --- |

RU-C1

| | RU-C1-S5 |
| --- | --- |

RU-C1-S5

| | RU-C10 (B) |
| --- | --- |

RU-C10 (B)

| | RU-C10 (C) |
| --- | --- |

RU-C10 (C)

| | RC-C1 |
| --- | --- |

RC-C1

| | RC-C10 |
| --- | --- |

RC-C10

| | RU-C10 |
| --- | --- |

RU-C10

| | RU-Z1 (B) |
| --- | --- |

RU-Z1 (B)

| | RU-Z1 (C) |
| --- | --- |

RU-Z1 (C)

| | RU-Z1 |
| --- | --- |

RU-Z1

| | RC-C11 |
| --- | --- |

RC-C11

| | RU-Z2 |
| --- | --- |

RU-Z2

| | RC-Z1 |
| --- | --- |

RC-Z1

| | RC-Z11 |
| --- | --- |

RC-Z11

| | RC-Z2 |
| --- | --- |

RC-Z2

| | RC-Z21 |
| --- | --- |

RC-Z21

| | RC-Z2A (2) |
| --- | --- |

RC-Z2A (2)

| | RC-Z21A (2) |
| --- | --- |

RC-Z21A (2)

| | RU-Z3 (2) |
| --- | --- |

RU-Z3 (2)

| | RC-Z3 (2) |
| --- | --- |

RC-Z3 (2)

| | RU-Z35 (2) |
| --- | --- |

RU-Z35 (2)

| | RU-3300N (2) |
| --- | --- |

RU-3300N (2)

—

—

| | CA-Z1 |
| --- | --- |

CA-Z1

| | CA-Z2 |
| --- | --- |

CA-Z2

| | CA-Z1SJ |
| --- | --- |

CA-Z1SJ

| | CA-Z1SP |
| --- | --- |

CA-Z1SP

| | CA-Z1M |
| --- | --- |

CA-Z1M

| | CA-Z1M2 |
| --- | --- |

CA-Z1M2

| | CA-Z1HB |
| --- | --- |

CA-Z1HB

| | CA-C10 |
| --- | --- |

CA-C10

| | CA-C10SP |
| --- | --- |

CA-C10SP

| | CA-C10SJA |
| --- | --- |

CA-C10SJA

| | CA-C10M |
| --- | --- |

CA-C10M

| | CA-C10B |
| --- | --- |

CA-C10B

| | CA-Z1A (2) |
| --- | --- |

CA-Z1A (2)

| | CA-Z31 (2) |
| --- | --- |

CA-Z31 (2)

| | CA-Z32 (2) |
| --- | --- |

CA-Z32 (2)

| | CA-ZD1 (2) |
| --- | --- |

CA-ZD1 (2)

| | CA-Z35 (2) |
| --- | --- |

CA-Z35 (2)

| | EA-Z35 (2) |
| --- | --- |

EA-Z35 (2)

Matsushita

| | WV-F700 |
| --- | --- |

WV-F700

| | WV-F700A |
| --- | --- |

WV-F700A

| | WV-F700SHE |
| --- | --- |

WV-F700SHE

| | WV-F700ASHE |
| --- | --- |

WV-F700ASHE

| | WV-F700BHE |
| --- | --- |

WV-F700BHE

| | WV-F700ABHE |
| --- | --- |

WV-F700ABHE

| | WV-F700MHE |
| --- | --- |

WV-F700MHE

| | WV-F350 |
| --- | --- |

WV-F350

| | WV-F350HE |
| --- | --- |

WV-F350HE

| | WV-F350E |
| --- | --- |

WV-F350E

| | WV-F350AE |
| --- | --- |

WV-F350AE

| | WV-F350DE |
| --- | --- |

WV-F350DE

| | WV-F350ADE |
| --- | --- |

WV-F350ADE

| | WV-F500HE (1) |
| --- | --- |

WV-F500HE (1)

| | WV-F-565HE |
| --- | --- |

WV-F-565HE

| | AW-F575HE |
| --- | --- |

AW-F575HE

| | AW-E600 |
| --- | --- |

AW-E600

| | AW-E800 |
| --- | --- |

AW-E800

| | AW-E800A |
| --- | --- |

AW-E800A

| | AW-E650 |
| --- | --- |

AW-E650

| | AW-E655 |
| --- | --- |

AW-E655

| | AW-E750 |
| --- | --- |

AW-E750

| | AW-E860L |
| --- | --- |

AW-E860L

| | AK-HC910L |
| --- | --- |

AK-HC910L

| | AK-HC1500G |
| --- | --- |

AK-HC1500G

| | WV-VF65BE |
| --- | --- |

WV-VF65BE

| | WV-VF40E |
| --- | --- |

WV-VF40E

| | WV-VF39E |
| --- | --- |

WV-VF39E

| | WV-VF65BE (1) |
| --- | --- |

WV-VF65BE (1)

| | WV-VF40E (1) |
| --- | --- |

WV-VF40E (1)

| | WV-VF42E |
| --- | --- |

WV-VF42E

| | WV-VF65B |
| --- | --- |

WV-VF65B

| | AW-VF80 |
| --- | --- |

AW-VF80

| | WV-RC700/B |
| --- | --- |

WV-RC700/B

| | WV-RC700/G |
| --- | --- |

WV-RC700/G

| | WV-RC700A/B |
| --- | --- |

WV-RC700A/B

| | WV-RC700A/G |
| --- | --- |

WV-RC700A/G

| | WV-RC36/B |
| --- | --- |

WV-RC36/B

| | WV-RC36/G |
| --- | --- |

WV-RC36/G

| | WV-RC37/B |
| --- | --- |

WV-RC37/B

| | WV-RC37/G |
| --- | --- |

WV-RC37/G

| | WV-CB700E |
| --- | --- |

WV-CB700E

| | WV-CB700AE |
| --- | --- |

WV-CB700AE

| | WV-CB700E (1) |
| --- | --- |

WV-CB700E (1)

| | WV-CB700AE (1) |
| --- | --- |

WV-CB700AE (1)

| | WV-RC700/B (1) |
| --- | --- |

WV-RC700/B (1)

| | WV-RC700/G (1) |
| --- | --- |

WV-RC700/G (1)

| | WV-RC700A/B (1) |
| --- | --- |

WV-RC700A/B (1)

| | WV-RC700A/G (1) |
| --- | --- |

WV-RC700A/G (1)

| | WV-RC550/G |
| --- | --- |

WV-RC550/G

| | WV-RC550/B |
| --- | --- |

WV-RC550/B

| | WV-RC700A |
| --- | --- |

WV-RC700A

| | WV-CB700A |
| --- | --- |

WV-CB700A

| | WV-RC550 |
| --- | --- |

WV-RC550

| | WV-CB550 |
| --- | --- |

WV-CB550

| | AW-RP501 |
| --- | --- |

AW-RP501

| | AW-RP505 |
| --- | --- |

AW-RP505

| | AK-HRP900 |
| --- | --- |

AK-HRP900

| | AK-HRP150 |
| --- | --- |

AK-HRP150

—

—

| | WV-AD700SE |
| --- | --- |

WV-AD700SE

| | WV-AD700ASE |
| --- | --- |

WV-AD700ASE

| | WV-AD700ME |
| --- | --- |

WV-AD700ME

| | WV-AD250E |
| --- | --- |

WV-AD250E

| | WV-AD500E (1) |
| --- | --- |

WV-AD500E (1)

| | AW-AD500AE |
| --- | --- |

AW-AD500AE

| | AW-AD700BSE |
| --- | --- |

AW-AD700BSE

JVC

| | KY-35E |
| --- | --- |

KY-35E

| | KY-27ECH |
| --- | --- |

KY-27ECH

| | KY-19ECH |
| --- | --- |

KY-19ECH

| | KY-17FITECH |
| --- | --- |

KY-17FITECH

| | KY-17BECH |
| --- | --- |

KY-17BECH

| | KY-F30FITE |
| --- | --- |

KY-F30FITE

| | KY-F30BE |
| --- | --- |

KY-F30BE

| | KY-F560E |
| --- | --- |

KY-F560E

| | KY-27CECH |
| --- | --- |

KY-27CECH

| | KH-100U |
| --- | --- |

KH-100U

| | KY-D29ECH |
| --- | --- |

KY-D29ECH

| | KY-D29WECH (2) |
| --- | --- |

KY-D29WECH (2)

| | VF-P315E |
| --- | --- |

VF-P315E

| | VF-P550E |
| --- | --- |

VF-P550E

| | VF-P10E |
| --- | --- |

VF-P10E

| | VP-P115E |
| --- | --- |

VP-P115E

| | VF-P400E |
| --- | --- |

VF-P400E

| | VP-P550BE |
| --- | --- |

VP-P550BE

| | VF-P116E |
| --- | --- |

VF-P116E

| | VF-P116WE (2) |
| --- | --- |

VF-P116WE (2)

| | VF-P550WE (2) |
| --- | --- |

VF-P550WE (2)

| | RM-P350EG |
| --- | --- |

RM-P350EG

| | RM-P200EG |
| --- | --- |

RM-P200EG

| | RM-P300EG |
| --- | --- |

RM-P300EG

| | RM-LP80E |
| --- | --- |

RM-LP80E

| | RM-LP821E |
| --- | --- |

RM-LP821E

| | RM-LP35U |
| --- | --- |

RM-LP35U

| | RM-LP37U |
| --- | --- |

RM-LP37U

| | RM-P270EG |
| --- | --- |

RM-P270EG

| | RM-P210E |
| --- | --- |

RM-P210E

—

—

| | KA-35E |
| --- | --- |

KA-35E

| | KA-B35U |
| --- | --- |

KA-B35U

| | KA-M35U |
| --- | --- |

KA-M35U

| | KA-P35U |
| --- | --- |

KA-P35U

| | KA-27E |
| --- | --- |

KA-27E

| | KA-20E |
| --- | --- |

KA-20E

| | KA-P27U |
| --- | --- |

KA-P27U

| | KA-P20U |
| --- | --- |

KA-P20U

| | KA-B27E |
| --- | --- |

KA-B27E

| | KA-B20E |
| --- | --- |

KA-B20E

| | KA-M20E |
| --- | --- |

KA-M20E

| | KA-M27E |
| --- | --- |

KA-M27E

Olympus

| | MAJ-387N |
| --- | --- |

MAJ-387N

| | MAJ-387I |
| --- | --- |

MAJ-387I

| | OTV-SX 2 |
| --- | --- |

OTV-SX 2

| | OTV-S5 |
| --- | --- |

OTV-S5

| | OTV-S6 |
| --- | --- |

OTV-S6

Camera OTV-SX

---

(1)  Más néven: fő beállítóegység (master set up unit; MSU) vagy fő vezérlőpanel (master control panel, MCP).

(2)  A típus mentességének feltétele, hogy a hozzá tartozó triax rendszer vagy triax adapter nincs forgalomban az EK piacán.

---

| 21.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 365/26 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 365/26

---

A TANÁCS 1911/2006/EK RENDELETE

(2006. december 19.)

a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően az Algériából, Belaruszból, Oroszországból és Ukrajnából származó karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott egyeztetést követően benyújtott bizottsági javaslatra,

mivel:

A.   ELJÁRÁS

1.   Hatályos intézkedések

| (1) | 2000. szeptember 23-án a Tanács az 1995/2000/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes intézkedéseket vezetett be az Algériából, Belaruszból, Litvániából, Oroszországból és Ukrajnából származó karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok behozatalára. A Litvániából származó karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok behozatalára bevezetett intézkedések hatályukat vesztették az országnak az Európai Unióhoz történő 2004. május 1-jei csatlakozásával. Az ezen intézkedésekhez vezető vizsgálatra a továbbiakban mint az eredeti vizsgálatra hivatkoznak. |
| --- | --- |

(1)

2000. szeptember 23-án a Tanács az 1995/2000/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes intézkedéseket vezetett be az Algériából, Belaruszból, Litvániából, Oroszországból és Ukrajnából származó karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok behozatalára. A Litvániából származó karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok behozatalára bevezetett intézkedések hatályukat vesztették az országnak az Európai Unióhoz történő 2004. május 1-jei csatlakozásával. Az ezen intézkedésekhez vezető vizsgálatra a továbbiakban mint az eredeti vizsgálatra hivatkoznak.

| (2) | A behozatalokra vonatkozó intézkedések meghatározott vámokból álltak, kivéve egy algériai exportáló gyártótól származó behozatal esetében, amelyre kötelezettségvállalást fogadtak el. |
| --- | --- |

(2)

A behozatalokra vonatkozó intézkedések meghatározott vámokból álltak, kivéve egy algériai exportáló gyártótól származó behozatal esetében, amelyre kötelezettségvállalást fogadtak el.

2.   Felülvizsgálat iránti kérelem

| (3) | A közelgő hatályvesztésről szóló értesítés (3)2004. december 17-i közzétételét követően 2005. június 20-án az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése szerint hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelmet nyújtottak be. A kérelmet az Európai Műtrágyagyártók Szövetsége (European Fertilizer Manufacturers Association, EFMA, a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be azon gyártók nevében, akik a Közösségben a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok jelentős hányadának, jelen esetben több mint 50 %-ának előállítását végzik. |
| --- | --- |

(3)

A közelgő hatályvesztésről szóló értesítés (3)2004. december 17-i közzétételét követően 2005. június 20-án az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése szerint hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelmet nyújtottak be. A kérelmet az Európai Műtrágyagyártók Szövetsége (European Fertilizer Manufacturers Association, EFMA, a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be azon gyártók nevében, akik a Közösségben a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok jelentős hányadának, jelen esetben több mint 50 %-ának előállítását végzik.

| (4) | A kérelmező azt állította, és erre elegendő egyértelmű bizonyítékot is szolgáltatott, hogy valószínű az Algériából, Belaruszból, Oroszországból és Ukrajnából (a továbbiakban: az érintett országok) származó karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok dömpingelt behozatala, illetve a közösségi gazdasági ágazatnak okozott kár folytatódása vagy megismétlődése. |
| --- | --- |

(4)

A kérelmező azt állította, és erre elegendő egyértelmű bizonyítékot is szolgáltatott, hogy valószínű az Algériából, Belaruszból, Oroszországból és Ukrajnából (a továbbiakban: az érintett országok) származó karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok dömpingelt behozatala, illetve a közösségi gazdasági ágazatnak okozott kár folytatódása vagy megismétlődése.

| (5) | A Bizottság – a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően – megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésére a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, és 2005. szeptember 22-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában megjelent, az eljárás megindításáról szóló értesítéssel (4) bejelentette, hogy hatályvesztési felülvizsgálatot indít az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság – a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően – megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésére a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, és 2005. szeptember 22-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában megjelent, az eljárás megindításáról szóló értesítéssel (4) bejelentette, hogy hatályvesztési felülvizsgálatot indít az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban.

3.   A vizsgálat

3.1.   A vizsgálati időszak

| (6) | A dömping és a kár folytatódására és megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2004. július 1. és 2005. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) vonatkozott. A károkozás folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos felméréshez fontos tendenciák megvizsgálása a 2002-től a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra vonatkozott (a továbbiakban: az érintett időszak). |
| --- | --- |

(6)

A dömping és a kár folytatódására és megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2004. július 1. és 2005. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) vonatkozott. A károkozás folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos felméréshez fontos tendenciák megvizsgálása a 2002-től a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra vonatkozott (a továbbiakban: az érintett időszak).

3.2.   A vizsgálatban érintett felek

| (7) | A Bizottság a hatályvesztés felülvizsgálatának megindításáról hivatalosan értesítette az exportáló gyártókat, az importőröket, az ismert érintett felhasználókat és szervezeteiket, az exportáló országok képviselőit, a panaszost, valamint a közösségi gyártókat. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak, hogy véleményüket írásban ismertessék, illetve hogy meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság a hatályvesztés felülvizsgálatának megindításáról hivatalosan értesítette az exportáló gyártókat, az importőröket, az ismert érintett felhasználókat és szervezeteiket, az exportáló országok képviselőit, a panaszost, valamint a közösségi gyártókat. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak, hogy véleményüket írásban ismertessék, illetve hogy meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül.

| (8) | Minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tették a meghallgatást, aki azt kérelmezte, illetve ismertette azokat a különleges okokat, amelyek alapján meghallgatását szükségesnek tekintette. |
| --- | --- |

(8)

Minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tették a meghallgatást, aki azt kérelmezte, illetve ismertette azokat a különleges okokat, amelyek alapján meghallgatását szükségesnek tekintette.

| (9) | Tekintettel az érintett országok exportáló gyártóihoz nem kapcsolódó közösségi gyártók és importőrök nagy számára, helyénvalónak találták, hogy – az alaprendelet 17. cikkével összhangban – megvizsgálják, szükséges-e mintavétel alkalmazása. Annak érdekében, hogy a Bizottság eldönthesse, valóban szükség van-e mintavételre, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a fent felsorolt feleket az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban felkérték, hogy a vizsgálat megindításától számított tizenöt napon belül jelentkezzenek, és bocsássák a Bizottság rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. |
| --- | --- |

(9)

Tekintettel az érintett országok exportáló gyártóihoz nem kapcsolódó közösségi gyártók és importőrök nagy számára, helyénvalónak találták, hogy – az alaprendelet 17. cikkével összhangban – megvizsgálják, szükséges-e mintavétel alkalmazása. Annak érdekében, hogy a Bizottság eldönthesse, valóban szükség van-e mintavételre, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a fent felsorolt feleket az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban felkérték, hogy a vizsgálat megindításától számított tizenöt napon belül jelentkezzenek, és bocsássák a Bizottság rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.

| (10) | A benyújtott információk megvizsgálását követően, és az együttműködési hajlandóságot mutató exportáló gyártók nagy száma miatt az a döntés született, hogy a közösségi gyártók tekintetében mintavétel szükséges. Mivel mindössze egy importőr bocsátotta rendelkezésre az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat, és jelezte azt, hogy hajlandó további együttműködésre a Bizottság szolgálataival, úgy döntöttek, hogy az importőrök tekintetében nincs szükség mintavételre. |
| --- | --- |

(10)

A benyújtott információk megvizsgálását követően, és az együttműködési hajlandóságot mutató exportáló gyártók nagy száma miatt az a döntés született, hogy a közösségi gyártók tekintetében mintavétel szükséges. Mivel mindössze egy importőr bocsátotta rendelkezésre az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat, és jelezte azt, hogy hajlandó további együttműködésre a Bizottság szolgálataival, úgy döntöttek, hogy az importőrök tekintetében nincs szükség mintavételre.

| (11) | Kérdőíveket küldtek a mintában szereplő négy közösségi gyártónak és minden ismert exportáló gyártónak. |
| --- | --- |

(11)

Kérdőíveket küldtek a mintában szereplő négy közösségi gyártónak és minden ismert exportáló gyártónak.

| (12) | A mintában szereplő négy közösségi gyártó és az érintett országok hat exportáló gyártója, valamint azok kapcsolt kereskedői válaszoltak a kérdőívre. |
| --- | --- |

(12)

A mintában szereplő négy közösségi gyártó és az érintett országok hat exportáló gyártója, valamint azok kapcsolt kereskedői válaszoltak a kérdőívre.

| (13) | Az analóg országból egy gyártó küldött vissza hiánytalanul kitöltött kérdőívet. |
| --- | --- |

(13)

Az analóg országból egy gyártó küldött vissza hiánytalanul kitöltött kérdőívet.

| (14) | A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek tartott ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az okozott kár folytatódásának, illetve megismétlődésének a valószínűségét, valamint hogy meghatározza a közösségi érdeket. Az alábbi vállalatok telephelyein került sor ellenőrző látogatásokra:






  a) | orosz exportáló gyártó:






  — | a nyilvános részvénytársaság formájában működő ásvány- és vegyipari vállalat, az „EuroChem”, Moszkva, Oroszország, valamint ennek két kapcsolt gyártó vállalata:






  — | PJSC Azot („NAK Azot”), Novomoszkovszk, Oroszország, és |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(14)

A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek tartott ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az okozott kár folytatódásának, illetve megismétlődésének a valószínűségét, valamint hogy meghatározza a közösségi érdeket. Az alábbi vállalatok telephelyein került sor ellenőrző látogatásokra:

a)

orosz exportáló gyártó:

—

a nyilvános részvénytársaság formájában működő ásvány- és vegyipari vállalat, az „EuroChem”, Moszkva, Oroszország, valamint ennek két kapcsolt gyártó vállalata:

—

PJSC Azot („NAK Azot”), Novomoszkovszk, Oroszország, és

| — | PJSC Nevinnomyssky Azot („Nevinka Azot”), Nyevinnomiszk, Oroszország; |
| --- | --- |

—

PJSC Nevinnomyssky Azot („Nevinka Azot”), Nyevinnomiszk, Oroszország;

| b) | az Eurochem kapcsolt kereskedője:






  — | Eurochem Trading GmbH, Zug, Svájc („Eurochem Trading”); |
| --- | --- | --- |

b)

az Eurochem kapcsolt kereskedője:

—

Eurochem Trading GmbH, Zug, Svájc („Eurochem Trading”);

| c) | az ukrán Stirol gyártó kapcsolt kereskedője:






  — | IBE Trading, New York, New York, Egyesült Államok; |
| --- | --- | --- |

c)

az ukrán Stirol gyártó kapcsolt kereskedője:

—

IBE Trading, New York, New York, Egyesült Államok;

| d) | gyártó az analóg országban:






  — | Terra Industries, Sioux City, Iowa, Amerikai Egyesült Államok; |
| --- | --- | --- |

d)

gyártó az analóg országban:

—

Terra Industries, Sioux City, Iowa, Amerikai Egyesült Államok;

| e) | a mintavételben szereplő közösségi gyártók:






  — | Achema AB, Jonava, Litvánia, |
| --- | --- | --- |

e)

a mintavételben szereplő közösségi gyártók:

—

Achema AB, Jonava, Litvánia,

| — | Grande Paroisse SA, Párizs, Franciaország, |
| --- | --- |

—

Grande Paroisse SA, Párizs, Franciaország,

| — | SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH, Wittenberg, Németország, |
| --- | --- |

—

SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH, Wittenberg, Németország,

| — | Yara SA, Brüsszel, Belgium és kapcsolt gyártója, a Yara Sluiskil BV, Sluiskil, Hollandia. |
| --- | --- |

—

Yara SA, Brüsszel, Belgium és kapcsolt gyártója, a Yara Sluiskil BV, Sluiskil, Hollandia.

3.3.   Mintavétel

| (15) | 10 közösségi gyártó megfelelően, a határidő lejárta előtt kitöltötte a mintavételi formanyomtatványt, és hivatalosan beleegyezett a vizsgálat során történő további együttműködésbe. Az említett tíz közösségi gyártó tekintetében a Bizottság az alaprendelet 17. cikkével összhangban kiválasztotta a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok közösségi gazdasági ágazata termelési és értékesítési mennyiségének legnagyobb olyan reprezentatív mintáját, amely a rendelkezésre álló időn belül ésszerűen megvizsgálható. A mintában szereplő négy közösségi gyártó a közösségi össztermelés 63 %-át, míg a fenti 10 közösségi gyártó a közösségi össztermelés 75 %-át tette ki a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(15)

10 közösségi gyártó megfelelően, a határidő lejárta előtt kitöltötte a mintavételi formanyomtatványt, és hivatalosan beleegyezett a vizsgálat során történő további együttműködésbe. Az említett tíz közösségi gyártó tekintetében a Bizottság az alaprendelet 17. cikkével összhangban kiválasztotta a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok közösségi gazdasági ágazata termelési és értékesítési mennyiségének legnagyobb olyan reprezentatív mintáját, amely a rendelkezésre álló időn belül ésszerűen megvizsgálható. A mintában szereplő négy közösségi gyártó a közösségi össztermelés 63 %-át, míg a fenti 10 közösségi gyártó a közösségi össztermelés 75 %-át tette ki a felülvizsgálati időszakban.

| (16) | Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban az érintett felekkel konzultáltak a kiválasztott mintával kapcsolatban, és azok nem emeltek kifogást. |
| --- | --- |

(16)

Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban az érintett felekkel konzultáltak a kiválasztott mintával kapcsolatban, és azok nem emeltek kifogást.

B.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

1.   Az érintett termék

| (17) | Az érintett termék megegyezik az eredeti vizsgálat érintett termékével, azaz az érintett országokból származó karbamid- és ammónium-nitrát-oldattal, amely a mezőgazdaságban általánosan használt folyékony nitrogéntartalmú műtrágya. Az oldat karbamid, ammónium-nitrát és víz keveréke. A termék legfontosabb jellemzője nitrogén- (N) tartalma, amely 28 % és 32 % között változhat. Az eltérést az oldathoz adagolt több vagy kevesebb víz okozza. A legtöbb importált karbamid- és ammónium-nitrát-oldat nitrogéntartalma 32 % volt, amely koncentráltabb, és ezért kevésbé költséges a szállítása. Megállapították, hogy nitrogéntartalmuktól függetlenül azonban valamennyi karbamid- és ammónium-nitrát-oldat ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik, s ezért e vizsgálat céljából egyetlen terméket alkot. Az érintett termék a 3102 80 00 KN-kód alá tartozik. |
| --- | --- |

(17)

Az érintett termék megegyezik az eredeti vizsgálat érintett termékével, azaz az érintett országokból származó karbamid- és ammónium-nitrát-oldattal, amely a mezőgazdaságban általánosan használt folyékony nitrogéntartalmú műtrágya. Az oldat karbamid, ammónium-nitrát és víz keveréke. A termék legfontosabb jellemzője nitrogén- (N) tartalma, amely 28 % és 32 % között változhat. Az eltérést az oldathoz adagolt több vagy kevesebb víz okozza. A legtöbb importált karbamid- és ammónium-nitrát-oldat nitrogéntartalma 32 % volt, amely koncentráltabb, és ezért kevésbé költséges a szállítása. Megállapították, hogy nitrogéntartalmuktól függetlenül azonban valamennyi karbamid- és ammónium-nitrát-oldat ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik, s ezért e vizsgálat céljából egyetlen terméket alkot. Az érintett termék a 3102 80 00 KN-kód alá tartozik.

2.   A hasonló termék

| (18) | Amint az eredeti vizsgálatban megállapították, ez a felülvizsgálat megerősítette, hogy a karbamid- és ammónium-nitrát-oldat árucikk, minősége és alapvető tulajdonságai pedig a származási országtól függetlenül megegyeznek. Megállapították, hogy az érintett termék és az exportáló gyártók által gyártott és a belföldi piacon eladott termékek, illetve a közösségi gyártók által gyártott és a közösségi piacon eladott, valamint az analóg ország gyártója által előállított és az analóg ország hazai piacán eladott termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai tulajdonságokkal rendelkeznek és alapvetően ugyanaz a végső felhasználásuk, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősülnek. |
| --- | --- |

(18)

Amint az eredeti vizsgálatban megállapították, ez a felülvizsgálat megerősítette, hogy a karbamid- és ammónium-nitrát-oldat árucikk, minősége és alapvető tulajdonságai pedig a származási országtól függetlenül megegyeznek. Megállapították, hogy az érintett termék és az exportáló gyártók által gyártott és a belföldi piacon eladott termékek, illetve a közösségi gyártók által gyártott és a közösségi piacon eladott, valamint az analóg ország gyártója által előállított és az analóg ország hazai piacán eladott termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai tulajdonságokkal rendelkeznek és alapvetően ugyanaz a végső felhasználásuk, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősülnek.

C.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

1.   A felülvizsgálati időszak alatt a behozatal dömpingje

| (19) | Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy az intézkedések hatályvesztése a dömping valószínű folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e. |
| --- | --- |

(19)

Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy az intézkedések hatályvesztése a dömping valószínű folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e.

| (20) | A felülvizsgálati időszak során a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatot az érintett országok közül csak Algériából exportálták. Ezért a két együttműködő algériai exportáló gyártó tekintetében végezték el az arra vonatkozó számítást, hogy valószínű-e a dömping folytatódása vagy megismétlődése. A belarusz, orosz és ukrán együttműködő exportáló gyártók esetében a vizsgálat a dömping megismétlődésének valószínűségére koncentrált. |
| --- | --- |

(20)

A felülvizsgálati időszak során a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatot az érintett országok közül csak Algériából exportálták. Ezért a két együttműködő algériai exportáló gyártó tekintetében végezték el az arra vonatkozó számítást, hogy valószínű-e a dömping folytatódása vagy megismétlődése. A belarusz, orosz és ukrán együttműködő exportáló gyártók esetében a vizsgálat a dömping megismétlődésének valószínűségére koncentrált.

| (21) | A karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok összesen két algériai gyártója, a Fertalge és a Fertial együttműködött a vizsgálatban. A felülvizsgálati időszak során ez a két exportáló gyártó képviselte az Algériából származó karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok Közösségbe irányuló összes behozatalát, azaz 177 383 tonnát. Az érintett termék Algériából származó, a Közösségbe irányuló behozatala a közösségi fogyasztás – amely a felülvizsgálati időszak során 3 694 531 tonnát tett ki – 4,8 %-át képviselte. Az Algériából származó behozatal mennyisége tehát az eredeti vizsgálati időszak 116 461 tonnájával összehasonlítva 52 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(21)

A karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok összesen két algériai gyártója, a Fertalge és a Fertial együttműködött a vizsgálatban. A felülvizsgálati időszak során ez a két exportáló gyártó képviselte az Algériából származó karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok Közösségbe irányuló összes behozatalát, azaz 177 383 tonnát. Az érintett termék Algériából származó, a Közösségbe irányuló behozatala a közösségi fogyasztás – amely a felülvizsgálati időszak során 3 694 531 tonnát tett ki – 4,8 %-át képviselte. Az Algériából származó behozatal mennyisége tehát az eredeti vizsgálati időszak 116 461 tonnájával összehasonlítva 52 %-kal nőtt.

| (22) | Ezért az e két együttműködő exportáló gyártó által rendelkezésre bocsátott információt az egész ország tekintetében reprezentatívnak ítélték. |
| --- | --- |

(22)

Ezért az e két együttműködő exportáló gyártó által rendelkezésre bocsátott információt az egész ország tekintetében reprezentatívnak ítélték.

| (23) | Először azt ellenőrizték mindkét együttműködő exportáló gyártó esetében, hogy az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében reprezentatívak voltak-e a karbamid- és ammónium-nitrát-oldat belföldi értékesítései, azaz elérték-e a Közösségbe exportált érintett termék teljes értékesítési mennyiségének legalább 5 %-át. A vizsgálat megmutatta, hogy a két vállalat csak egyféle típusú karbamid- és ammónium-nitrát-oldatot exportált a Közösségbe, és ezt a típust nem értékesítették reprezentatív mennyiségben a belföldi piacon. |
| --- | --- |

(23)

Először azt ellenőrizték mindkét együttműködő exportáló gyártó esetében, hogy az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében reprezentatívak voltak-e a karbamid- és ammónium-nitrát-oldat belföldi értékesítései, azaz elérték-e a Közösségbe exportált érintett termék teljes értékesítési mennyiségének legalább 5 %-át. A vizsgálat megmutatta, hogy a két vállalat csak egyféle típusú karbamid- és ammónium-nitrát-oldatot exportált a Közösségbe, és ezt a típust nem értékesítették reprezentatív mennyiségben a belföldi piacon.

| (24) | Ezért a rendes érték egyik exportáló gyártó esetében sem alapulhat a belföldi értékesítéseken, és az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően számtanilag képzett értéket kellett meghatározni úgy, hogy az egyes gyártóknak a Közösségbe exportált terméke előállítási költségeihez az eladási, általános és adminisztratív költségek ésszerű összegét, valamint ésszerű haszonkulcsot adtak hozzá. |
| --- | --- |

(24)

Ezért a rendes érték egyik exportáló gyártó esetében sem alapulhat a belföldi értékesítéseken, és az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően számtanilag képzett értéket kellett meghatározni úgy, hogy az egyes gyártóknak a Közösségbe exportált terméke előállítási költségeihez az eladási, általános és adminisztratív költségek ésszerű összegét, valamint ésszerű haszonkulcsot adtak hozzá.

| (25) | Az előállítási költségek tekintetében megjegyzendő, hogy az energiaköltségek – például a villamosenergia és gáz – teszik ki az előállítási költségek nagy részét és az előállítási összköltségek jelentős hányadát. Az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy a vizsgált termék előállításával és értékesítésével kapcsolatos költségeket az érintett felek nyilvántartásai megfelelően tükrözték-e. |
| --- | --- |

(25)

Az előállítási költségek tekintetében megjegyzendő, hogy az energiaköltségek – például a villamosenergia és gáz – teszik ki az előállítási költségek nagy részét és az előállítási összköltségek jelentős hányadát. Az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy a vizsgált termék előállításával és értékesítésével kapcsolatos költségeket az érintett felek nyilvántartásai megfelelően tükrözték-e.

| (26) | A vizsgálat nem mutatta ki, hogy az exportáló gyártók nyilvántartási adatai nem tükrözték volna ésszerűen a villamosenergia költségeit. Ebben az összefüggésben többek között megjegyezték, hogy az algériai gyártók által a felülvizsgálati időszak során a villamosenergiáért fizetett árak más országokhoz, például Kanadához és Norvégiához viszonyítva összhangban voltak a nemzetközi piaci árakkal. Ugyanez nem mondható el azonban a gázárakról. |
| --- | --- |

(26)

A vizsgálat nem mutatta ki, hogy az exportáló gyártók nyilvántartási adatai nem tükrözték volna ésszerűen a villamosenergia költségeit. Ebben az összefüggésben többek között megjegyezték, hogy az algériai gyártók által a felülvizsgálati időszak során a villamosenergiáért fizetett árak más országokhoz, például Kanadához és Norvégiához viszonyítva összhangban voltak a nemzetközi piaci árakkal. Ugyanez nem mondható el azonban a gázárakról.

| (27) | A gázellátást illetően az energiapiacokra szakosodott, nemzetközileg elismert források által közölt adatok alapján azt állapították meg, hogy az algériai gyártó által fizetett ár az Algériából származó földgáz exportárának kevesebb mint az egyötödét tette ki. Ezenkívül valamennyi rendelkezésre álló adat azt jelzi, hogy Algériában szabályozták a belföldi gázárakat, vagyis azok jóval például az Egyesült Államokban, Kanadában, Japánban és az EU-ban a földgázért fizetett piaci árak alatt voltak. Ez a négy piac teszi ki a világszintű gázfogyasztás 46 %-át, és e négy piac fennálló belföldi árszintjei láthatólag megfelelően tükrözik a költségeket. Ezenfelül az érintett vállalatok által fizetett gázár jelentősen alacsonyabb volt a közösségi gyártók által fizetettnél. |
| --- | --- |

(27)

A gázellátást illetően az energiapiacokra szakosodott, nemzetközileg elismert források által közölt adatok alapján azt állapították meg, hogy az algériai gyártó által fizetett ár az Algériából származó földgáz exportárának kevesebb mint az egyötödét tette ki. Ezenkívül valamennyi rendelkezésre álló adat azt jelzi, hogy Algériában szabályozták a belföldi gázárakat, vagyis azok jóval például az Egyesült Államokban, Kanadában, Japánban és az EU-ban a földgázért fizetett piaci árak alatt voltak. Ez a négy piac teszi ki a világszintű gázfogyasztás 46 %-át, és e négy piac fennálló belföldi árszintjei láthatólag megfelelően tükrözik a költségeket. Ezenfelül az érintett vállalatok által fizetett gázár jelentősen alacsonyabb volt a közösségi gyártók által fizetettnél.

| (28) | A fentiekre tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy az Algériában a felülvizsgálati időszak során a gázért fizetett árak nem tükrözték megfelelően a gáz előállításával és elosztásával kapcsolatos költségeket. Ezért az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésében előírtaknak megfelelően az egyik együttműködő exportáló gyártó, a Fertial gázköltségeit az egyéb reprezentatív piacokról származó adatok alapján kiigazították. A kiigazított ár francia határparitáson, nettó tengeri szállítási és cseppfolyósítási költséggel, exportra eladott algériai cseppfolyósított földgáz felülvizsgálati időszak során érvényes átlagárán alapult, mert ezt tartották a legmegfelelőbb alapnak, mivel ez a tájékoztató adat kizárólag az Algériából származó gázra vonatkozik. Franciaország az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdése értelmében reprezentatív piacnak tekinthető, mivel az algériai gáz legnagyobb piacát adja, és árai megfelelően tükrözik a költségeket. A másik együttműködő vállalat, a Fertalge nem használta a gázt nyersanyagként, mivel a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatot helyben gyártott ammónium-nitrátból és karbamidból állítja elő. Mivel a helyben előállított ammónium-nitrát költsége tükrözte a fenti (27) preambulumbekezdésben említett belföldi algériai gázárat, ennek megfelelően kiigazították e vállalat ammónium-nitrát-költségeit. |
| --- | --- |

(28)

A fentiekre tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy az Algériában a felülvizsgálati időszak során a gázért fizetett árak nem tükrözték megfelelően a gáz előállításával és elosztásával kapcsolatos költségeket. Ezért az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésében előírtaknak megfelelően az egyik együttműködő exportáló gyártó, a Fertial gázköltségeit az egyéb reprezentatív piacokról származó adatok alapján kiigazították. A kiigazított ár francia határparitáson, nettó tengeri szállítási és cseppfolyósítási költséggel, exportra eladott algériai cseppfolyósított földgáz felülvizsgálati időszak során érvényes átlagárán alapult, mert ezt tartották a legmegfelelőbb alapnak, mivel ez a tájékoztató adat kizárólag az Algériából származó gázra vonatkozik. Franciaország az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdése értelmében reprezentatív piacnak tekinthető, mivel az algériai gáz legnagyobb piacát adja, és árai megfelelően tükrözik a költségeket. A másik együttműködő vállalat, a Fertalge nem használta a gázt nyersanyagként, mivel a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatot helyben gyártott ammónium-nitrátból és karbamidból állítja elő. Mivel a helyben előállított ammónium-nitrát költsége tükrözte a fenti (27) preambulumbekezdésben említett belföldi algériai gázárat, ennek megfelelően kiigazították e vállalat ammónium-nitrát-költségeit.

| (29) | Az együttműködő exportáló gyártó által megadott előállítási költségeket ezért újraszámították a kiigazított gázárak figyelembevétele céljából, ez esetben is a francia határparitáson, nettó tengeri szállítási és cseppfolyósítási költséggel eladott gáz árát használva. Az így újraszámított előállítási költségekhez ésszerű eladási, általános és adminisztratív költségeket, valamint ésszerű haszonkulcsot adtak hozzá, az alaprendelet 2. cikke (3) és (6) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(29)

Az együttműködő exportáló gyártó által megadott előállítási költségeket ezért újraszámították a kiigazított gázárak figyelembevétele céljából, ez esetben is a francia határparitáson, nettó tengeri szállítási és cseppfolyósítási költséggel eladott gáz árát használva. Az így újraszámított előállítási költségekhez ésszerű eladási, általános és adminisztratív költségeket, valamint ésszerű haszonkulcsot adtak hozzá, az alaprendelet 2. cikke (3) és (6) bekezdésével összhangban.

| (30) | Az eladási, általános és adminisztratív költségeket és a nyereséget nem lehetett meghatározni az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének címsora alapján, mivel a két együttműködő vállalatnak nem voltak a rendes kereskedelmi forgalom keretében megvalósult reprezentatív belföldi értékesítései az érintett termékre vonatkozóan. Az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének a) pontját nem lehetett alkalmazni, mivel a két együttműködő gyártó a karbamid- és ammónium-nitrát-oldat egyedüli gyártója Algériában. A 2. cikk (6) bekezdésének b) pontja sem alkalmazható, mivel az azonos általános árukategóriába tartozó termékek esetében az előállítási költségeket szintén ki kellene igazítani a gázköltségek vonatkozásában, a fenti (28) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt. Mivel megállapították, hogy nem lehetséges az azonos általános árukategóriába tartozó, belföldön értékesített termékek szükséges kiigazításának nagyságrendjét meghatározni, az sem volt lehetséges, hogy az ilyen kiigazítás után megállapítsák a haszonkulcsot. Ennélfogva az eladási, általános és adminisztratív költségeket és a nyereséget az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontja alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(30)

Az eladási, általános és adminisztratív költségeket és a nyereséget nem lehetett meghatározni az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének címsora alapján, mivel a két együttműködő vállalatnak nem voltak a rendes kereskedelmi forgalom keretében megvalósult reprezentatív belföldi értékesítései az érintett termékre vonatkozóan. Az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének a) pontját nem lehetett alkalmazni, mivel a két együttműködő gyártó a karbamid- és ammónium-nitrát-oldat egyedüli gyártója Algériában. A 2. cikk (6) bekezdésének b) pontja sem alkalmazható, mivel az azonos általános árukategóriába tartozó termékek esetében az előállítási költségeket szintén ki kellene igazítani a gázköltségek vonatkozásában, a fenti (28) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt. Mivel megállapították, hogy nem lehetséges az azonos általános árukategóriába tartozó, belföldön értékesített termékek szükséges kiigazításának nagyságrendjét meghatározni, az sem volt lehetséges, hogy az ilyen kiigazítás után megállapítsák a haszonkulcsot. Ennélfogva az eladási, általános és adminisztratív költségeket és a nyereséget az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontja alapján állapították meg.

| (31) | Az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontjával összhangban az eladási, általános és adminisztratív költségeket ésszerű módszer alapján határozták meg. Mivel az ugyanabba az általános kategóriába tartozó termékek algériai belföldi piaca rendkívül kicsi, más reprezentatív piacoktól kellett információt szerezni. Ebben a vonatkozásban megvizsgálták a műtrágya-üzletágban működő nagyvállalatokra vonatkozó, nyilvánosan hozzáférhető információkat. Megállapították, hogy az észak-amerikai (egyesült államokbeli és kanadai) gyártóktól származó vonatkozó adatok lennének a legalkalmasabbak a vizsgálat céljára, mivel a világ e térségében működő felsorolt vállalatokról széleskörűen rendelkezésre állnak nyilvánosan hozzáférhető, megbízható és teljes pénzügyi adatok. Emellett az észak-amerikai piacon a belföldi értékesítés jelentős mennyiségű, és a verseny mind a belföldi, mind a külföldi vállalatok tekintetében számottevő. Ennélfogva az eladási, általános és adminisztratív költségeket és a nyereséget olyan három észak-amerikai gyártó eladási, általános és adminisztratív költségeinek és a nyereségének súlyozott átlaga alapján állapították meg, amelyek az azonos általános árukategóriába tartozó termékek (nitrogénműtrágyák) hazai eladásai tekintetében a műtrágyaágazat legnagyobb vállalatai közé számítanak. Ezt a három gyártót a nitrogénműtrágya-ágazat tekintetében reprezentatívnak találták (a vállalati/üzleti szegmens forgalmának átlagosan több mint 80 %-a), és eladási, általános és adminisztratív költségeiket és nyereségüket reprezentatívnak ítélték az ebben az üzleti szegmensben sikeresen tevékenykedő vállalatok rendes költségei tekintetében. Az eladási, általános és adminisztratív költségek a forgalom 6,9 % -át tették ki. A kiszámított átlagos haszonkulcs a forgalom 9,1 %-a volt. Emellett semmi sem jelzi azt, hogy a nyereség így meghatározott összege meghaladja az algériai gyártók által ugyanazon általános kategóriájú termék tekintetében az algériai piacon rendszerint elért nyereséget. |
| --- | --- |

(31)

Az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontjával összhangban az eladási, általános és adminisztratív költségeket ésszerű módszer alapján határozták meg. Mivel az ugyanabba az általános kategóriába tartozó termékek algériai belföldi piaca rendkívül kicsi, más reprezentatív piacoktól kellett információt szerezni. Ebben a vonatkozásban megvizsgálták a műtrágya-üzletágban működő nagyvállalatokra vonatkozó, nyilvánosan hozzáférhető információkat. Megállapították, hogy az észak-amerikai (egyesült államokbeli és kanadai) gyártóktól származó vonatkozó adatok lennének a legalkalmasabbak a vizsgálat céljára, mivel a világ e térségében működő felsorolt vállalatokról széleskörűen rendelkezésre állnak nyilvánosan hozzáférhető, megbízható és teljes pénzügyi adatok. Emellett az észak-amerikai piacon a belföldi értékesítés jelentős mennyiségű, és a verseny mind a belföldi, mind a külföldi vállalatok tekintetében számottevő. Ennélfogva az eladási, általános és adminisztratív költségeket és a nyereséget olyan három észak-amerikai gyártó eladási, általános és adminisztratív költségeinek és a nyereségének súlyozott átlaga alapján állapították meg, amelyek az azonos általános árukategóriába tartozó termékek (nitrogénműtrágyák) hazai eladásai tekintetében a műtrágyaágazat legnagyobb vállalatai közé számítanak. Ezt a három gyártót a nitrogénműtrágya-ágazat tekintetében reprezentatívnak találták (a vállalati/üzleti szegmens forgalmának átlagosan több mint 80 %-a), és eladási, általános és adminisztratív költségeiket és nyereségüket reprezentatívnak ítélték az ebben az üzleti szegmensben sikeresen tevékenykedő vállalatok rendes költségei tekintetében. Az eladási, általános és adminisztratív költségek a forgalom 6,9 % -át tették ki. A kiszámított átlagos haszonkulcs a forgalom 9,1 %-a volt. Emellett semmi sem jelzi azt, hogy a nyereség így meghatározott összege meghaladja az algériai gyártók által ugyanazon általános kategóriájú termék tekintetében az algériai piacon rendszerint elért nyereséget.

| (32) | Az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az exportárat a Közösségbe irányuló kivitelre történt értékesítés esetén ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(32)

Az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az exportárat a Közösségbe irányuló kivitelre történt értékesítés esetén ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár alapján határozták meg.

| (33) | A rendes érték és az exportár összehasonlítása gyártelepi alapon történt. A tisztességes összehasonlítás érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazítások formájában figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát érintő tényezők eltéréseit. Ennek megfelelően adott esetben elvégezték a kiigazításokat a szállítási, kezelési, rakodási és kiegészítő költségek eltérései vonatkozásában, és e kiigazításokat hiteles bizonyítékokkal támasztották alá. |
| --- | --- |

(33)

A rendes érték és az exportár összehasonlítása gyártelepi alapon történt. A tisztességes összehasonlítás érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazítások formájában figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát érintő tényezők eltéréseit. Ennek megfelelően adott esetben elvégezték a kiigazításokat a szállítási, kezelési, rakodási és kiegészítő költségek eltérései vonatkozásában, és e kiigazításokat hiteles bizonyítékokkal támasztották alá.

| (34) | A dömpingkülönbözet meghatározása az egyes exportáló gyártók tekintetében a rendes érték súlyozott átlagának és az exportár súlyozott átlagának az összehasonlítása alapján történt, az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(34)

A dömpingkülönbözet meghatározása az egyes exportáló gyártók tekintetében a rendes érték súlyozott átlagának és az exportár súlyozott átlagának az összehasonlítása alapján történt, az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban.

| (35) | A vizsgálat során bebizonyosodott, hogy a felülvizsgálati időszak folyamán az eredeti vizsgálatban megállapítottnál nagyobb mértékű dömpingre került sor. A CIF közösségi határparitás százalékában kifejezett dömpingkülönbözetek értéke 50 % és 60 % között mozog. |
| --- | --- |

(35)

A vizsgálat során bebizonyosodott, hogy a felülvizsgálati időszak folyamán az eredeti vizsgálatban megállapítottnál nagyobb mértékű dömpingre került sor. A CIF közösségi határparitás százalékában kifejezett dömpingkülönbözetek értéke 50 % és 60 % között mozog.

2.   A behozatal alakulása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén

2.1.   Algéria

| (36) | A két algériai együttműködő exportáló gyártó képviseli az érintett termék Algériából a Közösségbe irányuló összes behozatalát. Ezért azt, hogy az Algériára vonatkozó intézkedések hatályon kívül helyezése esetén mennyire valószínű a dömping folytatódása, az e két együttműködő exportáló gyártó által szolgáltatott információk alapján vizsgálták meg. |
| --- | --- |

(36)

A két algériai együttműködő exportáló gyártó képviseli az érintett termék Algériából a Közösségbe irányuló összes behozatalát. Ezért azt, hogy az Algériára vonatkozó intézkedések hatályon kívül helyezése esetén mennyire valószínű a dömping folytatódása, az e két együttműködő exportáló gyártó által szolgáltatott információk alapján vizsgálták meg.

| (37) | Az algériai együttműködő gyártóknak sikerült megduplázniuk gyártási kapacitásukat, miközben termelésüket körülbelül 20 %-kal növelték a vizsgált időszak folyamán. Ezért szabad kapacitásuk jelentősen emelkedett, kevesebb mint 100 000 tonnáról 300 000–350 000 tonnára. |
| --- | --- |

(37)

Az algériai együttműködő gyártóknak sikerült megduplázniuk gyártási kapacitásukat, miközben termelésüket körülbelül 20 %-kal növelték a vizsgált időszak folyamán. Ezért szabad kapacitásuk jelentősen emelkedett, kevesebb mint 100 000 tonnáról 300 000–350 000 tonnára.

| (38) | Mivel az algériai belföldi piac nem elég jelentős – és ez valószínűleg a jövőben is így marad –, a termelésben bekövetkezett növekedés az exportra irányul. A két együttműködő exportáló gyártó szabad kapacitása aktiválásával a közösségi fogyasztás 10–20 %-át szolgálhatja ki. |
| --- | --- |

(38)

Mivel az algériai belföldi piac nem elég jelentős – és ez valószínűleg a jövőben is így marad –, a termelésben bekövetkezett növekedés az exportra irányul. A két együttműködő exportáló gyártó szabad kapacitása aktiválásával a közösségi fogyasztás 10–20 %-át szolgálhatja ki.

| (39) | Tekintettel a felülvizsgálati időszak alatt is folytatódó dömpingre és az algériai együttműködő gyártók által kiépített szabad kapacitásra, valószínű, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a Közösségbe irányuló algériai kivitel mennyisége dömpingelt áron megnövekedne. |
| --- | --- |

(39)

Tekintettel a felülvizsgálati időszak alatt is folytatódó dömpingre és az algériai együttműködő gyártók által kiépített szabad kapacitásra, valószínű, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a Közösségbe irányuló algériai kivitel mennyisége dömpingelt áron megnövekedne.

| (40) | A fentiekre való tekintettel valószínű, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a dömpingelt kivitel folytatódna. |
| --- | --- |

(40)

A fentiekre való tekintettel valószínű, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a dömpingelt kivitel folytatódna.

| (41) | A két vállalatra megállapított rendes érték jelentős mértékben meghaladta a felülvizsgálati időszak alatt érvényes uniós piaci árakat. Nem zárható ki, hogy az algériai exportáló gyártók továbbra is dömpingelt áron végeznének értékesítést a Közösségben, függetlenül attól, hogy kell-e vámot fizetniük. |
| --- | --- |

(41)

A két vállalatra megállapított rendes érték jelentős mértékben meghaladta a felülvizsgálati időszak alatt érvényes uniós piaci árakat. Nem zárható ki, hogy az algériai exportáló gyártók továbbra is dömpingelt áron végeznének értékesítést a Közösségben, függetlenül attól, hogy kell-e vámot fizetniük.

2.2.   A belarusz, oroszországi és ukrajnai számtanilag képzett rendes érték és a harmadik országba irányuló exportárak kapcsolata

2.2.1.   Belarusz és Ukrajna: a belföldi értékesítési árak az analóg országén alapulnak

| (42) | Összehasonlították a karbamid- és ammónium-nitrát-oldat belarusz és ukrajnai belföldi értékesítési árait a harmadik országokba irányuló exportárakkal. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy mivel Belaruszt nem tekintik piacgazdasági berendezkedésű országnak, Ukrajnát pedig a hatályvesztési felülvizsgálatra irányuló kérelem benyújtásakor (5) még nem tekintették annak, e két ország esetében a rendes értéket egy harmadik, piacgazdasági berendezkedésű ország gyártóinak adatai alapján kellett meghatározni, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésével összhangban. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben az Egyesült Államokat jelölték ki megfelelő analóg országnak, mivel olyan nyitott, versenyképes piaccal rendelkezik, ahol a gyártók jelentős mennyiségű külföldi behozatallal versenyeznek. |
| --- | --- |

(42)

Összehasonlították a karbamid- és ammónium-nitrát-oldat belarusz és ukrajnai belföldi értékesítési árait a harmadik országokba irányuló exportárakkal. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy mivel Belaruszt nem tekintik piacgazdasági berendezkedésű országnak, Ukrajnát pedig a hatályvesztési felülvizsgálatra irányuló kérelem benyújtásakor (5) még nem tekintették annak, e két ország esetében a rendes értéket egy harmadik, piacgazdasági berendezkedésű ország gyártóinak adatai alapján kellett meghatározni, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésével összhangban. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben az Egyesült Államokat jelölték ki megfelelő analóg országnak, mivel olyan nyitott, versenyképes piaccal rendelkezik, ahol a gyártók jelentős mennyiségű külföldi behozatallal versenyeznek.

| (43) | Minden érdekelt félnek megadták a lehetőséget, hogy észrevételt tegyen az analóg ország kiválasztására. |
| --- | --- |

(43)

Minden érdekelt félnek megadták a lehetőséget, hogy észrevételt tegyen az analóg ország kiválasztására.

| (44) | Az Európai Műtrágyaimportőrök Szövetsége (European Fertilizers Importers Association, EFIA) inkább Algériát vagy Oroszországot ajánlotta, mivel a fő nyersanyag – a gáz – tekintetében kivételes helyzetben vannak, és mert az ugyanannak a vizsgálatnak alávetett, piacgazdasági berendezkedésű országok. E tekintetben hangsúlyozni kell, hogy a 2. cikk (7) bekezdésének a) pontja minden további megfontolás előtt „megfelelő” piacgazdaságú országot ír elő. Habár a nyersanyagokhoz való hozzáférés az analóg ország kiválasztásánál fontos tényező, arra is fel kell hívni a figyelmet, hogy e két országban a gázzal kapcsolatos kettős árképzés miatt valójában ez a két ország nem lett volna megfelelő választás. Az e két országban a belföldi fogyasztóknak felszámított gázárak valójában nem tükrözik a gáz piaci értékét. |
| --- | --- |

(44)

Az Európai Műtrágyaimportőrök Szövetsége (European Fertilizers Importers Association, EFIA) inkább Algériát vagy Oroszországot ajánlotta, mivel a fő nyersanyag – a gáz – tekintetében kivételes helyzetben vannak, és mert az ugyanannak a vizsgálatnak alávetett, piacgazdasági berendezkedésű országok. E tekintetben hangsúlyozni kell, hogy a 2. cikk (7) bekezdésének a) pontja minden további megfontolás előtt „megfelelő” piacgazdaságú országot ír elő. Habár a nyersanyagokhoz való hozzáférés az analóg ország kiválasztásánál fontos tényező, arra is fel kell hívni a figyelmet, hogy e két országban a gázzal kapcsolatos kettős árképzés miatt valójában ez a két ország nem lett volna megfelelő választás. Az e két országban a belföldi fogyasztóknak felszámított gázárak valójában nem tükrözik a gáz piaci értékét.

| (45) | Néhány érdekelt fél állítása alátámasztása nélkül azt állította, hogy az oroszországi és algériai gyártási folyamatok jobban hasonlítanak a belarusz és ukrajnai gyártási folyamatokhoz. Algériát úgy is javasolták, mint az Ukrajnáéhoz hasonló termelési szintű országot. E tekintetben hangsúlyozni kell, hogy Belarusz, Ukrajna és az Egyesült Államok gyártói mind vertikálisan integrált gyártók, ez azonban nem igaz Algéria esetében. |
| --- | --- |

(45)

Néhány érdekelt fél állítása alátámasztása nélkül azt állította, hogy az oroszországi és algériai gyártási folyamatok jobban hasonlítanak a belarusz és ukrajnai gyártási folyamatokhoz. Algériát úgy is javasolták, mint az Ukrajnáéhoz hasonló termelési szintű országot. E tekintetben hangsúlyozni kell, hogy Belarusz, Ukrajna és az Egyesült Államok gyártói mind vertikálisan integrált gyártók, ez azonban nem igaz Algéria esetében.

| (46) | Egy ukrán együttműködő gyártó az Egyesült Államok helyett Bulgáriát vagy Romániát javasolta. Javaslatát azonban nem támasztotta alá. Emellett Bulgária vagy Románia ellen szóló lényeges tényező, hogy belföldi piacuk, ellentétben az Egyesült Államokéval, kicsi, és néhány gyártóra korlátozódik. |
| --- | --- |

(46)

Egy ukrán együttműködő gyártó az Egyesült Államok helyett Bulgáriát vagy Romániát javasolta. Javaslatát azonban nem támasztotta alá. Emellett Bulgária vagy Románia ellen szóló lényeges tényező, hogy belföldi piacuk, ellentétben az Egyesült Államokéval, kicsi, és néhány gyártóra korlátozódik.

| (47) | A vizsgálat ezért megerősítette, hogy az Egyesült Államok megfelelő analóg ország. Számos egyesült államokbeli gyártóval és gyártói szervezettel vették fel a kapcsolatot, kérdőív kitöltésén keresztüli együttműködésre kérve őket. Egyetlen egyesült államokbeli gyártó működött együtt teljes mértékben a vizsgálatban. Ennek következtében a számításokat a kérdőívet kitöltő egyetlen egyesült államokbeli gyártótól származó, ellenőrzött információk alapján végezték. |
| --- | --- |

(47)

A vizsgálat ezért megerősítette, hogy az Egyesült Államok megfelelő analóg ország. Számos egyesült államokbeli gyártóval és gyártói szervezettel vették fel a kapcsolatot, kérdőív kitöltésén keresztüli együttműködésre kérve őket. Egyetlen egyesült államokbeli gyártó működött együtt teljes mértékben a vizsgálatban. Ennek következtében a számításokat a kérdőívet kitöltő egyetlen egyesült államokbeli gyártótól származó, ellenőrzött információk alapján végezték.

2.2.2.   Belarusz

| (48) | Az egyetlen együttműködő belarusz gyártó egyben az egyetlen exportáló gyártó is abban az országban, a felülvizsgálati időszak során azonban nem végzett a Közösségbe irányuló exportértékesítést. |
| --- | --- |

(48)

Az egyetlen együttműködő belarusz gyártó egyben az egyetlen exportáló gyártó is abban az országban, a felülvizsgálati időszak során azonban nem végzett a Közösségbe irányuló exportértékesítést.

| (49) | Mivel a felülvizsgálati időszak alatt nem állt rendelkezésre a reprezentatív dömping megállapításához szükséges Közösségbe irányuló kivitel, illetve annak megállapítása érdekében, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a dömping valószínűleg megismétlődne-e, megvizsgálták az együttműködő exportáló gyártónak egyetlen exportpiacán, az Egyesült Államok piacán tanúsított árazási magatartását, gyártási kapacitását és készleteit. A vizsgálat a fenti (48) preambulumbekezdésben említett együttműködő exportáló gyártótól származó információkon alapult. |
| --- | --- |

(49)

Mivel a felülvizsgálati időszak alatt nem állt rendelkezésre a reprezentatív dömping megállapításához szükséges Közösségbe irányuló kivitel, illetve annak megállapítása érdekében, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a dömping valószínűleg megismétlődne-e, megvizsgálták az együttműködő exportáló gyártónak egyetlen exportpiacán, az Egyesült Államok piacán tanúsított árazási magatartását, gyártási kapacitását és készleteit. A vizsgálat a fenti (48) preambulumbekezdésben említett együttműködő exportáló gyártótól származó információkon alapult.

| (50) | Az együttműködő exportáló gyártótól kapott adatok azt mutatták, hogy a harmadik országokba (Egyesült Államok) irányuló exportárak alacsonyabbak, mint a Belaruszra számtanilag képzett rendes érték. A vizsgálat valójában megállapította, hogy a felülvizsgálati időszak alatt ez az árkülönbség általában 10 % és 15 % között mozgott. Mindez az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a Közösségbe irányuló export dömpingjének valószínűsíthető megismétlődését jelezheti. Az alábbiakban olvashatók a készlettel és a gyártási kapacitással, valamint az exportáraknak a Közösségben uralkodó árszinttel való összehasonlításával kapcsolatos vizsgálat megállapításai. |
| --- | --- |

(50)

Az együttműködő exportáló gyártótól kapott adatok azt mutatták, hogy a harmadik országokba (Egyesült Államok) irányuló exportárak alacsonyabbak, mint a Belaruszra számtanilag képzett rendes érték. A vizsgálat valójában megállapította, hogy a felülvizsgálati időszak alatt ez az árkülönbség általában 10 % és 15 % között mozgott. Mindez az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a Közösségbe irányuló export dömpingjének valószínűsíthető megismétlődését jelezheti. Az alábbiakban olvashatók a készlettel és a gyártási kapacitással, valamint az exportáraknak a Közösségben uralkodó árszinttel való összehasonlításával kapcsolatos vizsgálat megállapításai.

2.2.3.   Ukrajna

| (51) | A vizsgálatban két exportáló gyártó működött együtt, de a felülvizsgálati időszak során egyikük sem exportált a Közösségbe. Semmi sem jelzi, hogy rajtuk kívül lett volna több ukrajnai exportáló gyártó. |
| --- | --- |

(51)

A vizsgálatban két exportáló gyártó működött együtt, de a felülvizsgálati időszak során egyikük sem exportált a Közösségbe. Semmi sem jelzi, hogy rajtuk kívül lett volna több ukrajnai exportáló gyártó.

| (52) | Mivel a felülvizsgálati időszak alatt nem állt rendelkezésre a reprezentatív dömping megállapításához szükséges Közösségbe irányuló kivitel, és annak megállapítása érdekében, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínű-e a dömping megismétlődése, megvizsgálták az egyetlen exportpiacára, az Egyesült Államokba exportáló együttműködő exportáló gyártó árazási magatartását, gyártási kapacitását és készleteit. A vizsgálat a fenti (51) preambulumbekezdésben említett két együttműködő exportáló gyártótól származó információkon alapult. |
| --- | --- |

(52)

Mivel a felülvizsgálati időszak alatt nem állt rendelkezésre a reprezentatív dömping megállapításához szükséges Közösségbe irányuló kivitel, és annak megállapítása érdekében, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínű-e a dömping megismétlődése, megvizsgálták az egyetlen exportpiacára, az Egyesült Államokba exportáló együttműködő exportáló gyártó árazási magatartását, gyártási kapacitását és készleteit. A vizsgálat a fenti (51) preambulumbekezdésben említett két együttműködő exportáló gyártótól származó információkon alapult.

| (53) | A két együttműködő exportáló gyártó az Ukrajnából származó érintett termék Egyesült Államokba irányuló behozatalának 48 %-át képviselte a felülvizsgálati időszak alatt. Az Ukrajnából származó és az Egyesült Államokba irányuló behozatal fennmaradó részét szintén az egyik együttműködő gyártó állította elő, de azt egy független ukrán vállalat exportálja, amely nem állít elő karbamid- és ammónium-nitrát-oldatot. |
| --- | --- |

(53)

A két együttműködő exportáló gyártó az Ukrajnából származó érintett termék Egyesült Államokba irányuló behozatalának 48 %-át képviselte a felülvizsgálati időszak alatt. Az Ukrajnából származó és az Egyesült Államokba irányuló behozatal fennmaradó részét szintén az egyik együttműködő gyártó állította elő, de azt egy független ukrán vállalat exportálja, amely nem állít elő karbamid- és ammónium-nitrát-oldatot.

| (54) | Az együttműködő exportáló gyártóktól kapott adatok azt mutatták, hogy a harmadik országokba irányuló exportárak alacsonyabbak, mint az Ukrajnára számtanilag képzett rendes érték. A vizsgálat valójában megállapította, hogy a felülvizsgálati időszak alatt ez az árkülönbség általában 20 % és 30 % között mozgott. Mindez az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a Közösségbe irányuló export dömpingjének valószínűsíthető megismétlődését jelezheti. Az alábbiakban olvashatók a készlettel és a gyártási kapacitással, valamint az exportáraknak a Közösségben uralkodó árszinttel való összehasonlításával kapcsolatos vizsgálat megállapításai. |
| --- | --- |

(54)

Az együttműködő exportáló gyártóktól kapott adatok azt mutatták, hogy a harmadik országokba irányuló exportárak alacsonyabbak, mint az Ukrajnára számtanilag képzett rendes érték. A vizsgálat valójában megállapította, hogy a felülvizsgálati időszak alatt ez az árkülönbség általában 20 % és 30 % között mozgott. Mindez az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a Közösségbe irányuló export dömpingjének valószínűsíthető megismétlődését jelezheti. Az alábbiakban olvashatók a készlettel és a gyártási kapacitással, valamint az exportáraknak a Közösségben uralkodó árszinttel való összehasonlításával kapcsolatos vizsgálat megállapításai.

2.2.4.   Oroszország

| (55) | Két, ugyanahhoz a vállalatcsoporthoz tartozó exportáló gyártó együttműködött a vizsgálatban, de egyik exportáló gyártó sem exportált a Közösségbe a felülvizsgálati időszak során. |
| --- | --- |

(55)

Két, ugyanahhoz a vállalatcsoporthoz tartozó exportáló gyártó együttműködött a vizsgálatban, de egyik exportáló gyártó sem exportált a Közösségbe a felülvizsgálati időszak során.

| (56) | Ismeretes, hogy a felülvizsgálati időszak alatt volt egy gyártó Oroszországban, amely nem működött együtt a vizsgálat során. Ezen együtt nem működő exportáló gyártó(k)ra vonatkozóan az Eurostattól és egyéb forrásokból származó információkat vizsgálták meg. Ennek alapján megállapították, hogy az együttműködő gyártókon kívül a Közösségbe más nem exportált karbamid- és ammónium-nitrát-oldatot. Az együtt nem működő vállalattal kapcsolatban azonban nem állt rendelkezésre megbízható információ a gyártási kapacitásról és mennyiségről, a készletekről és az értékesítésről. Ebből a szempontból és minden ellenkező állítás hiányában az együtt nem működő vállalattal kapcsolatos megállapítások vélhetően megegyeznek az együttműködő vállalatok tekintetében megállapítottakkal. |
| --- | --- |

(56)

Ismeretes, hogy a felülvizsgálati időszak alatt volt egy gyártó Oroszországban, amely nem működött együtt a vizsgálat során. Ezen együtt nem működő exportáló gyártó(k)ra vonatkozóan az Eurostattól és egyéb forrásokból származó információkat vizsgálták meg. Ennek alapján megállapították, hogy az együttműködő gyártókon kívül a Közösségbe más nem exportált karbamid- és ammónium-nitrát-oldatot. Az együtt nem működő vállalattal kapcsolatban azonban nem állt rendelkezésre megbízható információ a gyártási kapacitásról és mennyiségről, a készletekről és az értékesítésről. Ebből a szempontból és minden ellenkező állítás hiányában az együtt nem működő vállalattal kapcsolatos megállapítások vélhetően megegyeznek az együttműködő vállalatok tekintetében megállapítottakkal.

| (57) | Mivel a felülvizsgálati időszak alatt nem állt rendelkezésre a reprezentatív dömping megállapításához szükséges Közösségbe irányuló kivitel, és annak megállapítása érdekében, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínű-e a dömping megismétlődése, megvizsgálták az együttműködő exportáló gyártók más exportpiacokon tanúsított árazási magatartását, gyártási kapacitását és készleteit. A vizsgálat a fenti (55) preambulumbekezdésben említett együttműködő exportáló gyártóktól származó információkon alapult. |
| --- | --- |

(57)

Mivel a felülvizsgálati időszak alatt nem állt rendelkezésre a reprezentatív dömping megállapításához szükséges Közösségbe irányuló kivitel, és annak megállapítása érdekében, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínű-e a dömping megismétlődése, megvizsgálták az együttműködő exportáló gyártók más exportpiacokon tanúsított árazási magatartását, gyártási kapacitását és készleteit. A vizsgálat a fenti (55) preambulumbekezdésben említett együttműködő exportáló gyártóktól származó információkon alapult.

| (58) | Megvizsgálták, hogy a vizsgált termék előállításával és értékesítésével kapcsolatos költségeket az érintett felek nyilvántartásai megfelelően tükrözték-e. A gázköltségek tekintetében megállapították, hogy az orosz gyártók által fizetett gázár az Oroszországból származó földgáz exportárának körülbelül egyötöde. E tekintetben minden rendelkezésre álló adat azt mutatja, hogy az oroszországi belföldi gázárakat szabályozták, így a földgáz nem szabályozott piacain fizetett árainál jóval alacsonyabbak voltak. Ezért az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésében előírtaknak megfelelően az orosz gyártók gázköltségeit a más reprezentatív piacokról származó adatok alapján kiigazították. A kiigazított ár az orosz gáz német–cseh határparitáson (Waidhaus), nettó szállítási költségekkel számított, exportra értékesített átlagárán alapult volt. Mivel Waidhaus az EU-ba – amely az orosz gáz legfőbb piaca, és árai ésszerűen tükrözik a költségeket – irányuló orosz gázeladás fő csomópontja, ezért az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdése értelmében reprezentatív piacnak tekinthető. |
| --- | --- |

(58)

Megvizsgálták, hogy a vizsgált termék előállításával és értékesítésével kapcsolatos költségeket az érintett felek nyilvántartásai megfelelően tükrözték-e. A gázköltségek tekintetében megállapították, hogy az orosz gyártók által fizetett gázár az Oroszországból származó földgáz exportárának körülbelül egyötöde. E tekintetben minden rendelkezésre álló adat azt mutatja, hogy az oroszországi belföldi gázárakat szabályozták, így a földgáz nem szabályozott piacain fizetett árainál jóval alacsonyabbak voltak. Ezért az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésében előírtaknak megfelelően az orosz gyártók gázköltségeit a más reprezentatív piacokról származó adatok alapján kiigazították. A kiigazított ár az orosz gáz német–cseh határparitáson (Waidhaus), nettó szállítási költségekkel számított, exportra értékesített átlagárán alapult volt. Mivel Waidhaus az EU-ba – amely az orosz gáz legfőbb piaca, és árai ésszerűen tükrözik a költségeket – irányuló orosz gázeladás fő csomópontja, ezért az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdése értelmében reprezentatív piacnak tekinthető.

| (59) | A rendes érték számtani kiszámítását az exportált terméktípus előállítási költségei alapján végezték, miután sor került a fenti (58) preambulumbekezdésben említett gázköltségek kiigazítására, amelyekhez hozzáadódtak az eladási, általános és igazgatási költségek, valamint a nyereség ésszerű összegei, összhangban az alaprendelet 2. cikke (3) és (6) bekezdésével. |
| --- | --- |

(59)

A rendes érték számtani kiszámítását az exportált terméktípus előállítási költségei alapján végezték, miután sor került a fenti (58) preambulumbekezdésben említett gázköltségek kiigazítására, amelyekhez hozzáadódtak az eladási, általános és igazgatási költségek, valamint a nyereség ésszerű összegei, összhangban az alaprendelet 2. cikke (3) és (6) bekezdésével.

| (60) | Algéria tekintetében az eladási, általános és adminisztratív költségeket és a nyereséget nem lehetett meghatározni az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének címsora első mondata alapján, mivel a kapcsolt gyártóknak nem voltak a rendes kereskedelmi forgalom keretében megvalósult reprezentatív belföldi értékesítései az érintett termékre vonatkozóan. Az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének a) pontja nem alkalmazható, mivel csak e két gyártóra terjed ki a vizsgálat. A 2. cikk (6) bekezdésének b) pontja sem alkalmazható, mivel az azonos általános árukategóriába tartozó termékek esetében a gyártási költségeket szintén ki kellene igazítani a gázköltségek vonatkozásában, a fenti (58) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt. Mivel megállapították, hogy nem lehetséges az azonos általános árukategóriába tartozó, belföldön értékesített termékek szükséges kiigazításának nagyságrendjét meghatározni, az sem lehetséges, hogy az ilyen kiigazítás után megállapítsák a haszonkulcsot. Ennélfogva az eladási, általános és adminisztratív költségeket és a nyereséget az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontja alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(60)

Algéria tekintetében az eladási, általános és adminisztratív költségeket és a nyereséget nem lehetett meghatározni az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének címsora első mondata alapján, mivel a kapcsolt gyártóknak nem voltak a rendes kereskedelmi forgalom keretében megvalósult reprezentatív belföldi értékesítései az érintett termékre vonatkozóan. Az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének a) pontja nem alkalmazható, mivel csak e két gyártóra terjed ki a vizsgálat. A 2. cikk (6) bekezdésének b) pontja sem alkalmazható, mivel az azonos általános árukategóriába tartozó termékek esetében a gyártási költségeket szintén ki kellene igazítani a gázköltségek vonatkozásában, a fenti (58) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt. Mivel megállapították, hogy nem lehetséges az azonos általános árukategóriába tartozó, belföldön értékesített termékek szükséges kiigazításának nagyságrendjét meghatározni, az sem lehetséges, hogy az ilyen kiigazítás után megállapítsák a haszonkulcsot. Ennélfogva az eladási, általános és adminisztratív költségeket és a nyereséget az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontja alapján állapították meg.

| (61) | Algéria esetében a fenti (31) preambulumbekezdésben már említetteknek megfelelően az eladási, általános és adminisztratív költségeket, valamint a nyereséget ugyanazon három észak-amerikai gyártó eladási, általános és adminisztratív költségeinek és nyereségének súlyozott átlaga alapján határozták meg. Megjegyzendő, hogy az így megállapított nyereség összege nem haladta meg az orosz gyártók által belföldi piacukon az azonos általános kategóriába tartozó termékek eladásai révén elért nyereséget. |
| --- | --- |

(61)

Algéria esetében a fenti (31) preambulumbekezdésben már említetteknek megfelelően az eladási, általános és adminisztratív költségeket, valamint a nyereséget ugyanazon három észak-amerikai gyártó eladási, általános és adminisztratív költségeinek és nyereségének súlyozott átlaga alapján határozták meg. Megjegyzendő, hogy az így megállapított nyereség összege nem haladta meg az orosz gyártók által belföldi piacukon az azonos általános kategóriába tartozó termékek eladásai révén elért nyereséget.

| (62) | Megállapították, hogy a két együttműködő gyártó exportértékesítéseit ügynöki megállapodás alapján, két kapcsolt kereskedőn – melyek közül az egyik székhelye Svájcban, másiké a Brit Virgin-szigeteken található – keresztül végezték. Az utóbb említett kereskedő 2005 elején beszüntette működését. Az exportárat fő exportpiacukon, az Egyesült Államokban az első független egyesült államokbeli vevőnek ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(62)

Megállapították, hogy a két együttműködő gyártó exportértékesítéseit ügynöki megállapodás alapján, két kapcsolt kereskedőn – melyek közül az egyik székhelye Svájcban, másiké a Brit Virgin-szigeteken található – keresztül végezték. Az utóbb említett kereskedő 2005 elején beszüntette működését. Az exportárat fő exportpiacukon, az Egyesült Államokban az első független egyesült államokbeli vevőnek ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján állapították meg.

| (63) | A két kapcsolt kereskedőtől kapott adatok azt mutatták, hogy a harmadik országokba irányuló exportárak alacsonyabbak, mint az Oroszországra számtanilag képzett rendes érték. A vizsgálat valójában megállapította, hogy a felülvizsgálati időszak alatt ez az árkülönbség általában 2 % és 6 % között mozgott. Mindez az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a Közösségbe irányuló export dömpingjének valószínűsíthető megismétlődését jelezheti. |
| --- | --- |

(63)

A két kapcsolt kereskedőtől kapott adatok azt mutatták, hogy a harmadik országokba irányuló exportárak alacsonyabbak, mint az Oroszországra számtanilag képzett rendes érték. A vizsgálat valójában megállapította, hogy a felülvizsgálati időszak alatt ez az árkülönbség általában 2 % és 6 % között mozgott. Mindez az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a Közösségbe irányuló export dömpingjének valószínűsíthető megismétlődését jelezheti.

2.3.   Szabad kapacitás Belaruszban, Oroszországban és Ukrajnában

| (64) | A meglévő szabad kapacitás lehetséges hatásait is megvizsgálták. Sem Oroszország, sem Ukrajna nem végez releváns belföldi értékesítést a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok terén. Ezzel szemben Belarusznak jelentős belföldi piaca van e termék vonatkozásában. |
| --- | --- |

(64)

A meglévő szabad kapacitás lehetséges hatásait is megvizsgálták. Sem Oroszország, sem Ukrajna nem végez releváns belföldi értékesítést a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok terén. Ezzel szemben Belarusznak jelentős belföldi piaca van e termék vonatkozásában.

| (65) | Az egyetlen belarusz gyártónak az érintett időszak során 14 %-kal sikerült növelnie kapacitását, és a felülvizsgálati időszak alatt csaknem teljes kapacitását kihasználva végezte a termelést. Gyártási kapacitása ugyanazon időszak során egyenletes maradt. A termelés mintegy 60 %-át belföldön értékesítette, a fennmaradó részt pedig az Egyesült Államokba exportálta. Ennélfogva úgy tűnik, hogy ez a gyártó nem rendelkezik azonnal rendelkezésére álló szabad kapacitással. |
| --- | --- |

(65)

Az egyetlen belarusz gyártónak az érintett időszak során 14 %-kal sikerült növelnie kapacitását, és a felülvizsgálati időszak alatt csaknem teljes kapacitását kihasználva végezte a termelést. Gyártási kapacitása ugyanazon időszak során egyenletes maradt. A termelés mintegy 60 %-át belföldön értékesítette, a fennmaradó részt pedig az Egyesült Államokba exportálta. Ennélfogva úgy tűnik, hogy ez a gyártó nem rendelkezik azonnal rendelkezésére álló szabad kapacitással.

| (66) | Az érintett időszak során az egyetlen együttműködő orosz gyártó termelését 78 %-kal növelte. Gyártási kapacitása ugyanazon időszak során egyenletes maradt. A rendelkezésre bocsátott információ alapján azonban ez a gyártó továbbra is rendelkezik 600 000–700 000 tonna körüli rendelkezésre álló kapacitással, amellyel növelheti a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok gyártását, és az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén ezt a szabad kapacitást a közösségi piacra irányuló export növelésére fordíthatná. Az érintett időszak során a vállalat által végzett beruházás arra mutat, hogy a gyártási kapacitás tovább növelhető. Becslések szerint a teljes oroszországi szabad kapacitás legalább az ismert 600 000–700 000 tonna közöttire tehető, ami közösségi fogyasztás körülbelül 20 %-át teszi ki. A harmadik országokba irányuló kivitel az érintett időszak során 79 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(66)

Az érintett időszak során az egyetlen együttműködő orosz gyártó termelését 78 %-kal növelte. Gyártási kapacitása ugyanazon időszak során egyenletes maradt. A rendelkezésre bocsátott információ alapján azonban ez a gyártó továbbra is rendelkezik 600 000–700 000 tonna körüli rendelkezésre álló kapacitással, amellyel növelheti a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok gyártását, és az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén ezt a szabad kapacitást a közösségi piacra irányuló export növelésére fordíthatná. Az érintett időszak során a vállalat által végzett beruházás arra mutat, hogy a gyártási kapacitás tovább növelhető. Becslések szerint a teljes oroszországi szabad kapacitás legalább az ismert 600 000–700 000 tonna közöttire tehető, ami közösségi fogyasztás körülbelül 20 %-át teszi ki. A harmadik országokba irányuló kivitel az érintett időszak során 79 %-kal nőtt.

| (67) | Ugyanakkor az egyetlen együttműködő orosz gyártó belföldi értékesítései alacsony szinten maradtak, átlagosan az összes értékesítés kevesebb mint 5 %-át képviselve. Mivel a belföldi piac nem tudja elnyelni a termelés növekedését, valószínű, hogy azt exportálni fogják. |
| --- | --- |

(67)

Ugyanakkor az egyetlen együttműködő orosz gyártó belföldi értékesítései alacsony szinten maradtak, átlagosan az összes értékesítés kevesebb mint 5 %-át képviselve. Mivel a belföldi piac nem tudja elnyelni a termelés növekedését, valószínű, hogy azt exportálni fogják.

| (68) | Ukrajna esetében a két együttműködő gyártónak sikerült tizenkétszeresére növelni termelését az érintett időszak során. Ugyanazon időszak alatt a gyártási kapacitásuk csaknem ötszörösére nőtt. Emellett a két gyártó számottevő szabad kapacitással rendelkezik a közösségi piacra irányuló kivitel jelentős mennyiségű növeléséhez, amennyiben az intézkedéseket hatályon kívül helyeznék. Becslések szerint a teljes ukrán szabad kapacitás legalább 700 000–800 000 tonna közötti, ami a közösségi fogyasztás körülbelül 20 %-át teszi ki. Az érintett időszak során a harmadik országokba irányuló kivitel nyolcszorosára nőtt. |
| --- | --- |

(68)

Ukrajna esetében a két együttműködő gyártónak sikerült tizenkétszeresére növelni termelését az érintett időszak során. Ugyanazon időszak alatt a gyártási kapacitásuk csaknem ötszörösére nőtt. Emellett a két gyártó számottevő szabad kapacitással rendelkezik a közösségi piacra irányuló kivitel jelentős mennyiségű növeléséhez, amennyiben az intézkedéseket hatályon kívül helyeznék. Becslések szerint a teljes ukrán szabad kapacitás legalább 700 000–800 000 tonna közötti, ami a közösségi fogyasztás körülbelül 20 %-át teszi ki. Az érintett időszak során a harmadik országokba irányuló kivitel nyolcszorosára nőtt.

| (69) | Az ukrán belföldi értékesítések alacsony szinten maradtak az érintett időszak során, átlagosan az összes értékesítés kevesebb mint 2 %-át képviselve. Meg kell jegyezni, hogy a belföldi piac növekedése nem tudja elnyelni a termelésben bekövetkezett növekedést, ezért valószínű, hogy azt exportálni fogják. |
| --- | --- |

(69)

Az ukrán belföldi értékesítések alacsony szinten maradtak az érintett időszak során, átlagosan az összes értékesítés kevesebb mint 2 %-át képviselve. Meg kell jegyezni, hogy a belföldi piac növekedése nem tudja elnyelni a termelésben bekövetkezett növekedést, ezért valószínű, hogy azt exportálni fogják.

| (70) | A fentiek alapján megállapítható, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az együttműködő gyártók – a belarusz gyártók kivételével – rendelkeznének azzal a szabad kapacitással, amellyel növelni tudják a közösségi piacra irányuló kivitelüket. |
| --- | --- |

(70)

A fentiek alapján megállapítható, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az együttműködő gyártók – a belarusz gyártók kivételével – rendelkeznének azzal a szabad kapacitással, amellyel növelni tudják a közösségi piacra irányuló kivitelüket.

2.4.   A harmadik országokba irányuló exportárak, illetve az uralkodó közösségi árszint közötti kapcsolat

| (71) | Meg kell jegyezni, hogy a felülvizsgálati időszak során a közösségi gyártók általános közösségi árszintje alacsonyabb volt, mint az exportáló gyártók harmadik országokba – különösen az Egyesült Államokba – irányuló értékesítéseinek árszintje. Ez azzal a ténnyel magyarázható, hogy a gázárak, amelyek az előállítási költségek – és végeredményben a karbamid- és ammónium-nitrát-oldat árának – több mint 50 %-át teszik ki, az Egyesült Államokban magasabbak voltak, mint Európában, és ennek megfelelően az ammónium- és karbamid-nitrát-oldat ára az Egyesült Államokban magasabb volt. |
| --- | --- |

(71)

Meg kell jegyezni, hogy a felülvizsgálati időszak során a közösségi gyártók általános közösségi árszintje alacsonyabb volt, mint az exportáló gyártók harmadik országokba – különösen az Egyesült Államokba – irányuló értékesítéseinek árszintje. Ez azzal a ténnyel magyarázható, hogy a gázárak, amelyek az előállítási költségek – és végeredményben a karbamid- és ammónium-nitrát-oldat árának – több mint 50 %-át teszik ki, az Egyesült Államokban magasabbak voltak, mint Európában, és ennek megfelelően az ammónium- és karbamid-nitrát-oldat ára az Egyesült Államokban magasabb volt.

| (72) | Meg kell jegyezni, hogy az érintett országokból az Egyesült Államokba exportált termékek exportárai átlagosan alacsonyabbak, mint az adott rendes értékek, jóllehet az Egyesült Államokban uralkodó árszint magasabb volt, mint a közösségi árszint. Ebből levonható az a következtetés, hogy az EK piacára irányuló értékesítéseket minden valószínűség szerint dömpingelt áron végeznék. |
| --- | --- |

(72)

Meg kell jegyezni, hogy az érintett országokból az Egyesült Államokba exportált termékek exportárai átlagosan alacsonyabbak, mint az adott rendes értékek, jóllehet az Egyesült Államokban uralkodó árszint magasabb volt, mint a közösségi árszint. Ebből levonható az a következtetés, hogy az EK piacára irányuló értékesítéseket minden valószínűség szerint dömpingelt áron végeznék.

2.5.   Az értékesítések egyéb piacokról a Közösség piacára történő átirányításának ösztönzése

| (73) | Belarusz tekintetében az egyetlen gyártó termelésének kétharmadát a gyorsan növekvő hazai piacon értékesíti. Mivel a felülvizsgálati időszak során a belföldi ár kevesebb mint fele a közösségi árnak, fennáll annak a lehetősége, hogy ésszerű gazdasági döntés alapján a belarusz gyártó terméke jelenleg belföldön értékesített hányadának jelentős mennyiségét dömpingelt áron a közösségi piacra irányítja át. |
| --- | --- |

(73)

Belarusz tekintetében az egyetlen gyártó termelésének kétharmadát a gyorsan növekvő hazai piacon értékesíti. Mivel a felülvizsgálati időszak során a belföldi ár kevesebb mint fele a közösségi árnak, fennáll annak a lehetősége, hogy ésszerű gazdasági döntés alapján a belarusz gyártó terméke jelenleg belföldön értékesített hányadának jelentős mennyiségét dömpingelt áron a közösségi piacra irányítja át.

| (74) | E tekintetben azt is meg kell jegyezni, hogy a belarusz gyártó, aki jelenleg termelése fennmaradó egyharmadát más piacokra exportálja, az ehelyett a Közösségbe irányuló kivitel esetében a belarusz gyártók számára lehetséges egyéb lehetséges exportpiacokkal, például az Egyesült Államokkal, Argentínával vagy Ausztráliával összehasonlítva a szállítási költségek terén jelentős előnyöket élvezne a Közösség határához való közelsége révén. |
| --- | --- |

(74)

E tekintetben azt is meg kell jegyezni, hogy a belarusz gyártó, aki jelenleg termelése fennmaradó egyharmadát más piacokra exportálja, az ehelyett a Közösségbe irányuló kivitel esetében a belarusz gyártók számára lehetséges egyéb lehetséges exportpiacokkal, például az Egyesült Államokkal, Argentínával vagy Ausztráliával összehasonlítva a szállítási költségek terén jelentős előnyöket élvezne a Közösség határához való közelsége révén.

| (75) | A fentieket tekintve valószínű, hogy a belarusz gyártó az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén értékesítésének jelentős részét dömpingelt áron a Közösségbe irányítaná, mivel nyomós gazdasági érvek ösztönöznék erre. |
| --- | --- |

(75)

A fentieket tekintve valószínű, hogy a belarusz gyártó az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén értékesítésének jelentős részét dömpingelt áron a Közösségbe irányítaná, mivel nyomós gazdasági érvek ösztönöznék erre.

| (76) | A (20) preambulumbekezdésben már említettek szerint, mivel a felülvizsgálati időszak során nem végeztek Belaruszból, Oroszországból és Ukrajnából a Közösségbe irányuló exportértékesítést, nem lehetett dömpinget megállapítani ezen országoknak a Közösségbe irányuló kivitele tekintetében. A fenti 2. szakaszban leírtaknak megfelelően azonban a vizsgálat kimutatta, hogy az ezekből az országokból származó, legfőbb exportpiacukra, az Egyesült Államokba irányuló tényleges kivitelükkel kapcsolatos adatok alapján elvégzett számítások szerint fennáll a dömping megismétlődésének lehetősége. |
| --- | --- |

(76)

A (20) preambulumbekezdésben már említettek szerint, mivel a felülvizsgálati időszak során nem végeztek Belaruszból, Oroszországból és Ukrajnából a Közösségbe irányuló exportértékesítést, nem lehetett dömpinget megállapítani ezen országoknak a Közösségbe irányuló kivitele tekintetében. A fenti 2. szakaszban leírtaknak megfelelően azonban a vizsgálat kimutatta, hogy az ezekből az országokból származó, legfőbb exportpiacukra, az Egyesült Államokba irányuló tényleges kivitelükkel kapcsolatos adatok alapján elvégzett számítások szerint fennáll a dömping megismétlődésének lehetősége.

3.   Következtetések a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatban

| (77) | A fenti 1–5. szakaszban ismertetett elemzés alapján levonható az a következtetés, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén fennáll annak a lehetősége, hogy a termelés további hányadát a Közösségbe exportálnák, vagy a jelenleg a Közösségen kívüli országokba exportált, illetve a belföldi piacon értékesített termékek jelentős mennyiségét ismét a közösségi piacra irányítanák. Valószínű, hogy ezek a Közösségbe irányuló kivitelek dömpingelt áron érkeznének, elsősorban az elvesztett közösségi piaci részesedés visszaszerzése céljából. Ezért arra lehet következtetni, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a Közösségbe irányuló jövőbeni kivitel megnövekedett mennyiségben és dömpingelt áron érkezne. Emellett meg kell jegyezni, hogy a tengerentúli piacok esetében a szállítási költségek magasabbak, mint a közösségi piac esetében, különösen, ha a kivitel szomszédos országokba – Belarusz és Ukrajna esetében például Kelet-Európa, Algéria esetében pedig Dél-Európa országaiba – irányul. |
| --- | --- |

(77)

A fenti 1–5. szakaszban ismertetett elemzés alapján levonható az a következtetés, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén fennáll annak a lehetősége, hogy a termelés további hányadát a Közösségbe exportálnák, vagy a jelenleg a Közösségen kívüli országokba exportált, illetve a belföldi piacon értékesített termékek jelentős mennyiségét ismét a közösségi piacra irányítanák. Valószínű, hogy ezek a Közösségbe irányuló kivitelek dömpingelt áron érkeznének, elsősorban az elvesztett közösségi piaci részesedés visszaszerzése céljából. Ezért arra lehet következtetni, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a Közösségbe irányuló jövőbeni kivitel megnövekedett mennyiségben és dömpingelt áron érkezne. Emellett meg kell jegyezni, hogy a tengerentúli piacok esetében a szállítási költségek magasabbak, mint a közösségi piac esetében, különösen, ha a kivitel szomszédos országokba – Belarusz és Ukrajna esetében például Kelet-Európa, Algéria esetében pedig Dél-Európa országaiba – irányul.

| (78) | Mivel az Algériából származó, a Közösségbe irányuló behozatalra továbbra is dömpingelt áron kerül sor, és a szabad kapacitásra és az árszintre vonatkozó fenti elemzést figyelembe véve valószínű, hogy az Algériából származó behozatal tekintetében továbbra is folytatódik a dömping. Mivel a felülvizsgálati időszak során a Közösség volt Algéria egyetlen exportpiaca, nagy a valószínűsége annak, hogy az algériai exportőrök megnövekedett exportmennyiségüket elsősorban erre a piacra irányítanák. |
| --- | --- |

(78)

Mivel az Algériából származó, a Közösségbe irányuló behozatalra továbbra is dömpingelt áron kerül sor, és a szabad kapacitásra és az árszintre vonatkozó fenti elemzést figyelembe véve valószínű, hogy az Algériából származó behozatal tekintetében továbbra is folytatódik a dömping. Mivel a felülvizsgálati időszak során a Közösség volt Algéria egyetlen exportpiaca, nagy a valószínűsége annak, hogy az algériai exportőrök megnövekedett exportmennyiségüket elsősorban erre a piacra irányítanák.

| (79) | A fentiekre való tekintettel megállapítják, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén Algéria esetében fennáll a dömping folytatódásának, Oroszország, Belarusz és Ukrajna esetében pedig a dömping megismétlődésének valószínűsége. |
| --- | --- |

(79)

A fentiekre való tekintettel megállapítják, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén Algéria esetében fennáll a dömping folytatódásának, Oroszország, Belarusz és Ukrajna esetében pedig a dömping megismétlődésének valószínűsége.

D.   A KÁR

1.   A közösségi gazdasági ágazat meghatározása

| (80) | A Közösségen belül az érintett terméket 12 gyártó állítja elő, és az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének értelmében az ő termelésük alkotja a teljes közösségi termelést. |
| --- | --- |

(80)

A Közösségen belül az érintett terméket 12 gyártó állítja elő, és az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének értelmében az ő termelésük alkotja a teljes közösségi termelést.

| (81) | Meg kell jegyezni, hogy amint az az eredeti vizsgálatban említésre került, a „Hydro Agri” elnevezésű vállalat neve „Yara”-ra módosult. Az Európai Unió 2004-es bővítésével öt vállalat a közösségi gazdasági ágazat részévé vált. |
| --- | --- |

(81)

Meg kell jegyezni, hogy amint az az eredeti vizsgálatban említésre került, a „Hydro Agri” elnevezésű vállalat neve „Yara”-ra módosult. Az Európai Unió 2004-es bővítésével öt vállalat a közösségi gazdasági ágazat részévé vált.

| (82) | A 12 közösségi gyártó közül tíz vállalat együttműködött a vizsgálatban, és közülük kilencet említett a felülvizsgálat iránti kérelem. A fennmaradó két gyártó (a továbbiakban: egyéb közösségi gyártók) nem ismertette véleményét. Ennek megfelelően a következő tíz gyártó működött együtt:






  — | Achema AB (Litvánia), |
| --- | --- | --- |

(82)

A 12 közösségi gyártó közül tíz vállalat együttműködött a vizsgálatban, és közülük kilencet említett a felülvizsgálat iránti kérelem. A fennmaradó két gyártó (a továbbiakban: egyéb közösségi gyártók) nem ismertette véleményét. Ennek megfelelően a következő tíz gyártó működött együtt:

—

Achema AB (Litvánia),

| — | AMI Agrolinz Melamine International GmbH (Ausztria), |
| --- | --- |

—

AMI Agrolinz Melamine International GmbH (Ausztria),

| — | DSM Agro (Hollandia), |
| --- | --- |

—

DSM Agro (Hollandia),

| — | Duslo AS (Szlovákia), |
| --- | --- |

—

Duslo AS (Szlovákia),

| — | Fertiberia SA (Spanyolország), |
| --- | --- |

—

Fertiberia SA (Spanyolország),

| — | Grande Paroisse SA (Franciaország), |
| --- | --- |

—

Grande Paroisse SA (Franciaország),

| — | Lovochemie AS (Cseh Köztársaság), |
| --- | --- |

—

Lovochemie AS (Cseh Köztársaság),

| — | Nitrogénművek Rt. (Magyarország), |
| --- | --- |

—

Nitrogénművek Rt. (Magyarország),

| — | SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH (Németország), |
| --- | --- |

—

SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH (Németország),

| — | Yara (Hollandia, Németország, Olaszország és Egyesült Királyság). |
| --- | --- |

—

Yara (Hollandia, Németország, Olaszország és Egyesült Királyság).

| (83) | Mivel a felülvizsgálati időszak során ez a tíz vállalat tette ki a teljes közösségi termelés 75 %-át, úgy tekinthető, hogy a fenti tíz közösségi gyártó felelős a hasonló termék teljes közösségi gyártásának jelentős hányadáért. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében ők alkotják a közösségi gazdasági ágazatot, és a továbbiakban közösségi gazdasági ágazatként történik rájuk hivatkozás. |
| --- | --- |

(83)

Mivel a felülvizsgálati időszak során ez a tíz vállalat tette ki a teljes közösségi termelés 75 %-át, úgy tekinthető, hogy a fenti tíz közösségi gyártó felelős a hasonló termék teljes közösségi gyártásának jelentős hányadáért. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében ők alkotják a közösségi gazdasági ágazatot, és a továbbiakban közösségi gazdasági ágazatként történik rájuk hivatkozás.

| (84) | A fenti (10), (15) és (16) preambulumbekezdésben jelzettek szerint négy vállalatból álló mintát választottak ki. Valamennyi kiválasztott közösségi gyártó együttműködést tanúsított, és a megadott határidőn belül elküldte a kérdőívre adott válaszát. Emellett a fennmaradó panaszos gyártók és a vizsgálatot támogató gyártók is benyújtottak a kár elemzéséhez szükséges bizonyos általános adatokat. |
| --- | --- |

(84)

A fenti (10), (15) és (16) preambulumbekezdésben jelzettek szerint négy vállalatból álló mintát választottak ki. Valamennyi kiválasztott közösségi gyártó együttműködést tanúsított, és a megadott határidőn belül elküldte a kérdőívre adott válaszát. Emellett a fennmaradó panaszos gyártók és a vizsgálatot támogató gyártók is benyújtottak a kár elemzéséhez szükséges bizonyos általános adatokat.

2.   A közösségi piac helyzete

2.1.   Fogyasztás a közösségi piacon

| (85) | A látható közösségi fogyasztást a közösségi gazdasági ágazat közösségi piacon történő eladásainak mennyisége, a más közösségi gyártók közösségi piacon történő eladásainak mennyisége és az EU teljes behozatalára vonatkozó Eurostat-adatok alapján állapították meg. Mivel 2004-ben az Európai Unió bővítésére került sor, az elemzés egyértelműsége és egységessége kedvéért a fogyasztást az EU-25 piaca alapján állapították meg az érintett időszak egészére. |
| --- | --- |

(85)

A látható közösségi fogyasztást a közösségi gazdasági ágazat közösségi piacon történő eladásainak mennyisége, a más közösségi gyártók közösségi piacon történő eladásainak mennyisége és az EU teljes behozatalára vonatkozó Eurostat-adatok alapján állapították meg. Mivel 2004-ben az Európai Unió bővítésére került sor, az elemzés egyértelműsége és egységessége kedvéért a fogyasztást az EU-25 piaca alapján állapították meg az érintett időszak egészére.

| (86) | 2002 és a felülvizsgálati időszak között a közösségi fogyasztás kis mértékben, 8 %-kal nőtt. A 2004-ben feljegyzett növekedés leginkább annak tudható be, hogy az új tagállamokban az Európai Unióhoz történő csatlakozásukat követően végrehajtották a közös agrárpolitikát. 2004-től az új tagállamok mezőgazdasági termelőinek további támogatás állt rendelkezésére, és ez a növényvédő szerek nagyobb arányú felhasználásához vezetett. | 2002 | 2003 | 2004 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Közösségi fogyasztás összesen tonnában | 3 425 381 | 3 579 487 | 3 740 087 | 3 694 532 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 104 | 109 | 108 |

(86)

2002 és a felülvizsgálati időszak között a közösségi fogyasztás kis mértékben, 8 %-kal nőtt. A 2004-ben feljegyzett növekedés leginkább annak tudható be, hogy az új tagállamokban az Európai Unióhoz történő csatlakozásukat követően végrehajtották a közös agrárpolitikát. 2004-től az új tagállamok mezőgazdasági termelőinek további támogatás állt rendelkezésére, és ez a növényvédő szerek nagyobb arányú felhasználásához vezetett.

2002

2003

2004

Felülvizsgálati időszak

Közösségi fogyasztás összesen tonnában

3 425 381

3 579 487

3 740 087

3 694 532

Index (2002 = 100)

100

104

109

108

2.2.   Behozatal az érintett országokból

2.2.1.   Összesítés

| (87) | Az eredeti vizsgálatban az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban az érintett termék Algériából, Belaruszból, Oroszországból és Ukrajnából származó behozatalát összesítve értékelték. Megvizsgálták, hogy a behozatalok összesített értékelése e vizsgálatban szintén helyénvaló-e. |
| --- | --- |

(87)

Az eredeti vizsgálatban az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban az érintett termék Algériából, Belaruszból, Oroszországból és Ukrajnából származó behozatalát összesítve értékelték. Megvizsgálták, hogy a behozatalok összesített értékelése e vizsgálatban szintén helyénvaló-e.

| (88) | E tekintetben megállapították, hogy az érintett terméket Ukrajnából az érintett időszakban nem importálták, valamint 2004-ben és a felülvizsgálati időszakban Belaruszból és Oroszországból sem. Ezért nem teljesültek az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében meghatározott feltételek, amelyek alapján az Algériából származó érintett termék behozatalát e másik három ország érintett termékének behozatalával összesítve lehetett volna értékelni. |
| --- | --- |

(88)

E tekintetben megállapították, hogy az érintett terméket Ukrajnából az érintett időszakban nem importálták, valamint 2004-ben és a felülvizsgálati időszakban Belaruszból és Oroszországból sem. Ezért nem teljesültek az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében meghatározott feltételek, amelyek alapján az Algériából származó érintett termék behozatalát e másik három ország érintett termékének behozatalával összesítve lehetett volna értékelni.

| (89) | A fentiekre való tekintettel úgy határoztak, hogy a négy országot külön vizsgálják meg. |
| --- | --- |

(89)

A fentiekre való tekintettel úgy határoztak, hogy a négy országot külön vizsgálják meg.

2.2.2.   Az egyes érintett országok behozatali mennyisége, piaci részesedése és árai

| (90) | A három érintett ország tekintetében, amely exportált a Közösségbe az érintett időszak alatt, a mennyiség, piaci részesedés és átlagár az egyes országok tekintetében a következőképpen alakult. Az alábbi mennyiségi és ártendenciák az Eurostat adatain alapulnak. | 2002 | 2003 | 2004 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Algériából történő behozatal mennyisége (tonnában) | 97 378 | 239 348 | 219 680 | 177 383 |
| Piaci részesedés | 2,8 % | 6,7 % | 5,9 % | 4,8 % |
| Az Algériából származó behozatal importárai (euro/tonnában) | 96 | 99 | 117 | 131 |
| A Belaruszból származó behozatal mennyisége (tonnában) | 101 479 | 44 438 | — | — |
| Piaci részesedés | 3,0 % | 1,2 % | — | — |
| A Belaruszból származó behozatal árai (euro/tonnában) | 74 | 64 | — | — |
| Az Oroszországból származó behozatal mennyisége (tonnában) | 81 901 | 81 809 | — | — |
| Piaci részesedés | 2,4 % | 2,3 % | — | — |
| Az Oroszországból származó behozatal árai (euro/tonnában) | 64 | 70 | — | — |

(90)

A három érintett ország tekintetében, amely exportált a Közösségbe az érintett időszak alatt, a mennyiség, piaci részesedés és átlagár az egyes országok tekintetében a következőképpen alakult. Az alábbi mennyiségi és ártendenciák az Eurostat adatain alapulnak.

2002

2003

2004

Felülvizsgálati időszak

Az Algériából történő behozatal mennyisége (tonnában)

97 378

239 348

219 680

177 383

Piaci részesedés

2,8 %

6,7 %

5,9 %

4,8 %

Az Algériából származó behozatal importárai (euro/tonnában)

96

99

117

131

A Belaruszból származó behozatal mennyisége (tonnában)

101 479

44 438

—

—

Piaci részesedés

3,0 %

1,2 %

—

—

A Belaruszból származó behozatal árai (euro/tonnában)

74

64

—

—

Az Oroszországból származó behozatal mennyisége (tonnában)

81 901

81 809

—

—

Piaci részesedés

2,4 %

2,3 %

—

—

Az Oroszországból származó behozatal árai (euro/tonnában)

64

70

—

—

| (91) | Az Algériából származó behozatal mennyisége, habár 2003-tól kezdődően kis mértékben csökkent, további két százalékpontnyi piaci részesedést nyert az érintett időszak során, miközben az ár 96-ról 131 euro/tonnára nőtt. Belarusz és Oroszország behozatali mennyiségei jelentősen csökkentek, és 2004-től kezdődően teljesen megszűntek. |
| --- | --- |

(91)

Az Algériából származó behozatal mennyisége, habár 2003-tól kezdődően kis mértékben csökkent, további két százalékpontnyi piaci részesedést nyert az érintett időszak során, miközben az ár 96-ról 131 euro/tonnára nőtt. Belarusz és Oroszország behozatali mennyiségei jelentősen csökkentek, és 2004-től kezdődően teljesen megszűntek.

| (92) | A vizsgálatból kiderült, hogy az Algériából származó behozatal a felülvizsgálati időszak során nem kínált alá a közösségi gazdasági ágazat árainak. A fennmaradó országok esetében, mivel a felülvizsgálati időszak alatt nem volt behozataluk, összehasonlították a felülvizsgálati időszak során harmadik országokba irányuló behozataluk exportárát a közösségi gazdasági ágazat közösségi piaci áraival, és megállapították, hogy itt sem történt alákínálás. |
| --- | --- |

(92)

A vizsgálatból kiderült, hogy az Algériából származó behozatal a felülvizsgálati időszak során nem kínált alá a közösségi gazdasági ágazat árainak. A fennmaradó országok esetében, mivel a felülvizsgálati időszak alatt nem volt behozataluk, összehasonlították a felülvizsgálati időszak során harmadik országokba irányuló behozataluk exportárát a közösségi gazdasági ágazat közösségi piaci áraival, és megállapították, hogy itt sem történt alákínálás.

2.3.   Behozatal más országokból

| (93) | Az érintett időszak során más harmadik országokból származó behozatal mennyiségeit a lenti táblázat tartalmazza. Az alábbi mennyiségi és ártendenciák szintén az Eurostat adatain alapulnak. | 2002 | 2003 | 2004 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Romániából származó behozatal mennyisége (tonnában) | 69 733 | 79 137 | 257 113 | 142 288 |
| Piaci részesedés | 2 % | 2,2 % | 6,9 % | 3,9 % |
| A Romániából származó behozatal importárai (euro/tonnában) | 94 | 102 | 112 | 123 |
| Az Amerikai Egyesült Államokból származó behozatal mennyisége (tonnában) | 26 024 | 57 | 20 | 6 |
| Piaci részesedés | 0,7 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |
| Az Amerikai Egyesült Államokból származó behozatal importárai (euro/tonnában) | 86 | 289 (6) | 1 101 (6) | 1 664 (6) |

(93)

Az érintett időszak során más harmadik országokból származó behozatal mennyiségeit a lenti táblázat tartalmazza. Az alábbi mennyiségi és ártendenciák szintén az Eurostat adatain alapulnak.

2002

2003

2004

Felülvizsgálati időszak

A Romániából származó behozatal mennyisége (tonnában)

69 733

79 137

257 113

142 288

Piaci részesedés

2 %

2,2 %

6,9 %

3,9 %

A Romániából származó behozatal importárai (euro/tonnában)

94

102

112

123

Az Amerikai Egyesült Államokból származó behozatal mennyisége (tonnában)

26 024

57

20

6

Piaci részesedés

0,7 %

0,0 %

0,0 %

0,0 %

Az Amerikai Egyesült Államokból származó behozatal importárai (euro/tonnában)

86

289 (6)

1 101 (6)

1 664 (6)

| (94) | Románia esetében 2004-ben a behozatal jelentős mértékű, 6,9 %-os piaci részesedést eredményező emelkedését jegyezték fel, ez azonban a felülvizsgálati időszakra 3,9 %-ra esett vissza a közösségi piac kedvező feltételei ellenére. Ezeket a fejleményeket abban az összefüggésben kell szemlélni, hogy Romániának az Egyesült Államok piacára irányuló kivitele erőteljes növekedésnek indult, és ez mennyiségileg több mint háromszorosát jelentette a felülvizsgálati időszak során a Közösségbe irányuló romániai kivitelnek. Az árak az érintett időszak során folyamatosan emelkedtek, és jelentősen magasabbak voltak, mint a mintában szereplő közösségi gazdasági ágazat árai 2004-ben és a felülvizsgálati időszak során. Ezek alapján nem tekinthető úgy, hogy a romániai exportáló gyártók jelentős károkozással fenyegetnék a közösségi gazdasági ágazatot. Az Egyesült Államokból származó behozatal, amely 2002-ben mindössze 0,7 %-os piaci részesedést birtokolt, a felülvizsgálati időszak során drámai mértékben, 6 tonnára csökkent. Ez a tendencia tükröződik abban is, hogy az egyesült államokbeli eladási árak a felülvizsgálati időszak végéig magasabbak voltak, mint az EK eladási árai, ezért az egyesült államokbeli gyártókat semmi sem ösztönözte arra, hogy az EK-ba exportáljanak. |
| --- | --- |

(94)

Románia esetében 2004-ben a behozatal jelentős mértékű, 6,9 %-os piaci részesedést eredményező emelkedését jegyezték fel, ez azonban a felülvizsgálati időszakra 3,9 %-ra esett vissza a közösségi piac kedvező feltételei ellenére. Ezeket a fejleményeket abban az összefüggésben kell szemlélni, hogy Romániának az Egyesült Államok piacára irányuló kivitele erőteljes növekedésnek indult, és ez mennyiségileg több mint háromszorosát jelentette a felülvizsgálati időszak során a Közösségbe irányuló romániai kivitelnek. Az árak az érintett időszak során folyamatosan emelkedtek, és jelentősen magasabbak voltak, mint a mintában szereplő közösségi gazdasági ágazat árai 2004-ben és a felülvizsgálati időszak során. Ezek alapján nem tekinthető úgy, hogy a romániai exportáló gyártók jelentős károkozással fenyegetnék a közösségi gazdasági ágazatot. Az Egyesült Államokból származó behozatal, amely 2002-ben mindössze 0,7 %-os piaci részesedést birtokolt, a felülvizsgálati időszak során drámai mértékben, 6 tonnára csökkent. Ez a tendencia tükröződik abban is, hogy az egyesült államokbeli eladási árak a felülvizsgálati időszak végéig magasabbak voltak, mint az EK eladási árai, ezért az egyesült államokbeli gyártókat semmi sem ösztönözte arra, hogy az EK-ba exportáljanak.

| (95) | Az Európai Műtrágyaimportőrök Szövetsége (EIFA) azzal érvelt, hogy mivel a közösségi piacra irányuló romániai kivitel nem fenyeget jelentős kárral annak ellenére, hogy mennyisége az algériai exporténál nagyobb mértékben nőtt, ára viszont alatta marad az algériai exportőrök árainak, az algériai kivitel sem járhat jelentős károkozás kockázatával. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy Algéria esetében, a fenti (92) preambulumbekezdésben jelzettek szerint, nem mutattak ki alákínálást, és azt sem, hogy Algéria az érintett időszak folyamán jelentős kárt okozott volna a közösségi gazdasági ágazatnak. Azonban az alábbi 4. szakaszban az Algériára vonatkozó elemzés azt mutatta, hogy fennáll a kár megismétlődésének lehetősége. Ezzel szemben, mivel a Romániából származó karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok behozatalára nem vetettek ki dömpingellenes vámot, Romániát nem vizsgálták az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése alapján abból a szempontból, hogy valószínű-e a kár megismétlődése. Ennek alapján az érvelést elutasították. |
| --- | --- |

(95)

Az Európai Műtrágyaimportőrök Szövetsége (EIFA) azzal érvelt, hogy mivel a közösségi piacra irányuló romániai kivitel nem fenyeget jelentős kárral annak ellenére, hogy mennyisége az algériai exporténál nagyobb mértékben nőtt, ára viszont alatta marad az algériai exportőrök árainak, az algériai kivitel sem járhat jelentős károkozás kockázatával. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy Algéria esetében, a fenti (92) preambulumbekezdésben jelzettek szerint, nem mutattak ki alákínálást, és azt sem, hogy Algéria az érintett időszak folyamán jelentős kárt okozott volna a közösségi gazdasági ágazatnak. Azonban az alábbi 4. szakaszban az Algériára vonatkozó elemzés azt mutatta, hogy fennáll a kár megismétlődésének lehetősége. Ezzel szemben, mivel a Romániából származó karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok behozatalára nem vetettek ki dömpingellenes vámot, Romániát nem vizsgálták az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése alapján abból a szempontból, hogy valószínű-e a kár megismétlődése. Ennek alapján az érvelést elutasították.

3.   A közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzete

| (96) | Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság megvizsgált minden olyan vonatkozó gazdasági tényezőt és mutatót, amely befolyásolta a közösségi gazdasági ágazat helyzetét. |
| --- | --- |

(96)

Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság megvizsgált minden olyan vonatkozó gazdasági tényezőt és mutatót, amely befolyásolta a közösségi gazdasági ágazat helyzetét.

3.1.   Előzetes megjegyzések

| (97) | Figyelembe véve, hogy a közösségi gazdasági ágazat esetében mintavételt alkalmaztak, a kárt egyrészt a teljes közösségi gazdasági ágazat szintjén (a mellékelt táblázatokban: közösségi gazdasági ágazat), másrészt a mintavételnek alávetett közösségi gyártók (a mellékelt táblázatokban: a mintában szereplő közösségi gyártók) szintjén összegyűjtött információ alapján mérték fel. |
| --- | --- |

(97)

Figyelembe véve, hogy a közösségi gazdasági ágazat esetében mintavételt alkalmaztak, a kárt egyrészt a teljes közösségi gazdasági ágazat szintjén (a mellékelt táblázatokban: közösségi gazdasági ágazat), másrészt a mintavételnek alávetett közösségi gyártók (a mellékelt táblázatokban: a mintában szereplő közösségi gyártók) szintjén összegyűjtött információ alapján mérték fel.

| (98) | A bevált gyakorlatnak megfelelően abban az esetben, amikor mintavételhez folyamodnak, bizonyos kármutatókat (termelés, termelési kapacitás, készletek, értékesítés, piaci részesedés, növekedés és foglalkoztatás) a közösségi gazdasági ágazat egészére nézve elemeznek, míg az egyes vállalatokkal kapcsolatos kármutatókat, vagyis az árat, az előállítási költségeket, a nyereségességet, a béreket, a beruházásokat és azok megtérülését, a pénzforgalmat és a tőkebevonási képességet a mintában szereplő közösségi gyártók szintjén összegyűjtött információ alapján vizsgálják meg. |
| --- | --- |

(98)

A bevált gyakorlatnak megfelelően abban az esetben, amikor mintavételhez folyamodnak, bizonyos kármutatókat (termelés, termelési kapacitás, készletek, értékesítés, piaci részesedés, növekedés és foglalkoztatás) a közösségi gazdasági ágazat egészére nézve elemeznek, míg az egyes vállalatokkal kapcsolatos kármutatókat, vagyis az árat, az előállítási költségeket, a nyereségességet, a béreket, a beruházásokat és azok megtérülését, a pénzforgalmat és a tőkebevonási képességet a mintában szereplő közösségi gyártók szintjén összegyűjtött információ alapján vizsgálják meg.

3.2.   A közösségi gazdasági ágazat egészére vonatkozó adatok

a)   Termelés

| (99) | A közösségi gazdasági ágazat termelése 2002 és a felülvizsgálati időszak között 5 %-kal nőtt, vagyis a 2002-es mintegy 2,8 millió tonnás szintről a felülvizsgálati időszak alatt 3 millió tonnára emelkedett. Pontosabban a termelés 2003-ban 3 %-kal csökkent, majd ezután 2004-ben 2 százalékponttal, a felülvizsgálati időszakban pedig további 7 százalékponttal nőtt. | 2002 | 2003 | 2004 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Közösségi gazdasági ágazat Termelés (tonna) | 2 843 529 | 2 768 258 | 2 823 972 | 3 003 918 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 97 | 99 | 106 |
| Forrás: Panaszosok, a mintához tartozó kérdőívre adott válaszok és a kérdőívre adott ellenőrzött válaszok. |

(99)

A közösségi gazdasági ágazat termelése 2002 és a felülvizsgálati időszak között 5 %-kal nőtt, vagyis a 2002-es mintegy 2,8 millió tonnás szintről a felülvizsgálati időszak alatt 3 millió tonnára emelkedett. Pontosabban a termelés 2003-ban 3 %-kal csökkent, majd ezután 2004-ben 2 százalékponttal, a felülvizsgálati időszakban pedig további 7 százalékponttal nőtt.

2002

2003

2004

Felülvizsgálati időszak

Közösségi gazdasági ágazat Termelés (tonna)

2 843 529

2 768 258

2 823 972

3 003 918

Index (2002 = 100)

100

97

99

106

Forrás: Panaszosok, a mintához tartozó kérdőívre adott válaszok és a kérdőívre adott ellenőrzött válaszok.

b)   Kapacitás és kapacitáskihasználtsági mutatók

| (100) | A termelési kapacitás állandó maradt az érintett időszak folyamán. Tekintettel a termelés növekedésére, az ebből adódó kapacitáskihasználás a 2002-es 57 %-ról a felülvizsgálati időszakra 60 %-os szintre nőtt. Amint az az eredeti vizsgálatban már említésre került, a kapacitáskihasználásra a termelés e típusában és ezen ipari ágazatban hatással van egyéb termékek előállítása, amelyeket ugyanazon gyártóberendezésekkel állítanak elő. | 2002 | 2003 | 2004 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Közösségi gazdasági ágazat Közösségi gazdasági ágazat, termelőkapacitás (tonnában) | 4 984 375 | 4 944 575 | 4 941 975 | 4 955 075 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 99 | 99 | 99 |
| Közösségi gazdasági ágazat Kapacitáskihasználás | 57 % | 56 % | 57 % | 61 % |
| Index (2002 = 100) | 100 | 98 | 100 | 106 |

(100)

A termelési kapacitás állandó maradt az érintett időszak folyamán. Tekintettel a termelés növekedésére, az ebből adódó kapacitáskihasználás a 2002-es 57 %-ról a felülvizsgálati időszakra 60 %-os szintre nőtt. Amint az az eredeti vizsgálatban már említésre került, a kapacitáskihasználásra a termelés e típusában és ezen ipari ágazatban hatással van egyéb termékek előállítása, amelyeket ugyanazon gyártóberendezésekkel állítanak elő.

2002

2003

2004

Felülvizsgálati időszak

Közösségi gazdasági ágazat Közösségi gazdasági ágazat, termelőkapacitás (tonnában)

4 984 375

4 944 575

4 941 975

4 955 075

Index (2002 = 100)

100

99

99

99

Közösségi gazdasági ágazat Kapacitáskihasználás

57 %

56 %

57 %

61 %

Index (2002 = 100)

100

98

100

106

c)   Készletek

| (101) | A közösségi gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje az érintett időszak alatt folyamatosan nőtt. A felülvizsgálati időszak lezárultával (2005. június 30.) a készletek szintje viszonylag alacsony volt, de ez annak a ténynek tulajdonítható, hogy e terméktípus esetében a készletek szintje mindig jóval alacsonyabb nyáron, mint télen, mivel az értékesítési csúcs tavaszra és nyár elejére tehető. 2004 végére a készletek szintje 13 %-kal magasabb volt, mint 2002 végén. | 2002 | 2003 | 2004 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Közösségi gazdasági ágazat Zárókészletek (tonnában) | 276 689 | 291 085 | 313 770 | 159 926 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 105 | 113 | 58 |

(101)

A közösségi gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje az érintett időszak alatt folyamatosan nőtt. A felülvizsgálati időszak lezárultával (2005. június 30.) a készletek szintje viszonylag alacsony volt, de ez annak a ténynek tulajdonítható, hogy e terméktípus esetében a készletek szintje mindig jóval alacsonyabb nyáron, mint télen, mivel az értékesítési csúcs tavaszra és nyár elejére tehető. 2004 végére a készletek szintje 13 %-kal magasabb volt, mint 2002 végén.

2002

2003

2004

Felülvizsgálati időszak

Közösségi gazdasági ágazat Zárókészletek (tonnában)

276 689

291 085

313 770

159 926

Index (2002 = 100)

100

105

113

58

d)   Értékesítési mennyiség

| (102) | A közösségi gazdasági ágazat közösségi piacon végzett értékesítései 2002-től a felülvizsgálati időszakig 3 %-kal csökkentek. Ez a tendencia ellentétes a közösségi piac fogyasztásának alakulásával, amely ugyanazon időszak során 8 %-kal nőtt (lásd a fenti (86) preambulumbekezdést). A termelési mennyiség általános növekedésére a közösségi gazdasági ágazat ugyanabban az időszakban elért erős exportteljesítménye ad magyarázatot. Az alábbi táblázat a mintában szereplő azon közösségi gyártók exportmennyiségét mutatja, akiknek az Egyesült Államok volt a legfőbb exportcélpont. | 2002 | 2003 | 2004 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Közösségi gazdasági ágazat Az EK értékesítési mennyisége (tonna) | 2 800 226 | 2 641 000 | 2 604 215 | 2 722 174 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 94 | 93 | 97 |
| A mintában szereplő gyártó harmadik országokba irányuló értékesítési mennyisége (tonnában) | 176 269 | 194 543 | 228 937 | 328 796 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 110 | 130 | 187 |

(102)

A közösségi gazdasági ágazat közösségi piacon végzett értékesítései 2002-től a felülvizsgálati időszakig 3 %-kal csökkentek. Ez a tendencia ellentétes a közösségi piac fogyasztásának alakulásával, amely ugyanazon időszak során 8 %-kal nőtt (lásd a fenti (86) preambulumbekezdést). A termelési mennyiség általános növekedésére a közösségi gazdasági ágazat ugyanabban az időszakban elért erős exportteljesítménye ad magyarázatot. Az alábbi táblázat a mintában szereplő azon közösségi gyártók exportmennyiségét mutatja, akiknek az Egyesült Államok volt a legfőbb exportcélpont.

2002

2003

2004

Felülvizsgálati időszak

Közösségi gazdasági ágazat Az EK értékesítési mennyisége (tonna)

2 800 226

2 641 000

2 604 215

2 722 174

Index (2002 = 100)

100

94

93

97

A mintában szereplő gyártó harmadik országokba irányuló értékesítési mennyisége (tonnában)

176 269

194 543

228 937

328 796

Index (2002 = 100)

100

110

130

187

e)   Piaci részesedés

| (103) | A közösségi gazdasági ágazat által képviselt piaci részesedés 2002 és a felülvizsgálati időszak között jelentősen csökkent. Pontosabban, a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedéséből 8 százalékpontot veszített az érintett időszak során, az algériai gyártók piaci részesedése pedig ugyanekkor 2,8 %-ról 4,8 %-ra nőtt. | 2002 | 2003 | 2004 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése | 81,7 % | 73,8 % | 69,6 % | 73,7 % |
| Index (2002 = 100) | 100 | 90 | 85 | 90 |

(103)

A közösségi gazdasági ágazat által képviselt piaci részesedés 2002 és a felülvizsgálati időszak között jelentősen csökkent. Pontosabban, a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedéséből 8 százalékpontot veszített az érintett időszak során, az algériai gyártók piaci részesedése pedig ugyanekkor 2,8 %-ról 4,8 %-ra nőtt.

2002

2003

2004

Felülvizsgálati időszak

A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése

81,7 %

73,8 %

69,6 %

73,7 %

Index (2002 = 100)

100

90

85

90

f)   Növekedés

| (104) | A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése jelentős részét elvesztette, miközben az algériai, romániai és más közösségi gyártók ugyanazon időszakban növelni tudták piaci részesedésüket. |
| --- | --- |

(104)

A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése jelentős részét elvesztette, miközben az algériai, romániai és más közösségi gyártók ugyanazon időszakban növelni tudták piaci részesedésüket.

| (105) | A piaci részesedés elvesztése magyarázható a közösségi gazdasági ágazat azon racionális döntésével is, amely szerint ahhoz, hogy hasznot húzzon az ottani jóval magasabb karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok árából, növelnie kell az Egyesült Államok piacára irányuló kivitelét. Tekintve azonban kihasználatlan termelési kapacitásának nagyságrendjét, a közösségi gazdasági ágazat számára nem volt előnyös a közösségi piacnak az érintett időszak során megfigyelt növekedése. |
| --- | --- |

(105)

A piaci részesedés elvesztése magyarázható a közösségi gazdasági ágazat azon racionális döntésével is, amely szerint ahhoz, hogy hasznot húzzon az ottani jóval magasabb karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok árából, növelnie kell az Egyesült Államok piacára irányuló kivitelét. Tekintve azonban kihasználatlan termelési kapacitásának nagyságrendjét, a közösségi gazdasági ágazat számára nem volt előnyös a közösségi piacnak az érintett időszak során megfigyelt növekedése.

g)   Foglalkoztatás

| (106) | A közösségi gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 2002 és a felülvizsgálati időszak között 5 %-kal nőtt. Ez a viszonylag csekély mértékű emelkedés a közösségi gazdasági ágazat erősödő exportteljesítményének tulajdonítható. | 2002 | 2003 | 2004 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Közösségi gazdasági ágazat Az érintett termékhez kapcsolódó foglalkoztatás | 827 | 819 | 790 | 867 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 99 | 96 | 105 |

(106)

A közösségi gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 2002 és a felülvizsgálati időszak között 5 %-kal nőtt. Ez a viszonylag csekély mértékű emelkedés a közösségi gazdasági ágazat erősödő exportteljesítményének tulajdonítható.

2002

2003

2004

Felülvizsgálati időszak

Közösségi gazdasági ágazat Az érintett termékhez kapcsolódó foglalkoztatás

827

819

790

867

Index (2002 = 100)

100

99

96

105

h)   Termelékenység

| (107) | A közösségi gazdasági ágazat munkaerejének termelékenysége – amelyet az alkalmazottankénti és évenkénti éves termelés mérésével állapítanak meg – 2002 és a felülvizsgálati időszak között meglehetősen stabil volt. | 2002 | 2003 | 2004 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Közösségi gazdasági ágazat Termelékenység (tonna/főben) | 3 437 | 3 380 | 3 573 | 3 463 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 98 | 104 | 101 |

(107)

A közösségi gazdasági ágazat munkaerejének termelékenysége – amelyet az alkalmazottankénti és évenkénti éves termelés mérésével állapítanak meg – 2002 és a felülvizsgálati időszak között meglehetősen stabil volt.

2002

2003

2004

Felülvizsgálati időszak

Közösségi gazdasági ágazat Termelékenység (tonna/főben)

3 437

3 380

3 573

3 463

Index (2002 = 100)

100

98

104

101

i)   A dömpingkülönbözet nagyságrendje

| (108) | A tényleges dömpingkülönbözet nagyságrendjének a közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatása az Algériából származó behozatal mennyiségére való tekintettel (amely az érintett időszak során a közösségi piac 6,7 %-át tette ki) nem tekinthető elhanyagolhatónak, különösen az olyan, igen ingadozó piacokon, mint például az érintett termék piaca. Belarusz, Oroszország és Ukrajna tekintetében nem lehet következtetéseket levonni, mivel ezekből az országokból 2003 óta nem érkezett behozatal. |
| --- | --- |

(108)

A tényleges dömpingkülönbözet nagyságrendjének a közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatása az Algériából származó behozatal mennyiségére való tekintettel (amely az érintett időszak során a közösségi piac 6,7 %-át tette ki) nem tekinthető elhanyagolhatónak, különösen az olyan, igen ingadozó piacokon, mint például az érintett termék piaca. Belarusz, Oroszország és Ukrajna tekintetében nem lehet következtetéseket levonni, mivel ezekből az országokból 2003 óta nem érkezett behozatal.

3.3.   A mintában szereplő közösségi gyártókhoz kapcsolódó adatok

a)   Eladási árak és a belföldi árakat befolyásoló tényezők

| (109) | A mintában szereplő közösségi gyártók átlagos nettó eladási árai 2004-ben és a felülvizsgálati időszakban jelentősen emelkedtek, tükrözve az érintett termék kedvező nemzetközi piaci feltételeit ugyanazon időszak során. Ezt a növekvő tendenciát a legfontosabb nyersanyag – a gáz – költségének hasonló alakulása összefüggésében kell szemlélni. | 2002 | 2003 | 2004 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A mintában szereplők közösségi gyártók, közösségi piaci egységár (euro/tonnában) | 85 | 89 | 109 | 114 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 105 | 128 | 134 |
| A mintában szereplő közösségi gyártók, gázár/MBTU (indexált) | 100 | 107 | 111 | 126 |

(109)

A mintában szereplő közösségi gyártók átlagos nettó eladási árai 2004-ben és a felülvizsgálati időszakban jelentősen emelkedtek, tükrözve az érintett termék kedvező nemzetközi piaci feltételeit ugyanazon időszak során. Ezt a növekvő tendenciát a legfontosabb nyersanyag – a gáz – költségének hasonló alakulása összefüggésében kell szemlélni.

2002

2003

2004

Felülvizsgálati időszak

A mintában szereplők közösségi gyártók, közösségi piaci egységár (euro/tonnában)

85

89

109

114

Index (2002 = 100)

100

105

128

134

A mintában szereplő közösségi gyártók, gázár/MBTU (indexált)

100

107

111

126

b)   Bérek

| (110) | 2002 és a felülvizsgálati időszak között az alkalmazottankénti átlagbér 9 %-kal nőtt (lásd az alábbi táblázatot). | 2002 | 2003 | 2004 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A mintában szereplő közösségi gyártók, alkalmazottankénti költség (ezer euróban) | 23,4 | 25,4 | 27,0 | 25,6 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 108 | 115 | 109 |

(110)

2002 és a felülvizsgálati időszak között az alkalmazottankénti átlagbér 9 %-kal nőtt (lásd az alábbi táblázatot).

2002

2003

2004

Felülvizsgálati időszak

A mintában szereplő közösségi gyártók, alkalmazottankénti költség (ezer euróban)

23,4

25,4

27,0

25,6

Index (2002 = 100)

100

108

115

109

c)   Beruházások

| (111) | A mintában szereplő négy gyártó által előállított érintett termék beruházásainak éves áramlása az érintett időszak során kedvezően alakult. Ezek a beruházások elsősorban a régi gépek kicserélésére irányultak. Ez a közösségi gazdasági ágazat arra irányuló erőfeszítését mutatja, hogy folyamatosan javítson termelékenységén és versenyképességén. Az eredmények azonban nem szembetűnők a termelékenység alakulása tekintetében, ami ugyanabban az időszakban viszonylag stabil maradt (fenti (107) preambulumbekezdés), tükrözve a közösségi gazdasági ágazat nehézségeit termelési kibocsátásának növelése terén. | 2002 | 2003 | 2004 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A mintában szereplő közösségi gyártók, nettó beruházás (ezer euróban) | 12 512 | 20 087 | 12 611 | 17 047 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 161 | 101 | 136 |

(111)

A mintában szereplő négy gyártó által előállított érintett termék beruházásainak éves áramlása az érintett időszak során kedvezően alakult. Ezek a beruházások elsősorban a régi gépek kicserélésére irányultak. Ez a közösségi gazdasági ágazat arra irányuló erőfeszítését mutatja, hogy folyamatosan javítson termelékenységén és versenyképességén. Az eredmények azonban nem szembetűnők a termelékenység alakulása tekintetében, ami ugyanabban az időszakban viszonylag stabil maradt (fenti (107) preambulumbekezdés), tükrözve a közösségi gazdasági ágazat nehézségeit termelési kibocsátásának növelése terén.

2002

2003

2004

Felülvizsgálati időszak

A mintában szereplő közösségi gyártók, nettó beruházás (ezer euróban)

12 512

20 087

12 611

17 047

Index (2002 = 100)

100

161

101

136

d)   Nyereségesség és a beruházások megtérülése

| (112) | A mintában szereplő gyártók nyereségessége 2003 óta fokozatos javulást mutat, és a felülvizsgálati időszak során 13,8 %-os szintet ért el. Az érintett időszak végén a nyereségesség elérte csúcspontját az ár szempontjából ciklikus piacon. Valójában számos – többek között külső – tényező lehet hatással a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok és egyéb nitrogéntartalmú műtrágyák világpiacaira. Ezek a tényezők e termékek megnövekedett kínálatát vagy lecsökkent keresletét eredményezhetik, így befolyásolva a termék árazását. Az érintett időszak során a kínálat szűkössége következtében a világpiaci árak emelkedtek. 2002-ben és 2003-ban a megállapított nyereségszintek azonban mérsékeltek voltak, és alacsonyabbak maradtak annál, amit a közösségi gazdasági ágazat ésszerűnek ítélt, szem előtt tartva azt, hogy ez a gazdasági ágazat rendkívül tőkeérzékeny. A befektetések megtérülése (ROI) – a befektetések nettó könyv szerinti értékére jutó eredmény százalékában kifejezve – nagyjából a fenti jövedelmezőségi tendenciát követte a teljes érintett időszak során. | 2002 | 2003 | 2004 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A mintában szereplő közösségi gyártók, nyereségesség a nem kapcsolódó vevőknek történő közösségi eladások esetében (nettó eladások százalékában) | 8,1 % | 6,0 % | 12,3 % | 13,8 % |
| Index (2002 = 100) | 100 | 74 | 151 | 170 |
| A mintában szereplő közösségi gyártók, beruházások megtérülése (a nyereség a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában kifejezve) | 22 % | 24 % | 50 % | 58 % |
| Index (2002 = 100) | 100 | 111 | 229 | 265 |

(112)

A mintában szereplő gyártók nyereségessége 2003 óta fokozatos javulást mutat, és a felülvizsgálati időszak során 13,8 %-os szintet ért el. Az érintett időszak végén a nyereségesség elérte csúcspontját az ár szempontjából ciklikus piacon. Valójában számos – többek között külső – tényező lehet hatással a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok és egyéb nitrogéntartalmú műtrágyák világpiacaira. Ezek a tényezők e termékek megnövekedett kínálatát vagy lecsökkent keresletét eredményezhetik, így befolyásolva a termék árazását. Az érintett időszak során a kínálat szűkössége következtében a világpiaci árak emelkedtek. 2002-ben és 2003-ban a megállapított nyereségszintek azonban mérsékeltek voltak, és alacsonyabbak maradtak annál, amit a közösségi gazdasági ágazat ésszerűnek ítélt, szem előtt tartva azt, hogy ez a gazdasági ágazat rendkívül tőkeérzékeny. A befektetések megtérülése (ROI) – a befektetések nettó könyv szerinti értékére jutó eredmény százalékában kifejezve – nagyjából a fenti jövedelmezőségi tendenciát követte a teljes érintett időszak során.

2002

2003

2004

Felülvizsgálati időszak

A mintában szereplő közösségi gyártók, nyereségesség a nem kapcsolódó vevőknek történő közösségi eladások esetében (nettó eladások százalékában)

8,1 %

6,0 %

12,3 %

13,8 %

Index (2002 = 100)

100

74

151

170

A mintában szereplő közösségi gyártók, beruházások megtérülése (a nyereség a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában kifejezve)

22 %

24 %

50 %

58 %

Index (2002 = 100)

100

111

229

265

e)   Pénzforgalom és tőkebevonási képesség

| (113) | A pénzforgalom az érintett időszakban jelentősen nőtt. Ez összhangban van az általános nyereségesség alakulásával az érintett időszak során. | 2002 | 2003 | 2004 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A mintában szereplő közösségi gyártók, pénzforgalom (ezer euróban) | 23 532 | 19 625 | 39 767 | 50 823 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 83 | 169 | 216 |

(113)

A pénzforgalom az érintett időszakban jelentősen nőtt. Ez összhangban van az általános nyereségesség alakulásával az érintett időszak során.

2002

2003

2004

Felülvizsgálati időszak

A mintában szereplő közösségi gyártók, pénzforgalom (ezer euróban)

23 532

19 625

39 767

50 823

Index (2002 = 100)

100

83

169

216

| (114) | A vizsgálat nem tárt fel semmilyen nehézséget, amellyel a mintában szereplő közösségi gyártóknak szembe kellett volna nézni a tőkebevonás terén. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy mivel e vállalatok közül több is nagyobb csoport tagja, tevékenységeiket csoportjaikon belül cash pooling rendszerben vagy az anyavállalattól kapott, csoporton belüli kölcsönök formájában finanszírozzák. |
| --- | --- |

(114)

A vizsgálat nem tárt fel semmilyen nehézséget, amellyel a mintában szereplő közösségi gyártóknak szembe kellett volna nézni a tőkebevonás terén. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy mivel e vállalatok közül több is nagyobb csoport tagja, tevékenységeiket csoportjaikon belül cash pooling rendszerben vagy az anyavállalattól kapott, csoporton belüli kölcsönök formájában finanszírozzák.

3.4.   Következtetés

| (115) | 2002 és a felülvizsgálati időszak között az alábbi mutatók változtak kedvezően: a közösségi gazdasági ágazat termelési mennyisége nőtt, a közösségi gazdasági ágazat egységenkénti eladási ára emelkedett, nyereségessége pedig az árakkal összhangban jelentősen javult. A harmadik országokba irányuló kivitel nőtt, és a befektetések megtérülése, valamint a pénzforgalom szintén kedvezően alakult. A bérek kis mértékben emelkedtek, és a közösségi gazdasági ágazat folytathatta beruházásait. |
| --- | --- |

(115)

2002 és a felülvizsgálati időszak között az alábbi mutatók változtak kedvezően: a közösségi gazdasági ágazat termelési mennyisége nőtt, a közösségi gazdasági ágazat egységenkénti eladási ára emelkedett, nyereségessége pedig az árakkal összhangban jelentősen javult. A harmadik országokba irányuló kivitel nőtt, és a befektetések megtérülése, valamint a pénzforgalom szintén kedvezően alakult. A bérek kis mértékben emelkedtek, és a közösségi gazdasági ágazat folytathatta beruházásait.

| (116) | Ezzel ellentétben a következő mutatók alakultak kedvezőtlenül: a közösségi piacon az értékesítési mennyiség 3 %-kal csökkent a növekvő piac ellenére. Ennek megfelelően a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése jelentősen, 8 százalékponttal visszaesett az érintett időszak során. A termelékenység viszonylag stabil maradt annak ellenére, hogy a közösségi gazdasági ágazat erőfeszítéseket tett annak a beruházásokon keresztül történő javítására. |
| --- | --- |

(116)

Ezzel ellentétben a következő mutatók alakultak kedvezőtlenül: a közösségi piacon az értékesítési mennyiség 3 %-kal csökkent a növekvő piac ellenére. Ennek megfelelően a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése jelentősen, 8 százalékponttal visszaesett az érintett időszak során. A termelékenység viszonylag stabil maradt annak ellenére, hogy a közösségi gazdasági ágazat erőfeszítéseket tett annak a beruházásokon keresztül történő javítására.

| (117) | Általában elmondható, hogy a közösségi gazdasági ágazat helyzete – összehasonlítva az érintett országokból származó karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések 2000-ben történt bevezetése előtt fennálló helyzettel – jelentősen javult. Ezért egyértelmű, hogy ezek az intézkedések kedvező hatást gyakoroltak a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetére. Ennek ellenére hangsúlyozni kell, hogy az egyes tényezők kedvező alakulása részben tulajdonítható a hasonló termék piacának, amely a vizsgált időszak utolsó két évében igen kedvezően alakult a szűkös világpiaci kínálat hatására. Emellett a közösségi gazdasági ágazat exportteljesítményének kedvező alakulása is hozzájárult a közösségi gazdasági ágazat általános kedvező helyzetéhez, bizonyos mértékig ellensúlyozva a Közösségen belüli zsugorodó piaci részesedést. |
| --- | --- |

(117)

Általában elmondható, hogy a közösségi gazdasági ágazat helyzete – összehasonlítva az érintett országokból származó karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések 2000-ben történt bevezetése előtt fennálló helyzettel – jelentősen javult. Ezért egyértelmű, hogy ezek az intézkedések kedvező hatást gyakoroltak a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetére. Ennek ellenére hangsúlyozni kell, hogy az egyes tényezők kedvező alakulása részben tulajdonítható a hasonló termék piacának, amely a vizsgált időszak utolsó két évében igen kedvezően alakult a szűkös világpiaci kínálat hatására. Emellett a közösségi gazdasági ágazat exportteljesítményének kedvező alakulása is hozzájárult a közösségi gazdasági ágazat általános kedvező helyzetéhez, bizonyos mértékig ellensúlyozva a Közösségen belüli zsugorodó piaci részesedést.

| (118) | Ezért azt a következtetést vonták le, hogy bár a közösségi gazdasági ágazat helyzete az intézkedések bevezetését megelőző időszakhoz képest javult, még mindig sérülékeny. |
| --- | --- |

(118)

Ezért azt a következtetést vonták le, hogy bár a közösségi gazdasági ágazat helyzete az intézkedések bevezetését megelőző időszakhoz képest javult, még mindig sérülékeny.

4.   A kár megismétlődésének valószínűsége

4.1.   Általános helyzet

| (119) | Mivel az érintett négy országból származó behozatal jelenleg nem okoz jelentős kárt, az elemzés a kár megismétlődésének valószínűségére koncentrált. E tekintetben két fő paramétert vizsgáltak meg: i. az érintett országok gázköltségeit és hatását a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok gyártására; valamint ii. az érintett országokból származó, a Közösségbe irányuló behozatal feltételezett mennyiségének a közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatását, figyelembe véve a versenyfeltételeket. |
| --- | --- |

(119)

Mivel az érintett négy országból származó behozatal jelenleg nem okoz jelentős kárt, az elemzés a kár megismétlődésének valószínűségére koncentrált. E tekintetben két fő paramétert vizsgáltak meg: i. az érintett országok gázköltségeit és hatását a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok gyártására; valamint ii. az érintett országokból származó, a Közösségbe irányuló behozatal feltételezett mennyiségének a közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatását, figyelembe véve a versenyfeltételeket.

4.2.   Az eladási árak valószínű alakulása: gázköltségek és termelési költségek az érintett országokban

| (120) | A kár megismétlődésének valószínűsége nagyban függ a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok árának alakulásától. Mivel a gáz a legjelentősebb költségelem, amely világpiaci áron beszerezve a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok előállítási költségének több mint 50 %-át teszi ki, ez a termék eladási árának meghatározó tényezője. A karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok előállításának gázköltsége a gáz hatékony felhasználásától és az egységártól függ. Ezért a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok előállítása során e két paramétert egyfelől a közösségi gazdasági ágazat, másfelől pedig Oroszország és Algéria vonatkozásában is megvizsgálták. |
| --- | --- |

(120)

A kár megismétlődésének valószínűsége nagyban függ a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok árának alakulásától. Mivel a gáz a legjelentősebb költségelem, amely világpiaci áron beszerezve a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok előállítási költségének több mint 50 %-át teszi ki, ez a termék eladási árának meghatározó tényezője. A karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok előállításának gázköltsége a gáz hatékony felhasználásától és az egységártól függ. Ezért a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok előállítása során e két paramétert egyfelől a közösségi gazdasági ágazat, másfelől pedig Oroszország és Algéria vonatkozásában is megvizsgálták.

| (121) | Az elemzés először is kimutatta, hogy a gázhatékonyság lényeges tényező a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok előállítása során a gáz egy tonnára jutó költségének meghatározásában. E tekintetben megállapították, hogy a közösségi gazdasági ágazat gázhatékonysága viszonylag magas, az előállított karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok tonnánként felhasznált gázfogyasztásának aránya 15 %-kal alacsonyabb, mint az oroszországi és algériai gyártók esetében. Ez a közösségi gazdasági ágazat azon erőfeszítésének eredménye, amellyel folyamatosan próbál javítani termelékenységén és versenyképességén a megfelelő beruházásokon keresztül, amelyek évente átlagosan az eszközök könyv szerinti nettó értékének egyharmadát kitevő tőkebeáramlást igényelnek. Ennek a viszonylagos előnynek a közösségi gazdasági ágazat számára kedvező hatással kellene lennie, a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok alacsonyabb előállítási költségét eredményezve. |
| --- | --- |

(121)

Az elemzés először is kimutatta, hogy a gázhatékonyság lényeges tényező a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok előállítása során a gáz egy tonnára jutó költségének meghatározásában. E tekintetben megállapították, hogy a közösségi gazdasági ágazat gázhatékonysága viszonylag magas, az előállított karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok tonnánként felhasznált gázfogyasztásának aránya 15 %-kal alacsonyabb, mint az oroszországi és algériai gyártók esetében. Ez a közösségi gazdasági ágazat azon erőfeszítésének eredménye, amellyel folyamatosan próbál javítani termelékenységén és versenyképességén a megfelelő beruházásokon keresztül, amelyek évente átlagosan az eszközök könyv szerinti nettó értékének egyharmadát kitevő tőkebeáramlást igényelnek. Ennek a viszonylagos előnynek a közösségi gazdasági ágazat számára kedvező hatással kellene lennie, a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok alacsonyabb előállítási költségét eredményezve.

| (122) | E hatékonyság ellenére a gázárak különbségei miatt a közösségi gazdasági ágazat egy tonnára jutó gázköltsége az előállított karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok esetében háromszor magasabb, mint Oroszország és Algéria költségei. Az e két ország mesterségesen alacsonyan tartott gázárai teljes mértékben magyarázatul szolgálnak a különbségre. Nem valószínű, hogy a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok ebből adódó árkülönbsége e két országban a gázt világpiaci áron beszerző gyártókhoz – például a közösségi gyártókhoz – viszonyítva a közeljövőben csökkenne. Ellenkezőleg, ha az elkövetkező években a világpiaci gázárak továbbra is a jelenlegihez hasonlóan alakulnak, ez a szakadék tovább szélesedhet. Ennek alapján úgy vélik, hogy az oroszországi és algériai gyártók továbbra is megtartják mesterséges költségelőnyüket, ami nagyrészt ellensúlyozza a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok súlya miatti magas szállítási költségeket. Ez vonzóvá teszi a közösségi piacot még azon gyártók számára is, akik ezen országok távoli területein élnek, és szállítási költségeik az ár 20 %-ánál magasabb összeget tesznek ki. |
| --- | --- |

(122)

E hatékonyság ellenére a gázárak különbségei miatt a közösségi gazdasági ágazat egy tonnára jutó gázköltsége az előállított karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok esetében háromszor magasabb, mint Oroszország és Algéria költségei. Az e két ország mesterségesen alacsonyan tartott gázárai teljes mértékben magyarázatul szolgálnak a különbségre. Nem valószínű, hogy a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok ebből adódó árkülönbsége e két országban a gázt világpiaci áron beszerző gyártókhoz – például a közösségi gyártókhoz – viszonyítva a közeljövőben csökkenne. Ellenkezőleg, ha az elkövetkező években a világpiaci gázárak továbbra is a jelenlegihez hasonlóan alakulnak, ez a szakadék tovább szélesedhet. Ennek alapján úgy vélik, hogy az oroszországi és algériai gyártók továbbra is megtartják mesterséges költségelőnyüket, ami nagyrészt ellensúlyozza a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok súlya miatti magas szállítási költségeket. Ez vonzóvá teszi a közösségi piacot még azon gyártók számára is, akik ezen országok távoli területein élnek, és szállítási költségeik az ár 20 %-ánál magasabb összeget tesznek ki.

| (123) | Az alacsony gázárak tekintetében az oroszországi és algériai exportáló gyártók ezért minden valószínűség szerint a közösségi gazdasági ágazat előállítási költségeinél alacsonyabb áron exportálnák az érintett terméket a Közösségbe. Ezért valószínű, hogy az említett behozatalok jelentősen alákínálnának a közösségi gazdasági ágazat árainak. |
| --- | --- |

(123)

Az alacsony gázárak tekintetében az oroszországi és algériai exportáló gyártók ezért minden valószínűség szerint a közösségi gazdasági ágazat előállítási költségeinél alacsonyabb áron exportálnák az érintett terméket a Közösségbe. Ezért valószínű, hogy az említett behozatalok jelentősen alákínálnának a közösségi gazdasági ágazat árainak.

| (124) | Belarusz és Ukrajna nem szerepelt ebben a vizsgálatban, mert e vizsgálat céljából mindkettőt „nem piacgazdasági ország”-ként kezelték, ezért nem kértek tőlük az előállítási költségekre vonatkozó adatot. Azonban beszerezték az e két ország gázáraira vonatkozó specifikus adatokat, és a vizsgálat kimutatta, hogy e két ország gyártóit a felülvizsgálati időszak során olyan árakon látták el gázzal, amelyek alacsonyabbak voltak, mint a közösségi gazdasági ágazatnak felszámított árak. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy mindkét országban egyaránt megvan arra a lehetőség, hogy az érintett terméket a közösségi gazdasági ágazat előállítási költségeinél alacsonyabb áron exportálják, és az a következtetés is levonható, hogy ezek az árak valószínűleg alákínálnának a közösségi gazdasági ágazat árainak. |
| --- | --- |

(124)

Belarusz és Ukrajna nem szerepelt ebben a vizsgálatban, mert e vizsgálat céljából mindkettőt „nem piacgazdasági ország”-ként kezelték, ezért nem kértek tőlük az előállítási költségekre vonatkozó adatot. Azonban beszerezték az e két ország gázáraira vonatkozó specifikus adatokat, és a vizsgálat kimutatta, hogy e két ország gyártóit a felülvizsgálati időszak során olyan árakon látták el gázzal, amelyek alacsonyabbak voltak, mint a közösségi gazdasági ágazatnak felszámított árak. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy mindkét országban egyaránt megvan arra a lehetőség, hogy az érintett terméket a közösségi gazdasági ágazat előállítási költségeinél alacsonyabb áron exportálják, és az a következtetés is levonható, hogy ezek az árak valószínűleg alákínálnának a közösségi gazdasági ágazat árainak.

| (125) | Az intézkedések hatályvesztése esetén az a tény, hogy a belarusz, orosz és ukrán exportőröknek újra el kellene helyezkedniük a közösségi piacon, az algériai exportőröknek pedig meg kellene erősíteni piaci pozíciójukat, szintén azt a véleményt támaszthatja alá, hogy az említett gyártók valószínűleg a közösségi gazdasági ágazaténál alacsonyabb árakat alkalmaznának elvesztett piaci részesedésük visszaszerzése, illetve vásárlói bázisuk szélesítése érdekében. |
| --- | --- |

(125)

Az intézkedések hatályvesztése esetén az a tény, hogy a belarusz, orosz és ukrán exportőröknek újra el kellene helyezkedniük a közösségi piacon, az algériai exportőröknek pedig meg kellene erősíteni piaci pozíciójukat, szintén azt a véleményt támaszthatja alá, hogy az említett gyártók valószínűleg a közösségi gazdasági ágazaténál alacsonyabb árakat alkalmaznának elvesztett piaci részesedésük visszaszerzése, illetve vásárlói bázisuk szélesítése érdekében.

| (126) | Az EFIA és egyes exportáló gyártók azt állították, hogy az alacsonyabb termelési költségeket nem lehet érvényes indoknak tekinteni a kár megismétlődése valószínűségének alátámasztásához. Emellett érvelésük szerint az alákínálás lehetősége nem olyan jogi norma, amely alapján meg lehet állapítani a károkozás valószínűségét. Algéria továbbá olyan árakat alkalmazott, amelyek meghaladták a közösségi gazdasági ágazat árait, Belarusz, Oroszország és Ukrajna pedig 2004 során és a felülvizsgálati időszak alatt egyáltalán nem exportált a Közösségbe, harmadik országokba irányuló exportjuk árai pedig meghaladták a közösségi gazdasági ágazat – kárt nem okozónak ítélt – árait. Az EFIA szerint ez azt bizonyítja, hogy az exportáló gyártók nem használják ki alacsonyabb gázköltségeiket alacsonyabb árak megállapításával, hanem éppen ellenkezőleg: magasabb árat szabnak és megpróbálják elérni a maximális haszonkulcsot. |
| --- | --- |

(126)

Az EFIA és egyes exportáló gyártók azt állították, hogy az alacsonyabb termelési költségeket nem lehet érvényes indoknak tekinteni a kár megismétlődése valószínűségének alátámasztásához. Emellett érvelésük szerint az alákínálás lehetősége nem olyan jogi norma, amely alapján meg lehet állapítani a károkozás valószínűségét. Algéria továbbá olyan árakat alkalmazott, amelyek meghaladták a közösségi gazdasági ágazat árait, Belarusz, Oroszország és Ukrajna pedig 2004 során és a felülvizsgálati időszak alatt egyáltalán nem exportált a Közösségbe, harmadik országokba irányuló exportjuk árai pedig meghaladták a közösségi gazdasági ágazat – kárt nem okozónak ítélt – árait. Az EFIA szerint ez azt bizonyítja, hogy az exportáló gyártók nem használják ki alacsonyabb gázköltségeiket alacsonyabb árak megállapításával, hanem éppen ellenkezőleg: magasabb árat szabnak és megpróbálják elérni a maximális haszonkulcsot.

| (127) | Azért kell megállapítani, valószínű-e a kár megismétlődése, hogy kiderüljön, az intézkedések hatályvesztése nem teremtene-e olyan feltételeket, amelyek a kár megismétlődését segítenék elő. E tekintetben először is meg kell jegyezni, hogy – amint azt a felek elismerik – az érintett országok exportáló gyártói az alacsony gázárak előnyét élvezik, ami lehetőséget teremt számukra arra, hogy alákínáljanak a közösségi gazdasági ágazat árainak. Másfelől a vizsgálat során bebizonyosodott, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az export dömpingelt áron érkezett. Ezt az árazási magatartást i. az exportőrök jelentékeny szabad kapacitása; valamint ii. lényegesen alacsonyabb termelési költségei fényében vették figyelembe. Az előbbi erőteljes ösztönzés arra, hogy termékük értékesítéséhez piacot találjanak. Az utóbbi pedig rávilágít arra, hogy lehetőségük van jelentős mértékben alákínálni a közösségi gazdasági ágazat árainak az értékesítés mennyiségi követelményeinek teljesítése érdekében. |
| --- | --- |

(127)

Azért kell megállapítani, valószínű-e a kár megismétlődése, hogy kiderüljön, az intézkedések hatályvesztése nem teremtene-e olyan feltételeket, amelyek a kár megismétlődését segítenék elő. E tekintetben először is meg kell jegyezni, hogy – amint azt a felek elismerik – az érintett országok exportáló gyártói az alacsony gázárak előnyét élvezik, ami lehetőséget teremt számukra arra, hogy alákínáljanak a közösségi gazdasági ágazat árainak. Másfelől a vizsgálat során bebizonyosodott, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az export dömpingelt áron érkezett. Ezt az árazási magatartást i. az exportőrök jelentékeny szabad kapacitása; valamint ii. lényegesen alacsonyabb termelési költségei fényében vették figyelembe. Az előbbi erőteljes ösztönzés arra, hogy termékük értékesítéséhez piacot találjanak. Az utóbbi pedig rávilágít arra, hogy lehetőségük van jelentős mértékben alákínálni a közösségi gazdasági ágazat árainak az értékesítés mennyiségi követelményeinek teljesítése érdekében.

| (128) | Az árak tekintetében emlékeztetni kell arra, hogy az érintett időszak utolsó két évében a kedvező piaci feltételek az alkalmazott dömpingellenes intézkedésektől függetlenül magasan tartották az árakat. Az említett időszak során a világpiaci kereslet-kínálat arányának eredményeként valamennyi nitrogéntartalmú műtrágya ára magas volt. A karbamid- és ammónium-nitrát-oldat a többi nitrogéntartalmú műtrágyához hasonlóan olyan árucikk, amelynek árazását számos tényező befolyásolja: az ingadozó gázár, amely a legfontosabb költségelemként jelentős hatást gyakorol a kínálatra, az időjárási feltételek, a termény és a vetőmagkészlet szintje, amely csökkentheti vagy fokozhatja a keresletet. A nitrogéntartalmú műtrágyák kereslete terén – különös tekintettel a közösségi piacra – a következő években kis mértékű csökkenés várható (7). E magas árak fenntartása ezért a szűkös kínálattól függ, aminek a valószínűsége a vizsgálat tanúsága szerint – figyelembe véve az érintett országok szabad kapacitását és annak valószínűségét, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a felülvizsgálati időszak során harmadik országba irányuló kivitelüket átirányítanák – meglehetősen kicsi. Nagy a valószínűsége annak, hogy az exportáló gyártók ekkor áraikat olyan mértékben csökkentik, hogy azok alákínáljanak a közösségi gazdasági ágazat árainak piaci részesedés szerzése és az exportmennyiségi követelményeknek való megfelelés érdekében. Ilyen körülmények között a közösségi gazdasági ágazat vagy arra kényszerülne, hogy árait a továbbra is magas gázköltség miatt a termelési költség közelébe vagy az alá szorítsa, vagy pedig arra, hogy piaci részesedése és így bevétele jelentős részét elveszítse, esetleg mindkettőre. Az Egyesült Államokba irányuló kivitel mennyiségének növelése a (135) premabulumbekezdésben ismertetett okok miatt nem valószínű. Ezért az intézkedések hatályon kívül helyezése azzal az elkerülhetetlen következménnyel járna, hogy a közösségi gazdasági ágazat teljesítménye romlana. |
| --- | --- |

(128)

Az árak tekintetében emlékeztetni kell arra, hogy az érintett időszak utolsó két évében a kedvező piaci feltételek az alkalmazott dömpingellenes intézkedésektől függetlenül magasan tartották az árakat. Az említett időszak során a világpiaci kereslet-kínálat arányának eredményeként valamennyi nitrogéntartalmú műtrágya ára magas volt. A karbamid- és ammónium-nitrát-oldat a többi nitrogéntartalmú műtrágyához hasonlóan olyan árucikk, amelynek árazását számos tényező befolyásolja: az ingadozó gázár, amely a legfontosabb költségelemként jelentős hatást gyakorol a kínálatra, az időjárási feltételek, a termény és a vetőmagkészlet szintje, amely csökkentheti vagy fokozhatja a keresletet. A nitrogéntartalmú műtrágyák kereslete terén – különös tekintettel a közösségi piacra – a következő években kis mértékű csökkenés várható (7). E magas árak fenntartása ezért a szűkös kínálattól függ, aminek a valószínűsége a vizsgálat tanúsága szerint – figyelembe véve az érintett országok szabad kapacitását és annak valószínűségét, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a felülvizsgálati időszak során harmadik országba irányuló kivitelüket átirányítanák – meglehetősen kicsi. Nagy a valószínűsége annak, hogy az exportáló gyártók ekkor áraikat olyan mértékben csökkentik, hogy azok alákínáljanak a közösségi gazdasági ágazat árainak piaci részesedés szerzése és az exportmennyiségi követelményeknek való megfelelés érdekében. Ilyen körülmények között a közösségi gazdasági ágazat vagy arra kényszerülne, hogy árait a továbbra is magas gázköltség miatt a termelési költség közelébe vagy az alá szorítsa, vagy pedig arra, hogy piaci részesedése és így bevétele jelentős részét elveszítse, esetleg mindkettőre. Az Egyesült Államokba irányuló kivitel mennyiségének növelése a (135) premabulumbekezdésben ismertetett okok miatt nem valószínű. Ezért az intézkedések hatályon kívül helyezése azzal az elkerülhetetlen következménnyel járna, hogy a közösségi gazdasági ágazat teljesítménye romlana.

| (129) | A profitmaximálásra vonatkozó érv kapcsán meg kell jegyezni, hogy az az érintett időszak során az Egyesült Államok és a közösségi piac között megfigyelt pozitív árkülönbségen alapul, amelynek alapján ugyanakkor nem lehet következtetést levonni a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatokhoz hasonlóan ingadozó árú árucikk jövőbeni áráról. A fentiek alapján megállapították, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén fennállna a kár megismétlődésének jelentős veszélye, ezért az érvelést elutasították. |
| --- | --- |

(129)

A profitmaximálásra vonatkozó érv kapcsán meg kell jegyezni, hogy az az érintett időszak során az Egyesült Államok és a közösségi piac között megfigyelt pozitív árkülönbségen alapul, amelynek alapján ugyanakkor nem lehet következtetést levonni a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatokhoz hasonlóan ingadozó árú árucikk jövőbeni áráról. A fentiek alapján megállapították, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén fennállna a kár megismétlődésének jelentős veszélye, ezért az érvelést elutasították.

4.3.   A feltételezett exportmennyiségek és árak hatása a közösségi gazdasági ágazatra az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén

4.3.1.   Előzetes megjegyzések – a verseny feltételei

| (130) | A karbamid- és ammónium-nitrát-oldat folyékony műtrágya, amely nitrogént juttat a növényeknek. Leginkább ültetés vagy elvetés előtti műtrágyaként használják szántóföldi növények esetében, amelyek a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatot általában tavasszal igénylik. A karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok korlátozottan cserélhetők fel más nitrogéntartalmú műtrágyákkal, mivel a mezőgazdasági termelők a karbamid- és ammónium-nitrát-oldat (amely egy alkalmazás során összekeverhető más oldatokkal, például növényvédő szerekkel) alkalmazásához más eszközöket használnak. Ezért a keresletre, amely viszonylag rugalmatlannak nevezhető, az idényjellegű csúcsok jellemzők. |
| --- | --- |

(130)

A karbamid- és ammónium-nitrát-oldat folyékony műtrágya, amely nitrogént juttat a növényeknek. Leginkább ültetés vagy elvetés előtti műtrágyaként használják szántóföldi növények esetében, amelyek a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatot általában tavasszal igénylik. A karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok korlátozottan cserélhetők fel más nitrogéntartalmú műtrágyákkal, mivel a mezőgazdasági termelők a karbamid- és ammónium-nitrát-oldat (amely egy alkalmazás során összekeverhető más oldatokkal, például növényvédő szerekkel) alkalmazásához más eszközöket használnak. Ezért a keresletre, amely viszonylag rugalmatlannak nevezhető, az idényjellegű csúcsok jellemzők.

| (131) | Habár a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok iránti kereslet általában idényjellegű, gyártása egész évben folyamatosan zajlik, mivel ez hatékonyabb, mint a gyártás szüneteltetése. Ennek eredményeként a közösségi gyártók leltára ősszel és télen éri el a legmagasabb szintet. Az érintett termék nagy mennyiségű, alacsony árú, tavasszal és nyáron megjelenő behozatala valószínűleg lényegesen kedvezőtlen hatással lesz a közösségi gazdasági ágazat áraira az olyan erősen volatilis árucikk tekintetében, mint az érintett termék, amelynek ára hetenként változik. |
| --- | --- |

(131)

Habár a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok iránti kereslet általában idényjellegű, gyártása egész évben folyamatosan zajlik, mivel ez hatékonyabb, mint a gyártás szüneteltetése. Ennek eredményeként a közösségi gyártók leltára ősszel és télen éri el a legmagasabb szintet. Az érintett termék nagy mennyiségű, alacsony árú, tavasszal és nyáron megjelenő behozatala valószínűleg lényegesen kedvezőtlen hatással lesz a közösségi gazdasági ágazat áraira az olyan erősen volatilis árucikk tekintetében, mint az érintett termék, amelynek ára hetenként változik.

4.3.2.   Az érintett országokból származó kivitel

| (132) | Mivel Algéria kivételével a felülvizsgálati időszak során az érintett országok nem exportáltak, az elemzés annak a valószínűségét vizsgálja, hogy a felülvizsgálati időszak során más országokba exportált érintett terméket a közeljövőben a közösségi piacra irányítanák-e át. Emellett meg kell vizsgálni a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok eladási árai lehetséges alakulását is. |
| --- | --- |

(132)

Mivel Algéria kivételével a felülvizsgálati időszak során az érintett országok nem exportáltak, az elemzés annak a valószínűségét vizsgálja, hogy a felülvizsgálati időszak során más országokba exportált érintett terméket a közeljövőben a közösségi piacra irányítanák-e át. Emellett meg kell vizsgálni a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok eladási árai lehetséges alakulását is.

| (133) | A közösségi piacra irányuló kivitel lehetséges alakulása tekintetében meg kell jegyezni, hogy a Belaruszból, Oroszországból és Ukrajnából származó karbamid- és ammónium-nitrát-oldatoknak az Egyesült Államokba irányuló behozatalára dömpingellenes intézkedések voltak érvényben azok 2003. áprilisi hatályon kívül helyezéséig. Az alábbi táblázat bemutatja e három országnak az Egyesült Államokba irányuló kivitele alakulását 2003 áprilisától:








  Kivitel az Egyesült Államok piacára a következő országból: | 2003 (8) | 2004 | Felülvizsgálati időszak (9) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belarusz (tonnában) | 156 596 | 244 526 | 227 772 |
| Oroszország (tonnában) | 179 993 | 614 395 | 699 100 |
| Ukrajna (tonnában) | 111 321 | 103 440 | 145 828 |
| Összesen (tonnában) | 447 910 | 962 361 | 1 072 700 |
| Forrás: Az Egyesült Államok Népszámlálási Hivatala által közzétett, külkereskedelemre vonatkozó statisztikai adatok. |

(133)

A közösségi piacra irányuló kivitel lehetséges alakulása tekintetében meg kell jegyezni, hogy a Belaruszból, Oroszországból és Ukrajnából származó karbamid- és ammónium-nitrát-oldatoknak az Egyesült Államokba irányuló behozatalára dömpingellenes intézkedések voltak érvényben azok 2003. áprilisi hatályon kívül helyezéséig. Az alábbi táblázat bemutatja e három országnak az Egyesült Államokba irányuló kivitele alakulását 2003 áprilisától:

Kivitel az Egyesült Államok piacára a következő országból:

2003 (8)

2004

Felülvizsgálati időszak (9)

Belarusz (tonnában)

156 596

244 526

227 772

Oroszország (tonnában)

179 993

614 395

699 100

Ukrajna (tonnában)

111 321

103 440

145 828

Összesen (tonnában)

447 910

962 361

1 072 700

Forrás: Az Egyesült Államok Népszámlálási Hivatala által közzétett, külkereskedelemre vonatkozó statisztikai adatok.

| (134) | Ennek alapján kimutatható, hogy ezek az országok 2003 és 2004 között jelentősen növelték exportmennyiségüket. Különösen Oroszország esetében történt így: a kiviteli mennyiség a 2003-as 180 ezer tonnáról 2004-re körülbelül 600 ezer tonnára duzzadt, több mint háromszoros növekedést érve el. A fenti kereskedelmi statisztika azt is kimutatja, hogy az ezekből az országokból az Egyesült Államokba irányuló exportmennyiség hirtelen és meredek emelkedése a felülvizsgálati időszak során megtorpant, és 2004-hez viszonyítva a növekedés kevésbé látványos (11 %). Az Egyesült Államokba irányuló együttes kivitelük mennyiségének 1 millió tonna körüli stabilizációját az érintett országoknak az Egyesült Államokba irányuló kiviteli teljesítményükről szóló, a felülvizsgálati időszak után készült jelentése megerősítette. |
| --- | --- |

(134)

Ennek alapján kimutatható, hogy ezek az országok 2003 és 2004 között jelentősen növelték exportmennyiségüket. Különösen Oroszország esetében történt így: a kiviteli mennyiség a 2003-as 180 ezer tonnáról 2004-re körülbelül 600 ezer tonnára duzzadt, több mint háromszoros növekedést érve el. A fenti kereskedelmi statisztika azt is kimutatja, hogy az ezekből az országokból az Egyesült Államokba irányuló exportmennyiség hirtelen és meredek emelkedése a felülvizsgálati időszak során megtorpant, és 2004-hez viszonyítva a növekedés kevésbé látványos (11 %). Az Egyesült Államokba irányuló együttes kivitelük mennyiségének 1 millió tonna körüli stabilizációját az érintett országoknak az Egyesült Államokba irányuló kiviteli teljesítményükről szóló, a felülvizsgálati időszak után készült jelentése megerősítette.

| (135) | A Belaruszból, Oroszországból és Ukrajnából származó karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok amerikai dömpingellenes vizsgálatáról szóló zárójelentés részletesen ismerteti e stabilizáció okait (10). E jelentés megállapítja, hogy a magas belföldi szállítási költségek miatt a behozatali piac tulajdonképpen a part menti területekre korlátozódik, és ezek a költségek a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok behozatalának értékesítése az Egyesült Államok számos részén, így a gazdálkodói övezetben elhelyezkedő, a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok fogyasztása szempontjából fontos államokban túlságosan költséges a helyben előállított karbamid- és ammónium-nitrát-oldathoz viszonyítva. Azaz az Egyesült Államok piacának nagysága a behozatalt tekintve korlátozott, és a fogyasztás szempontjából legfontosabb területeket elhelyezkedésük miatt a behozatal nem éri el. A Belaruszból, Oroszországból és Ukrajnából származó behozatalának a fenti (134) preambulumbekezdésben ismertetett, megfigyelt stabilizációját figyelembe véve az a következtetés vonható le, hogy az Egyesült Államok piaca nem tud a felülvizsgálati időszak során nyilvántartott behozatalnál jelentősen magasabb arányú behozatalt befogadni. |
| --- | --- |

(135)

A Belaruszból, Oroszországból és Ukrajnából származó karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok amerikai dömpingellenes vizsgálatáról szóló zárójelentés részletesen ismerteti e stabilizáció okait (10). E jelentés megállapítja, hogy a magas belföldi szállítási költségek miatt a behozatali piac tulajdonképpen a part menti területekre korlátozódik, és ezek a költségek a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok behozatalának értékesítése az Egyesült Államok számos részén, így a gazdálkodói övezetben elhelyezkedő, a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok fogyasztása szempontjából fontos államokban túlságosan költséges a helyben előállított karbamid- és ammónium-nitrát-oldathoz viszonyítva. Azaz az Egyesült Államok piacának nagysága a behozatalt tekintve korlátozott, és a fogyasztás szempontjából legfontosabb területeket elhelyezkedésük miatt a behozatal nem éri el. A Belaruszból, Oroszországból és Ukrajnából származó behozatalának a fenti (134) preambulumbekezdésben ismertetett, megfigyelt stabilizációját figyelembe véve az a következtetés vonható le, hogy az Egyesült Államok piaca nem tud a felülvizsgálati időszak során nyilvántartott behozatalnál jelentősen magasabb arányú behozatalt befogadni.

| (136) | A fenti összefüggésre, valamint a közösségi piac viszonylagos közelségére tekintettel levonható az a következtetés, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén fennáll annak a valószínűsége, hogy az érintett országok jelentékeny értékesítési és szabad kapacitásukat a közösségi piacra irányítják. Mivel az egyesült államokbeli piaccal összehasonlítva a szállítási költségek kisebbek, az exportár jelentősen alacsonyabb lehet, mint az Egyesült Államok piacán alkalmazott ár. Emellett, a (50), (54) és (63) preambulumbekezdésben említettek szerint, megállapították, hogy az együttműködő exportáló gyártók az adott rendes értékeiknél alacsonyabb áron végezték értékesítéseiket az Egyesült Államok piacán. |
| --- | --- |

(136)

A fenti összefüggésre, valamint a közösségi piac viszonylagos közelségére tekintettel levonható az a következtetés, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén fennáll annak a valószínűsége, hogy az érintett országok jelentékeny értékesítési és szabad kapacitásukat a közösségi piacra irányítják. Mivel az egyesült államokbeli piaccal összehasonlítva a szállítási költségek kisebbek, az exportár jelentősen alacsonyabb lehet, mint az Egyesült Államok piacán alkalmazott ár. Emellett, a (50), (54) és (63) preambulumbekezdésben említettek szerint, megállapították, hogy az együttműködő exportáló gyártók az adott rendes értékeiknél alacsonyabb áron végezték értékesítéseiket az Egyesült Államok piacán.

4.3.3.   A szabad kapacitások hatása

| (137) | Emlékeztetni kell arra, hogy az érintett termék algériai belföldi piaca nem elég jelentős, és lényegében a teljes termelési kapacitás exportorientált. A vizsgálat továbbá kimutatta, hogy az algériai gyártók jelenlegi szabad kapacitása a közösségi piac fogyasztásának 10–20 %-át teszi ki. A teljes jelenlegi szabad kapacitást körülbelül 300 000–350 000 tonnára becsülik. |
| --- | --- |

(137)

Emlékeztetni kell arra, hogy az érintett termék algériai belföldi piaca nem elég jelentős, és lényegében a teljes termelési kapacitás exportorientált. A vizsgálat továbbá kimutatta, hogy az algériai gyártók jelenlegi szabad kapacitása a közösségi piac fogyasztásának 10–20 %-át teszi ki. A teljes jelenlegi szabad kapacitást körülbelül 300 000–350 000 tonnára becsülik.

| (138) | Tekintettel különösen a közösségi piac közelségére, nagyon valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén ezt a szabad gyártási kapacitást az érintett termék Közösségbe történő kivitelére fordítanák (Algéria piaci részesedése csak 4,8 %). A várható nagy mennyiségű behozatal valószínűleg dömpingelt áron érkezne, és valószínű, hogy kárt okozna a közösségi gyártóknak. |
| --- | --- |

(138)

Tekintettel különösen a közösségi piac közelségére, nagyon valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén ezt a szabad gyártási kapacitást az érintett termék Közösségbe történő kivitelére fordítanák (Algéria piaci részesedése csak 4,8 %). A várható nagy mennyiségű behozatal valószínűleg dömpingelt áron érkezne, és valószínű, hogy kárt okozna a közösségi gyártóknak.

| (139) | Megállapították, hogy a gyorsan növekvő hazai piacon az egyetlen gyártó termelése kétharmadát értékesítette a felülvizsgálati időszak során. 2004-ben és a felülvizsgálati időszak során emellett nem exportált a Közösségbe, az Egyesült Államok piacára irányuló kivitele pedig a dömpingellenes intézkedések hiánya és a kedvező piaci feltételek ellenére csökkent. |
| --- | --- |

(139)

Megállapították, hogy a gyorsan növekvő hazai piacon az egyetlen gyártó termelése kétharmadát értékesítette a felülvizsgálati időszak során. 2004-ben és a felülvizsgálati időszak során emellett nem exportált a Közösségbe, az Egyesült Államok piacára irányuló kivitele pedig a dömpingellenes intézkedések hiánya és a kedvező piaci feltételek ellenére csökkent.

| (140) | Ha az intézkedések hatályukat vesztenék, nagyon valószínű, hogy a helyzet Belarusz esetében drámaian megváltozna. Mivel a belföldi ár kevesebb mint fele volt a közösségi piaci árnak a felülvizsgálat során, ésszerű gazdasági döntés alapján a belarusz gyártó terméke jelenleg belföldi piacon értékesített hányadának jelentős mennyiségét dömpingelt áron a közösségi piacra irányítaná át. Az eredmény nagy valószínűséggel az lenne, hogy megismétlődne a Belaruszból érkező alacsony árú, nagy mennyiségű behozatal okozta kár. |
| --- | --- |

(140)

Ha az intézkedések hatályukat vesztenék, nagyon valószínű, hogy a helyzet Belarusz esetében drámaian megváltozna. Mivel a belföldi ár kevesebb mint fele volt a közösségi piaci árnak a felülvizsgálat során, ésszerű gazdasági döntés alapján a belarusz gyártó terméke jelenleg belföldi piacon értékesített hányadának jelentős mennyiségét dömpingelt áron a közösségi piacra irányítaná át. Az eredmény nagy valószínűséggel az lenne, hogy megismétlődne a Belaruszból érkező alacsony árú, nagy mennyiségű behozatal okozta kár.

| (141) | Az orosz belföldi piac viszonylag kicsi a fenti (66) preambulumbekezdésben már említett, 600 000–700 000 tonnát kitevő szabad kapacitáshoz viszonyítva, amely jelentősen nőhet, ha ehhez hozzáadódik az együtt nem működő gyártók kapacitása, illetve az a kapacitás, amelyet a két másik nitrogéntartalmú műtrágya, a karbamid és az ammónium-nitrát gyártásához és exportálásához használnak. |
| --- | --- |

(141)

Az orosz belföldi piac viszonylag kicsi a fenti (66) preambulumbekezdésben már említett, 600 000–700 000 tonnát kitevő szabad kapacitáshoz viszonyítva, amely jelentősen nőhet, ha ehhez hozzáadódik az együtt nem működő gyártók kapacitása, illetve az a kapacitás, amelyet a két másik nitrogéntartalmú műtrágya, a karbamid és az ammónium-nitrát gyártásához és exportálásához használnak.

| (142) | E tekintetben érdemes megjegyezni azt is, hogy jelenleg kereskedelmi védelmi intézkedések vannak hatályban az alapanyagok – nevezetesen a szilárd karbamid és az ammónium-nitrát – Oroszországból származó behozatalára (11). A karbamidra vonatkozó intézkedések tekintetében jelenleg hatályvesztési felülvizsgálatot folytatnak (12). Emellett jelenleg az ammónium-nitrátra vonatkozó intézkedések tekintetében egy jelentős orosz exportáló gyártóra korlátozott időközi felülvizsgálatot végeznek (13). Ezért az említett felülvizsgálatok végső eredményétől függően fennáll a kockázata annak, hogy az említett termékek gyártásáról a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok gyártására állnak át, és ez az orosz gyártók becsült szabad kapacitásának jelentékeny további növelésével járna. |
| --- | --- |

(142)

E tekintetben érdemes megjegyezni azt is, hogy jelenleg kereskedelmi védelmi intézkedések vannak hatályban az alapanyagok – nevezetesen a szilárd karbamid és az ammónium-nitrát – Oroszországból származó behozatalára (11). A karbamidra vonatkozó intézkedések tekintetében jelenleg hatályvesztési felülvizsgálatot folytatnak (12). Emellett jelenleg az ammónium-nitrátra vonatkozó intézkedések tekintetében egy jelentős orosz exportáló gyártóra korlátozott időközi felülvizsgálatot végeznek (13). Ezért az említett felülvizsgálatok végső eredményétől függően fennáll a kockázata annak, hogy az említett termékek gyártásáról a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok gyártására állnak át, és ez az orosz gyártók becsült szabad kapacitásának jelentékeny további növelésével járna.

| (143) | A fentiekre tekintettel nagy a valószínűsége, hogy a Közösségbe irányuló kivitel az intézkedések hatályvesztésével újraindul. E behozatal mennyisége óvatos becslések szerint közel 20 %-ra tehető, figyelembe véve a közösségi piaci fogyasztást (lásd a (86) preambulumbekezdést), valamint Oroszország tényleges szabad kapacitását. Tekintettel az orosz gyártók által fizetett rendkívül alacsony gázárra, valamint az érintett termék ebből következő árazási előnyeire, nagyon valószínű, hogy a behozatal jelentős kárt okozna a közösségi gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(143)

A fentiekre tekintettel nagy a valószínűsége, hogy a Közösségbe irányuló kivitel az intézkedések hatályvesztésével újraindul. E behozatal mennyisége óvatos becslések szerint közel 20 %-ra tehető, figyelembe véve a közösségi piaci fogyasztást (lásd a (86) preambulumbekezdést), valamint Oroszország tényleges szabad kapacitását. Tekintettel az orosz gyártók által fizetett rendkívül alacsony gázárra, valamint az érintett termék ebből következő árazási előnyeire, nagyon valószínű, hogy a behozatal jelentős kárt okozna a közösségi gazdasági ágazatnak.

| (144) | Az érintett országok közül Ukrajna rendelkezik jelenleg a legnagyobb, 700 000–800 000 tonna körülire becsült szabad kapacitással. A jelenlegi szabad kapacitás egyedül a közösségi fogyasztás 20 %-ának felel meg. |
| --- | --- |

(144)

Az érintett országok közül Ukrajna rendelkezik jelenleg a legnagyobb, 700 000–800 000 tonna körülire becsült szabad kapacitással. A jelenlegi szabad kapacitás egyedül a közösségi fogyasztás 20 %-ának felel meg.

| (145) | Mivel Ukrajnának nincs jelentős belföldi piaca, illetve a közösségi piac közelségéből adódóan valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a közösségi piacra nagy mennyiségű kivitelt irányítanának. Amint a fentiekben kifejtették, ez a kivitel dömpingelt lenne, ezért a közösségi gazdasági ágazatnak jelentős kárt okozna. |
| --- | --- |

(145)

Mivel Ukrajnának nincs jelentős belföldi piaca, illetve a közösségi piac közelségéből adódóan valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a közösségi piacra nagy mennyiségű kivitelt irányítanának. Amint a fentiekben kifejtették, ez a kivitel dömpingelt lenne, ezért a közösségi gazdasági ágazatnak jelentős kárt okozna.

4.4.   A kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés

| (146) | Tekintettel az érintett országok gyártói által a gázért mint alapvető nyersanyagért fizetett mesterségesen alacsony árakra, valamint arra, hogy ez milyen hatással van a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok előállítási költségére, valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az érintett országok gyártóinak lehetőségük lesz az érintett terméket a közösségi gazdasági ágazat előállítási költségeinél alacsonyabb áron exportálni. |
| --- | --- |

(146)

Tekintettel az érintett országok gyártói által a gázért mint alapvető nyersanyagért fizetett mesterségesen alacsony árakra, valamint arra, hogy ez milyen hatással van a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok előállítási költségére, valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az érintett országok gyártóinak lehetőségük lesz az érintett terméket a közösségi gazdasági ágazat előállítási költségeinél alacsonyabb áron exportálni.

| (147) | Belaruszt kivéve valamennyi érintett ország rendelkezik felesleges kapacitással, amely a közösségi piac felé fordítható, ha az intézkedések hatályukat vesztik. Mivel Belarusz belföldi piacán az értékesítési mennyiség magas, az eladási ár pedig sokkal alacsonyabb annál, ami a közösségi piacon a felülvizsgálati időszak alatt tapasztalható volt, nagyon valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az értékesítések legalább egy részét a közösségi piacra irányítanák át. A Közösségbe irányuló értékesítések az Egyesült Államokkal összehasonlítva alacsonyabb szállítási költségei szintén arra ösztönözhetnek, hogy az értékesítést a közösségi piacra irányítsák át. Emellett mind a négy ország esetében valószínű, hogy – a (132)–(136) preambulumbekezdésekben kifejtettek szerint – az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a jelenleg más országokba irányuló kivitelüket a Közösségbe irányítanák át. |
| --- | --- |

(147)

Belaruszt kivéve valamennyi érintett ország rendelkezik felesleges kapacitással, amely a közösségi piac felé fordítható, ha az intézkedések hatályukat vesztik. Mivel Belarusz belföldi piacán az értékesítési mennyiség magas, az eladási ár pedig sokkal alacsonyabb annál, ami a közösségi piacon a felülvizsgálati időszak alatt tapasztalható volt, nagyon valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az értékesítések legalább egy részét a közösségi piacra irányítanák át. A Közösségbe irányuló értékesítések az Egyesült Államokkal összehasonlítva alacsonyabb szállítási költségei szintén arra ösztönözhetnek, hogy az értékesítést a közösségi piacra irányítsák át. Emellett mind a négy ország esetében valószínű, hogy – a (132)–(136) preambulumbekezdésekben kifejtettek szerint – az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a jelenleg más országokba irányuló kivitelüket a Közösségbe irányítanák át.

| (148) | Az EFIA és egyes exportáló gyártók azt állították, hogy a feltételezés, mely szerint a karbamid és az ammónium-nitrát előállításáról áttérnének a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok előállítására, nem veszi figyelembe azt az alapvető gazdasági tényt, hogy a gyártók további beruházás nélkül nem térhetnek át egy másik termék előállítására. Emellett azt is állították, hogy a gyártók nem hagynak fel nyereségesebb termékeikkel csak azért, mert a kevésbé nyereséges termékre már nem vonatkoznak dömpingellenes intézkedések. |
| --- | --- |

(148)

Az EFIA és egyes exportáló gyártók azt állították, hogy a feltételezés, mely szerint a karbamid és az ammónium-nitrát előállításáról áttérnének a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok előállítására, nem veszi figyelembe azt az alapvető gazdasági tényt, hogy a gyártók további beruházás nélkül nem térhetnek át egy másik termék előállítására. Emellett azt is állították, hogy a gyártók nem hagynak fel nyereségesebb termékeikkel csak azért, mert a kevésbé nyereséges termékre már nem vonatkoznak dömpingellenes intézkedések.

| (149) | A szükséges további beruházások tekintetében meg kell jegyezni, hogy a nitrogéntartalmú műtrágyák legfontosabb exportáló gyártóinak többsége integrált termelést végez, ezért az egyik vagy másik termék gyártására/exportálására vonatkozó döntés leginkább a piaci feltételektől függ. A nyereséges termékekkel kapcsolatban elmondható, hogy a gyártók valóban a leginkább nyereséges termékre helyezik a hangsúlyt. E tekintetben a dömpingellenes intézkedések jelentős szerepet játszanak ebben a döntésben, amit az is jelez, hogy 2004-ben és a felülvizsgálati időszak során, az amerikai dömpingellenes intézkedések 2003-as hatályon kívül helyezését követően az Egyesült Államok piacára irányuló karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok dömpingelt behozatalának mennyisége jelentősen nőtt. Ezért az exportáló gyártók ésszerű gazdasági döntés alapján minden valószínűség szerint áttérnek az egyik termék gyártásáról a másikra a nitrogéntartalmú műtrágyák általános értékesítésének fenntartása vagy növelése, illetve az ebből származó nyereség érdekében. Ennek alapján a fenti érvelést elutasították. |
| --- | --- |

(149)

A szükséges további beruházások tekintetében meg kell jegyezni, hogy a nitrogéntartalmú műtrágyák legfontosabb exportáló gyártóinak többsége integrált termelést végez, ezért az egyik vagy másik termék gyártására/exportálására vonatkozó döntés leginkább a piaci feltételektől függ. A nyereséges termékekkel kapcsolatban elmondható, hogy a gyártók valóban a leginkább nyereséges termékre helyezik a hangsúlyt. E tekintetben a dömpingellenes intézkedések jelentős szerepet játszanak ebben a döntésben, amit az is jelez, hogy 2004-ben és a felülvizsgálati időszak során, az amerikai dömpingellenes intézkedések 2003-as hatályon kívül helyezését követően az Egyesült Államok piacára irányuló karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok dömpingelt behozatalának mennyisége jelentősen nőtt. Ezért az exportáló gyártók ésszerű gazdasági döntés alapján minden valószínűség szerint áttérnek az egyik termék gyártásáról a másikra a nitrogéntartalmú műtrágyák általános értékesítésének fenntartása vagy növelése, illetve az ebből származó nyereség érdekében. Ennek alapján a fenti érvelést elutasították.

| (150) | A fentiek alapján az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az érintett országokból származó kivitel – figyelembe véve az érintett országok torz és mesterségesen alacsony előállítási költségeit – nagy valószínűséggel jelentős mennyiségben, a közösségi gazdaság árainak alákínáló árakon jelenne meg. Ez minden valószínség szerint megerősítené a piac árleszorító tendenciáját, ezzel várhatóan kedvezőtlen hatást gyakorolva a közösségi gazdasági ágazat helyzetére. Ez pedig különösen a 2004-ben és a felülvizsgálati időszak során elért pénzügyi talpra állást hátráltatná, és a kár valószínű megismétlődéséhez vezetne. Azaz, minél kedvezőtlenebbek a piaci feltételek, annál erőteljesebb árcsökkentés várható az érintett országok részéről, figyelembe véve az előállítási költségeikben mutatkozó jelentős különbséget, valamint szabad kapacitásukat. |
| --- | --- |

(150)

A fentiek alapján az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az érintett országokból származó kivitel – figyelembe véve az érintett országok torz és mesterségesen alacsony előállítási költségeit – nagy valószínűséggel jelentős mennyiségben, a közösségi gazdaság árainak alákínáló árakon jelenne meg. Ez minden valószínség szerint megerősítené a piac árleszorító tendenciáját, ezzel várhatóan kedvezőtlen hatást gyakorolva a közösségi gazdasági ágazat helyzetére. Ez pedig különösen a 2004-ben és a felülvizsgálati időszak során elért pénzügyi talpra állást hátráltatná, és a kár valószínű megismétlődéséhez vezetne. Azaz, minél kedvezőtlenebbek a piaci feltételek, annál erőteljesebb árcsökkentés várható az érintett országok részéről, figyelembe véve az előállítási költségeikben mutatkozó jelentős különbséget, valamint szabad kapacitásukat.

E.   KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

1.   Bevezetés

| (151) | Az alaprendelet 21. cikkével összhangban megvizsgálták, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e a Közösség egészének érdekével. A Közösség érdekének meghatározásakor figyelembe vették a különféle érdekeket. |
| --- | --- |

(151)

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban megvizsgálták, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e a Közösség egészének érdekével. A Közösség érdekének meghatározásakor figyelembe vették a különféle érdekeket.

| (152) | Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban az intézkedések elfogadását nem tartották a Közösség érdekével ellentétesnek. Továbbá a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, tehát olyan helyzetet elemez, amelyben már alkalmaztak dömpingellenes intézkedéseket, így lehetőség van arra, hogy megvizsgálják a jelenlegi dömpingellenes intézkedések érintett felekre gyakorolt nemkívánatos hatásait. |
| --- | --- |

(152)

Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban az intézkedések elfogadását nem tartották a Közösség érdekével ellentétesnek. Továbbá a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, tehát olyan helyzetet elemez, amelyben már alkalmaztak dömpingellenes intézkedéseket, így lehetőség van arra, hogy megvizsgálják a jelenlegi dömpingellenes intézkedések érintett felekre gyakorolt nemkívánatos hatásait.

| (153) | Ennek alapján megvizsgálták, hogy a káros dömping várható megismétlődésére vonatkozó következtetések ellenére létezik-e olyan kényszerítő ok, amely alapján arra lehet következtetni, hogy az adott esetben az intézkedések fenntartása ellentétes a közösségi érdekkel. |
| --- | --- |

(153)

Ennek alapján megvizsgálták, hogy a káros dömping várható megismétlődésére vonatkozó következtetések ellenére létezik-e olyan kényszerítő ok, amely alapján arra lehet következtetni, hogy az adott esetben az intézkedések fenntartása ellentétes a közösségi érdekkel.

2.   A közösségi gazdasági ágazat érdeke

| (154) | A közösségi gazdasági ágazat szerkezetileg életképes ágazatnak bizonyult. Ezt megerősítette gazdasági helyzetének a dömpingellenes intézkedések 2000-es bevezetése után megfigyelt pozitív fejlődése. A közösségi gazdasági ágazat nyereségessége különösen 2002 és a felülvizsgálati időszak között javult. |
| --- | --- |

(154)

A közösségi gazdasági ágazat szerkezetileg életképes ágazatnak bizonyult. Ezt megerősítette gazdasági helyzetének a dömpingellenes intézkedések 2000-es bevezetése után megfigyelt pozitív fejlődése. A közösségi gazdasági ágazat nyereségessége különösen 2002 és a felülvizsgálati időszak között javult.

| (155) | Megalapozottan várható, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak továbbra is hasznára válnak a jelenleg alkalmazott intézkedések, és a piaci részesedés kedvezőtlen alakulásának megfordításával, valamint nyereségességének további javításával helyzete még inkább javul. Ha az intézkedéseket nem tartják fenn, valószínű, hogy az érintett országokból származó, megnövekedett mennyiségű, dömpingelt árú behozatal jelenik meg, amely az eladási árakra leszorító nyomást gyakorolva kárt okoz a közösségi gazdasági ágazatnak, ezzel veszélybe sodorva annak jelenleg kedvező, de törékeny pénzügyi helyzetét. |
| --- | --- |

(155)

Megalapozottan várható, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak továbbra is hasznára válnak a jelenleg alkalmazott intézkedések, és a piaci részesedés kedvezőtlen alakulásának megfordításával, valamint nyereségességének további javításával helyzete még inkább javul. Ha az intézkedéseket nem tartják fenn, valószínű, hogy az érintett országokból származó, megnövekedett mennyiségű, dömpingelt árú behozatal jelenik meg, amely az eladási árakra leszorító nyomást gyakorolva kárt okoz a közösségi gazdasági ágazatnak, ezzel veszélybe sodorva annak jelenleg kedvező, de törékeny pénzügyi helyzetét.

3.   Az importőrök érdeke

| (156) | A fenti (10) preambulumbekezdésben említettek szerint csak egy importőr jelezte, hogy kész szerepelni a mintában, és benyújtotta a mintára vonatkozó formanyomtatványban kért alapinformációkat. Miután azonban az említett importőr megkapta a teljes kérdőívet, jelezte a Bizottságnak, hogy nem kíván tovább együttműködni a vizsgálatban. |
| --- | --- |

(156)

A fenti (10) preambulumbekezdésben említettek szerint csak egy importőr jelezte, hogy kész szerepelni a mintában, és benyújtotta a mintára vonatkozó formanyomtatványban kért alapinformációkat. Miután azonban az említett importőr megkapta a teljes kérdőívet, jelezte a Bizottságnak, hogy nem kíván tovább együttműködni a vizsgálatban.

| (157) | Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban megállapították, hogy az intézkedések bevezetésének hatása annyiban nem gyakorolna olyan jelentős hatást, hogy a behozatal továbbra is folytatódna, de immár kárt nem okozó árakon, illetve az importőrök rendszerint nemcsak karbamid- és ammónium-nitrát-oldattal kereskednek, hanem jelentős mértékben más műtrágyákkal is. Az előfeltételezést, amely szerint a behozatal továbbra is jelen lesz, megerősítette az Algériából származó behozatal, amelynek esetében egy exportáló gyártótól kötelezettségvállalást fogadtak el. Ez arra enged következtetni, hogy egyes importőrökre valóban kedvezőtlen hatással volt az intézkedések bevezetése, amint azt a 617/2000/EK bizottsági rendelet (14) (66) preambulumbekezdése jelzi. A vizsgálat azonban nem mutatta azt, hogy egyes importőrök teljesen beszüntették volna tevékenységüket, hanem a várakozásoknak megfelelően egyéb műtrágyák kereskedelme felé fordultak. Így az intézkedések bevezetése láthatólag általánosságban korlátozott hatással volt az importőrök/kereskedők nagy részére. |
| --- | --- |

(157)

Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban megállapították, hogy az intézkedések bevezetésének hatása annyiban nem gyakorolna olyan jelentős hatást, hogy a behozatal továbbra is folytatódna, de immár kárt nem okozó árakon, illetve az importőrök rendszerint nemcsak karbamid- és ammónium-nitrát-oldattal kereskednek, hanem jelentős mértékben más műtrágyákkal is. Az előfeltételezést, amely szerint a behozatal továbbra is jelen lesz, megerősítette az Algériából származó behozatal, amelynek esetében egy exportáló gyártótól kötelezettségvállalást fogadtak el. Ez arra enged következtetni, hogy egyes importőrökre valóban kedvezőtlen hatással volt az intézkedések bevezetése, amint azt a 617/2000/EK bizottsági rendelet (14) (66) preambulumbekezdése jelzi. A vizsgálat azonban nem mutatta azt, hogy egyes importőrök teljesen beszüntették volna tevékenységüket, hanem a várakozásoknak megfelelően egyéb műtrágyák kereskedelme felé fordultak. Így az intézkedések bevezetése láthatólag általánosságban korlátozott hatással volt az importőrök/kereskedők nagy részére.

| (158) | Az importőrök együttműködésének hiányában nem áll rendelkezésre olyan megbízható információ, amely azt jelezné, hogy az intézkedések fenntartása jelentős negatív hatással lenne az importőrökre vagy kereskedőkre. |
| --- | --- |

(158)

Az importőrök együttműködésének hiányában nem áll rendelkezésre olyan megbízható információ, amely azt jelezné, hogy az intézkedések fenntartása jelentős negatív hatással lenne az importőrökre vagy kereskedőkre.

| (159) | Az EFIA azt állította, hogy az importőrök együttműködése elmaradásának okát nem az érdeklődés hiányában kell keresni, hanem abban, hogy egyenlőtlen helyzetbe kerültek, hiszen a dömpingellenes vizsgálat jelentős forrásokat kíván meg, mivel azonban kis- és középvállalkozásokról van szó, saját forrásaik korlátozottak. Továbbá azt is állították, hogy a vizsgálat nem vette figyelembe a számos bevezetett dömpingellenes intézkedésnek a műtrágyaimportőrökre gyakorolt összesített hatását, így elmulasztották, hogy tisztességesen megvizsgálják az importőrökre és a mezőgazdasági termelőkre gyakorolt tényleges hatást. |
| --- | --- |

(159)

Az EFIA azt állította, hogy az importőrök együttműködése elmaradásának okát nem az érdeklődés hiányában kell keresni, hanem abban, hogy egyenlőtlen helyzetbe kerültek, hiszen a dömpingellenes vizsgálat jelentős forrásokat kíván meg, mivel azonban kis- és középvállalkozásokról van szó, saját forrásaik korlátozottak. Továbbá azt is állították, hogy a vizsgálat nem vette figyelembe a számos bevezetett dömpingellenes intézkedésnek a műtrágyaimportőrökre gyakorolt összesített hatását, így elmulasztották, hogy tisztességesen megvizsgálják az importőrökre és a mezőgazdasági termelőkre gyakorolt tényleges hatást.

| (160) | E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az importőröknek, akik a műtrágyák széles skálájával – köztük a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatokkal – foglalkoznak, lehetőségük van arra, hogy a különféle nitrogéntartalmú műtrágyákat egyéb olyan forrásokból szerezzék be, amelyeket jelenleg nem érintenek dömpingellenes intézkedések. Ennek alapján azt a következtetést vonták le, hogy az intézkedések fenntartásából fakadó, az importőröket érintő kedvezőtlen hatás nem indokolná az intézkedések hatályon kívül helyezését. |
| --- | --- |

(160)

E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az importőröknek, akik a műtrágyák széles skálájával – köztük a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatokkal – foglalkoznak, lehetőségük van arra, hogy a különféle nitrogéntartalmú műtrágyákat egyéb olyan forrásokból szerezzék be, amelyeket jelenleg nem érintenek dömpingellenes intézkedések. Ennek alapján azt a következtetést vonták le, hogy az intézkedések fenntartásából fakadó, az importőröket érintő kedvezőtlen hatás nem indokolná az intézkedések hatályon kívül helyezését.

4.   A felhasználók érdeke

| (161) | A karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok felhasználói közösségi gazdálkodók. A nitrogéntartalmú műtrágyák iránti kereslet viszonylag rugalmatlan, és a gazdálkodók általában a legolcsóbb forrásból szerzik be ezeket. Az intézkedések bevezetésének a felhasználókra gyakorolt lehetséges hatásának vizsgálatakor arra a következtetésre jutottak az eredeti vizsgálatban, hogy mivel a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok költségének a gazdálkodókra gyakorolt hatása elhanyagolható, kicsi a valószínűsége annak, hogy e költségek emelkedése jelentős kedvezőtlen hatással legyen rájuk. Az, hogy e felülvizsgálat keretében egyetlen felhasználó vagy felhasználói szervezet sem bocsátott rendelkezésre a fenti megállapításnak ellentmondó információt, megerősíteni látszik a következőket: i. a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok költsége e gazdálkodók teljes termelési költségének igen kis hányadát alkotja; ii. a jelenleg hatályos intézkedéseknek nem volt jelentős negatív hatása gazdasági helyzetükre; iii. az intézkedések folytatása nem érintené hátrányosan a felhasználók pénzügyi érdekeit. |
| --- | --- |

(161)

A karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok felhasználói közösségi gazdálkodók. A nitrogéntartalmú műtrágyák iránti kereslet viszonylag rugalmatlan, és a gazdálkodók általában a legolcsóbb forrásból szerzik be ezeket. Az intézkedések bevezetésének a felhasználókra gyakorolt lehetséges hatásának vizsgálatakor arra a következtetésre jutottak az eredeti vizsgálatban, hogy mivel a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok költségének a gazdálkodókra gyakorolt hatása elhanyagolható, kicsi a valószínűsége annak, hogy e költségek emelkedése jelentős kedvezőtlen hatással legyen rájuk. Az, hogy e felülvizsgálat keretében egyetlen felhasználó vagy felhasználói szervezet sem bocsátott rendelkezésre a fenti megállapításnak ellentmondó információt, megerősíteni látszik a következőket: i. a karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok költsége e gazdálkodók teljes termelési költségének igen kis hányadát alkotja; ii. a jelenleg hatályos intézkedéseknek nem volt jelentős negatív hatása gazdasági helyzetükre; iii. az intézkedések folytatása nem érintené hátrányosan a felhasználók pénzügyi érdekeit.

5.   A közösségi érdekre vonatkozó következtetés

| (162) | A fentiekre tekintettel arra a következtetésre jutottak, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen szólnának. |
| --- | --- |

(162)

A fentiekre tekintettel arra a következtetésre jutottak, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen szólnának.

F.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (163) | Minden felet tájékoztattak azon lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a meglévő intézkedések fenntartására vonatkozó ajánlást szándékoznak tenni. Határidőt is biztosítottak számukra, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően ismertessék észrevételeiket. |
| --- | --- |

(163)

Minden felet tájékoztattak azon lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a meglévő intézkedések fenntartására vonatkozó ajánlást szándékoznak tenni. Határidőt is biztosítottak számukra, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően ismertessék észrevételeiket.

| (164) | A fentiekből az következik, hogy – az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint – az Algériából, Belaruszból, Oroszországból és Ukrajnából származó karbamid- és ammónium-nitrát-oldatokra vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. Emlékeztetni kell arra, hogy ezen intézkedések specifikus vámokból állnak, kivéve az érintett termék egy olyan algériai vállalat által gyártott és a közösségi piacra irányuló exportra eladott behozatalát, amelyre vonatkozóan kötelezettségvállalást fogadtak el, |
| --- | --- |

(164)

A fentiekből az következik, hogy – az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint – az Algériából, Belaruszból, Oroszországból és Ukrajnából származó karbamid- és ammónium-nitrát-oldatokra vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. Emlékeztetni kell arra, hogy ezen intézkedések specifikus vámokból állnak, kivéve az érintett termék egy olyan algériai vállalat által gyártott és a közösségi piacra irányuló exportra eladott behozatalát, amelyre vonatkozóan kötelezettségvállalást fogadtak el,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Végleges dömpingellenes vámot vetnek ki a 3102 80 00 KN-kód alá tartozó, Algériából, Belaruszból, Oroszországból és Ukrajnából származó vizes vagy ammóniás oldatos karbamid és ammónium-nitrát keverékeinek behozatalára.

(2)   A vám összege euro/tonnánként a következő:

| Ország | Gyártó | A vám összege (tonnánként) | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- | --- |
| Algéria | Minden vállalat | 6,88 euro | A999 |
| Belarusz | Minden vállalat | 17,86 euro | — |
| Oroszország | JSC Nevinnomyssky Azot |
| 357030 Orosz Föderáció |
| Sztavropol régió |
| Nyevinnomiszk, Nyizsjaev u. 1. |

Ország

Gyártó

A vám összege (tonnánként)

Kiegészítő TARIC-kód

Algéria

Minden vállalat

6,88 euro

A999

Belarusz

Minden vállalat

17,86 euro

—

Oroszország

JSC Nevinnomyssky Azot

357030 Orosz Föderáció

Sztavropol régió

Nyevinnomiszk, Nyizsjaev u. 1.

17,80 euro

A176

Összes többi vállalat

20,11 euro

A999

Ukrajna

Minden vállalat

26,17 euro

—

(3)   Azokban az esetekben, amikor az áruk sérültek, mielőtt szabad forgalomba kerülnének, és ezért a ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár arányosításra kerül, a vámérték meghatározásához a 2454/93/EGK bizottsági rendelet (15) 145. cikke alapján, a dömpingellenes vám összege, amelyet a fenti összegek szerint számítanak ki, olyan százalékos arányban csökkentendő, ami megfelel a ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár arányosításának.

(4)   Az (1) bekezdéstől eltérve a végleges dömpingellenes vám nem alkalmazandó a 2. cikk értelmében szabad forgalomba bocsátott behozatalra.

(5)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

(1)   Azok a behozatalok, amelyeket a következő kiegészítő TARIC-kód alatt jelentettek be a szabad forgalomba bocsátásra, és az alábbi táblázatban szereplő vállalat gyártotta és exportálta őket közvetlenül (azaz szállította és számlázta) egy, a Közösségben importőrként működő vállalat részére, mentesülnek az 1. cikk alapján kivetett dömpingellenes vám alól, amennyiben ezek a behozatalok összhangban vannak e cikk (2) bekezdésével.

| Ország | Vállalat | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- |
| Algéria | Fertalge Industries spa |
| 12, Chemin AEK Gadouche |
| Hydra, Algéria |

Ország

Vállalat

Kiegészítő TARIC-kód

Algéria

Fertalge Industries spa

12, Chemin AEK Gadouche

Hydra, Algéria

A107

(2)   A mentesség feltétele, hogy az adott tagállam vámhivatalának bemutatják az exportáló vállalat által kiállított érvényes kötelezettségvállalási számlát, amely tartalmazza az e rendelet mellékletében felsorolt alapvető adatokat.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. december 19-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. KORKEAOJA

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 238., 2000.9.22., 15. o. Az 1675/2003/EK rendelettel (HL L 238., 2003.9.25., 4. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL C 312., 2004.12.17., 5. o.

3

(4)  HL C 233., 2005.9.22., 14. o.

4

(5)  2117/2005/EK rendelet, 2. cikk.

5

(6)  Mivel a mennyiségek elhanyagolhatók, ezek az árak nem tekinthetők megbízhatónak.

6

(7)  Forrás: A műtrágyák és nyersanyagok globális kínálata és a kínálat/kereslet egyensúlya: 2005–2009 („Global fertilisers and raw materials supply and supply/demand balances: 2005–2009”), A05/71 b, 2005. június. Műtrágyagyártók Nemzetközi Szövetsége (International Fertiliser Industry Association, IFA).

7

(8)  A számadatok 2003 első három hónapjára vonatkoznak, azaz arra az időszakra, amelyen belül az intézkedések még hatályban voltak.

8

(9)  A felülvizsgálati időszak a teljes elemzéssel való összehasonlítás érdekében szerepel.

9

Forrás: Az Egyesült Államok Népszámlálási Hivatala által közzétett, külkereskedelemre vonatkozó statisztikai adatok.

Forrás

(10)  Belaruszból, Oroszországból és Ukrajnából származó karbamid- és ammónium-nitrát-oldatok – vizsgálati szám: 731-TA-1006, 1008 és 1009 (végleges), közzététel: 3591, 2003. április, Amerikai Egyesült Államok. Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság (International Trade Commission), 25. o., V-4, V-5.

10

(11)  Karbamid: 901/2001/EK rendelet (HL L 127., 2001.5.8., 11. o.). Ammónium-nitrát: a legutóbb a 945/2005/EK rendelettel (HL L 160., 2005.6.23., 1. o.) módosított 658/2002/EK rendelet (HL L 102., 2002.4.18., 1. o.).

11

(12)  HL C 105., 2006.5.4., 12. o.

12

(13)  HL C 300., 2005.11.30., 8. o.

13

(14)  HL L 75., 2000.3.24., 3. o.

14

(15)  HL L 253., 1993.10.11., 40. o.

15

---

MELLÉKLET

A 2. cikk (2) bekezdésében említett kötelezettségvállalási számlán az alábbi elemeket kell feltüntetni:

| 1. | A kiegészítő TARIC-kód, amellyel a számlán szereplő áru a Közösség határán vámkezelhető (a rendeletben előírtaknak megfelelően). |
| --- | --- |

1.

A kiegészítő TARIC-kód, amellyel a számlán szereplő áru a Közösség határán vámkezelhető (a rendeletben előírtaknak megfelelően).

| 2. | Az áru pontos leírása, ideértve a következőket:






  — | KN-kód, |
| --- | --- | --- |

2.

Az áru pontos leírása, ideértve a következőket:

—

KN-kód,

| — | a termék nitrogén- (N) tartalma (százalékban), |
| --- | --- |

—

a termék nitrogén- (N) tartalma (százalékban),

| — | mennyiség (tonnában). |
| --- | --- |

—

mennyiség (tonnában).

| 3. | Az értékesítés feltételei, ideértve a következőket:






  — | tonnánkénti ár, |
| --- | --- | --- |

3.

Az értékesítés feltételei, ideértve a következőket:

—

tonnánkénti ár,

| — | a vonatkozó fizetési feltételek, |
| --- | --- |

—

a vonatkozó fizetési feltételek,

| — | a vonatkozó szállítási feltételek, |
| --- | --- |

—

a vonatkozó szállítási feltételek,

| — | árengedmények és visszatérítések összesen. |
| --- | --- |

—

árengedmények és visszatérítések összesen.

| 4. | A független importőr neve, akinek a vállalat közvetlenül kibocsátja a számlát. |
| --- | --- |

4.

A független importőr neve, akinek a vállalat közvetlenül kibocsátja a számlát.

| 5. | A vállalat azon tisztviselőjének neve, aki a kötelezettségvállalási számlát és a következő, aláírással ellátott nyilatkozatot kiállította:
  „Alulírott igazolom, hogy az ezen az igazoláson szereplő áruknak az Európai Közösségbe irányuló közvetlen kivitel keretében történő értékesítése a(z) ... (vállalat) által felajánlott és az Európai Bizottság által a 617/2000/EK határozattal elfogadott kötelezettségvállalás hatályán belül és annak feltételei szerint történik. Kijelentem, hogy az e számlán megadott információ teljes, és megfelel a valóságnak.” |
| --- | --- |

5.

A vállalat azon tisztviselőjének neve, aki a kötelezettségvállalási számlát és a következő, aláírással ellátott nyilatkozatot kiállította:

„Alulírott igazolom, hogy az ezen az igazoláson szereplő áruknak az Európai Közösségbe irányuló közvetlen kivitel keretében történő értékesítése a(z) ... (vállalat) által felajánlott és az Európai Bizottság által a 617/2000/EK határozattal elfogadott kötelezettségvállalás hatályán belül és annak feltételei szerint történik. Kijelentem, hogy az e számlán megadott információ teljes, és megfelel a valóságnak.”

---

| 21.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 365/50 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 365/50

---

A BIZOTTSÁG 1912/2006/EK RENDELETE

(2006. december 20.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. december 21-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. december 20-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb a 386/2005/EK rendelettel (HL L 62., 2005.3.9., 3. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2006. december 20-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | 052 | 103,0 |
| 204 | 80,6 |
| 999 | 91,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 109,5 |
| 204 | 61,5 |
| 628 | 155,5 |
| 999 | 108,8 |
| 0709 90 70 | 052 | 132,5 |
| 204 | 58,3 |
| 999 | 95,4 |
| 0805 10 20 | 052 | 74,3 |
| 204 | 59,0 |
| 220 | 53,3 |
| 388 | 72,9 |
| 999 | 64,9 |
| 0805 20 10 | 204 | 61,6 |
| 999 | 61,6 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 65,5 |
| 624 | 72,2 |
| 999 | 68,9 |
| 0805 50 10 | 052 | 55,6 |
| 528 | 43,0 |
| 999 | 49,3 |
| 0808 10 80 | 388 | 107,5 |
| 400 | 90,3 |
| 404 | 88,2 |
| 512 | 57,4 |
| 720 | 80,7 |
| 999 | 84,8 |
| 0808 20 50 | 400 | 97,9 |
| 720 | 51,1 |
| 999 | 74,5 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

052

103,0

204

80,6

999

91,8

0707 00 05

052

109,5

204

61,5

628

155,5

999

108,8

0709 90 70

052

132,5

204

58,3

999

95,4

0805 10 20

052

74,3

204

59,0

220

53,3

388

72,9

999

64,9

0805 20 10

204

61,6

999

61,6

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

65,5

624

72,2

999

68,9

0805 50 10

052

55,6

528

43,0

999

49,3

0808 10 80

388

107,5

400

90,3

404

88,2

512

57,4

720

80,7

999

84,8

0808 20 50

400

97,9

720

51,1

999

74,5

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 750/2005/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 126., 2005.5.19., 12. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.

---

| 21.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 365/52 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 365/52

---

A BIZOTTSÁG 1913/2006/EK RENDELETE

(2006. december 20.)

az euróval kapcsolatos agromonetáris rendszernek a mezőgazdaságban való alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és egyes rendeletek módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az euróra vonatkozó agrár-pénzügyi intézkedések megállapításáról szóló, 1998. december 15-i 2799/98/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikkére,

mivel:

| (1) | Az euróval kapcsolatos agromonetáris rendszernek a mezőgazdaságban való alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1998. december 22-i 2808/98/EK bizottsági rendeletet (2) elfogadása óta jelentős mértékben módosították. Továbbá az észrevehető mértékű újraértékelésekkel kapcsolatos ellentételezésekre vagy a közvetlen támogatások esetében használt árfolyamokra vonatkozó előírások a 2799/98/EK rendelet 11. cikke értelmében elavultak. Az egyértelműség és az egyszerűsítés érdekében ezért a 2808/98/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni, és helyébe új rendeletnek kell lépni. |
| --- | --- |

(1)

Az euróval kapcsolatos agromonetáris rendszernek a mezőgazdaságban való alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1998. december 22-i 2808/98/EK bizottsági rendeletet (2) elfogadása óta jelentős mértékben módosították. Továbbá az észrevehető mértékű újraértékelésekkel kapcsolatos ellentételezésekre vagy a közvetlen támogatások esetében használt árfolyamokra vonatkozó előírások a 2799/98/EK rendelet 11. cikke értelmében elavultak. Az egyértelműség és az egyszerűsítés érdekében ezért a 2808/98/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni, és helyébe új rendeletnek kell lépni.

| (2) | A mezőgazdasági jogszabályok által lefedett területen előálló különböző helyzetekben alkalmazandó átváltási árfolyamokat meghatározó ügyleti tényeket az érintett ágazatokra vonatkozó szabályokban adott esetben említett konkrét definíciók, illetve kivételek sérelme nélkül a 2799/98/EK rendelet 3. cikkében említett kritériumok alapján kell megállapítani. |
| --- | --- |

(2)

A mezőgazdasági jogszabályok által lefedett területen előálló különböző helyzetekben alkalmazandó átváltási árfolyamokat meghatározó ügyleti tényeket az érintett ágazatokra vonatkozó szabályokban adott esetben említett konkrét definíciók, illetve kivételek sérelme nélkül a 2799/98/EK rendelet 3. cikkében említett kritériumok alapján kell megállapítani.

| (3) | A harmadik országgal folytatott kereskedelem során meghatározandó árak és összegek tekintetében a vámáru-nyilatkozat elfogadása a legmegfelelőbb meghatározó ügyleti tény az adott kereskedelmi cél eléréséhez. Ugyanez vonatkozik az export-visszatérítésekre, illetve a Közösség területére érkező gyümölcs és zöldség a közös vámtarifába való besorolása alapjául szolgáló belépési árának meghatározására is. Ezért meghatározó ügyleti tényként ezt a tényt indokolt elfogadni. |
| --- | --- |

(3)

A harmadik országgal folytatott kereskedelem során meghatározandó árak és összegek tekintetében a vámáru-nyilatkozat elfogadása a legmegfelelőbb meghatározó ügyleti tény az adott kereskedelmi cél eléréséhez. Ugyanez vonatkozik az export-visszatérítésekre, illetve a Közösség területére érkező gyümölcs és zöldség a közös vámtarifába való besorolása alapjául szolgáló belépési árának meghatározására is. Ezért meghatározó ügyleti tényként ezt a tényt indokolt elfogadni.

| (4) | A Közösség területére érkező gyümölcs és zöldség belépési árát a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/1994/EK bizottsági rendelet (3) 4. cikkének (1) bekezdésében meghatározott behozatali átalányérték alapján határozzák meg. Az említett átalányértéket az importpiaci irányadó árfolyamok alapján számítják. Az árakra vonatkozó átváltási árfolyam meghatározó ügyleti tényét indokolt az alkalmazás napján meghatározni. |
| --- | --- |

(4)

A Közösség területére érkező gyümölcs és zöldség belépési árát a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/1994/EK bizottsági rendelet (3) 4. cikkének (1) bekezdésében meghatározott behozatali átalányérték alapján határozzák meg. Az említett átalányértéket az importpiaci irányadó árfolyamok alapján számítják. Az árakra vonatkozó átváltási árfolyam meghatározó ügyleti tényét indokolt az alkalmazás napján meghatározni.

| (5) | A termelési visszatérítések esetében az árfolyam meghatározó üzleti ténye általános szabályként egyes különleges alaki követelmények teljesítéséhez kapcsolódik. Az alkalmazandó szabályok összehangolásának céljából rögzíteni kell, hogy a meghatározó ügyleti tény az a dátum, amikor a termékek bejelentetten elérték az előírt célállomásukat, amennyiben van előírt célállomás; illetve, hogy az összes többi esetben az az időpont, amikor a kifizető ügynökség elfogadja a visszatérítésre vonatkozó kérelmet. |
| --- | --- |

(5)

A termelési visszatérítések esetében az árfolyam meghatározó üzleti ténye általános szabályként egyes különleges alaki követelmények teljesítéséhez kapcsolódik. Az alkalmazandó szabályok összehangolásának céljából rögzíteni kell, hogy a meghatározó ügyleti tény az a dátum, amikor a termékek bejelentetten elérték az előírt célállomásukat, amennyiben van előírt célállomás; illetve, hogy az összes többi esetben az az időpont, amikor a kifizető ügynökség elfogadja a visszatérítésre vonatkozó kérelmet.

| (6) | Az egyes citrusfélék termelői részére közösségi támogatási rendszer bevezetéséről szóló, 1996. október 28-i 2202/96/EK tanácsi rendelet (4) 3. cikkében és a feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékek piacának közös szervezéséről szóló, 1996. október 28-i 2201/96/EK tanácsi rendelet (5) 2. cikkében és 6a. cikkének (1) bekezdésében szereplő, a citrusfélék, gyümölcsök és zöldségek feldolgozásáért járó támogatás, a 2201/96/EK rendelet 6a. cikkének (2) bekezdésében szereplő ár, és a szárított takarmány piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1786/2003/EK tanácsi rendelet (6) 4. cikkében szereplő, a szárított takarmányra biztosított támogatás esetében a kereskedelmi cél akkor teljesül, ha a terméket a feldolgozó átveszi. Ezért indokolt ennek figyelembevételével rögzíteni az árfolyam meghatározó ügyleti tényét. |
| --- | --- |

(6)

Az egyes citrusfélék termelői részére közösségi támogatási rendszer bevezetéséről szóló, 1996. október 28-i 2202/96/EK tanácsi rendelet (4) 3. cikkében és a feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékek piacának közös szervezéséről szóló, 1996. október 28-i 2201/96/EK tanácsi rendelet (5) 2. cikkében és 6a. cikkének (1) bekezdésében szereplő, a citrusfélék, gyümölcsök és zöldségek feldolgozásáért járó támogatás, a 2201/96/EK rendelet 6a. cikkének (2) bekezdésében szereplő ár, és a szárított takarmány piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1786/2003/EK tanácsi rendelet (6) 4. cikkében szereplő, a szárított takarmányra biztosított támogatás esetében a kereskedelmi cél akkor teljesül, ha a terméket a feldolgozó átveszi. Ezért indokolt ennek figyelembevételével rögzíteni az árfolyam meghatározó ügyleti tényét.

| (7) | A forgalmazott, illetve a meghatározott rendeltetésű termék mennyisége alapján nyújtott támogatásnál a támogatás biztosításához teljesítendő feltételt egy olyan tevékenység képezi, amely biztosítja a szóban forgó termék megfelelő felhasználását. Az a tény, hogy az érintett gazdasági szereplő átveszi a terméket, előfeltétele annak, hogy az illetékes hatóságok elvégezhessék a gazdasági szereplő elszámolásainak megfelelő ellenőrzését, illetve hogy biztosíthassák a dossziék egységes elbírálását. Ebből következően indokolt az árfolyam meghatározó üzleti tényét a termékek átvételéhez kötni. |
| --- | --- |

(7)

A forgalmazott, illetve a meghatározott rendeltetésű termék mennyisége alapján nyújtott támogatásnál a támogatás biztosításához teljesítendő feltételt egy olyan tevékenység képezi, amely biztosítja a szóban forgó termék megfelelő felhasználását. Az a tény, hogy az érintett gazdasági szereplő átveszi a terméket, előfeltétele annak, hogy az illetékes hatóságok elvégezhessék a gazdasági szereplő elszámolásainak megfelelő ellenőrzését, illetve hogy biztosíthassák a dossziék egységes elbírálását. Ebből következően indokolt az árfolyam meghatározó üzleti tényét a termékek átvételéhez kötni.

| (8) | A mezőgazdasági ágazatban biztosított egyéb támogatások esetében merőben eltérő helyzetek merülhetnek fel. E támogatásokat azonban minden esetben kérelem alapján, és jogszabályokban lefektetett határidők betartásával ítélik meg. Ebből következően az árfolyam meghatározó ügyleti tényét indokolt a kérelmek benyújtásának határidejéhez kötni. |
| --- | --- |

(8)

A mezőgazdasági ágazatban biztosított egyéb támogatások esetében merőben eltérő helyzetek merülhetnek fel. E támogatásokat azonban minden esetben kérelem alapján, és jogszabályokban lefektetett határidők betartásával ítélik meg. Ebből következően az árfolyam meghatározó ügyleti tényét indokolt a kérelmek benyújtásának határidejéhez kötni.

| (9) | A közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló, 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendelet (7) I. mellékletben és 12. cikkében felsorolt támogatási rendszerek esetében az árfolyam meghatározó ügyleti tényét a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 2005. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi rendelet (8) 45. cikke határozza meg. Indokolt utalni erre a rendelkezésre. |
| --- | --- |

(9)

A közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló, 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendelet (7) I. mellékletben és 12. cikkében felsorolt támogatási rendszerek esetében az árfolyam meghatározó ügyleti tényét a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 2005. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi rendelet (8) 45. cikke határozza meg. Indokolt utalni erre a rendelkezésre.

| (10) | A borpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1493/1999/EK tanácsi rendeletben (9) szereplő borágazati árak és támogatások esetében az árfolyam meghatározó ügyleti tényének esettől függően a borászati év kezdetéhez, konkrét szerződések megkötéséhez vagy bizonyos műveletek elvégzéséhez, például a borászati termékek alkoholtartalmának növeléséhez vagy a termékek feldolgozásához kell kapcsolódnia. Következésképpen minden egyes helyzetben külön kell meghatározni a figyelembe veendő meghatározó ügyleti tényt. |
| --- | --- |

(10)

A borpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1493/1999/EK tanácsi rendeletben (9) szereplő borágazati árak és támogatások esetében az árfolyam meghatározó ügyleti tényének esettől függően a borászati év kezdetéhez, konkrét szerződések megkötéséhez vagy bizonyos műveletek elvégzéséhez, például a borászati termékek alkoholtartalmának növeléséhez vagy a termékek feldolgozásához kell kapcsolódnia. Következésképpen minden egyes helyzetben külön kell meghatározni a figyelembe veendő meghatározó ügyleti tényt.

| (11) | A meghatározó ügyleti tény meghatározásához figyelembe veendő helyzet nagymértékben eltérő a tejszín, vaj és vajkoncentrátum közösségi piacon történő értékesítésére vonatkozó intézkedések tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2005. november 9-i 1898/2005/EK bizottsági rendelet (10) 1. cikke b) pontjának i., ii., és iii. alpontjában, a takarmányozásra szánt fölözött tejre és sovány tejporra és az ilyen sovány tejpor értékesítéséhez nyújtott támogatásra vonatkozóan az 1255/1999/EK rendelet alkalmazásával kapcsolatos részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. december 17-i 2799/1999/EK bizottsági rendelet (11) 7. cikkében, az iskolai tanulók tejjel és egyes tejtermékekkel való ellátására irányuló közösségi támogatás tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazásával kapcsolatos szabályok megállapításáról szóló, 2000. december 11-i 2707/2000/EK bizottsági rendelet (12) 1. cikkében, és a fölözött tejből származó kazein és kazeinátok előállítására nyújtott támogatásról szóló, 1990. október 10-i 2921/1990/EGK bizottsági rendelet (13) 2. cikkének (1) bekezdésében szereplő tej- és tejtermék-ágazati támogatások, valamint a tej- és tejtermékágazatban illeték megállapításáról szóló 1788/2003/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2004. március 30-i 595/2004/EK bizottsági rendelet (14) 1. cikkében szereplő illeték esetében. Következésképp a meghatározó ügyleti tényt az egyes helyzeteknek megfelelően kell meghatározni. |
| --- | --- |

(11)

A meghatározó ügyleti tény meghatározásához figyelembe veendő helyzet nagymértékben eltérő a tejszín, vaj és vajkoncentrátum közösségi piacon történő értékesítésére vonatkozó intézkedések tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2005. november 9-i 1898/2005/EK bizottsági rendelet (10) 1. cikke b) pontjának i., ii., és iii. alpontjában, a takarmányozásra szánt fölözött tejre és sovány tejporra és az ilyen sovány tejpor értékesítéséhez nyújtott támogatásra vonatkozóan az 1255/1999/EK rendelet alkalmazásával kapcsolatos részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. december 17-i 2799/1999/EK bizottsági rendelet (11) 7. cikkében, az iskolai tanulók tejjel és egyes tejtermékekkel való ellátására irányuló közösségi támogatás tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazásával kapcsolatos szabályok megállapításáról szóló, 2000. december 11-i 2707/2000/EK bizottsági rendelet (12) 1. cikkében, és a fölözött tejből származó kazein és kazeinátok előállítására nyújtott támogatásról szóló, 1990. október 10-i 2921/1990/EGK bizottsági rendelet (13) 2. cikkének (1) bekezdésében szereplő tej- és tejtermék-ágazati támogatások, valamint a tej- és tejtermékágazatban illeték megállapításáról szóló 1788/2003/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2004. március 30-i 595/2004/EK bizottsági rendelet (14) 1. cikkében szereplő illeték esetében. Következésképp a meghatározó ügyleti tényt az egyes helyzeteknek megfelelően kell meghatározni.

| (12) | A vaj- és tejszínpiaci intervenció tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazásával kapcsolatos részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. december 16-i 2771/1999/EK bizottsági rendelet (15) 19. cikkének (2) bekezdésében, és a sovány tejpor piacán történő intervenció tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2001. január 12-i 214/2001/EK bizottsági rendelet (16) 11. cikkének (2) bekezdésében szereplő szállítási költségek esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye a közbeszerzési pályázatok benyújtási határidején alapul. Következésképpen a meghatározó ügyleti tényt arra az időpontra kell rögzíteni, amelyen az adott szállítási szerződés tekintetében illetékes hatóság elfogadható ajánlatot kapott. |
| --- | --- |

(12)

A vaj- és tejszínpiaci intervenció tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazásával kapcsolatos részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. december 16-i 2771/1999/EK bizottsági rendelet (15) 19. cikkének (2) bekezdésében, és a sovány tejpor piacán történő intervenció tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2001. január 12-i 214/2001/EK bizottsági rendelet (16) 11. cikkének (2) bekezdésében szereplő szállítási költségek esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye a közbeszerzési pályázatok benyújtási határidején alapul. Következésképpen a meghatározó ügyleti tényt arra az időpontra kell rögzíteni, amelyen az adott szállítási szerződés tekintetében illetékes hatóság elfogadható ajánlatot kapott.

| (13) | A cukorágazat piacának közös szervezéséről szóló, 2006. február 20-i 318/2006/EK tanácsi rendelet (17) 5. cikkében szereplő, cukorra vonatkozó referenciaár és a kvótacukorrépa minimálára szorosan összekapcsolódik, és a teljes gazdasági év folyamán ismertnek kell lennie a gazdasági szereplők számára. Ugyanez vonatkozik a 318/2006/EK rendelet 8. cikkének (3) bekezdésében szereplő kiegészítő cukorkvóták, a 9. cikk (3) bekezdésében szereplő kiegészítő izoglükóz kvóták, és a 15. és a 16 cikkben szereplő többletösszeg és termelési díj esetében kivetett egyszeri összegre. Következésképpen indokolt ezen árak és összegek esetében az árfolyam meghatározó ügyleti tényét a betakarítást megelőző, ahhoz lehető legközelebb eső időpontra rögzíteni. |
| --- | --- |

(13)

A cukorágazat piacának közös szervezéséről szóló, 2006. február 20-i 318/2006/EK tanácsi rendelet (17) 5. cikkében szereplő, cukorra vonatkozó referenciaár és a kvótacukorrépa minimálára szorosan összekapcsolódik, és a teljes gazdasági év folyamán ismertnek kell lennie a gazdasági szereplők számára. Ugyanez vonatkozik a 318/2006/EK rendelet 8. cikkének (3) bekezdésében szereplő kiegészítő cukorkvóták, a 9. cikk (3) bekezdésében szereplő kiegészítő izoglükóz kvóták, és a 15. és a 16 cikkben szereplő többletösszeg és termelési díj esetében kivetett egyszeri összegre. Következésképpen indokolt ezen árak és összegek esetében az árfolyam meghatározó ügyleti tényét a betakarítást megelőző, ahhoz lehető legközelebb eső időpontra rögzíteni.

| (14) | Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendeletben (18) szereplő strukturális és környezetvédelmi jellegű összegek, illetve az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalapból (EMOGA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról, valamint egyes rendeletek módosításáról, illetve hatályon kívül helyezéséről szóló, 1999. május 17-i 1257/1999/EK tanácsi rendeletnek (19) megfelelően jóváhagyott összegek esetében az összegeket a gazdasági vagy a naptári évre határozzák meg. A gazdasági cél ezért akkor érhető el, ha az árfolyam meghatározó ügyleti tényét a szóban forgó évre állapítják meg. Mindezek alapján a meghatározó ügyleti tényt indokolt azon év január 1-jében rögzíteni, amely év során a támogatás nyújtására vonatkozó döntés megszületett. |
| --- | --- |

(14)

Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendeletben (18) szereplő strukturális és környezetvédelmi jellegű összegek, illetve az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalapból (EMOGA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról, valamint egyes rendeletek módosításáról, illetve hatályon kívül helyezéséről szóló, 1999. május 17-i 1257/1999/EK tanácsi rendeletnek (19) megfelelően jóváhagyott összegek esetében az összegeket a gazdasági vagy a naptári évre határozzák meg. A gazdasági cél ezért akkor érhető el, ha az árfolyam meghatározó ügyleti tényét a szóban forgó évre állapítják meg. Mindezek alapján a meghatározó ügyleti tényt indokolt azon év január 1-jében rögzíteni, amely év során a támogatás nyújtására vonatkozó döntés megszületett.

| (15) | A működési alapok, a működési programok és a pénzügyi hozzájárulás tekintetében a 2200/96/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 2003. augusztus 11-i 1433/2003/EK bizottsági rendelet (20) I. mellékletének 3. pontjában szereplő, a gyümölcs- és zöldségpiac közös szervezéséről szóló, 1996. október 28-i 2200/96/EK tanácsi rendelet (21) 15. és 16. cikkében leírt működési alaphoz vagy programhoz konkrétan kapcsolódó általános költségek fedezésére szánt átalányösszegeket egy adott évre határozzák meg. Következésképp indokolt az árfolyam meghatározó ügyleti tényét azon év január 1-jében rögzíteni, amely évre e költségek vonatkoznak. |
| --- | --- |

(15)

A működési alapok, a működési programok és a pénzügyi hozzájárulás tekintetében a 2200/96/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 2003. augusztus 11-i 1433/2003/EK bizottsági rendelet (20) I. mellékletének 3. pontjában szereplő, a gyümölcs- és zöldségpiac közös szervezéséről szóló, 1996. október 28-i 2200/96/EK tanácsi rendelet (21) 15. és 16. cikkében leírt működési alaphoz vagy programhoz konkrétan kapcsolódó általános költségek fedezésére szánt átalányösszegeket egy adott évre határozzák meg. Következésképp indokolt az árfolyam meghatározó ügyleti tényét azon év január 1-jében rögzíteni, amely évre e költségek vonatkoznak.

| (16) | Egyéb árak és a hozzájuk kapcsolódó összegek esetén a kereskedelmi cél akkor valósul meg, amikor az árak és az összegek alapjául szolgáló jogi aktus hatályba lép. Az árfolyam meghatározó ügyleti tényének ugyanakkor a gazdasági szereplők vagy tagállamok számviteli vagy bejelentési kötelezettségeivel is összhangban kell állnia. Ezért az ügyvitel egyszerűsítése érdekében indokolt egységes meghatározó ügyleti tényt rögzíteni az összes olyan ár és összeg esetében, amely egy bizonyos fajta, meghatározott időszak alatt lezajló művelethez kapcsolódik abban az esetben, amennyiben a műveletek nem esnek túl messze a gazdasági céltól; ésszerű továbbá a meghatározó ügyleti tény számára fenntartani azon hónap első napját, amely hónapban a vonatkozó jogi aktusok hatályba lépnek. |
| --- | --- |

(16)

Egyéb árak és a hozzájuk kapcsolódó összegek esetén a kereskedelmi cél akkor valósul meg, amikor az árak és az összegek alapjául szolgáló jogi aktus hatályba lép. Az árfolyam meghatározó ügyleti tényének ugyanakkor a gazdasági szereplők vagy tagállamok számviteli vagy bejelentési kötelezettségeivel is összhangban kell állnia. Ezért az ügyvitel egyszerűsítése érdekében indokolt egységes meghatározó ügyleti tényt rögzíteni az összes olyan ár és összeg esetében, amely egy bizonyos fajta, meghatározott időszak alatt lezajló művelethez kapcsolódik abban az esetben, amennyiben a műveletek nem esnek túl messze a gazdasági céltól; ésszerű továbbá a meghatározó ügyleti tény számára fenntartani azon hónap első napját, amely hónapban a vonatkozó jogi aktusok hatályba lépnek.

| (17) | Az előlegek és biztosítékok esetében a fizetendő vagy biztosítékkal fedezett pénzösszegeket a mezőgazdasági jogszabályok és különösen az 1290/2005/EK rendelet 45. cikke alapján euróban fejezik ki. Az említett pénzösszegek esetében alkalmazandó árfolyamnak ezért időben közel kell esnie az előleg kifizetésének vagy a biztosíték kiállításának időpontjához. A biztosíték igénybevétele esetén a biztosíték összegének fedezetet kell nyújtania az összes kockázatra, amelyre a biztosítékot kiállították. Az árfolyam meghatározó ügyleti tényének ilyen esetben az előlegként szereplő összeg megállapításának vagy a biztosíték kiállításának napját, vagy azok kifizetésének időpontját kell tekinteni. |
| --- | --- |

(17)

Az előlegek és biztosítékok esetében a fizetendő vagy biztosítékkal fedezett pénzösszegeket a mezőgazdasági jogszabályok és különösen az 1290/2005/EK rendelet 45. cikke alapján euróban fejezik ki. Az említett pénzösszegek esetében alkalmazandó árfolyamnak ezért időben közel kell esnie az előleg kifizetésének vagy a biztosíték kiállításának időpontjához. A biztosíték igénybevétele esetén a biztosíték összegének fedezetet kell nyújtania az összes kockázatra, amelyre a biztosítékot kiállították. Az árfolyam meghatározó ügyleti tényének ilyen esetben az előlegként szereplő összeg megállapításának vagy a biztosíték kiállításának napját, vagy azok kifizetésének időpontját kell tekinteni.

| (18) | A részletes alkalmazási szabályainak a közraktározás formájában megvalósuló intervenciós intézkedések Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) általi finanszírozása és a tagállamok kifizető ügynökségei által végrehajtott közraktározási műveletek könyvelése tekintetében történő megállapításáról szóló, 2006. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi rendelet (22) megállapítja, hogy e rendelet mellékleteiben vagy a mezőgazdasági szabályozásban előírt szabályok és egyedi meghatározó ügyleti tények sérelme nélkül az euróban rögzített összegek alapján kiszámított kiadásokat, valamint a rendelet keretében nemzeti valutában folyósított kiadásokat vagy bevételeket adott esetben nemzeti valutára vagy euróra váltják, a kifizető ügynökség számviteli nyilvántartásában rögzített műveletek számviteli éve előtti utolsó átváltási árfolyam szerint, amelyet az Európai Központi Bank megállapított. Ezt az átváltási árfolyamot kell alkalmazni a szóban forgó rendelet 7. cikkének (1) bekezdésében említett különböző egyedi esetek könyvelésénél is. Ezért indokolt hivatkozni e előírásra. |
| --- | --- |

(18)

A részletes alkalmazási szabályainak a közraktározás formájában megvalósuló intervenciós intézkedések Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) általi finanszírozása és a tagállamok kifizető ügynökségei által végrehajtott közraktározási műveletek könyvelése tekintetében történő megállapításáról szóló, 2006. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi rendelet (22) megállapítja, hogy e rendelet mellékleteiben vagy a mezőgazdasági szabályozásban előírt szabályok és egyedi meghatározó ügyleti tények sérelme nélkül az euróban rögzített összegek alapján kiszámított kiadásokat, valamint a rendelet keretében nemzeti valutában folyósított kiadásokat vagy bevételeket adott esetben nemzeti valutára vagy euróra váltják, a kifizető ügynökség számviteli nyilvántartásában rögzített műveletek számviteli éve előtti utolsó átváltási árfolyam szerint, amelyet az Európai Központi Bank megállapított. Ezt az átváltási árfolyamot kell alkalmazni a szóban forgó rendelet 7. cikkének (1) bekezdésében említett különböző egyedi esetek könyvelésénél is. Ezért indokolt hivatkozni e előírásra.

| (19) | Az 1782/2003/EK rendelet által előírt közvetlen kifizetésekre vonatkozó egységes meghatározó üzleti tény 1290/2005/EK rendelettel történő meghatározása elavulttá vagy ellentmondásossá tette az ágazati mezőgazdasági szabályozásban szereplő egyes meghatározó ügyleti tényeket, különösképpen azokat, amelyek az intervenciós ügynökségek által raktározott gabona és rizs eladása során alkalmazott meghatározó ügyleti tény meghatározásáról szóló, 1981. április 10-i 1003/81/EGK bizottsági rendeletben (23), a rizságazatban a vámok és visszatérítések kiszámítására vonatkozó meghatározó ügyleti tény megállapításáról szóló, 1986. december 9-i 3749/86/EGK bizottsági rendeletben (24), a mezőgazdasági átváltási árfolyamoknak a cukorágazatban történő alkalmazására vonatkozó különleges részletes szabályok megállapításáról szóló, 1993. június 30-i 1713/93/EGK bizottsági rendeletben (25), a vetőmagágazatban használt mezőgazdasági átváltási árfolyamra vonatkozó meghatározó ügyleti tényről szóló, 1993. június 30-i 1718/93/EGK bizottsági rendeletben (26), a tejre és tejtermékekre alkalmazandó mezőgazdasági átváltási árfolyamra vonatkozó meghatározó ügyleti tények rögzítéséről szóló, 1993. június 30-i 1756/93/EGK bizottsági rendeletben (27), a marha- és borjúhúságazatban alkalmazandó mezőgazdasági átváltási árfolyamokat meghatározó ügyleti tényekről szóló, 1993. július 1-i 1759/93/EGK bizottsági rendeletben (28), a textilágazatban alkalmazott mezőgazdasági átváltási árfolyamokra vonatkozó meghatározó ügyleti tényekről szóló, 1993. június 30-i 1785/93/EGK bizottsági rendeletben (29), a komlóágazatban használt mezőgazdasági átváltási árfolyamra vonatkozó meghatározó ügyleti tényről szóló, 1993. június 30-i 1793/93/EGK bizottsági rendeletben (30), a kifejezetten az olívaolaj-ágazatban alkalmazandó meghatározó ügyleti tény meghatározásáról szóló, 1993. december 20-i 3498/93/EK bizottsági rendeletben (31), a gyümölcs- és zöldségágazat termékeire, valamint a feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékekre alkalmazandó meghatározó ügyleti tények meghatározásáról szóló, 2004. március 30-i 594/2004/EK bizottsági rendeletben (32), és a borágazat termékeire alkalmazandó átváltási árfolyamokra vonatkozó meghatározó ügyleti tények meghatározásáról szóló, 2005. március 7-i 383/2005/EK bizottsági rendeletben (33) szerepelnek. |
| --- | --- |

(19)

Az 1782/2003/EK rendelet által előírt közvetlen kifizetésekre vonatkozó egységes meghatározó üzleti tény 1290/2005/EK rendelettel történő meghatározása elavulttá vagy ellentmondásossá tette az ágazati mezőgazdasági szabályozásban szereplő egyes meghatározó ügyleti tényeket, különösképpen azokat, amelyek az intervenciós ügynökségek által raktározott gabona és rizs eladása során alkalmazott meghatározó ügyleti tény meghatározásáról szóló, 1981. április 10-i 1003/81/EGK bizottsági rendeletben (23), a rizságazatban a vámok és visszatérítések kiszámítására vonatkozó meghatározó ügyleti tény megállapításáról szóló, 1986. december 9-i 3749/86/EGK bizottsági rendeletben (24), a mezőgazdasági átváltási árfolyamoknak a cukorágazatban történő alkalmazására vonatkozó különleges részletes szabályok megállapításáról szóló, 1993. június 30-i 1713/93/EGK bizottsági rendeletben (25), a vetőmagágazatban használt mezőgazdasági átváltási árfolyamra vonatkozó meghatározó ügyleti tényről szóló, 1993. június 30-i 1718/93/EGK bizottsági rendeletben (26), a tejre és tejtermékekre alkalmazandó mezőgazdasági átváltási árfolyamra vonatkozó meghatározó ügyleti tények rögzítéséről szóló, 1993. június 30-i 1756/93/EGK bizottsági rendeletben (27), a marha- és borjúhúságazatban alkalmazandó mezőgazdasági átváltási árfolyamokat meghatározó ügyleti tényekről szóló, 1993. július 1-i 1759/93/EGK bizottsági rendeletben (28), a textilágazatban alkalmazott mezőgazdasági átváltási árfolyamokra vonatkozó meghatározó ügyleti tényekről szóló, 1993. június 30-i 1785/93/EGK bizottsági rendeletben (29), a komlóágazatban használt mezőgazdasági átváltási árfolyamra vonatkozó meghatározó ügyleti tényről szóló, 1993. június 30-i 1793/93/EGK bizottsági rendeletben (30), a kifejezetten az olívaolaj-ágazatban alkalmazandó meghatározó ügyleti tény meghatározásáról szóló, 1993. december 20-i 3498/93/EK bizottsági rendeletben (31), a gyümölcs- és zöldségágazat termékeire, valamint a feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékekre alkalmazandó meghatározó ügyleti tények meghatározásáról szóló, 2004. március 30-i 594/2004/EK bizottsági rendeletben (32), és a borágazat termékeire alkalmazandó átváltási árfolyamokra vonatkozó meghatározó ügyleti tények meghatározásáról szóló, 2005. március 7-i 383/2005/EK bizottsági rendeletben (33) szerepelnek.

| (20) | Ezért indokolt hatályon kívül helyezni az 1003/81/EGK, a 3749/86/EGK, az 1713/93/EGK, az 1718/93/EGK, az 1756/93/EGK, az 1759/93/EGK, az 1785/93/EGK, az 1793/93/EGK, a 3498/93/EK, az 594/2004/EK és a 383/2005/EK rendeletet. |
| --- | --- |

(20)

Ezért indokolt hatályon kívül helyezni az 1003/81/EGK, a 3749/86/EGK, az 1713/93/EGK, az 1718/93/EGK, az 1756/93/EGK, az 1759/93/EGK, az 1785/93/EGK, az 1793/93/EGK, a 3498/93/EK, az 594/2004/EK és a 383/2005/EK rendeletet.

| (21) | Következésképpen az alábbi rendeleteket kell módosítani:






  — | A Bizottság 1985. július 22-i 2220/85/EGK rendelete a mezőgazdasági termékeket érintő biztosítéki rendszer alkalmazására vonatkozó közös részletes szabályok megállapításáról (34), |
| --- | --- | --- |

(21)

Következésképpen az alábbi rendeleteket kell módosítani:

—

A Bizottság 1985. július 22-i 2220/85/EGK rendelete a mezőgazdasági termékeket érintő biztosítéki rendszer alkalmazására vonatkozó közös részletes szabályok megállapításáról (34),

| — | a Bizottság 1989. október 23-i 3164/89/EGK rendelete a kendermagra vonatkozó egyedi intézkedések részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról (35), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 1989. október 23-i 3164/89/EGK rendelete a kendermagra vonatkozó egyedi intézkedések részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról (35),

| — | a Bizottság 1990. november 27-i 3444/90/EGK rendelete a sertéshús magánraktározási támogatása nyújtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (36), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 1990. november 27-i 3444/90/EGK rendelete a sertéshús magánraktározási támogatása nyújtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (36),

| — | a Bizottság 1990. november 27-i 3446/90/EGK rendelete a juhhús és a kecskehús magánraktározási támogatására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (37), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 1990. november 27-i 3446/90/EGK rendelete a juhhús és a kecskehús magánraktározási támogatására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (37),

| — | a Bizottság 1993. június 30-i 1722/93/EGK rendelete az 1766/92/EGK, illetőleg az 1418/76/EGK tanácsi rendeletnek a gabona-, illetőleg rizságazatban alkalmazott termelési visszatérítésekre való alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról (38), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 1993. június 30-i 1722/93/EGK rendelete az 1766/92/EGK, illetőleg az 1418/76/EGK tanácsi rendeletnek a gabona-, illetőleg rizságazatban alkalmazott termelési visszatérítésekre való alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról (38),

| — | a Bizottság 1993. július 9-i 1858/93/EGK rendelete a banánágazatban az értékesítésből származó jövedelemveszteség ellentételezését szolgáló támogatási program tekintetében a 404/93/EGK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (39), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 1993. július 9-i 1858/93/EGK rendelete a banánágazatban az értékesítésből származó jövedelemveszteség ellentételezését szolgáló támogatási program tekintetében a 404/93/EGK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (39),

| — | a Bizottság 1993. október 15-i 2825/93/EGK rendelete az 1766/92/EGK tanácsi rendeletnek az egyes szeszes italok formájában exportált gabonafélékre vonatkozó kiigazított visszatérítések rögzítése és odaítélése tekintetében történő alkalmazása egyes részletes szabályainak megállapításáról (40), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 1993. október 15-i 2825/93/EGK rendelete az 1766/92/EGK tanácsi rendeletnek az egyes szeszes italok formájában exportált gabonafélékre vonatkozó kiigazított visszatérítések rögzítése és odaítélése tekintetében történő alkalmazása egyes részletes szabályainak megállapításáról (40),

| — | a Bizottság 1994. július 27-i 1905/94/EK rendelete a szárított szőlőre vonatkozó egyedi intézkedésekről szóló 399/94/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályairól (41), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 1994. július 27-i 1905/94/EK rendelete a szárított szőlőre vonatkozó egyedi intézkedésekről szóló 399/94/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályairól (41),

| — | a Bizottság 1999. április 15-i 800/1999/EK rendelete a mezőgazdasági termékek után járó export-visszatérítési rendszer alkalmazása közös részletes szabályainak megállapításáról (42), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 1999. április 15-i 800/1999/EK rendelete a mezőgazdasági termékek után járó export-visszatérítési rendszer alkalmazása közös részletes szabályainak megállapításáról (42),

| — | a Bizottság 2000. március 15-i 562/2000/EK rendelete az 1254/1999/EK tanácsi rendeletnek a marhahús-felvásárlás tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (43), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 2000. március 15-i 562/2000/EK rendelete az 1254/1999/EK tanácsi rendeletnek a marhahús-felvásárlás tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (43),

| — | a Bizottság 2000. május 2-i 907/2000/EK rendelete az 1254/1999/EK tanácsi rendeletnek a marha- és borjúhús-ágazatbeli magánraktározási támogatás tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (44), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 2000. május 2-i 907/2000/EK rendelete az 1254/1999/EK tanácsi rendeletnek a marha- és borjúhús-ágazatbeli magánraktározási támogatás tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (44),

| — | a Bizottság 2000. június 9-i 1291/2000/EK rendelete mezőgazdasági termékekre vonatkozó behozatali és kiviteli engedélyek és előzetes rögzítési igazolások rendszerének alkalmazására kialakított részletes közös szabályok megállapításáról (45), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 2000. június 9-i 1291/2000/EK rendelete mezőgazdasági termékekre vonatkozó behozatali és kiviteli engedélyek és előzetes rögzítési igazolások rendszerének alkalmazására kialakított részletes közös szabályok megállapításáról (45),

| — | a Bizottság 2001. február 5-i 245/2001/EK rendelete a rostlen és a rostkender piacainak közös szervezéséről szóló 1673/2000/EK tanácsi rendelet alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról (46), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 2001. február 5-i 245/2001/EK rendelete a rostlen és a rostkender piacainak közös szervezéséről szóló 1673/2000/EK tanácsi rendelet alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról (46),

| — | a Bizottság 2003. december 23-i 2236/2003 rendelete a burgonyakeményítő-gyártásra vonatkozó kvótarendszer létrehozásáról szóló 1868/94/EK tanácsi rendelet alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról (47), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 2003. december 23-i 2236/2003 rendelete a burgonyakeményítő-gyártásra vonatkozó kvótarendszer létrehozásáról szóló 1868/94/EK tanácsi rendelet alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról (47),

| — | a Bizottság 2004. március 30-i 595/2004/EK rendelete a gyümölcs- és zöldségágazat termékeire, valamint a feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékekre alkalmazandó meghatározó ügyleti tények meghatározásáról, |
| --- | --- |

—

a Bizottság 2004. március 30-i 595/2004/EK rendelete a gyümölcs- és zöldségágazat termékeire, valamint a feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékekre alkalmazandó meghatározó ügyleti tények meghatározásáról,

| — | a Bizottság 2004. április 29-i 917/2004/EK rendelete a méhészeti termékek termelésének és forgalmazásának általános feltételeit javító intézkedésekről szóló 797/2004/EK tanácsi rendelet végrehajtásának részletes szabályairól (48), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 2004. április 29-i 917/2004/EK rendelete a méhészeti termékek termelésének és forgalmazásának általános feltételeit javító intézkedésekről szóló 797/2004/EK tanácsi rendelet végrehajtásának részletes szabályairól (48),

| — | a Bizottság 2005. március 7-i 382/2005/EK rendelete a szárított takarmány piacának közös szervezéséről szóló 1786/2003/EK tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak megállapításáról (49), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 2005. március 7-i 382/2005/EK rendelete a szárított takarmány piacának közös szervezéséről szóló 1786/2003/EK tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak megállapításáról (49),

| — | a Bizottság 2006. június 29-i 967/2006/EK rendelete a kvótán felüli cukortermelésre vonatkozóan a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról (50). |
| --- | --- |

—

a Bizottság 2006. június 29-i 967/2006/EK rendelete a kvótán felüli cukortermelésre vonatkozóan a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról (50).

| (22) | A cukorágazatban a cukorrépa minimumárára vonatkozó árfolyam tekintetében átmeneti időszakot előíró rendelkezéseket kell hozni a cukorrépatermesztők és cukorgyártók által a 2006/2007-es gazdasági évre megkötött és végrehajtás alatt álló szerződéseire tekintettel. |
| --- | --- |

(22)

A cukorágazatban a cukorrépa minimumárára vonatkozó árfolyam tekintetében átmeneti időszakot előíró rendelkezéseket kell hozni a cukorrépatermesztők és cukorgyártók által a 2006/2007-es gazdasági évre megkötött és végrehajtás alatt álló szerződéseire tekintettel.

| (23) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az érintett irányítóbizottságok véleményével, |
| --- | --- |

(23)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az érintett irányítóbizottságok véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I.   FEJEZET

AZ ÁRFOLYAM MEGHATÁROZÓ ÜGYLETI TÉNYEI

1. cikk

Export-visszatérítések és harmadik országokkal folytatott kereskedelem

(1)   Az euróban rögzített visszatérítések és a harmadik országokkal folytatott kereskedelem során alkalmazott közösségi mezőgazdasági jogszabályokban szereplő, euróban kifejezett árak és pénzösszegek esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye a vámáru-nyilatkozat elfogadása.

(2)   A 3223/94/EK rendelet 5. cikkében említett belépési ár meghatározásához az említett rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében szereplő gyümölcsök és zöldségek behozatali átalányértékének kiszámítása során az átalányár összegének, és a 3223/94/EK rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében említett levonás mértékének kiszámításához alkalmazott irányadó árfolyam meghatározó ügyleti ténye az a nap, amelyre az irányadó árfolyam vonatkozik.

2. cikk

Termelési visszatérítések és különleges támogatások

(1)   A közösségi jogi szabályozás alapján euróban rögzített termelési visszatérítések esetében az ügyleti tény az az időpont, amikor:

| a) | bejelentik, hogy a termékek elérték – az esettől függően – az említett jogi szabályozás által előírt célállomásukat; |
| --- | --- |

a)

bejelentik, hogy a termékek elérték – az esettől függően – az említett jogi szabályozás által előírt célállomásukat;

| b) | a kifizető ügynökség elfogadja a visszatérítésre vonatkozó kérelmet, amennyiben nincsen meghatározott célállomás. |
| --- | --- |

b)

a kifizető ügynökség elfogadja a visszatérítésre vonatkozó kérelmet, amennyiben nincsen meghatározott célállomás.

(2)   A feldolgozási támogatások esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye az az időpont, amikor a feldolgozó átveszi a terméket, különösen az alábbi támogatások esetében:

| a) | a citrusfélék és a gyümölcsök és zöldségek feldolgozásáért járó, a 2202/96/EK rendelet 3. cikke és a 2201/96/EK rendelet 2. cikke és 6a. cikkének (1) bekezdése szerinti támogatás; |
| --- | --- |

a)

a citrusfélék és a gyümölcsök és zöldségek feldolgozásáért járó, a 2202/96/EK rendelet 3. cikke és a 2201/96/EK rendelet 2. cikke és 6a. cikkének (1) bekezdése szerinti támogatás;

| b) | a 2201/96/EK rendelet 6a. cikkének (2) bekezdésében említett minimális ár; |
| --- | --- |

b)

a 2201/96/EK rendelet 6a. cikkének (2) bekezdésében említett minimális ár;

| c) | az 1868/94/EK rendelet 4a. és 5. cikkében említett minimálár és támogatás. |
| --- | --- |

c)

az 1868/94/EK rendelet 4a. és 5. cikkében említett minimálár és támogatás.

(3)   Az 1786/2003/EK rendelet 4. cikkében említett szárított takarmányra vonatkozó támogatás és a támogatáshoz kapcsolódó összegek esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye az a nap, amikor a szárított takarmány elhagyja a feldolgozó vállalatot.

(4)   A forgalmazott termék mennyisége, illetve a meghatározott rendeltetésű termék mennyisége alapján biztosított támogatás esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye a 4., 5. és 6. cikk sérelme nélkül az az első esemény, amely, miután az érintett gazdasági szereplő átvette a termékeket, biztosítja a szóban forgó termékek megfelelő felhasználását, és amely kötelezővé teszi a támogatás biztosítását.

(5)   A magánraktározási támogatások esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye annak az időszaknak az első napja, amely időszakra a konkrét szerződéssel kapcsolatos támogatás vonatkozik.

(6)   E cikk (2), (3), (4) és (5) bekezdésében, a 4. és 5. cikkben említettektől eltérő támogatások esetében az árfolyam meghatározó üzleti ténye a pályázat benyújtásának határideje.

3. cikk

Közvetlen kifizetések

Az 1782/2003/EK rendelet I. mellékletében felsorolt támogatási rendszerek és a rendelet 12. cikkében említett további támogatási összegek esetében az árfolyam meghatározó üzleti ténye az 1290/2005/EK rendelet 45. cikkének (2) bekezdésében említett időpont.

4. cikk

Árak és támogatások a borágazatban

(1)   Az 1493/1999/EK rendelet 8. cikke szerinti, a szőlőtermesztés végleges feladásáért járó támogatás esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye azon borászati év első napja, amely év során a kifizetésre vonatkozó kérelmet benyújtották.

Az 1493/1999/EK rendelet 27. cikkének (9) és (11) bekezdésében, és a 28. cikk (3) és (5) bekezdésében említett árak és támogatások esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye azon borászati év első napja, amely évre a felvásárlási árat kifizették.

Az 1493/1999/EK rendelet 14. cikkében a szőlőültetvények szerkezetátalakítására és átállására előirányzott pénzügyi támogatás esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye azon évet megelőző július 1-je, amely évre a pénzügyi támogatást meghatározták.

(2)   Az 1493/1999/EK rendelet 29. cikkének (2) és (4) bekezdésében, valamint a 30. cikkében említett árak, támogatások és krízislepárlási intézkedések, és az 1623/2000/EK bizottsági rendelet (51) 69. cikkének (3) bekezdésében említett minimális ár esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye azon hónap első napja, amely hónap során a szerződés alapján az első borszállítmány célba ér.

(3)   Az 1493/1999/EK rendelet 34. cikkének (1) bekezdésében és 35. cikkének (1) bekezdésében említett támogatások esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye azon hónap első napja, amelynek során a borászati termékek alkoholtartalmának növelésére vagy e termékek feldolgozására első ízben sor került.

5. cikk

Összegek és kifizetések a tej- és tejtermékágazatban

(1)   Az 1898/2005/EK rendelet 1. cikke b) pontjának i. alpontjában említett cukrászati termékekhez és jégkrémhez használt vajra, vajkoncentrátumra és tejszínre, valamint a szóban forgó rendelet 1. cikke b) pontjának ii. alpontjában említett, a Közösségben közvetlen fogyasztásra szánt vajkoncentrátumra vonatkozó támogatás esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye az a nap, amelyre a pályázat benyújtásának határideje esik.

(2)   Az 1898/2005/EK rendelet 1. cikke b) pontjának iii. alpontjában említett nonprofit intézmények és szervezetek által történő vajfelvásárlásra vonatkozó támogatás esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye azon időszak első napja, amely időszakra a szóban forgó rendelet 75. cikkének (1) bekezdésében előírt utalvány vonatkozik.

(3)   A 2799/1999/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdésében említett, takarmányozásra szánt fölözött tejre és sovány tejporra vonatkozó támogatások esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye az a nap, amikor a fölözött tejből és a sovány tejporból összetett takarmányt készítenek, vagy amikor a sovány tejport denaturálták.

(4)   A 2707/2000/EK rendelet 1. cikkében említett, a tanulók bizonyos tejtermékekkel való ellátására irányuló közösségi támogatás esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye azon hónap első napja, amely hónapra a szóban forgó rendelet 11. cikkében említett támogatási kérelem vonatkozik.

(5)   A 2921/90/EGK rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében említett, a kazeinok és kazeinátok előállítására szánt fölözött tejre nyújtható támogatások esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye az a napja, amikor a kazeint és a kazeinátot előállították.

(6)   Az 595/2004/EK rendelet 1. cikkében említett illetéknek az 1788/2003/EK tanácsi rendelet szerinti tizenkét hónapos időszakra történő befizetése esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye a szóban forgó időszakot követő április 1-je.

(7)   A 2771/1999/EK rendelet 19. cikkének (2) bekezdésében és a 214/2001/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdésében említett szállítási költségek esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye az a nap, amelyen az illetékes hatóság az érvényes ajánlatot kézhez kapta.

6. cikk

A cukorrépa minimum ára, egyszeri kivetett összeg, illeték és termelési díj a cukorágazatban

A 318/2006/EK rendelet 5. cikkében, 8. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (3) bekezdésében, valamint 15. és 16. cikkében említett cukorrépa-minimumár, a kiegészítő cukorkvóták és izoglükózkvóták esetében kivett egyszeri összeg, valamint a többletösszeg és a termelési díj esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye azon gazdasági év október 1-je, amely évre az árak és az összegek vonatkoznak vagy amikor kifizetésre kerülnek.

7. cikk

Strukturális és környezetvédelmi jellegű összegek és az operatív programok általános költségei

(1)   Az 1698/2005/EK rendelet mellékletében említett összegek esetében, és az 1257/1999/EK rendelet alapján jóváhagyott intézkedésekkel kapcsolatos olyan összegek esetében, amelyek kedvezményezetteknek történő kifizetését az 1698/2005/EK rendelet által jóváhagyott vidékfejlesztési programok biztosítják, az árfolyamok meghatározó ügyleti ténye azon év január 1-je, amely év során a támogatás odaítélésére vonatkozó határozatot meghozták.

Mindazonáltal azokban az esetekben, amikor a közösségi szabályok értelmében az első albekezdésben említett összegek kifizetése több éven át elhúzódik, az éves részletekre vonatkozó árfolyam meghatározó ügyleti ténye azon év január 1-je, amely évre a szóban forgó részletet folyósítják

(2)   Az 1433/2003/EK rendelet I. mellékletének 3. pontja szerinti, a 2200/96/EK rendelet 15. és 16. cikkében említett működési alaphoz vagy programhoz konkrétan kapcsolódó általános költségek fedezésére szánt átalányösszegek esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye azon év január 1-je, amely évre az általános költségek vonatkoznak.

8. cikk

Egyéb összegek és árak

A közösségi jogi szabályozás vagy pályázati eljárás értelmében euróban kifejezett, az 1–7. cikkben említett áraktól vagy összegektől eltérő árak vagy összegek, vagy e árakhoz kapcsolódó összegek esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye az a nap, amelyen az alábbi jogi aktusok egyike lezajlik:

| a) | vásárlás esetén az érvényes ajánlat kézhezvételének időpontja, illetve a gyümölcs- és zöldségágazatban az időpont, amikor a raktárkezelő átveszi a termékeket; |
| --- | --- |

a)

vásárlás esetén az érvényes ajánlat kézhezvételének időpontja, illetve a gyümölcs- és zöldségágazatban az időpont, amikor a raktárkezelő átveszi a termékeket;

| b) | eladás esetén az érvényes ajánlat kézhezvételének időpontja, illetve a gyümölcs- és zöldségágazatban az időpont, amikor a gazdasági szereplő átveszi a termékeket; |
| --- | --- |

b)

eladás esetén az érvényes ajánlat kézhezvételének időpontja, illetve a gyümölcs- és zöldségágazatban az időpont, amikor a gazdasági szereplő átveszi a termékeket;

| c) | termékek visszahívása esetén a gyümölcs- és zöldségágazatban a visszahívás megtörténtének napja; |
| --- | --- |

c)

termékek visszahívása esetén a gyümölcs- és zöldségágazatban a visszahívás megtörténtének napja;

| d) | szállítási, feldolgozási vagy raktározási költségek, illetve tanulmányokra vagy promóciós intézkedésekre valamely pályázati eljárás során megállapított feltételek értelmében felhasznált összegek esetén a pályázatok benyújtási határideje; |
| --- | --- |

d)

szállítási, feldolgozási vagy raktározási költségek, illetve tanulmányokra vagy promóciós intézkedésekre valamely pályázati eljárás során megállapított feltételek értelmében felhasznált összegek esetén a pályázatok benyújtási határideje;

| e) | a piacon az árak, az összegek, illetve a pályázatok nyilvántartása esetén az a nap, amelynek vonatkozásában az árat, az összeget, illetve a pályázatot feljegyezték; |
| --- | --- |

e)

a piacon az árak, az összegek, illetve a pályázatok nyilvántartása esetén az a nap, amelynek vonatkozásában az árat, az összeget, illetve a pályázatot feljegyezték;

| f) | a mezőgazdasági jogszabályok be nem tartásáért kivetett bírságok esetében az illetékes hatóság ténymegállapító jogi aktusa keltezésének időpontja; |
| --- | --- |

f)

a mezőgazdasági jogszabályok be nem tartásáért kivetett bírságok esetében az illetékes hatóság ténymegállapító jogi aktusa keltezésének időpontja;

| g) | a forgalom vagy a termelési volumen tekintetében a mezőgazdasági jogszabályok által megállapított referencia-időszak kezdete. |
| --- | --- |

g)

a forgalom vagy a termelési volumen tekintetében a mezőgazdasági jogszabályok által megállapított referencia-időszak kezdete.

9. cikk

Előlegek kifizetése

Előlegek esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye azon árhoz vagy összeghez kapcsolódó meghatározó ügyleti tény, amelyre az előleg vonatkozik, amennyiben az üzleti tény az előleg kifizetéséig megtörtént; egyéb esetben az előleg euróban történő megállapításának időpontja, ennek hiányában az előleg kifizetésének időpontja.

Az árfolyamra vonatkozó meghatározó ügyleti tényt az arra az árra vagy összegre megállapított meghatározó ügyleti tény teljes árra vagy összegre történő alkalmazásának sérelme nélkül kell alkalmazni.

10. cikk

Biztosítékok

A biztosítékok esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye a biztosíték nyújtásának a napja.

Ugyanakkor az alábbi kivételek érvényesek:

| a) | előlegekhez kapcsolódó biztosítékok esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye az előleg összegére meghatározott tény, ha ez a tény a biztosíték kifizetéséig bekövetkezik; |
| --- | --- |

a)

előlegekhez kapcsolódó biztosítékok esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye az előleg összegére meghatározott tény, ha ez a tény a biztosíték kifizetéséig bekövetkezik;

| b) | pályázatok benyújtásával kapcsolatos biztosítékok esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye a pályázat benyújtásának a napja; |
| --- | --- |

b)

pályázatok benyújtásával kapcsolatos biztosítékok esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye a pályázat benyújtásának a napja;

| c) | pályázatok végrehajtásával kapcsolatos biztosítékok esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye a pályázati időszak utolsó napja. |
| --- | --- |

c)

pályázatok végrehajtásával kapcsolatos biztosítékok esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye a pályázati időszak utolsó napja.

II.   FEJEZET

ÁTVÁLTÁSI ÁRFOLYAM

11. cikk

Az árfolyam meghatározása

A közösségi jogi szabályozás szerint meghatározott ügyleti tények megállapítása során az alkalmazandó árfolyam az Európai Központi Bank (EKB) által legutoljára rögzített árfolyam azon hónap első napját megelőzően, amelyben az ügyleti tény bekövetkezik.

Az alábbi esetekben azonban az alkalmazott árfolyam a következő:

| a) | az 1. cikk (1) bekezdésében említett esetben, amikor az árfolyam meghatározó ügyleti ténye a vámáru-nyilatkozat elfogadásának időpontja, a 2913/92/EGK tanácsi rendelet (52) 18. cikkének (1) bekezdésében említett árfolyam; |
| --- | --- |

a)

az 1. cikk (1) bekezdésében említett esetben, amikor az árfolyam meghatározó ügyleti ténye a vámáru-nyilatkozat elfogadásának időpontja, a 2913/92/EGK tanácsi rendelet (52) 18. cikkének (1) bekezdésében említett árfolyam;

| b) | a közraktározási műveletek során felmerülő intervenciós kiadások esetében a 884/2006/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének alkalmazásából eredő árfolyam; |
| --- | --- |

b)

a közraktározási műveletek során felmerülő intervenciós kiadások esetében a 884/2006/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének alkalmazásából eredő árfolyam;

| c) | a 6. cikkben említett cukorrépa minimálára esetében, amikor az árfolyam meghatározó ügyleti ténye október 1-je, az Európai Központi Bank (EKB) által az ügyleti tényt megelőző hónapra megállapított átlagárfolyam. |
| --- | --- |

c)

a 6. cikkben említett cukorrépa minimálára esetében, amikor az árfolyam meghatározó ügyleti ténye október 1-je, az Európai Központi Bank (EKB) által az ügyleti tényt megelőző hónapra megállapított átlagárfolyam.

III.   FEJEZET

MÓDOSÍTÓ ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

12. cikk

A 2220/85/EGK rendelet módosítása

A 2220/85/EGK rendelet 12. cikke helyébe a következő szöveg lép:

„12. cikk

(1)   Az 1. cikkben említett összes biztosítékot euróban kell kifejezni.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, amennyiben a biztosítékot az euro-övezeten kívül eső tagállamban nemzeti pénznemben fogadják el, a biztosíték euróban kifejezett összegét az 1913/2006/EK bizottsági rendelet (53) 10. cikke értelmében e valutára kell átváltani. A vállalkozáshoz kapcsolódó biztosítékot és a szabálytalanságok vagy jogsértések esetén visszatartott összegeket továbbra is euróban kell rögzíteni.

13. cikk

A 3164/89/EGK rendelet módosítása

A 3164/89/EGK rendelet 4. cikke helyébe a következő szöveg lép:

„4. cikk

A támogatás esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye az 1913/2006/EK bizottsági rendelet (54) 2. cikkének (2) bekezdésében említett tény.

14. cikk

A 3444/90/EGK rendelet módosítása

A 3444/90/EGK rendelet 8. cikke helyébe a következő szöveg lép:

„8. cikk

A támogatás és a biztosítékok esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye ebben a sorrendben az 1913/2006/EK bizottsági rendelet (55) 2. cikkének (5) bekezdésében és 10. cikkében említett tény.

15. cikk

A 3446/90/EGK rendelet módosítása

A 3446/90/EGK rendelet 8. cikke helyébe a következő szöveg lép:

„8. cikk

A támogatás és a biztosítékok esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye ebben a sorrendben az 1913/2006/EK bizottsági rendelet (56) 2. cikkének (5) bekezdésében és 10. cikkében említett tény.

16. cikk

Az 1722/93/EGK rendelet módosítása

Az 1722/93/EGK rendelet 6. cikke (4) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A visszatérítések esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye az 1913/2006/EK bizottsági rendelet (57) 2. cikkének (1) bekezdésében említett tény.

17. cikk

Az 1858/93/EGK rendelet módosítása

A 1858/93/EGK rendelet 11. cikke helyébe a következő szöveg lép:

„11. cikk

A kompenzációs támogatás esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye az 1913/2006/EK bizottsági rendelet (58) 2. cikkének (6) bekezdésében említett tény.

18. cikk

A 2825/93/EGK rendelet módosítása

A 2825/93/EGK rendelet 6. cikkének (2) bekezdése helyébe az alábbi szöveg lép:

„(2)   A visszatérítés mértéke a gabonafélék felügyelet alá helyezésének napján érvényes mérték. Ugyanakkor a felügyelet alá helyezést követő egyes lepárlási adózási időszakokban lepárolt mennyiségek tekintetében a kérdéses lepárlási adózási időszak első napján érvényben lévő mértéket kell alkalmazni.

A visszatérítések esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye az 1913/2006/EK bizottsági rendelet (59) 1. cikkének (1) bekezdésében említett tény.

19. cikk

Az 1905/94/EK rendelet módosítása

Az 1905/94/EK rendelet 11. cikkének (8) bekezdése helyébe az alábbi szöveg lép:

„(8)   A 3., 4. és 5. cikkben felsorolt intézkedések keretében meghatározott mennyiségek esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye az 1913/2006/EK bizottsági rendelet (60) 2. cikkének (6) bekezdésében említett tény.

20. cikk

A 800/1999/EK rendelet módosítása

A 800/1999/EGK rendelet 6. cikkének utolsó albekezdése és 37. cikke (2) bekezdésének második albekezdése helyébe az alábbi szöveg lép:

„A visszatérítések esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye az 1913/2006/EK bizottsági rendelet (61) 1. cikkének (1) bekezdésében említett tény.

21. cikk

Az 562/2000/EK rendelet módosítása

Az 562/2000/EK rendelet 19. cikke helyébe az alábbi szöveg lép:

„19. cikk

Árfolyam

A 14. cikkben említett mennyiségek és árak, illetve a 12. cikkben említett biztosíték esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye ebben a sorrendben az 1913/2006/EK bizottsági rendelet (62) 8. cikkének a) pontjában, illetve 10. cikkében említett tény.

22. cikk

A 907/2000/EK rendelet módosítása

A 907/2000/EK rendelet 13. cikke helyébe az alábbi szöveg lép:

„13. cikk

A támogatási összegek és a biztosíték összege esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye az 1913/2006/EK bizottsági rendelet (63) 2. cikkének (5) bekezdésében és 10. cikkében említett tény.

23. cikk

Az 1291/2000/EK rendelet módosítása

Az 1291/2000/EK rendelet 15. cikke (2) bekezdésében a második albekezdést el kell hagyni.

24. cikk

A 245/2001/EK rendelet módosítása

A 245/2001/EK rendelet 16. cikke helyébe az alábbi szöveg lép:

„16. cikk

Meghatározó ügyleti tény

A 6. cikk (2) bekezdésében említett valamennyi időszakra vonatkozóan az euro árfolyama szempontjából meghatározó ügyleti tény az érintett mennyiségre vonatkozó előleg és feldolgozási támogatás átváltása céljából az 1913/2006/EK bizottsági rendelet (64) 2. cikkének (6) bekezdésében említett tény.

25. cikk

A 2236/2003/EK rendelet módosítása

A 2236/2003/EK rendelet 20. cikkét el kell hagyni.

26. cikk

Az 595/2004/EK rendelet módosítása

Az 595/2004/EK rendelet 14. cikke helyébe az alábbi szöveg lép:

„14. cikk

Az 595/2004/EK rendelet 1. cikkében említett illeték esetében alkalmazandó árfolyam meghatározó ügyleti ténye az 1913/2006/EK bizottsági rendelet (65) 5. cikkének (6) bekezdésében említett tény.

27. cikk

A 917/2004/EK rendelet módosítása

A 917/2004/EK rendelet 8. cikke helyébe az alábbi szöveg lép:

„8. cikk

A 3. cikkben említett összegre az euro esetében alkalmazandó átváltási arány meghatározó ügyleti ténye megegyezik az 1913/2006/EK bizottsági rendelet (66) 7. cikke (1) bekezdésének első albekezdésében említett ténnyel.

28. cikk

A 382/2005/EK rendelet módosítása

A 382/2005/EK rendelet 22. cikkét el kell hagyni.

29. cikk

A 967/2006/EK rendelet módosítása

A 967/2006/EK rendelet 20. cikkét el kell hagyni.

30. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az 1003/81/EGK, a 3749/86/EGK, az 1713/93/EGK, az 1718/93/EGK, az 1756/93/EGK, az 1759/93/EGK, az 1785/93/EGK, az 1793/93/EGK, a 3498/93/EK, a 2808/98/EK, az 594/2004/EK és a 383/2005/EK rendelet hatályát veszti.

A hatályukat vesztett rendeletekre való hivatkozásokat az e rendeletre való hivatkozásokként kell tekinteni, és az e rendelet mellékletében lévő megfelelési táblázat szerint kell értelmezni.

31. cikk

Átmeneti szabály a cukorágazatban

A 318/2006/EK rendelet 5. cikkében említett cukorrépa-minimálárnak az euro-övezeten kívüli országok nemzeti valutájára történő átváltásakor a 2006/2007 gazdasági évben érvényes szabályok megegyeznek az 1713/93/EGK rendelet 1. cikkében említett szabályokkal.

32. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2007. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. december 20-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 349., 1998.12.24., 1. o.

1

(2)  HL L 349., 1998.12.24., 36. o. A legutóbb az 1044/2005/EK rendelettel (HL L 172., 2005.7.5., 76. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb a 386/2005/EK rendelettel (HL L 62., 2005.3.9., 3. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 297., 1996.11.21., 49. o. A legutóbb a 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.

4

(5)  HL L 297., 1996.11.21., 29. o. A legutóbb a 386/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 64., 2004.3.2., 25. o.) módosított rendelet.

5

(6)  HL L 270., 2003.10.21., 114. o. A legutóbb az 583/2004/EK rendelettel (HL L 91., 2004.3.30., 1. o.) módosított rendelet.

6

(7)  HL L 270., 2003.10.21., 1. o. A legutóbb az 1405/2006/EK rendelettel (HL L 265., 2006.9.26., 1. o.) módosított rendelet.

7

(8)  HL L 209., 2005.8.11., 1. o. A 320/2006/EK rendelettel (HL L 58., 2006.2.28., 42. o.) módosított rendelet.

8

(9)  HL L 179., 1999.7.14., 1. o. A legutóbb a 2165/2005/EK rendelettel (HL L 345., 2005.12.28., 1. o.) módosított rendelet.

9

(10)  HL L 308., 2005.11.25., 1. o. A legutóbb az 1474/2006/EK rendelettel (HL L 275., 2006.10.6., 44. o.) módosított rendelet.

10

(11)  HL L 340., 1999.12.31., 3. o. A legutóbb az 1558/2006/EK rendelettel (HL L 288., 2006.10.19., 21. o.) módosított rendelet.

11

(12)  HL L 311., 2000.12.12., 37. o. A legutóbb a 943/2006/EK rendelettel (HL L 173., 2006.6.27., 9. o.) módosított rendelet.

12

(13)  HL L 279., 1990.10.11., 22. o. A legutóbb az 1487/2006/EK rendelettel (HL L 278., 2006.10.10., 8. o.) módosított rendelet.

13

(14)  HL L 94., 2004.3.31., 22. o. A legutóbb az 1468/2006/EK rendelettel (HL L 274., 2006.10.5., 6. o.) módosított rendelet.

14

(15)  HL L 333., 1999.12.24., 11. o. A legutóbb az 1474/2006/EK rendelettel (HL L 275., 2006.10.6., 44. o.) módosított rendelet.

15

(16)  HL L 37., 2001.2.7., 100. o. A legutóbb a 2107/2005/EK rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 20. o.) módosított rendelet.

16

(17)  HL L 58., 2006.2.28., 1. o. Az 1585/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 294., 2006.10.25., 19. o.) módosított rendelet.

17

(18)  HL L 277., 2005.10.21., 1. o. Az 1463/2006/EK rendelettel (HL L 277., 2006.10.9., 1. o.) módosított rendelet.

18

(19)  HL L 160., 1999.6.26., 80. o.

19

(20)  HL L 203., 2003.8.12., 25. o. A legutóbb az 576/2006/EK rendelettel (HL L 100., 2006.4.8., 4. o.) módosított rendelet.

20

(21)  HL L 297., 1996.11.21., 1. o. A legutóbb a 47/2003/EK rendelettel (HL L 7., 2003.1.11., 64. o.) módosított rendelet.

21

(22)  HL L 171., 2006.6.23., 35. o.

22

(23)  HL L 100., 1981.4.11., 11. o.

23

(24)  HL L 348., 1986.12.10., 32. o.

24

(25)  HL L 159., 1993.7.1., 94. o. A legutóbb az 1509/2001/EK rendelettel (HL L 200., 2001.7.25., 19. o.) módosított rendelet.

25

(26)  HL L 159., 1993.7.1., 103. o.

26

(27)  HL L 161., 1993.7.2., 48. o. A legutóbb az 569/1999/EK rendelettel (HL L 70., 1999.3.17., 12. o.) módosított rendelet.

27

(28)  HL L 161., 1993.7.2., 59. o.

28

(29)  HL L 163., 1993.7.6., 9. o.

29

(30)  HL L 163., 1993.7.6., 22. o. A legutóbb az 1410/1999/EK rendelettel (HL L 164., 1999.6.30., 53. o.) módosított rendelet.

30

(31)  HL L 319., 1993.12.21., 20. o.

31

(32)  HL L 94., 2004.3.31., 17. o.

32

(33)  HL L 61., 2005.3.8., 20. o.

33

(34)  HL L 205., 1985.8.3., 5. o. A legutóbb a 673/2004/EGK rendelettel (HL L 105., 2004.4.14., 17. o.) módosított rendelet.

34

(35)  HL L 307., 1989.10.24., 22. o. A 3587/92/EGK rendelettel (HL L 364., 1992.12.12., 26. o.) módosított rendelet.

35

(36)  HL L 333., 1990.11.30., 22. o. A legutóbb a 851/2003/EK rendelettel (HL L 123., 2003.5.17., 7. o.) módosított rendelet.

36

(37)  HL L 333., 1990.11.30., 39. o. A legutóbb az 1641/2001/EK rendelettel (HL L 217., 2001.8.11., 3. o.) módosított rendelet.

37

(38)  HL L 159., 1993.7.1., 112. o. A legutóbb az 1950/2005/EK rendelettel (HL L 312., 2005.11.29., 18. o.) módosított rendelet.

38

(39)  HL L 170., 1993.7.13., 5. o. A legutóbb a 789/2005/EK rendelettel (HL L 132., 2005.5.26., 13. o.) módosított rendelet.

39

(40)  HL L 258., 1993.10.16., 6. o. A legutóbb az 1633/2000/EK rendelettel (HL L 187., 2000.7.26., 29. o.) módosított rendelet.

40

(41)  HL L 194., 1994.7.29., 21. o. A legutóbb a 94/2002/EK rendelettel (HL L 17., 2002.1.19., 20. o.) módosított rendelet.

41

(42)  HL L 102., 1999.4.17., 11. o. A legutóbb a 671/2004/EK rendelettel (HL L 105., 2004.4.14., 5. o.) módosított rendelet.

42

(43)  HL L 68., 2000.3.16., 22. o. A legutóbb az 1067/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 60. o.) módosított rendelet.

43

(44)  HL L 105., 2000.5.3., 6. o.

44

(45)  HL L 152., 2000.6.24., 1. o. A legutóbb a 410/2006/EK rendelettel (HL L 71., 2006.3.10., 7. o.) módosított rendelet.

45

(46)  HL L 35., 2001.2.6., 18. o. A legutóbb a 873/2005/EK rendelettel (HL L 146., 2005.6.10., 3. o.) módosított rendelet.

46

(47)  HL L 339., 2003.12.24., 45. o. Az 1950/2005/EK rendelettel (HL L 312., 2005.11.29., 18. o.) módosított rendelet.

47

(48)  HL L 163., 2004.4.30., 83. o. Az 1484/2004/EK rendelettel (HL L 273., 2004.8.21., 5. o.) módosított rendelet.

48

(49)  HL L 61., 2005.3.8., 4. o. A legutóbb a 432/2006/EK rendelettel (HL L 79., 2006.3.16., 12. o.) módosított rendelet.

49

(50)  HL L 176., 2006.6.30., 22. o.

50

(51)  HL L 194., 2000.7.31., 45. o.

51

(52)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o.

52

(53)  HL L 365., 2006.12.21., 52. o.”

53

(54)  HL L 365., 2006.12.21., 52. o.”

54

(55)  HL L 365., 2006.12.21., 52. o.”

55

(56)  HL L 365., 2006.12.21., 52. o.”

56

(57)  HL L 365., 2006.12.21., 52. o.”

57

(58)  HL L 365., 2006.12.21., 52. o.”

58

(59)  HL L 365., 2006.12.21., 52. o.”

59

(60)  HL L 365., 2006.12.21., 52. o.”

60

(61)  HL L 365., 2006.12.21., 52. o.”

61

(62)  HL L 365., 2006.12.21., 52. o.”

62

(63)  HL L 365., 2006.12.21., 52. o.”

63

(64)  HL L 365., 2006.12.21., 52. o.”

64

(65)  HL L 365., 2006.12.21., 52. o”

65

(66)  HL L 365., 2006.12.21., 52. o.”

66

---

MELLÉKLET

MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

| 1003/81/EGK rendelet |
| --- |
| 1. cikk | 8. cikk |
| 3749/86/EGK rendelet |
| 1. cikk | 8. cikk |
| 1713/93/EGK rendelet |
| 1. cikk | 6. cikk |
| I.I. melléklet | 8. cikk a) pont |
| I.II. melléklet | 8. cikk b) pont |
| I.III. melléklet | — |
| I.IV. melléklet | — |
| I.V. melléklet | — |
| I.VI. melléklet | — |
| I.VII. melléklet | — |
| I.VIII. melléklet | — |
| I.IX. melléklet | — |
| I.X. melléklet | — |
| I.XII. melléklet | — |
| I.XIII. melléklet | — |
| I.XIV. melléklet | 1. cikk |
| I.XIV. melléklet | 10. cikk |
| I.XVI. melléklet | — |
| 1718/93/EGK rendelet |
| 1. cikk | 3. cikk |
| 1756/93/EGK rendelet |
| 1. cikk (1) bekezdés | 2. cikk (5) bekezdés |
| 1. cikk (2) bekezdés | 10. cikk |
| 1. cikk (3) bekezdés | 5. cikk |
| Melléklet, B.III. rész, 1. pont | 5. cikk (1) bekezdés |
| Melléklet, B.III. rész, 5.A pont | 5. cikk (2) bekezdés |
| Melléklet, C.III. rész, 3. pont | 5. cikk (3) bekezdés |
| Melléklet, D. rész, 4. pont | 5. cikk (4) bekezdés |
| Melléklet, D. rész, 6. pont | 5. cikk (5) bekezdés |
| 1759/93/EGK rendelet |
| 1. cikk (1) bekezdés | 8. cikk a) pont |
| 1. cikk (2), (4), (5), (6) és (7) bekezdés | 10. cikk |
| 1. cikk (3) bekezdés | 8. cikk b) pont |
| 1785/93/EGK rendelet |
| 1. cikk | 3. cikk |
| 1793/93/EGK rendelet |
| 1. cikk | 3. cikk |
| 3498/93/EK rendelet |
| 1. cikk | 3. cikk |
| 2. cikk | 3. cikk |
| 3. cikk | 2. cikk |
| 2808/98/EK rendelet | E rendelet |
| 1. cikk | 11. cikk |
| 2. cikk | 1. cikk (1) bekezdés |
| 3. cikk (1) bekezdés | 8. cikk a), b) és c) pont |
| 3. cikk (2) bekezdés | 2. cikk (4) bekezdés |
| 3. cikk (3) bekezdés | 2. cikk (5) bekezdés |
| 4. cikk (1) bekezdés | 3. cikk |
| 4. cikk (2) bekezdés | 7. cikk |
| 4. cikk (3) bekezdés | — |
| 5. cikk (1) bekezdés | 8. cikk d) pont |
| 5. cikk (2) bekezdés | 8. cikk e) pont |
| 5. cikk (3) bekezdés | 9. cikk |
| 5. cikk (4) bekezdés | 10. cikk |
| 6–15. cikk | — |
| 594/2004/EK rendelet |
| 2. cikk | 7. cikk (2) bekezdés |
| 3. cikk (1) bekezdés | 8. cikk c) pont |
| 3. cikk (2) bekezdés | 7. cikk (2) bekezdés |
| 4. cikk | 8. cikk c) pont |
| 5. cikk (1) bekezdés | 1. cikk (2) bekezdés |
| 5. cikk (2) bekezdés | 1. cikk (2) bekezdés |
| 5. cikk (3) bekezdés | |
| 6. cikk | 1. cikk (1) bekezdés |
| 7. cikk | 2. cikk (2) bekezdés |
| 8. cikk (1) bekezdés | 8. cikk a) pont |
| 8. cikk (2) bekezdés | 2. cikk (5) bekezdés |
| 8. cikk (3) bekezdés | 8. cikk b) pont |
| 8. cikk (4) bekezdés | 10. cikk b) pont |
| 9. cikk | 1. cikk (1) bekezdés |
| 10. cikk | 2. cikk (2) bekezdés |
| 383/2005/EK rendelet |
| 1. cikk | 4. cikk (1) bekezdés |
| 2. cikk (1) bekezdés | 4. cikk (1) bekezdés |
| 2. cikk (2) bekezdés | 4. cikk (1) bekezdés |
| 2. cikk (3) bekezdés | 4. cikk (2) bekezdés |
| 2. cikk (4) bekezdés | 4. cikk (2) bekezdés |
| 2. cikk (5) bekezdés | 4. cikk (2) bekezdés |
| 2. cikk (6) bekezdés | 4. cikk (3) bekezdés |
| 2. cikk (7) bekezdés | 4. cikk (3) bekezdés |

1003/81/EGK rendelet

1. cikk

8. cikk

3749/86/EGK rendelet

1. cikk

8. cikk

1713/93/EGK rendelet

1. cikk

6. cikk

I.I. melléklet

8. cikk a) pont

I.II. melléklet

8. cikk b) pont

I.III. melléklet

—

I.IV. melléklet

—

I.V. melléklet

—

I.VI. melléklet

—

I.VII. melléklet

—

I.VIII. melléklet

—

I.IX. melléklet

—

I.X. melléklet

—

I.XII. melléklet

—

I.XIII. melléklet

—

I.XIV. melléklet

1. cikk

I.XIV. melléklet

10. cikk

I.XVI. melléklet

—

1718/93/EGK rendelet

1. cikk

3. cikk

1756/93/EGK rendelet

1. cikk (1) bekezdés

2. cikk (5) bekezdés

1. cikk (2) bekezdés

10. cikk

1. cikk (3) bekezdés

5. cikk

Melléklet, B.III. rész, 1. pont

5. cikk (1) bekezdés

Melléklet, B.III. rész, 5.A pont

5. cikk (2) bekezdés

Melléklet, C.III. rész, 3. pont

5. cikk (3) bekezdés

Melléklet, D. rész, 4. pont

5. cikk (4) bekezdés

Melléklet, D. rész, 6. pont

5. cikk (5) bekezdés

1759/93/EGK rendelet

1. cikk (1) bekezdés

8. cikk a) pont

1. cikk (2), (4), (5), (6) és (7) bekezdés

10. cikk

1. cikk (3) bekezdés

8. cikk b) pont

1785/93/EGK rendelet

1. cikk

3. cikk

1793/93/EGK rendelet

1. cikk

3. cikk

3498/93/EK rendelet

1. cikk

3. cikk

2. cikk

3. cikk

3. cikk

2. cikk

2808/98/EK rendelet

E rendelet

1. cikk

11. cikk

2. cikk

1. cikk (1) bekezdés

3. cikk (1) bekezdés

8. cikk a), b) és c) pont

3. cikk (2) bekezdés

2. cikk (4) bekezdés

3. cikk (3) bekezdés

2. cikk (5) bekezdés

4. cikk (1) bekezdés

3. cikk

4. cikk (2) bekezdés

7. cikk

4. cikk (3) bekezdés

—

5. cikk (1) bekezdés

8. cikk d) pont

5. cikk (2) bekezdés

8. cikk e) pont

5. cikk (3) bekezdés

9. cikk

5. cikk (4) bekezdés

10. cikk

6–15. cikk

—

594/2004/EK rendelet

2. cikk

7. cikk (2) bekezdés

3. cikk (1) bekezdés

8. cikk c) pont

3. cikk (2) bekezdés

7. cikk (2) bekezdés

4. cikk

8. cikk c) pont

5. cikk (1) bekezdés

1. cikk (2) bekezdés

5. cikk (2) bekezdés

1. cikk (2) bekezdés

5. cikk (3) bekezdés

6. cikk

1. cikk (1) bekezdés

7. cikk

2. cikk (2) bekezdés

8. cikk (1) bekezdés

8. cikk a) pont

8. cikk (2) bekezdés

2. cikk (5) bekezdés

8. cikk (3) bekezdés

8. cikk b) pont

8. cikk (4) bekezdés

10. cikk b) pont

9. cikk

1. cikk (1) bekezdés

10. cikk

2. cikk (2) bekezdés

383/2005/EK rendelet

1. cikk

4. cikk (1) bekezdés

2. cikk (1) bekezdés

4. cikk (1) bekezdés

2. cikk (2) bekezdés

4. cikk (1) bekezdés

2. cikk (3) bekezdés

4. cikk (2) bekezdés

2. cikk (4) bekezdés

4. cikk (2) bekezdés

2. cikk (5) bekezdés

4. cikk (2) bekezdés

2. cikk (6) bekezdés

4. cikk (3) bekezdés

2. cikk (7) bekezdés

4. cikk (3) bekezdés

---

| 21.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 365/64 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 365/64

---

A BIZOTTSÁG 1914/2006/EK RENDELETE

(2006. december 20.)

az egyedi mezőgazdasági intézkedések kisebb égei-tengeri szigetek javára történő meghatározásáról szóló 1405/2006/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az egyedi mezőgazdasági intézkedések kisebb égei-tengeri szigetek javára történő meghatározásáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. szeptember 18-i 1405/2006/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 14. cikkére,

mivel:

| (1) | Tekintetbe véve az 1405/2006/EK rendelettel bevezetett változásokat és a felgyűlt tapasztalatokat, valamint a jogi szabályozás egyszerűsítése érdekében a 2019/93/EGK tanácsi rendeletnek a hagyományos olívatermelő területeken található olajfaligetek gondozása tekintetében történő alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1993. október 18-i 2837/93/EGK bizottsági rendeletet (2), a 2019/93/EGK tanácsi rendeletnek az egyes mezőgazdasági termékekkel való ellátásra vonatkozó egyedi szabályozás tekintetében történő alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1993. október 27-i 2958/93/EGK bizottsági rendeletet (3), a különleges minőségű méz termelésére irányuló támogatási rendszer tekintetében a 2019/93/EGK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1993. november 5-i 3063/93/EK bizottsági rendeletet (4), a kisebb égei-tengeri szigetek gabonatermékekkel történő ellátására vonatkozó különleges rendelkezések alkalmazásának részletes szabályairól és az előzetes ellátási mérleg megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3175/94/EK bizottsági rendeletet (5), az egyes mezőgazdasági termékek vonatkozásában a kisebb égei-tengeri szigetek javára hozott egyedi intézkedések bevezetéséről szóló 2019/93/EGK tanácsi rendeletnek az étkezési burgonya és a vetőburgonya termesztése tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. augusztus 23-i 1517/2002/EK bizottsági rendeletet (6), a 2019/93/EK tanácsi rendeletnek a kisebb égei-tengeri szigeteken a szőlőültetvényeket érintő egyedi támogatási rendszer tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. november 8-i 1999/2002/EK bizottsági rendeletet (7) és a kisebb égei-tengeri szigeteken a hagyományos olívatermelő területeken található olajfaligetek gondozására vonatkozó támogatások kifizetési határideje tekintetében a 2837/93/EGK rendelettől való eltérésről szóló, 2004. december 6-i 2084/2004/EK bizottsági rendeletet (8) hatályon kívül kell helyezni, és azokat az 1405/2006/EK rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló egyetlen rendelettel kell helyettesíteni. |
| --- | --- |

(1)

Tekintetbe véve az 1405/2006/EK rendelettel bevezetett változásokat és a felgyűlt tapasztalatokat, valamint a jogi szabályozás egyszerűsítése érdekében a 2019/93/EGK tanácsi rendeletnek a hagyományos olívatermelő területeken található olajfaligetek gondozása tekintetében történő alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1993. október 18-i 2837/93/EGK bizottsági rendeletet (2), a 2019/93/EGK tanácsi rendeletnek az egyes mezőgazdasági termékekkel való ellátásra vonatkozó egyedi szabályozás tekintetében történő alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1993. október 27-i 2958/93/EGK bizottsági rendeletet (3), a különleges minőségű méz termelésére irányuló támogatási rendszer tekintetében a 2019/93/EGK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1993. november 5-i 3063/93/EK bizottsági rendeletet (4), a kisebb égei-tengeri szigetek gabonatermékekkel történő ellátására vonatkozó különleges rendelkezések alkalmazásának részletes szabályairól és az előzetes ellátási mérleg megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3175/94/EK bizottsági rendeletet (5), az egyes mezőgazdasági termékek vonatkozásában a kisebb égei-tengeri szigetek javára hozott egyedi intézkedések bevezetéséről szóló 2019/93/EGK tanácsi rendeletnek az étkezési burgonya és a vetőburgonya termesztése tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. augusztus 23-i 1517/2002/EK bizottsági rendeletet (6), a 2019/93/EK tanácsi rendeletnek a kisebb égei-tengeri szigeteken a szőlőültetvényeket érintő egyedi támogatási rendszer tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. november 8-i 1999/2002/EK bizottsági rendeletet (7) és a kisebb égei-tengeri szigeteken a hagyományos olívatermelő területeken található olajfaligetek gondozására vonatkozó támogatások kifizetési határideje tekintetében a 2837/93/EGK rendelettől való eltérésről szóló, 2004. december 6-i 2084/2004/EK bizottsági rendeletet (8) hatályon kívül kell helyezni, és azokat az 1405/2006/EK rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló egyetlen rendelettel kell helyettesíteni.

| (2) | Részletes alkalmazási szabályokat kell megállapítani az 1405/2006/EK rendeletben meghatározott egyedi ellátási intézkedések és a helyi mezőgazdasági termékeket támogató intézkedések vonatkozásában. |
| --- | --- |

(2)

Részletes alkalmazási szabályokat kell megállapítani az 1405/2006/EK rendeletben meghatározott egyedi ellátási intézkedések és a helyi mezőgazdasági termékeket támogató intézkedések vonatkozásában.

| (3) | Részletes alkalmazási szabályokat kell megállapítani az egyedi intézkedések hatálya alá tartozó termékekkel történő ellátás támogatási összegének a megállapítására. Az ilyen szabályokban figyelembe kell venni a kisebb égei-tengeri szigetek ellátásának többletköltségeit, amelyek a súlyos hátrányt jelentő távoli és elszigetelt fekvésből adódnak. |
| --- | --- |

(3)

Részletes alkalmazási szabályokat kell megállapítani az egyedi intézkedések hatálya alá tartozó termékekkel történő ellátás támogatási összegének a megállapítására. Az ilyen szabályokban figyelembe kell venni a kisebb égei-tengeri szigetek ellátásának többletköltségeit, amelyek a súlyos hátrányt jelentő távoli és elszigetelt fekvésből adódnak.

| (4) | Az egyedi ellátási intézkedések alá tartozó termékekkel történő ellátásra vonatkozó támogatási rendszert a „támogatási bizonyítvány”-nak nevezett igazolás használatával, a behozatali engedély formanyomtatványának alkalmazásával kell működtetni. |
| --- | --- |

(4)

Az egyedi ellátási intézkedések alá tartozó termékekkel történő ellátásra vonatkozó támogatási rendszert a „támogatási bizonyítvány”-nak nevezett igazolás használatával, a behozatali engedély formanyomtatványának alkalmazásával kell működtetni.

| (5) | Az egyedi ellátási szabályok működtetéséhez a támogatási bizonyítványok kiadására vonatkozóan a mezőgazdasági termékekre vonatkozó behozatali és kiviteli engedélyek és előzetes rögzítési igazolások rendszerének alkalmazására kialakított részletes közös szabályok megállapításáról szóló, 2000. június 9-i 1291/2000/EK bizottsági rendelet (9) szerinti behozatali engedélyekre alkalmazandó rendes részletes szabályoktól eltérő részletes szabályokra van szükség. |
| --- | --- |

(5)

Az egyedi ellátási szabályok működtetéséhez a támogatási bizonyítványok kiadására vonatkozóan a mezőgazdasági termékekre vonatkozó behozatali és kiviteli engedélyek és előzetes rögzítési igazolások rendszerének alkalmazására kialakított részletes közös szabályok megállapításáról szóló, 2000. június 9-i 1291/2000/EK bizottsági rendelet (9) szerinti behozatali engedélyekre alkalmazandó rendes részletes szabályoktól eltérő részletes szabályokra van szükség.

| (6) | Az egyedi ellátási szabályok működtetésének kettős célja van. Egyrészt a bizonyítványok gyors kiadásának biztosítása, különösen azzal, hogy a továbbiakban nem írják elő minden esetben előzetes biztosíték letétbe helyezését, valamint a termékekkel történő ellátásra nyújtott támogatás gyors kifizetése révén. Másrészt biztosítani kell a műveletek ellenőrzését és nyomon követését, és el kell látni az igazgató hatóságokat a rendszer által kitűzött célok elérésének biztosításához szükséges eszközökkel, amely célok különösen a következők: egyes mezőgazdasági termékekkel való rendszeres ellátás biztosítása és a kisebb égei-tengeri szigetek földrajzi helyzetéből fakadó hatások ellensúlyozása annak biztosításával, hogy a rendszerből származó előnyök ténylegesen eljussanak addig a szintig, ahol a végfelhasználónak szánt termék a piacra kerül. |
| --- | --- |

(6)

Az egyedi ellátási szabályok működtetésének kettős célja van. Egyrészt a bizonyítványok gyors kiadásának biztosítása, különösen azzal, hogy a továbbiakban nem írják elő minden esetben előzetes biztosíték letétbe helyezését, valamint a termékekkel történő ellátásra nyújtott támogatás gyors kifizetése révén. Másrészt biztosítani kell a műveletek ellenőrzését és nyomon követését, és el kell látni az igazgató hatóságokat a rendszer által kitűzött célok elérésének biztosításához szükséges eszközökkel, amely célok különösen a következők: egyes mezőgazdasági termékekkel való rendszeres ellátás biztosítása és a kisebb égei-tengeri szigetek földrajzi helyzetéből fakadó hatások ellensúlyozása annak biztosításával, hogy a rendszerből származó előnyök ténylegesen eljussanak addig a szintig, ahol a végfelhasználónak szánt termék a piacra kerül.

| (7) | A fenti eszközök egyike az egyedi ellátási szabályok kereteiben gazdasági tevékenységet végző gazdasági szereplők nyilvántartásba vétele. A nyilvántartott gazdasági szereplők jogosultak a fenti szabályok kedvezményeire, feltéve, hogy eleget tesznek a közösségi és nemzeti szabályokban megállapított kötelezettségeknek. A kérelmezők jogosultak a nyilvántartásba vételre, feltéve, hogy eleget tesznek a rendszer működtetésének elősegítését szolgáló bizonyos objektív követelményeknek. |
| --- | --- |

(7)

A fenti eszközök egyike az egyedi ellátási szabályok kereteiben gazdasági tevékenységet végző gazdasági szereplők nyilvántartásba vétele. A nyilvántartott gazdasági szereplők jogosultak a fenti szabályok kedvezményeire, feltéve, hogy eleget tesznek a közösségi és nemzeti szabályokban megállapított kötelezettségeknek. A kérelmezők jogosultak a nyilvántartásba vételre, feltéve, hogy eleget tesznek a rendszer működtetésének elősegítését szolgáló bizonyos objektív követelményeknek.

| (8) | Az egyedi ellátási szabályok működtetésére vonatkozó részletes szabályoknak biztosítaniuk kell, hogy az előzetes ellátási mérlegben rögzített mennyiségek tekintetében a nyilvántartott gazdasági szereplők megkapják a bizonyítványt a saját számlára végzett kereskedelmi ügyletekben szereplő termékekre és mennyiségekre, a művelet valódiságát és a bizonyítvány kérelmezésének szabályszerűségét bizonyító okmányok bemutatása mellett. |
| --- | --- |

(8)

Az egyedi ellátási szabályok működtetésére vonatkozó részletes szabályoknak biztosítaniuk kell, hogy az előzetes ellátási mérlegben rögzített mennyiségek tekintetében a nyilvántartott gazdasági szereplők megkapják a bizonyítványt a saját számlára végzett kereskedelmi ügyletekben szereplő termékekre és mennyiségekre, a művelet valódiságát és a bizonyítvány kérelmezésének szabályszerűségét bizonyító okmányok bemutatása mellett.

| (9) | Az egyedi ellátási szabályok kedvezményeiben részesülő műveletek nyomon követése szükségessé teszi többek között annak igazolását, hogy a bizonyítvány hatálya alá tartozó szállítási műveletek elvégzése rövid határidőn belül megtörtént, valamint a bizonyítvány jogosultjára ruházott jogok és kötelezettségek átruházásának tilalmát. |
| --- | --- |

(9)

Az egyedi ellátási szabályok kedvezményeiben részesülő műveletek nyomon követése szükségessé teszi többek között annak igazolását, hogy a bizonyítvány hatálya alá tartozó szállítási műveletek elvégzése rövid határidőn belül megtörtént, valamint a bizonyítvány jogosultjára ruházott jogok és kötelezettségek átruházásának tilalmát.

| (10) | A közösségi támogatás formájában nyújtott kedvezményeket úgy kell továbbhárítani, hogy azok a termelési költségekben és a végfelhasználó által fizetett árban is megjelenjenek. A kedvezmények tényleges továbbhárításának biztosítása érdekében ennek megfelelően ellenőrzésekre van szükség. |
| --- | --- |

(10)

A közösségi támogatás formájában nyújtott kedvezményeket úgy kell továbbhárítani, hogy azok a termelési költségekben és a végfelhasználó által fizetett árban is megjelenjenek. A kedvezmények tényleges továbbhárításának biztosítása érdekében ennek megfelelően ellenőrzésekre van szükség.

| (11) | Az 1405/2006/EK rendelet előírja, hogy az egyedi ellátási szabályok alá eső termékeket csak bizonyos meghatározandó körülmények között lehet harmadik országokba kivinni, illetve a Közösség többi részébe szállítani. Megfelelő részletes szabályokat kell megállapítani. Különösen meg kell határozni a hagyományos kivitelben vagy áruszállítmányokban szereplő maximális feldolgozott termékmennyiségeket. |
| --- | --- |

(11)

Az 1405/2006/EK rendelet előírja, hogy az egyedi ellátási szabályok alá eső termékeket csak bizonyos meghatározandó körülmények között lehet harmadik országokba kivinni, illetve a Közösség többi részébe szállítani. Megfelelő részletes szabályokat kell megállapítani. Különösen meg kell határozni a hagyományos kivitelben vagy áruszállítmányokban szereplő maximális feldolgozott termékmennyiségeket.

| (12) | A fogyasztók, illetve a gazdasági szereplők gazdasági érdekeinek védelme érdekében a mezőgazdasági termékek után járó export-visszatérítési rendszer alkalmazása közös részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1999. április 15-i 800/1999/EK bizottsági rendelet (10) értelmében vett megfelelő és tisztességes piaci minőségtől eltérő minőségű termékeket legkésőbb azok első forgalomba hozatalakor az egyedi ellátási szabályok köréből ki kell zárni, illetve elő kell írni az azokban az esetekben alkalmazandó megfelelő intézkedéseket, amelyekben e követelmény nem teljesült. |
| --- | --- |

(12)

A fogyasztók, illetve a gazdasági szereplők gazdasági érdekeinek védelme érdekében a mezőgazdasági termékek után járó export-visszatérítési rendszer alkalmazása közös részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1999. április 15-i 800/1999/EK bizottsági rendelet (10) értelmében vett megfelelő és tisztességes piaci minőségtől eltérő minőségű termékeket legkésőbb azok első forgalomba hozatalakor az egyedi ellátási szabályok köréből ki kell zárni, illetve elő kell írni az azokban az esetekben alkalmazandó megfelelő intézkedéseket, amelyekben e követelmény nem teljesült.

| (13) | Az illetékes hatóságoknak meg kell állapítaniuk az egyedi ellátási szabályok igazgatásának és felügyeletének biztosításához szükséges részletes igazgatási szabályokat. Továbbá, a szabályok megfelelő nyomon követésének biztosítása érdekében meg kell határozni a végrehajtandó ellenőrzésekre vonatkozó szabályokat. Ennek megfelelően meg kell határozni a bevezetett mechanizmusok zökkenőmentes működését biztosító igazgatási szankciókat. |
| --- | --- |

(13)

Az illetékes hatóságoknak meg kell állapítaniuk az egyedi ellátási szabályok igazgatásának és felügyeletének biztosításához szükséges részletes igazgatási szabályokat. Továbbá, a szabályok megfelelő nyomon követésének biztosítása érdekében meg kell határozni a végrehajtandó ellenőrzésekre vonatkozó szabályokat. Ennek megfelelően meg kell határozni a bevezetett mechanizmusok zökkenőmentes működését biztosító igazgatási szankciókat.

| (14) | A szabályok végrehajtásának értékelése érdekében az illetékes hatóságok rendszeres időközönként jelentést küldenek a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(14)

A szabályok végrehajtásának értékelése érdekében az illetékes hatóságok rendszeres időközönként jelentést küldenek a Bizottságnak.

| (15) | A helyi termelés elősegítése érdekében létrehozott valamennyi támogatási rendszer esetében meg kell határozni a kérelem tartalmát és a kérelem indokoltságának alátámasztására mellékelendő okmányokat. |
| --- | --- |

(15)

A helyi termelés elősegítése érdekében létrehozott valamennyi támogatási rendszer esetében meg kell határozni a kérelem tartalmát és a kérelem indokoltságának alátámasztására mellékelendő okmányokat.

| (16) | Ha a támogatási kérelmek nyilvánvaló hibákat tartalmaznak, azokat bármikor kiigazíthatóvá kell tenni. |
| --- | --- |

(16)

Ha a támogatási kérelmek nyilvánvaló hibákat tartalmaznak, azokat bármikor kiigazíthatóvá kell tenni.

| (17) | Ahhoz, hogy a nemzeti hatóságok a helyi termelés elősegítését célzó támogatási kérelmek pontosságának ellenőrzését megtervezhessék, és ezt követően azokat hatékonyan lebonyolíthassák, nélkülözhetetlen a támogatási kérelmek beadási és módosítási határidőinek betartása. Ezért meg kell határozni azokat a határidőket, amelyeken túl a benyújtott kérelmeket már nem lehet elfogadni. Emellett a kedvezményezetteket a támogatás csökkentésével kell ösztönözni a beadási határidők betartására. |
| --- | --- |

(17)

Ahhoz, hogy a nemzeti hatóságok a helyi termelés elősegítését célzó támogatási kérelmek pontosságának ellenőrzését megtervezhessék, és ezt követően azokat hatékonyan lebonyolíthassák, nélkülözhetetlen a támogatási kérelmek beadási és módosítási határidőinek betartása. Ezért meg kell határozni azokat a határidőket, amelyeken túl a benyújtott kérelmeket már nem lehet elfogadni. Emellett a kedvezményezetteket a támogatás csökkentésével kell ösztönözni a beadási határidők betartására.

| (18) | A kedvezményezetteket fel kell jogosítani arra, hogy a helyi termelés elősegítését célzó támogatási kérelmeiket vagy azok részeit bármikor visszavonhassák, feltéve, hogy az illetékes hatóság még nem értesítette a termelőt sem a támogatási kérelmében lévő hibákról, sem pedig a visszavonandó részben szereplő hibákra vonatkozó helyszíni ellenőrzésről. |
| --- | --- |

(18)

A kedvezményezetteket fel kell jogosítani arra, hogy a helyi termelés elősegítését célzó támogatási kérelmeiket vagy azok részeit bármikor visszavonhassák, feltéve, hogy az illetékes hatóság még nem értesítette a termelőt sem a támogatási kérelmében lévő hibákról, sem pedig a visszavonandó részben szereplő hibákra vonatkozó helyszíni ellenőrzésről.

| (19) | Az egységes rendszer alá tartozó támogatási rendszerekre vonatkozó rendelkezések betartását hatékonyan ellenőrizni kell. Ebből a célból részletesen meg kell határozni az adminisztratív és helyszíni ellenőrzések végrehajtására alkalmazandó szempontokat és technikai eljárásokat. Adott esetben Görögországnak törekednie kell arra, hogy az e rendeletben előírt különböző ellenőrzéseket a más közösségi rendelkezésekben előírt ellenőrzésekkel összekapcsolja. |
| --- | --- |

(19)

Az egységes rendszer alá tartozó támogatási rendszerekre vonatkozó rendelkezések betartását hatékonyan ellenőrizni kell. Ebből a célból részletesen meg kell határozni az adminisztratív és helyszíni ellenőrzések végrehajtására alkalmazandó szempontokat és technikai eljárásokat. Adott esetben Görögországnak törekednie kell arra, hogy az e rendeletben előírt különböző ellenőrzéseket a más közösségi rendelkezésekben előírt ellenőrzésekkel összekapcsolja.

| (20) | Meg kell határozni a különböző támogatási rendszerek keretében a helyszínen ellenőrizendő kedvezményezettek minimális számát. |
| --- | --- |

(20)

Meg kell határozni a különböző támogatási rendszerek keretében a helyszínen ellenőrizendő kedvezményezettek minimális számát.

| (21) | A minimális számú helyszíni ellenőrzésnek megfelelő mintát részben kockázatelemzés alapján, részben véletlenszerűen kell kiválasztani. Meg kell határozni a kockázatelemzés során figyelembe veendő fő tényezőket. |
| --- | --- |

(21)

A minimális számú helyszíni ellenőrzésnek megfelelő mintát részben kockázatelemzés alapján, részben véletlenszerűen kell kiválasztani. Meg kell határozni a kockázatelemzés során figyelembe veendő fő tényezőket.

| (22) | Ha jelentős szabálytalanságokat fednek fel, akkor növelni kell a folyó évben és a következő évben a helyszíni ellenőrzések számát annak érdekében, hogy az érintett támogatási kérelmek pontossága elfogadható szintet érjen el. |
| --- | --- |

(22)

Ha jelentős szabálytalanságokat fednek fel, akkor növelni kell a folyó évben és a következő évben a helyszíni ellenőrzések számát annak érdekében, hogy az érintett támogatási kérelmek pontossága elfogadható szintet érjen el.

| (23) | A helyszíni ellenőrzések hatékonyságának biztosítása érdekében az ellenőröket tájékoztatni kell arról, hogy az érintett kedvezményezetteket miért választották ki helyszíni ellenőrzésre. Görögországnak ezekről az információkról nyilvántartást kell vezetnie. |
| --- | --- |

(23)

A helyszíni ellenőrzések hatékonyságának biztosítása érdekében az ellenőröket tájékoztatni kell arról, hogy az érintett kedvezményezetteket miért választották ki helyszíni ellenőrzésre. Görögországnak ezekről az információkról nyilvántartást kell vezetnie.

| (24) | A végrehajtott ellenőrzések részleteiről ellenőrzési jelentésben kell beszámolni, hogy a nemzeti hatóságok, valamint bármely illetékes közösségi hatóság számára lehetővé tegyék az elvégzett helyszíni ellenőrzések nyomon követését. A kedvezményezetteknek vagy képviselőiknek lehetőséget kell biztosítani a jelentés aláírására. A távérzékeléssel végzett ellenőrzés esetében azonban Görögországnak csak akkor kell ezt a jogot biztosítani, ha az ellenőrzés szabálytalanságokat tárt fel. Ezenkívül ha szabálytalanságot találnak, az erről szóló jelentés egy példányát, az elvégzett helyszíni ellenőrzés típusától függetlenül, meg kell küldeni a kedvezményezettnek. |
| --- | --- |

(24)

A végrehajtott ellenőrzések részleteiről ellenőrzési jelentésben kell beszámolni, hogy a nemzeti hatóságok, valamint bármely illetékes közösségi hatóság számára lehetővé tegyék az elvégzett helyszíni ellenőrzések nyomon követését. A kedvezményezetteknek vagy képviselőiknek lehetőséget kell biztosítani a jelentés aláírására. A távérzékeléssel végzett ellenőrzés esetében azonban Görögországnak csak akkor kell ezt a jogot biztosítani, ha az ellenőrzés szabálytalanságokat tárt fel. Ezenkívül ha szabálytalanságot találnak, az erről szóló jelentés egy példányát, az elvégzett helyszíni ellenőrzés típusától függetlenül, meg kell küldeni a kedvezményezettnek.

| (25) | A Közösség pénzügyi érdekeinek hatékony védelme érdekében a szabálytalanságok és csalások leküzdésére megfelelő intézkedéseket kell hozni. |
| --- | --- |

(25)

A Közösség pénzügyi érdekeinek hatékony védelme érdekében a szabálytalanságok és csalások leküzdésére megfelelő intézkedéseket kell hozni.

| (26) | Az arányosság elvének, valamint a vis maior, a rendkívüli körülmények és a természeti csapások esetében felmerülő különleges problémák figyelembe vételével csökkentéseket és kizárásokat kell meghatározni. A csökkentések és a kizárások mértéke az elkövetett szabálytalanság mértékével arányos és elérheti a helyi termelés elősegítése érdekében létrehozott egy vagy több támogatási rendszerből egy adott időszakra szóló teljes kizárást. |
| --- | --- |

(26)

Az arányosság elvének, valamint a vis maior, a rendkívüli körülmények és a természeti csapások esetében felmerülő különleges problémák figyelembe vételével csökkentéseket és kizárásokat kell meghatározni. A csökkentések és a kizárások mértéke az elkövetett szabálytalanság mértékével arányos és elérheti a helyi termelés elősegítése érdekében létrehozott egy vagy több támogatási rendszerből egy adott időszakra szóló teljes kizárást.

| (27) | A csökkentéseket és kizárásokat nem kell általános szabályként alkalmazni, ha a kedvezményezett adatszerűen pontos információt nyújtott be, vagy ha vétlenségét másképpen bizonyítja. |
| --- | --- |

(27)

A csökkentéseket és kizárásokat nem kell általános szabályként alkalmazni, ha a kedvezményezett adatszerűen pontos információt nyújtott be, vagy ha vétlenségét másképpen bizonyítja.

| (28) | Azok a kedvezményezettek, akik bármikor értesítik az illetékes nemzeti hatóságot hibás támogatási kérelmükről, a hiba okától függetlenül nem büntethetők csökkentéssel vagy kizárással, feltéve, hogy a kedvezményezett termelőt nem értesítették az illetékes hatóság helyszíni ellenőrzési szándékáról, illetve a hatóság még nem értesítette a kedvezményezettet a kérelem bármilyen szabálytalanságáról. |
| --- | --- |

(28)

Azok a kedvezményezettek, akik bármikor értesítik az illetékes nemzeti hatóságot hibás támogatási kérelmükről, a hiba okától függetlenül nem büntethetők csökkentéssel vagy kizárással, feltéve, hogy a kedvezményezett termelőt nem értesítették az illetékes hatóság helyszíni ellenőrzési szándékáról, illetve a hatóság még nem értesítette a kedvezményezettet a kérelem bármilyen szabálytalanságáról.

| (29) | Az e rendelet alapján meghatározott csökkentéseket és kizárásokat az egyéb nemzeti jogszabályok rendelkezései által meghatározott kiegészítő szankciók sérelme nélkül kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(29)

Az e rendelet alapján meghatározott csökkentéseket és kizárásokat az egyéb nemzeti jogszabályok rendelkezései által meghatározott kiegészítő szankciók sérelme nélkül kell alkalmazni.

| (30) | Amikor egy kedvezményezett vis maior esete vagy rendkívüli körülmények miatt nem képes megfelelni a programok végrehajtására megállapított részletes szabályoknak, a támogatásra való jogosultságát megőrzi. |
| --- | --- |

(30)

Amikor egy kedvezményezett vis maior esete vagy rendkívüli körülmények miatt nem képes megfelelni a programok végrehajtására megállapított részletes szabályoknak, a támogatásra való jogosultságát megőrzi.

| (31) | A jóhiszeműség elve egész Közösségen belüli egységes alkalmazásának biztosítása érdekében, ha az indokolatlanul kifizetett összeget visszatérítették, meg kell határozni azokat a körülményeket, amelyek fennállásakor erre az elvre lehet hivatkozni, a számlák elszámolásával összefüggésben érintett összegek kezelésének sérelme nélkül. |
| --- | --- |

(31)

A jóhiszeműség elve egész Közösségen belüli egységes alkalmazásának biztosítása érdekében, ha az indokolatlanul kifizetett összeget visszatérítették, meg kell határozni azokat a körülményeket, amelyek fennállásakor erre az elvre lehet hivatkozni, a számlák elszámolásával összefüggésben érintett összegek kezelésének sérelme nélkül.

| (32) | Általános szabályként e rendelet megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében Görögországnak minden szükséges intézkedést meg kell tennie. |
| --- | --- |

(32)

Általános szabályként e rendelet megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében Görögországnak minden szükséges intézkedést meg kell tennie.

| (33) | Adott esetben a Bizottságot értesíteni kell az e rendeletben meghatározott támogatási rendszerek végrehajtása érdekében Görögország által hozott bármely intézkedésről. Annak érdekében, hogy a Bizottság hatékony vizsgálatot tudjon végezni, Görögországnak a támogatási rendszerekre vonatkozóan bizonyos statisztikai adatokat rendszeresen meg kell küldenie a Bizottság számára. |
| --- | --- |

(33)

Adott esetben a Bizottságot értesíteni kell az e rendeletben meghatározott támogatási rendszerek végrehajtása érdekében Görögország által hozott bármely intézkedésről. Annak érdekében, hogy a Bizottság hatékony vizsgálatot tudjon végezni, Görögországnak a támogatási rendszerekre vonatkozóan bizonyos statisztikai adatokat rendszeresen meg kell küldenie a Bizottság számára.

| (34) | Az e rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a Közvetlen Kifizetések Irányítóbizottsága véleményével, |
| --- | --- |

(34)

Az e rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a Közvetlen Kifizetések Irányítóbizottsága véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I.   CÍM

HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1. cikk

Hatály

E rendelet részletes szabályokat állapít meg az 1405/2006/EK rendelet végrehajtására, különösen a kisebb égei-tengeri szigetek ellátására vonatkozó, a rendelet II. fejezetének megfelelő egyedi szabályokkal és az e szigeteken folytatott helyi termelés elősegítése érdekében hozott, a rendelet III. fejezetének megfelelő intézkedésekkel kapcsolatos program tekintetében.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| a) | „kisebb szigetek”: az Égei-tenger szigetei, kivéve Kréta és Evia szigetét; |
| --- | --- |

a)

„kisebb szigetek”: az Égei-tenger szigetei, kivéve Kréta és Evia szigetét;

| b) | „illetékes hatóságok”: e rendelet végrehajtására Görögország által kijelölt hatóságok; |
| --- | --- |

b)

„illetékes hatóságok”: e rendelet végrehajtására Görögország által kijelölt hatóságok;

| c) | „program”: az 1405/2006/EK rendelet 13. cikkében említett támogatási program. |
| --- | --- |

c)

„program”: az 1405/2006/EK rendelet 13. cikkében említett támogatási program.

II.   CÍM

EGYEDI ELLÁTÁSI SZABÁLYOK

I.   FEJEZET

Előzetes ellátási mérleg

3. cikk

A támogatások megállapítása és nyújtása

(1)   Az 1405/2006/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában Görögország a program keretében megállapítja a távolságból, az elszigeteltségből és a félreeső fekvésből eredő hátrányok ellensúlyozása érdekében nyújtott támogatás összegét, a következők figyelembevételével:

| a) | a kisebb szigetek egyedi igényei és a pontos minőségi követelmények; |
| --- | --- |

a)

a kisebb szigetek egyedi igényei és a pontos minőségi követelmények;

| b) | a hagyományos kereskedelmi forgalom a görög szárazföldi kikötők és az égei-tengeri szigetek között; |
| --- | --- |

b)

a hagyományos kereskedelmi forgalom a görög szárazföldi kikötők és az égei-tengeri szigetek között;

| c) | a javasolt támogatás közgazdasági vonatkozásai; |
| --- | --- |

c)

a javasolt támogatás közgazdasági vonatkozásai;

| d) | adott esetben, a helyi termékek potenciális fejlődése akadályozásának elkerülése; |
| --- | --- |

d)

adott esetben, a helyi termékek potenciális fejlődése akadályozásának elkerülése;

| e) | a különleges szállítási többletköltségek tekintetében a kisebb szigetek áruval történő ellátásakor felmerülő közbenső átrakodás; |
| --- | --- |

e)

a különleges szállítási többletköltségek tekintetében a kisebb szigetek áruval történő ellátásakor felmerülő közbenső átrakodás;

| f) | a helyi feldolgozásból eredő többletköltségek tekintetében a piac kis mérete és az ellátási biztonság biztosításának szükségessége az érintett kisebb szigeteken. |
| --- | --- |

f)

a helyi feldolgozásból eredő többletköltségek tekintetében a piac kis mérete és az ellátási biztonság biztosításának szükségessége az érintett kisebb szigeteken.

(2)   Nem nyújtható támogatás az olyan termékekkel való ellátására, amelyek egy másik kisebb szigeten már részesülnek az egyedi ellátási szabályok által biztosított kedvezményben.

II.   FEJEZET

Támogatási bizonyítvány, kifizetés, nyilvántartás, végfelhasználó, minőség és biztosítékok

4. cikk

Támogatási bizonyítvány és kifizetés

(1)   Az 1405/2006/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdése szerinti támogatás kifizetése a teljes mértékben felhasznált bizonyítvány, az ún. „támogatási bizonyítvány” bemutatása alapján történik, amelyhez csatolják a vásárlási számla és a hajórakjegy vagy légi fuvarlevél eredeti példányát vagy hitelesített másolatát.

A támogatási bizonyítványnak az illetékes hatóságoknak történő bemutatása a támogatásra való pályázással egyenértékű. A vis maior és az éghajlati rendellenességek esetének kivételével a bizonyítványokat a jóváírás napjától számított 30 napon belül kell bemutatni. A határidő túllépése esetén a támogatás a késés minden napja után 5%-kal csökken.

A támogatást az illetékes hatóságok a felhasznált támogatási bizonyítvány benyújtásától számított legfeljebb kilencven napon belül fizetik ki, kivéve a következő eseteket:

| a) | vis maior vagy éghajlati rendellenességek; |
| --- | --- |

a)

vis maior vagy éghajlati rendellenességek;

| b) | amennyiben a támogatási jogosultságra vonatkozóan igazgatási vizsgálatot indítottak; ilyen esetekben a kifizetésre csak a támogatásra való jogosultság elismerését követően kerülhet sor. |
| --- | --- |

b)

amennyiben a támogatási jogosultságra vonatkozóan igazgatási vizsgálatot indítottak; ilyen esetekben a kifizetésre csak a támogatásra való jogosultság elismerését követően kerülhet sor.

(2)   A támogatási bizonyítványokat az 1291/2000/EK rendelet I. mellékletében található behozatali engedély mintája alapján kell kiállítani.

Az 1291/2000/EK rendelet 8. cikkének (5) bekezdése, 13., 15., 17., 18., 21., 23., 26., 27., 29–33. és 36–41. cikke értelemszerűen alkalmazandó e rendelet sérelme nélkül.

(3)   A „támogatási bizonyítvány” bejegyzés nyomtatva vagy pecsételve kerül a bizonyítvány 20. rovatába (Egyéb adatok).

(4)   A bizonyítvány 7. és 8. rovatát át kell húzni.

(5)   A támogatási bizonyítványok 12. rovatában fel kell tüntetni az érvényességi idő utolsó napját.

(6)   Az alkalmazandó támogatási összeg a támogatási bizonyítvány iránti kérelem benyújtásának napján hatályban levő összeg.

(7)   Az érintett felek kérésére az illetékes hatóságok kiadják a támogatási bizonyítványokat, figyelemmel az előzetes ellátási mérlegben megállapított határértékekre.

5. cikk

A kedvezmények továbbhárítása a végfelhasználó felé

(1)   E cikk alkalmazásában:

| a) | az 1405/2006/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdésében említett „kedvezmény”: az azon rendeletben meghatározott közösségi támogatás nyújtása; |
| --- | --- |

a)

az 1405/2006/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdésében említett „kedvezmény”: az azon rendeletben meghatározott közösségi támogatás nyújtása;

| b) | „végfelhasználó”:






  i. | a közvetlen fogyasztásra szánt termékek esetében: a fogyasztó; |
| --- | --- | --- |

b)

„végfelhasználó”:

i.

a közvetlen fogyasztásra szánt termékek esetében: a fogyasztó;

| ii. | a feldolgozó-, illetve a csomagolóipar részére készült, emberi fogyasztásra szánt termékek esetében: a végső feldolgozó vagy csomagoló; |
| --- | --- |

ii.

a feldolgozó-, illetve a csomagolóipar részére készült, emberi fogyasztásra szánt termékek esetében: a végső feldolgozó vagy csomagoló;

| iii. | a feldolgozó-, illetve a csomagolóipar részére, takarmányozásra és mezőgazdasági inputanyagként való felhasználásra szánt termékek esetén: a mezőgazdasági termelő. |
| --- | --- |

iii.

a feldolgozó-, illetve a csomagolóipar részére, takarmányozásra és mezőgazdasági inputanyagként való felhasználásra szánt termékek esetén: a mezőgazdasági termelő.

(2)   Az illetékes hatóságok minden szükséges intézkedést megtesznek annak ellenőrzésére, hogy a kedvezmények valóban továbbhárulnak-e a végfelhasználóra. Ennek során vizsgálhatják a kereskedelmi árréseket és az egyes érintett gazdasági szereplők által alkalmazott árakat.

Az első albekezdésben említett intézkedésekről, különösen a támogatási kedvezmények továbbhárításának megállapítására szolgáló ellenőrzési pontokról és azok bármely módosításáról a 33. cikkben előírt jelentés keretében értesíteni kell a Bizottságot.

6. cikk

A gazdasági szereplők nyilvántartása

(1)   A támogatási bizonyítványokat kizárólag az illetékes hatóságok által vezetett nyilvántartásba (a továbbiakban: nyilvántartás) felvett gazdasági szereplők számára lehet kiállítani.

(2)   A Közösség területén működő valamennyi gazdasági szereplő kérheti a nyilvántartásba való bejegyzését.

A nyilvántartásba való bejegyzés a következő feltételekhez kötött:

| a) | a gazdasági szereplőknek rendelkezniük kell a tevékenység elvégzéséhez szükséges eszközökkel, szervezettel és jogszabályban foglalt engedélyekkel, és különösen meg kell felelniük az üzleti számvitel és adózás tekintetében előírt kötelezettségeknek; |
| --- | --- |

a)

a gazdasági szereplőknek rendelkezniük kell a tevékenység elvégzéséhez szükséges eszközökkel, szervezettel és jogszabályban foglalt engedélyekkel, és különösen meg kell felelniük az üzleti számvitel és adózás tekintetében előírt kötelezettségeknek;

| b) | a gazdasági szereplőknek képeseknek kell lenniük annak biztosítására, hogy tevékenységüket a kisebb szigeteken végzik; |
| --- | --- |

b)

a gazdasági szereplőknek képeseknek kell lenniük annak biztosítására, hogy tevékenységüket a kisebb szigeteken végzik;

| c) | a kisebb szigetek egyedi ellátási szabályainak keretében, és ezeknek a szabályoknak a célkitűzéseivel összhangban, a gazdasági szereplőknek a következőket kell vállalniuk:






  i. | az illetékes hatóságokkal, azok kérésére, közölnek minden lényeges információt a kereskedelmi tevékenységükre vonatkozóan, különösen az árak és az alkalmazott haszonkulcsok tekintetében; |
| --- | --- | --- |

c)

a kisebb szigetek egyedi ellátási szabályainak keretében, és ezeknek a szabályoknak a célkitűzéseivel összhangban, a gazdasági szereplőknek a következőket kell vállalniuk:

i.

az illetékes hatóságokkal, azok kérésére, közölnek minden lényeges információt a kereskedelmi tevékenységükre vonatkozóan, különösen az árak és az alkalmazott haszonkulcsok tekintetében;

| ii. | kizárólag a saját nevükben és a saját számlájukra tevékenykednek; |
| --- | --- |

ii.

kizárólag a saját nevükben és a saját számlájukra tevékenykednek;

| iii. | olyan bizonyítvány kiállítása iránti kérelmeket nyújtanak be, amelyek az érintett termékek eladása tekintetében valódi kapacitásukkal arányban állnak; |
| --- | --- |

iii.

olyan bizonyítvány kiállítása iránti kérelmeket nyújtanak be, amelyek az érintett termékek eladása tekintetében valódi kapacitásukkal arányban állnak;

| iv. | tartózkodnak a bármely módon mesterséges termékhiányt előidéző tevékenységtől és a rendelkezésre álló termékek mesterségesen alacsony áron való forgalomba hozatalától; |
| --- | --- |

iv.

tartózkodnak a bármely módon mesterséges termékhiányt előidéző tevékenységtől és a rendelkezésre álló termékek mesterségesen alacsony áron való forgalomba hozatalától;

| v. | az illetékes hatóságok számára kielégítő módon biztosítják, hogy a mezőgazdasági termékeknek a kisebb szigeteken való eladásakor a kapott kedvezményeket továbbhárítják a végfelhasználó részére. |
| --- | --- |

v.

az illetékes hatóságok számára kielégítő módon biztosítják, hogy a mezőgazdasági termékeknek a kisebb szigeteken való eladásakor a kapott kedvezményeket továbbhárítják a végfelhasználó részére.

(3)   Az a gazdasági szereplő, aki a 13. cikkben említett feltételek mellett feldolgozott vagy feldolgozatlan termékeket kíván a Közösség többi részébe szállítani vagy harmadik országokba kivinni, a nyilvántartásba vétel kérelmezésekor vagy később köteles kinyilvánítani az ilyen tevékenység végzésére irányuló szándékát, és adott esetben meg kell jelölnie a csomagolóüzem helyét.

(4)   Az a feldolgozó, aki a 13. vagy 14. cikkben említett feltételek mellett feldolgozott termékeket kíván harmadik országokba kivinni vagy a Közösségbe szállítani, a nyilvántartásba vétel kérelmezésekor vagy később köteles kinyilvánítani az ilyen tevékenység végzésére irányuló szándékát és meg kell jelölnie a feldolgozó üzemek helyét, és adott esetben a feldolgozott termékek analitikus listáját.

7. cikk

A gazdasági szereplők által bemutatandó okmányok és a támogatási bizonyítványok érvényessége

(1)   Az illetékes hatóságok elfogadják az egyes szállítmányokra vonatkozó, a gazdasági szereplők által bemutatott támogatási bizonyítvány iránti kérelmeket, amennyiben azokhoz csatolják az eredeti vásárlási számlát vagy annak hitelesített másolatát.

A vásárlást igazoló számlát, a hajórakjegyet, illetve a légi fuvarlevelet a kérelmező nevére kell kiállítani.

(2)   A bizonyítványok érvényességi ideje 45 nap. Különleges esetekben, amikor a szállítási időt komoly és előre nem látható nehézségek befolyásolják, az illetékes hatóság a bizonyítványok érvényességi idejét meghosszabbíthatja, de az érvényességi idő legfeljebb a bizonyítvány kiállításának napjától számított két hónapig terjedhet.

8. cikk

A bizonyítványok és az áruk bemutatása, a bizonyítványok át nem ruházhatósága

(1)   Az egyedi ellátási szabályok hatálya alá tartozó termékekre a támogatási bizonyítványokat az áruk kirakodásának időpontjától számított 15 munkanapon belül be kell mutatni a kijelölt hatóságnak. Az illetékes hatóságok csökkenthetik ezt a maximális időtartamot.

(2)   Az árut a bemutatott bizonyítványnak megfelelően ömlesztve vagy tételenként kell bemutatni.

(3)   A támogatási bizonyítványok nem átruházhatók.

9. cikk

A termékek minősége

Kizárólag a 800/1999/EK rendelet 21. cikkének (1) bekezdése értelmében megbízható, kifogástalan kereskedelmi minőségű termékek jogosultak az egyedi ellátási szabályok szerinti kedvezményekre.

A termékeknek az első albekezdésben megállapított követelményeknek való megfelelését a Közösségben hatályban lévő szabványokkal és gyakorlattal összhangban, legkésőbb az első forgalomba hozatalkor kell megvizsgálni.

Amennyiben valamely termékről úgy vélik, hogy az első albekezdésben megállapított követelményeknek nem felel meg, az egyedi ellátási szabályok kedvezményeire való jogosultságát vissza kell vonni, és a megfelelő mennyiséget az előzetes ellátási mérlegben jóvá kell írni. Amennyiben a támogatást a 4. cikkel összhangban engedélyezték, a támogatást vissza kell téríteni.

10. cikk

Biztosíték letétbe helyezése

A támogatási bizonyítványok kérelmezéséhez nincs szükség biztosíték letétbe helyezésére.

Kivételes esetekben és az e rendelet megfelelő működésének biztosításához szükséges mértékben azonban, az illetékes hatóságok a nyújtott kedvezmény összegével megegyező biztosíték letétbe helyezését írhatják elő. Ilyen esetekben az 1291/2000/EK rendelet 35. cikkének (1) és (4) bekezdését kell alkalmazni.

11. cikk

A támogatási bizonyítványok iránti kérelmek számának jelentős emelkedése

(1)   Amennyiben az előzetes ellátási mérleghez képest valamely adott termék tekintetében a támogatási bizonyítványok kérelmezése olyan számottevően megemelkedik, hogy az veszélyeztetheti az egyedi ellátási szabályok egy vagy több célkitűzésének megvalósítását, a rendelkezésre álló ellátás és az elsőbbséget élvező ágazatok igényeinek figyelembevételével, a kisebb szigetek alapvető termékekkel történő ellátásának biztosítása érdekében Görögország megtesz minden szükséges intézkedést.

(2)   A bizonyítványok kiadásának korlátozása esetén az illetékes hatóságok minden folyamatban lévő kérelmezésre vonatkozóan egységes százalékos csökkentést alkalmaznak.

12. cikk

Az egy bizonyítvány iránti kérelemre jutó maximális mennyiség rögzítése

A kisebb szigetek piacán a zavarok elkerüléséhez szigorúan szükséges mértékben, illetve az egyedi ellátási szabályok zavartalan működésére vélhetően káros spekulatív műveletek elkerülésére az illetékes hatóságok meghatározzák az egy bizonyítvány iránti kérelemre jutó maximális mennyiséget.

E cikk alkalmazásának eseteiről az illetékes hatóságok haladéktalanul értesítik a Bizottságot.

III.   FEJEZET

Kivitel harmadik országokba és szállítás a közösség többi részébe

13. cikk

A kivitel vagy a szállítás feltételei

(1)   Az egyedi ellátási szabályok hatálya alá tartozó feldolgozatlan termékek, illetve az egyedi ellátási szabályok hatálya alá tartozó termékeket tartalmazó csomagolt vagy feldolgozott termékek kivitelének és szállításának meg kell felelniük a (2)–(3) bekezdésekben szereplő feltételeknek.

(2)   A támogatásban részesült, majd exportált vagy szállított termékmennyiségeket az előzetes ellátási mérlegben jóvá kell írni, és a nyújtott támogatást az exportőrnek vagy a feladónak legkésőbb a kivitel vagy a szállítás időpontjában vissza kell térítenie.

Ezek a termékek nem kerülhetnek szállításra vagy kivitelre ameddig az első albekezdésben említett visszatérítés nem történt meg.

Amennyiben a nyújtott támogatás összegének meghatározása nem lehetséges, a termékeket úgy kell tekinteni, mint amelyek az exportkérelem vagy szállítási kérelem bemutatásának időpontját megelőző hat hónap során a Közösség által meghatározott legmagasabb támogatásban részesültek.

Ezek a termékek részesülhetnek export-visszatérítésben, amennyiben megfelelnek az export-visszatérítés megadásához megállapított feltételeknek.

(3)   A (2) bekezdésében és a 14. cikkben említett termékektől eltérő feldolgozott termékmennyiségek kivitelét vagy szállítását az illetékes hatóságok csak abban az esetben engedélyezik, ha az érintett termékekkel kapcsolatban a feldolgozó vagy az exportőr igazolja, hogy azok nem tartalmaznak az egyedi ellátási szabályok hatálya alatt behozott nyersanyagot.

A (2) bekezdésében említett termékektől eltérő feldolgozatlan vagy csomagolt termékek újrakivitelét vagy továbbszállítását az illetékes hatóságok csak abban az esetben engedélyezik, ha a feladó igazolja, hogy a szóban forgó termékek nem részesültek az egyedi ellátási szabályok keretében nyújtott kedvezményekből.

Az első és második albekezdésben említett igazolások hitelességének biztosítása érdekében az illetékes hatóságok végrehajtják a szükséges vizsgálatokat, és adott esetben visszatéríttetik a kedvezményeket.

14. cikk

Feldolgozott termékek hagyományos kivitele és hagyományos szállítása

(1)   Azok a feldolgozók, akik az egyedi ellátási szabályok által biztosított kedvezményben részesülő nyersanyagot tartalmazó feldolgozott termékekre vonatkozóan a 6. cikk (4) bekezdésének megfelelően kinyilvánították az 1405/2006/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerinti hagyományos kereskedelmi forgalom keretében kiviteli, illetve a hagyományos kereskedelmi forgalom keretében szállítási szándékukat, ezt a jóváhagyott program és az e rendelet mellékletében megállapított mintán belül tehetik meg. Az illetékes hatóságok kibocsátják a szükséges engedélyeket annak biztosítására, hogy ezek a műveletek az említett éves mennyiségeket ne haladják meg.

(2)   Az ebben a cikkben említett termékek exportja kiviteli engedély bemutatásához nem kötött.

IV.   FEJEZET

Ellenőrzések és szankciók

15. cikk

Ellenőrzések

(1)   A mezőgazdasági termékek beléptetésével, kivitelével és szállításával kapcsolatos adminisztratív ellenőrzések részletesek, és a 7. cikk (1) bekezdésében említett dokumentumokkal való keresztellenőrzéseket tartalmaznak.

(2)   A kisebb szigeteken a mezőgazdasági termékek beléptetése, kivitele és szállítása tekintetében végrehajtott fizikai ellenőrzések a 8. cikknek megfelelően bemutatott bizonyítványok legalább 5%-ának megfelelő reprezentatív mintára terjednek ki.

A fizikai ellenőrzéseket értelemszerűen a 386/90/EGK tanácsi rendeletben (11) megállapított eljárással összhangban kell elvégezni.

Különleges esetekben a Bizottság kérheti, hogy a fizikai ellenőrzéseket a fenti százalékos aránytól eltérő nagyságú mintán végezzék el.

16. cikk

Szankciók

(1)   A vis maior és az éghajlati rendellenesség esetének kivételével, amennyiben valamely gazdasági szereplő nem tartja be a 6. cikk szerinti követelményeket, a nemzeti jog szerinti bármely szankció sérelme nélkül az illetékes hatóságok:

| a) | a nyújtott kedvezményt visszatéríttetik a támogatási bizonyítvány jogosultjától; |
| --- | --- |

a)

a nyújtott kedvezményt visszatéríttetik a támogatási bizonyítvány jogosultjától;

| b) | a kötelezettségszegés súlyosságától függően a gazdasági szereplő nyilvántartásba vételét ideiglenesen felfüggesztik vagy visszavonják. |
| --- | --- |

b)

a kötelezettségszegés súlyosságától függően a gazdasági szereplő nyilvántartásba vételét ideiglenesen felfüggesztik vagy visszavonják.

Az a) pontban említett kedvezmény megegyezik a 13. cikk (2) bekezdésével összhangban megállapított támogatás összegével.

(2)   A vis maior és az éghajlati rendellenesség esetének kivételével, amennyiben a bizonyítvány jogosultja nem hajtja végre a tervezett beléptetést, a bizonyítvány kérelmezésére vonatkozó jogosultságát a bizonyítvány érvényességének lejártától számított hatvan napos időszakra fel kell függeszteni. A felfüggesztési időszakot követően az újabb bizonyítvány kiadása az illetékes hatóságok által meghatározott időszak alatt a nyújtott kedvezmény összegével megegyező biztosíték letétbe helyezéséhez kötött.

(3)   Az illetékes hatóságok elfogadják a végrehajtás teljes vagy részleges elmulasztása, vagy a kiadott bizonyítványok érvénytelenítése, illetve a nyújtott kedvezmény visszatérítése miatt rendelkezésre álló bármely termékmennyiség újrafelhasználásához szükséges intézkedéseket.

V.   FEJEZET

Nemzeti rendelkezések

17. cikk

Az igazgatás és a felügyelet részletes nemzeti szabályai

Az illetékes hatóságok elfogadják az egyedi ellátási szabályoknak a tényleges folyamat során történő működtetéséhez és felügyeletéhez szükséges kiegészítő szabályokat.

Az illetékes hatóságok az intézkedések hatálybalépését megelőzően értesítik a Bizottságot az első albekezdés értelmében végrehajtani szándékozott valamennyi intézkedésről.

III.   CÍM

A HELYI TERMÉKEKET TÁMOGATÓ INTÉZKEDÉSEK

I.   FEJEZET

A helyi termékek támogatása

18. cikk

A támogatás összege

(1)   Az 1405/2006/EK rendelet III. fejezetében meghatározott, a helyi mezőgazdasági termelést támogató intézkedések alapján nyújtott támogatás összege nem haladja meg a rendelet 12. cikkében meghatározott határértékeket.

(2)   A támogatás nyújtásának feltételeit, a mezőgazdasági termelés irányvonalát és az érintett mennyiségeket az 1405/2006/EK rendelet 13. cikke (2) bekezdésének megfelelően jóváhagyott programban határozzák meg.

II.   FEJEZET

Támogatási kérelmek és a támogatás kifizetése

19. cikk

A kérelmek benyújtása

Az adott naptári évre vonatkozó támogatási kérelmeket Görögország illetékes hatóságai által kijelölt hivatalhoz kell benyújtani, a hatóságok által meghatározott minta szerint és az általuk megállapított határidőn belül. Az említett határidőket úgy kell megállapítani, hogy lehetőség legyen a szükséges helyszíni ellenőrzések elvégzésére, és nem eshetnek későbbre, mint a következő naptári év február hónapjának 28. napja.

20. cikk

A nyilvánvaló hibák javítása

A támogatási kérelem annak benyújtása után bármikor javítható, ha az illetékes hatóság nyilvánvaló hibát ismer fel.

21. cikk

A kérelmek késedelmes benyújtása

A vis maior és a rendkívüli körülmények esetének kivételével a támogatási kérelemnek a 19. cikk szerint meghatározott határidőn túli benyújtása esetében munkanaponként 1%-ot le kell vonni abból az összegből, amelyre a kedvezményezett a határidőn belüli benyújtás esetén jogosult lett volna. Amennyiben a késedelem meghaladja a 25 naptári napot, a kérelem nem fogadható el.

22. cikk

A támogatási kérelmek visszavonása

(1)   A támogatási kérelmek egészben vagy részben bármikor visszavonhatók.

Amennyiben azonban az illetékes hatóság már tájékoztatta a kedvezményezettet a támogatási kérelemben szereplő szabálytalanságokról, vagy értesítette arról a szándékáról, hogy helyszíni ellenőrzést kíván végezni, és ez az ellenőrzés szabálytalanságokat tár fel, a támogatási kérelemnek a szabálytalanság által érintett része nem vonható vissza.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti visszavonás az igénylő szempontjából visszaállítja a szóban forgó támogatási kérelem vagy a támogatási kérelem egy része benyújtása előtti helyzetet.

(3)   Minden évben legkésőbb március 31-ig az előző naptári évre vonatkozóan a helyi szintű fő okok és a lehetséges trendek megállapítása céljából elemzést kell készíteni a visszavont támogatási kérelmekről.

23. cikk

A támogatás kifizetése

A támogatási kérelmek és a vonatkozó igazoló dokumentumok vizsgálata, illetve az 1405/2006/EK rendelet 7. cikkében előírt támogatási intézkedések keretében nyújtandó összegek meghatározása után az illetékes hatóságok egy adott naptári évre a támogatásokat a következő időszak alatt fizetik ki:

| — | a közvetlen kifizetések esetében az 1782/2003/EK tanácsi rendelet (12) 28. cikkével összhangban, és |
| --- | --- |

—

a közvetlen kifizetések esetében az 1782/2003/EK tanácsi rendelet (12) 28. cikkével összhangban, és

| — | az egyéb kifizetések esetében a folyó év október 16-án kezdődő és az azt követő év június 30-án véget érő időszak alatt. |
| --- | --- |

—

az egyéb kifizetések esetében a folyó év október 16-án kezdődő és az azt követő év június 30-án véget érő időszak alatt.

III.   FEJEZET

Ellenőrzések

24. cikk

Általános elvek

Az ellenőrzéseket adminisztratív és helyszíni ellenőrzések keretében hajtják végre.

Az adminisztratív ellenőrzés részletes, és keresztvizsgálatokat tartalmaz, amelyeket, többek között, az 1782/2003/EK rendelet II. címének 4. fejezetében előírt integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer adatainak felhasználásával kell elvégezni.

A 26. cikk (1) bekezdésével összhangban elvégzett kockázatelemzés alapján az illetékes hatóságok a támogatási kérelmek legalább 5 %-án szúrópróbaszerű helyszíni ellenőrzéseket végeznek. A mintának egyúttal a támogatás alá tartozó mennyiségek legalább 5 %-át is le kell fednie.

Minden indokolt esetben Görögország alkalmazza az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszert.

25. cikk

Helyszíni ellenőrzések

(1)   A helyszíni ellenőrzést bejelentés nélkül végzik. A szükséges minimumra szorítkozó előzetes értesítés azonban küldhető, feltéve, hogy ez az ellenőrzés célját nem veszélyezteti. Az ilyen értesítés, az alaposan indokolt esetek kivételével, legfeljebb 48 órával korábban küldhető.

(2)   Az e fejezetben előírt helyszíni ellenőrzések, ahol lehetséges, a közösségi jogszabályokban foglalt bármilyen más ellenőrzéssel összefüggésben végzendők.

(3)   Az érintett támogatási kérelmet vagy kérelmeket el kell utasítani, ha a kedvezményezettek vagy képviselőik megakadályozzák a helyszíni ellenőrzés végrehajtását.

26. cikk

A helyszínen ellenőrizendő kedvezményezettek kiválasztása

(1)   A helyszínen ellenőrizendő kedvezményezetteket az illetékes hatóság kockázatelemzés alapján és a reprezentativitás követelményének megfelelően választja ki, a benyújtott támogatási kérelmek alapján. A kockázatelemzés során a következőket kell figyelembe venni:

| a) | a támogatások összege; |
| --- | --- |

a)

a támogatások összege;

| b) | a mezőgazdasági parcellák száma, a támogatás iránti kérelemben szereplő terület, illetve a megtermelt, elszállított, feldolgozott vagy forgalomba hozott mennyiség; |
| --- | --- |

b)

a mezőgazdasági parcellák száma, a támogatás iránti kérelemben szereplő terület, illetve a megtermelt, elszállított, feldolgozott vagy forgalomba hozott mennyiség;

| c) | az előző évhez képest történt változások; |
| --- | --- |

c)

az előző évhez képest történt változások;

| d) | az előző évek során végzett ellenőrzések eredményei; |
| --- | --- |

d)

az előző évek során végzett ellenőrzések eredményei;

| e) | a Görögország által meghatározott egyéb tényezők. |
| --- | --- |

e)

a Görögország által meghatározott egyéb tényezők.

A reprezentativitás biztosítása érdekében Görögország a helyszínen ellenőrizendő minimális számú kedvezményezett 20–25 %-át véletlenszerűen választja ki.

(2)   Az illetékes hatóság nyilvántartást vezet arról, hogy az adott kedvezményezetteket milyen okok alapján választották ki helyszíni ellenőrzésre. A helyszíni ellenőrzést végző ellenőr az ellenőrzés megkezdése előtt tájékoztatást kap ezekről az indokokról.

27. cikk

Ellenőrzési jelentés

(1)   Minden helyszíni ellenőrzésről ellenőrzési jelentés készül, amely tartalmazza az elvégzett ellenőrzések részleteit. A jelentések különösen az alábbiakat tartalmazzák:

| a) | az ellenőrzött támogatási rendszerek és az ellenőrzött kérelmek; |
| --- | --- |

a)

az ellenőrzött támogatási rendszerek és az ellenőrzött kérelmek;

| b) | a jelen lévő személyek; |
| --- | --- |

b)

a jelen lévő személyek;

| c) | az ellenőrzött mezőgazdasági parcellák, a lemért mezőgazdasági parcellák, a mérések eredményei lemért parcellánként és az alkalmazott mérési módszerek; |
| --- | --- |

c)

az ellenőrzött mezőgazdasági parcellák, a lemért mezőgazdasági parcellák, a mérések eredményei lemért parcellánként és az alkalmazott mérési módszerek;

| d) | azok a megtermelt, elszállított, feldolgozott vagy forgalomba hozott mennyiségek, amelyekre az ellenőrzés kiterjedt; |
| --- | --- |

d)

azok a megtermelt, elszállított, feldolgozott vagy forgalomba hozott mennyiségek, amelyekre az ellenőrzés kiterjedt;

| e) | kapott-e a kedvezményezett előzetes értesítést a látogatásról, ha igen, mennyit; |
| --- | --- |

e)

kapott-e a kedvezményezett előzetes értesítést a látogatásról, ha igen, mennyit;

| f) | további elvégzett ellenőrző intézkedések. |
| --- | --- |

f)

további elvégzett ellenőrző intézkedések.

(2)   A kedvezményezettek vagy képviselőik számára lehetőséget kell biztosítani, hogy aláírják a jelentést az ellenőrzés alatti jelenlétük igazolásaként, és hogy észrevételeket fűzhessenek hozzá. Szabálytalanságok feltárása esetén a kedvezményezett másolatot kap az ellenőrzési jelentésről.

Amennyiben a helyszíni ellenőrzés távérzékelés útján történik, Görögország dönthet úgy, hogy nem biztosítja a kedvezményezetteknek vagy képviselőiknek a vizsgálati jelentés aláírásának lehetőségét, ha a távérzékeléssel végzett ellenőrzés nem tár fel szabálytalanságot.

IV.   FEJEZET

Csökkentések, kizárások és jogosulatlan kifizetések

28. cikk

Csökkentések és kizárások

Amennyiben eltérések tapasztalhatók a támogatási kérelmek keretében bejelentett adatok és a III. fejezetben említett ellenőrzések megállapításai között, Görögország csökkentéseket, illetve a támogatásból való kizárást alkalmaz. A csökkentéseknek és kizárásoknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

29. cikk

A csökkentések és kizárások alkalmazása alóli mentesülés

(1)   A 28. cikkben meghatározott csökkentések és kizárások nem alkalmazandók, ha a kedvezményezett tényszerűen helyes tájékoztatást nyújtott be, vagy egyéb módon bizonyítani tudja, hogy nem hibás.

(2)   A csökkentéseket és kizárásokat nem kell alkalmazni a támogatási kérelem azon részeivel kapcsolatban, amelyekre vonatkozóan a kedvezményezett írásban értesíti az illetékes hatóságot arról, hogy a támogatási kérelem pontatlan vagy a benyújtása óta pontatlanná vált, amennyiben az illetékes hatóság a kedvezményezettet még nem értesítette helyszíni ellenőrzés elvégzésére irányuló szándékáról vagy a kérelemben található bármiféle szabálytalanságról.

A kedvezményezett által nyújtott, az első albekezdésben említett tájékoztatás alapján a támogatási kérelem kiigazításra kerül olyan módon, hogy tükrözze a valós helyzetet.

30. cikk

A jogosulatlan kifizetések visszatérítése és a szankciók

(1)   A jogosulatlan kifizetések esetében a 796/2004/EK bizottsági rendelet (13) 73. cikke értelemszerűen alkalmazandó.

(2)   Ha a jogosulatlan kifizetés hamis nyilatkozatból, hamis dokumentumokból, vagy a kedvezményezett súlyos gondatlanságából ered, a jogosulatlanul kifizetett összeggel megegyező szankció összegét a 796/2004/EK rendelet 73. cikkének (3) bekezdésével összhangban kiszámolt kamattal kell megemelni.

31. cikk

Vis maior és rendkívüli körülmények

Az 1782/2003/EK rendelet 40. cikke (4) bekezdésének értelmében vett vis maior vagy rendkívüli körülmények esetén a 796/2004/EK rendelet 72. cikkének megfelelően értesíteni kell az illetékes hatóságot.

IV.   CÍM

ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

32. cikk

Értesítések

(1)   Az egyedi ellátási szabályok vonatkozásában az illetékes hatóságok legkésőbb minden negyedévet követő hónap tizenötödik napjáig megküldik a Bizottságnak a naptári referenciaév előző hónapjaira vonatkozó következő adatokat, termékenkénti és KN-kódok szerinti, illetve adott esetben a különleges rendeltetési hely szerinti bontásban:

| a) | a mennyiségek annak megfelelő bontásban, hogy a görög szárazföldről vagy másik szigetekről szállították azokat; |
| --- | --- |

a)

a mennyiségek annak megfelelő bontásban, hogy a görög szárazföldről vagy másik szigetekről szállították azokat;

| b) | a támogatás összege és a ténylegesen kifizetett költségek termékenként; |
| --- | --- |

b)

a támogatás összege és a ténylegesen kifizetett költségek termékenként;

| c) | azok a mennyiségek, amelyekre nem használták fel támogatási bizonyítványokat; |
| --- | --- |

c)

azok a mennyiségek, amelyekre nem használták fel támogatási bizonyítványokat;

| d) | a 13. cikknek megfelelően feldolgozás után harmadik országokba kivitt vagy a Közösség többi részébe szállított bármely mennyiségek; |
| --- | --- |

d)

a 13. cikknek megfelelően feldolgozás után harmadik országokba kivitt vagy a Közösség többi részébe szállított bármely mennyiségek;

| e) | valamely termékkategóriára vonatkozó teljes mennyiségen belüli átcsoportosítások és az előzetes ellátási mérleg módosításai ezen időszak alatt; |
| --- | --- |

e)

valamely termékkategóriára vonatkozó teljes mennyiségen belüli átcsoportosítások és az előzetes ellátási mérleg módosításai ezen időszak alatt;

| f) | a rendelkezésre álló egyenleg és a kihasználtsági arány. |
| --- | --- |

f)

a rendelkezésre álló egyenleg és a kihasználtsági arány.

Az első albekezdésben előírt adatokat a felhasznált bizonyítványok alapján kell szolgáltatni.

(2)   A helyi termelés támogatása vonatkozásában Görögország a következőkről értesíti a Bizottságot:

| a) | minden évben legkésőbb március 31-ig a beérkezett támogatási kérelmekről és az előző naptári évvel kapcsolatos összegekről; |
| --- | --- |

a)

minden évben legkésőbb március 31-ig a beérkezett támogatási kérelmekről és az előző naptári évvel kapcsolatos összegekről;

| b) | minden évben legkésőbb július 31-ig a véglegesen támogatható támogatási kérelmekről és az előző naptári évvel kapcsolatos összegekről. |
| --- | --- |

b)

minden évben legkésőbb július 31-ig a véglegesen támogatható támogatási kérelmekről és az előző naptári évvel kapcsolatos összegekről.

33. cikk

Jelentés

(1)   A 1405/2006/EK rendelet 17. cikkének (2) bekezdésében előírt jelentés többek között a következőket tartalmazza:

| a) | a társadalmi-gazdasági és mezőgazdasági környezet bármely jelentős változása; |
| --- | --- |

a)

a társadalmi-gazdasági és mezőgazdasági környezet bármely jelentős változása;

| b) | az összes intézkedés végrehajtására vonatkozó, rendelkezésre álló fizikai és pénzügyi adatok összefoglalása, amelyet az adatok elemzése és adott esetben azon ágazat bemutatása és elemzése egészít ki, amelyre az intézkedések vonatkoznak; |
| --- | --- |

b)

az összes intézkedés végrehajtására vonatkozó, rendelkezésre álló fizikai és pénzügyi adatok összefoglalása, amelyet az adatok elemzése és adott esetben azon ágazat bemutatása és elemzése egészít ki, amelyre az intézkedések vonatkoznak;

| c) | a különleges és általános célkitűzésekkel kapcsolatban az intézkedések és prioritások alakulása a jelentés benyújtása időpontjában, számszerűsített mutatók használatával; |
| --- | --- |

c)

a különleges és általános célkitűzésekkel kapcsolatban az intézkedések és prioritások alakulása a jelentés benyújtása időpontjában, számszerűsített mutatók használatával;

| d) | rövid beszámoló az intézkedések működtetésében és végrehajtásában felmerült bármely fontosabb problémáról, ideértve a 22. cikk (3) bekezdésében említett elemzést is; |
| --- | --- |

d)

rövid beszámoló az intézkedések működtetésében és végrehajtásában felmerült bármely fontosabb problémáról, ideértve a 22. cikk (3) bekezdésében említett elemzést is;

| e) | valamennyi említett intézkedés eredményeinek vizsgálata, figyelembe véve azok kölcsönös összefüggéseit; |
| --- | --- |

e)

valamennyi említett intézkedés eredményeinek vizsgálata, figyelembe véve azok kölcsönös összefüggéseit;

| f) | az egyedi ellátási szabályok vonatkozásában:






  — | az árak alakulásával és az így nyújtott előny hatásaival kapcsolatos adatok és elemzés, valamint az említett hatás biztosítása érdekében meghozott intézkedések és elvégzett ellenőrzések; |
| --- | --- | --- |

f)

az egyedi ellátási szabályok vonatkozásában:

—

az árak alakulásával és az így nyújtott előny hatásaival kapcsolatos adatok és elemzés, valamint az említett hatás biztosítása érdekében meghozott intézkedések és elvégzett ellenőrzések;

| — | a többi rendelkezésre álló támogatás figyelembevételével a támogatások arányosságának elemzése a kisebb szigetekre történő szállítás többletköltségeihez és az alkalmazott árakhoz képest, valamint a feldolgozásra vagy mezőgazdasági inputanyagként való felhasználásra szánt termékek esetében az elszigeteltségből és a távoli fekvésből adódó többletköltségek elemzése; |
| --- | --- |

—

a többi rendelkezésre álló támogatás figyelembevételével a támogatások arányosságának elemzése a kisebb szigetekre történő szállítás többletköltségeihez és az alkalmazott árakhoz képest, valamint a feldolgozásra vagy mezőgazdasági inputanyagként való felhasználásra szánt termékek esetében az elszigeteltségből és a távoli fekvésből adódó többletköltségek elemzése;

| g) | annak objektíven mérhető mutatók alapján történő feltüntetése, hogy a program részét képező egyes intézkedések célkitűzései milyen mértékben valósultak meg; |
| --- | --- |

g)

annak objektíven mérhető mutatók alapján történő feltüntetése, hogy a program részét képező egyes intézkedések célkitűzései milyen mértékben valósultak meg;

| h) | a kisebb szigetek éves ellátási mérlegére vonatkozó adatok, többek között a fogyasztás, az állatállomány változása, a termelés és a kereskedelem vonatkozásában; |
| --- | --- |

h)

a kisebb szigetek éves ellátási mérlegére vonatkozó adatok, többek között a fogyasztás, az állatállomány változása, a termelés és a kereskedelem vonatkozásában;

| i) | a program intézkedéseinek végrehajtása érdekében a Görögország által meghatározott szempontok alapján ténylegesen nyújtott összegekre vonatkozó adatok, például a támogatott termelők száma, a támogatott területek nagysága vagy az érintett gazdaságok száma; |
| --- | --- |

i)

a program intézkedéseinek végrehajtása érdekében a Görögország által meghatározott szempontok alapján ténylegesen nyújtott összegekre vonatkozó adatok, például a támogatott termelők száma, a támogatott területek nagysága vagy az érintett gazdaságok száma;

| j) | a programban szereplő valamennyi intézkedés pénzügyi lebonyolítására vonatkozó információk; |
| --- | --- |

j)

a programban szereplő valamennyi intézkedés pénzügyi lebonyolítására vonatkozó információk;

| k) | az illetékes hatóságok által végrehajtott ellenőrzésekre és az esetlegesen alkalmazott szankciókra vonatkozó statisztikai adatok; |
| --- | --- |

k)

az illetékes hatóságok által végrehajtott ellenőrzésekre és az esetlegesen alkalmazott szankciókra vonatkozó statisztikai adatok;

| l) | Görögország észrevételei a program végrehajtására vonatkozóan. |
| --- | --- |

l)

Görögország észrevételei a program végrehajtására vonatkozóan.

(2)   A 2007-es évre a jelentés hatásvizsgálatot tartalmaz arról, hogy a marha- és borjúhús, a juh- és kecskehús termeléshez kapcsolódó hagyományos tevékenységekre vonatkozó támogatási program hogyan befolyásolta a kisebb szigetek állattenyésztését és mezőgazdaságát.

34. cikk

A programok módosítása

(1)   Az 1405/2006/EK rendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján engedélyezett programmódosításokat be kell nyújtani a Bizottságnak jóváhagyásra.

Ez a jóváhagyás nem szükséges azonban a következő módosítások esetében:

| a) | az előzetes ellátási mérlegek vonatkozásában Görögország módosíthatja a támogatás szintjét és az ellátási szabályok hatálya alá tartozó termékek mennyiségét; |
| --- | --- |

a)

az előzetes ellátási mérlegek vonatkozásában Görögország módosíthatja a támogatás szintjét és az ellátási szabályok hatálya alá tartozó termékek mennyiségét;

| b) | a helyi termelést támogató közösségi programok vonatkozásában Görögország a módosítási kérelem benyújtásakor hatályos összegekhez képest 20 %-os sávon belül lefelé és felfelé módosíthatja az egyes intézkedésekre megítélt keretösszeget és a támogatások egységnyi összegét. |
| --- | --- |

b)

a helyi termelést támogató közösségi programok vonatkozásában Görögország a módosítási kérelem benyújtásakor hatályos összegekhez képest 20 %-os sávon belül lefelé és felfelé módosíthatja az egyes intézkedésekre megítélt keretösszeget és a támogatások egységnyi összegét.

(2)   Görögország évente egyszer értesíti a Bizottságot a tervezett módosításokról. Görögország ugyanakkor vis maior vagy rendkívüli körülmények esetén bármikor közölheti a módosításokat. Ha a Bizottság nem emel kifogást a tervezett módosításokkal kapcsolatban, azok az említett értesítés időpontjától számított második hónap első napjától alkalmazandók.

35. cikk

Tanulmányok, demonstrációs projektek, képzések, illetve technikai segítségnyújtási intézkedések finanszírozása

A tanulmányok, demonstrációs projektek, képzések, illetve technikai segítségnyújtási intézkedések finanszírozásához szükséges összegek az 1405/2006/EK rendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján jóváhagyott programban a program végrehajtásának tekintetében nem haladhatják meg az érintett program teljes finanszírozásának 1%-át.

36. cikk

Kiegészítő nemzeti intézkedések

A tagállamok elfogadják mindazokat a kiegészítő intézkedéseket, amelyekre e rendelet alkalmazásához szükség van.

37. cikk

Az előlegek csökkentése

A költségvetési fegyelem általános szabályainak sérelme nélkül, amennyiben a Görögország által a 32. és 33. cikk szerint a Bizottsághoz eljuttatott információk hiányosak, vagy az információk eljuttatásának határidejét nem tartották be, a Bizottság átmenetileg és átalányalapon a mezőgazdasági kiadások könyvelésekor az előlegeket csökkentheti.

38. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 2837/93/EGK, a 2958/93/EGK, a 3063/93/EK, a 3175/94/EK, az 1517/2002/EK, az 1999/2002/EK és a 2084/2004/EK rendelet 2007. január 1-jei hatállyal hatályát veszti.

39. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2007. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. december 20-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 265., 2006.9.26., 1. o.

1

(2)  HL L 260., 1993.10.19., 5. o. A legutóbb a 2384/2002/EK rendelettel (HL L 358., 2002.12.31., 124. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 267., 1993.10.28., 4. o. A legutóbb az 1820/2002/EK rendelettel (HL L 276., 2002.10.12., 22. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 274., 1993.11.6., 5. o. A legutóbb a 780/2002/EK rendelettel (HL L 123., 2002.5.9., 32. o.) módosított rendelet.

4

(5)  HL L 335., 1994.12.23., 54. o. A legutóbb a 2119/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 20 o.) módosított rendelet.

5

(6)  HL L 228., 2002.8.24., 12. o.

6

(7)  HL L 308., 2002.11.9., 11. o.

7

(8)  HL L 360., 2004.12.7., 19. o.

8

(9)  HL L 152., 2000.6.24., 1. o. A legutóbb a 410/2006/EK rendelettel (HL L 71., 2006.3.10., 7. o.) módosított rendelet.

9

(10)  HL L 102., 1999.4.17., 11. o. A legutóbb a 671/2004/EK rendelettel (HL L 105., 2004.4.14., 5. o.) módosított rendelet.

10

(11)  HL L 42., 1990.2.16., 6. o.

11

(12)  HL L 270., 2003.10.21., 1. o.

12

(13)  HL L 141., 2004.4.30., 18. o.

13

---

MELLÉKLET

A kisebb szigetekről a hagyományos áruszállítások keretében kivihető vagy szállítható feldolgozott termékek éves maximális mennyisége

| (Mennyiség kilogrammban (vagy literben)) |
| --- |
| KN-kód | A Közösségbe | Harmadik országokba |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |

(Mennyiség kilogrammban (vagy literben))

KN-kód

A Közösségbe

Harmadik országokba

---

| 21.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 365/76 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 365/76

---

A BIZOTTSÁG 1915/2006/EK RENDELETE

(2006. december 18.)

a meghatározott harmadik országokból származó egyes vas- és acéltermékek behozatalára vonatkozó előzetes közösségi felügyelet fenntartásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a behozatalra vonatkozó közös szabályokról, valamint az 518/94/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 1994. december 22-i 3285/94/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikkére,

tekintettel az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályokról, valamint az 1765/82/EGK, 1766/82/EGK és 3420/83/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 1994. március 7-i 519/94/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 9. cikkére,

a tanácsadó bizottságokkal folytatott konzultációkat követően,

mivel:

| (1) | A Bizottság a 76/2002/EK rendelettel (3) előzetes közösségi felügyeletet vezetett be a harmadik országokból származó egyes vas- és acélipari termékek behozatalára. Ezt a rendeletet egyrészt az 1337/2002/EK bizottsági rendelet (4) módosította, hogy kiterjessze a felügyelet hatályát, másrészt pedig a 2385/2002/EK rendelet (5), valamint a 469/2005/EK rendelet (6). |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság a 76/2002/EK rendelettel (3) előzetes közösségi felügyeletet vezetett be a harmadik országokból származó egyes vas- és acélipari termékek behozatalára. Ezt a rendeletet egyrészt az 1337/2002/EK bizottsági rendelet (4) módosította, hogy kiterjessze a felügyelet hatályát, másrészt pedig a 2385/2002/EK rendelet (5), valamint a 469/2005/EK rendelet (6).

| (2) | A Közösség külkereskedelmi statisztikái nem állnak rendelkezésre az 1917/2000/EK bizottsági rendelet (7) által megállapított időszakokra. |
| --- | --- |

(2)

A Közösség külkereskedelmi statisztikái nem állnak rendelkezésre az 1917/2000/EK bizottsági rendelet (7) által megállapított időszakokra.

| (3) | Bár a felügyelet 2002. évi bevezetése óta változott a helyzet, a világ acélpiacának fejleményei következtében még mindig szükség van egy megbízható és gyors információs rendszerre a jövőbeni közösségi behozatalokra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(3)

Bár a felügyelet 2002. évi bevezetése óta változott a helyzet, a világ acélpiacának fejleményei következtében még mindig szükség van egy megbízható és gyors információs rendszerre a jövőbeni közösségi behozatalokra vonatkozóan.

| (4) | Az acélipari termékek iránti jelentős keresletnövekedésben az egyik legfontosabb hajtóerő 2003 óta a kínai piac. Mindazonáltal Kína erősen felgyorsított ütemben növeli termelési kapacitását. Kína nyersacéltermelése a 2000. évi 129 millió tonnáról 2005-ben 349 millió tonnára nőtt, ezzel világviszonylatban 15,4 %-ról 36 %-ra emelte részesedését ugyanezen időszakra vonatkozóan, valamint termelési kapacitásának jelenlegi további növelése azt eredményezheti, hogy Kína kapacitása 2006-ban is nő. Az EU Kínából érkező behozatala 2004-ben elérte a 0,9 millió tonnát, 2005-ben pedig az 1,6 millió tonnát. Kína 2004-ben 15 millió tonnás nettó importőr volt, azonban 2006-ban már nettó exportőr lesz. Előreláthatóan ez a csökkenő behozatali, illetve növekvő kiviteli tendencia folytatódni fog Kínában, ezáltal pedig az acélipari termékek új piacot kereső, jelentősen megnövekedett mennyiségei kerülnek a világpiacra. |
| --- | --- |

(4)

Az acélipari termékek iránti jelentős keresletnövekedésben az egyik legfontosabb hajtóerő 2003 óta a kínai piac. Mindazonáltal Kína erősen felgyorsított ütemben növeli termelési kapacitását. Kína nyersacéltermelése a 2000. évi 129 millió tonnáról 2005-ben 349 millió tonnára nőtt, ezzel világviszonylatban 15,4 %-ról 36 %-ra emelte részesedését ugyanezen időszakra vonatkozóan, valamint termelési kapacitásának jelenlegi további növelése azt eredményezheti, hogy Kína kapacitása 2006-ban is nő. Az EU Kínából érkező behozatala 2004-ben elérte a 0,9 millió tonnát, 2005-ben pedig az 1,6 millió tonnát. Kína 2004-ben 15 millió tonnás nettó importőr volt, azonban 2006-ban már nettó exportőr lesz. Előreláthatóan ez a csökkenő behozatali, illetve növekvő kiviteli tendencia folytatódni fog Kínában, ezáltal pedig az acélipari termékek új piacot kereső, jelentősen megnövekedett mennyiségei kerülnek a világpiacra.

| (5) | A legújabb behozatali statisztikák, amelyek a négy fő termékfajtára, nevezetesen a hengerelt termékekre, hosszú termékekre, csövekre és csővezetékekre, valamint félkész termékekre vonatkoznak, 2006 első félévére vonatkozóan az előző év azonos időszakával összehasonlítva összességében átlagosan 11 %-os növekedést mutattak, a hengerelt, illetve a hosszú termékek esetében azonban a növekedés elérte a 18 %-ot, illetve a 13 %-ot. A teljes behozatal 2005-ben elérte a 26,2 millió tonnát, ez a 2002-es 20 millió tonnás értékhez viszonyítva 3 év alatt 31 %-os növekedést jelez. |
| --- | --- |

(5)

A legújabb behozatali statisztikák, amelyek a négy fő termékfajtára, nevezetesen a hengerelt termékekre, hosszú termékekre, csövekre és csővezetékekre, valamint félkész termékekre vonatkoznak, 2006 első félévére vonatkozóan az előző év azonos időszakával összehasonlítva összességében átlagosan 11 %-os növekedést mutattak, a hengerelt, illetve a hosszú termékek esetében azonban a növekedés elérte a 18 %-ot, illetve a 13 %-ot. A teljes behozatal 2005-ben elérte a 26,2 millió tonnát, ez a 2002-es 20 millió tonnás értékhez viszonyítva 3 év alatt 31 %-os növekedést jelez.

| (6) | 2006 első két negyedévének vizsgálata további nagy mennyiségű behozatalt és összességében 29 %-os növekedést mutat, míg az adott év harmadik negyedéve további növekvő tendenciát jelez. |
| --- | --- |

(6)

2006 első két negyedévének vizsgálata további nagy mennyiségű behozatalt és összességében 29 %-os növekedést mutat, míg az adott év harmadik negyedéve további növekvő tendenciát jelez.

| (7) | Ezenkívül a közösségi piaci árak, csakúgy mint az Egyesült Államokban, továbbra is nagyon magasak, és általában 20–30 %-kal magasabbak, mint az ázsiai piac árai. A jelek arra mutatnak, hogy ez az árkülönbség felkeltette a harmadik országbeli exportőrök figyelmét, és 2006 során az árcsökkenés első jeleit lehetett tapasztalni az amerikai piacon és néhány európai ország piacán. |
| --- | --- |

(7)

Ezenkívül a közösségi piaci árak, csakúgy mint az Egyesült Államokban, továbbra is nagyon magasak, és általában 20–30 %-kal magasabbak, mint az ázsiai piac árai. A jelek arra mutatnak, hogy ez az árkülönbség felkeltette a harmadik országbeli exportőrök figyelmét, és 2006 során az árcsökkenés első jeleit lehetett tapasztalni az amerikai piacon és néhány európai ország piacán.

| (8) | Ezenfelül az EU-termelők foglalkoztatási statisztikái jelentős hanyatlást mutatnak, vagyis a 2000. évi 414 500 főről 2001-ben 404 700 főre, 2002-ben 390 200 főre, 2003-ban 383 800 főre, 2004-ben 375 900 főre, 2005-ben pedig 347 000 főre történő csökkenést, ami az elmúlt öt év viszonylatában közel 16 %-os csökkenést jelent. |
| --- | --- |

(8)

Ezenfelül az EU-termelők foglalkoztatási statisztikái jelentős hanyatlást mutatnak, vagyis a 2000. évi 414 500 főről 2001-ben 404 700 főre, 2002-ben 390 200 főre, 2003-ban 383 800 főre, 2004-ben 375 900 főre, 2005-ben pedig 347 000 főre történő csökkenést, ami az elmúlt öt év viszonylatában közel 16 %-os csökkenést jelent.

| (9) | Az acélipari termékek behozatalának jelenlegi alakulása, a kínai piacon bekövetkezett legutóbbi fejlemények, a behozatal felgyorsított ütemű növekedése, az acélipari termékek uniós piaci és harmadik országbeli árának nagy különbségei, valamint az elmúlt években a munkahelyek nagyszámú csökkenése alapján valószínűsíthető, hogy a 3285/94/EK rendelet 11. cikkének alkalmazása által a közösségi termelőket kár fenyegeti. |
| --- | --- |

(9)

Az acélipari termékek behozatalának jelenlegi alakulása, a kínai piacon bekövetkezett legutóbbi fejlemények, a behozatal felgyorsított ütemű növekedése, az acélipari termékek uniós piaci és harmadik országbeli árának nagy különbségei, valamint az elmúlt években a munkahelyek nagyszámú csökkenése alapján valószínűsíthető, hogy a 3285/94/EK rendelet 11. cikkének alkalmazása által a közösségi termelőket kár fenyegeti.

| (10) | Így a Közösség érdekei szükségessé teszik, hogy egyes acélipari termékek behozatala további előzetes közösségi felügyelet alatt álljon, azért, hogy előzetes statisztikai tájékoztatást nyújtson a behozatal alakulásának gyors elemzéséhez. Figyelembe véve a fent említett, várható fejleményeket, és azt, hogy más jelentős acélgyártó országok is bevezettek hasonló felügyeleti rendszereket, illetve 2009-ig meghosszabbították azok működését, helyénvaló, hogy 2009. december 31-ig továbbra is fennmaradjon ez a rendszer. |
| --- | --- |

(10)

Így a Közösség érdekei szükségessé teszik, hogy egyes acélipari termékek behozatala további előzetes közösségi felügyelet alatt álljon, azért, hogy előzetes statisztikai tájékoztatást nyújtson a behozatal alakulásának gyors elemzéséhez. Figyelembe véve a fent említett, várható fejleményeket, és azt, hogy más jelentős acélgyártó országok is bevezettek hasonló felügyeleti rendszereket, illetve 2009-ig meghosszabbították azok működését, helyénvaló, hogy 2009. december 31-ig továbbra is fennmaradjon ez a rendszer.

| (11) | Továbbá, hogy a lehető legkevesebb legyen a felesleges kényszerítő intézkedés, és ne zavarja túlzottan a határhoz közeli vállalatok tevékenységét, kívánatos kiterjeszteni az előzetes közösségi felügyelet hatálya alá nem tartozó kisebb mennyiségű behozatalok körét. Ennek megfelelően az e rendelet hatálya alá nem tartozó behozatalok nettó tömegének legmagasabb értékét 2 500 kg-ra kell felemelni. |
| --- | --- |

(11)

Továbbá, hogy a lehető legkevesebb legyen a felesleges kényszerítő intézkedés, és ne zavarja túlzottan a határhoz közeli vállalatok tevékenységét, kívánatos kiterjeszteni az előzetes közösségi felügyelet hatálya alá nem tartozó kisebb mennyiségű behozatalok körét. Ennek megfelelően az e rendelet hatálya alá nem tartozó behozatalok nettó tömegének legmagasabb értékét 2 500 kg-ra kell felemelni.

| (12) | Kívánatos, hogy ez a rendelet kihirdetése napján lépjen hatályba a mielőbbi adatgyűjtés érdekében, |
| --- | --- |

(12)

Kívánatos, hogy ez a rendelet kihirdetése napján lépjen hatályba a mielőbbi adatgyűjtés érdekében,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1337/2002/EK, a 2385/2002/EK, valamint a 469/2005/EK rendeletekkel módosított 76/2002/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   E rendelet nem alkalmazható azokra a behozatalokra, amelyek nettó tömege nem haladja meg a 2 500 kg-ot.” |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   E rendelet nem alkalmazható azokra a behozatalokra, amelyek nettó tömege nem haladja meg a 2 500 kg-ot.”

| 2. | A 6. cikkben a „2006. december 31.” időpont helyébe a „2009. december 31.” időpont lép. |
| --- | --- |

2.

A 6. cikkben a „2006. december 31.” időpont helyébe a „2009. december 31.” időpont lép.

2. cikk

Az e rendelet hatálya alá tartozó, 2007. január 1-je előtt szállított acélipari termékek Bulgáriában és Romániában 2007. január 1-jétől való szabad forgalomba bocsátására vonatkozóan nincs szükség felügyeleti okmányra, amennyiben a termékeket 2007. január 1-je előtt szállították. A szállítás megkezdésének időpontját fuvarlevél vagy egyéb, a Közösség hatóságai által elismert szállítási okmány bemutatásával kell igazolni.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Eltérésként a 2. cikk Bulgária és Románia csatlakozási szerződésének hatálybalépése esetén, annak hatálybalépése napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. december 18-án.

a Bizottság részéről

Peter MANDELSON

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 349., 1994.12.31., 53. o. A legutóbb a 2200/2004/EK rendelettel (HL L 374., 2004.12.22., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 67., 1994.3.10., 89. o. A legutóbb a 474/2003/EK rendelettel (HL L 65., 2003.3.8., 1. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 16., 2002.1.18., 3. o. A legutóbb a 469/2005/EK rendelettel (HL L 78., 2005.3.24., 12. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 195., 2002.7.24., 25. o.

4

(5)  HL L 358., 2002.12.31., 125. o.

5

(6)  HL L 78., 2005.3.24., 12. o.

6

(7)  HL L 229., 2000.9.9., 14. o. A legutóbb az 1949/2005/EK rendelettel (HL L 312., 2005.11.29., 10. o.) módosított rendelet.

7

---

| 21.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 365/78 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 365/78

---

A BIZOTTSÁG 1916/2006/EK RENDELETE

(2006. december 18.)

egyes, Albániából származó halakra és halászati termékekre vonatkozóan közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az egyrészről Európai Közösségek és azok tagállamai, valamint másrészről az Albán Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás, valamint az Európai Közösség és az Albán Köztársaság közötti ideiglenes megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról szóló, 2006. október 23-i 1616/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2. cikkére,

mivel:

| (1) | Az egyrészről Európai Közösségek és tagállamai, valamint másrészről az Albán Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodást (2) (a továbbiakban: stabilizációs és társulási megállapodás) 2006. június 12-én írták alá Luxembourgban. A stabilizációs és társulási megállapodás megerősítése folyamatban van. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről Európai Közösségek és tagállamai, valamint másrészről az Albán Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodást (2) (a továbbiakban: stabilizációs és társulási megállapodás) 2006. június 12-én írták alá Luxembourgban. A stabilizációs és társulási megállapodás megerősítése folyamatban van.

| (2) | 2006. június 12-én a Tanács megkötötte az egyrészről az Európai Közösség és másrészről az Albán Köztársaság közötti, a kereskedelemről és a kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodást (3) (a továbbiakban: ideiglenes megállapodás). Az ideiglenes megállapodás célja, hogy a lehető leggyorsabban végrehajtsa a stabilizációs és társulási megállapodás kereskedelmi és kereskedelemmel kapcsolatos rendelkezéseit. Az ideiglenes megállapodás 2006. december 1-jén lép hatályba. |
| --- | --- |

(2)

2006. június 12-én a Tanács megkötötte az egyrészről az Európai Közösség és másrészről az Albán Köztársaság közötti, a kereskedelemről és a kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodást (3) (a továbbiakban: ideiglenes megállapodás). Az ideiglenes megállapodás célja, hogy a lehető leggyorsabban végrehajtsa a stabilizációs és társulási megállapodás kereskedelmi és kereskedelemmel kapcsolatos rendelkezéseit. Az ideiglenes megállapodás 2006. december 1-jén lép hatályba.

| (3) | A stabilizációs és társulási megállapodás és az ideiglenes megállapodás rendelkezik arról, hogy az egyes, Albániából származó halakat és halászati termékeket közösségi vámkontingensek keretein belül csökkentett vagy nulla vámtétel mellett lehessen a Közösségbe importálni. |
| --- | --- |

(3)

A stabilizációs és társulási megállapodás és az ideiglenes megállapodás rendelkezik arról, hogy az egyes, Albániából származó halakat és halászati termékeket közösségi vámkontingensek keretein belül csökkentett vagy nulla vámtétel mellett lehessen a Közösségbe importálni.

| (4) | A stabilizációs és társulási megállapodásban és az ideiglenes megállapodásban előírt közösségi vámkontingenseket évente állapítják meg, és azok határozatlan időre szólnak. Helyénvaló rendelkezni a szóban forgó vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről. |
| --- | --- |

(4)

A stabilizációs és társulási megállapodásban és az ideiglenes megállapodásban előírt közösségi vámkontingenseket évente állapítják meg, és azok határozatlan időre szólnak. Helyénvaló rendelkezni a szóban forgó vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről.

| (5) | A Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 2454/93/EGK bizottsági rendelet (4) 308a. cikkével összhangban rendelkezni kell a 2454/93/EGK rendeletben megállapított vámkontingensek kezelésére vonatkozó rendszer alkalmazásáról. |
| --- | --- |

(5)

A Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 2454/93/EGK bizottsági rendelet (4) 308a. cikkével összhangban rendelkezni kell a 2454/93/EGK rendeletben megállapított vámkontingensek kezelésére vonatkozó rendszer alkalmazásáról.

| (6) | A tagállamoknak biztosítaniuk kell valamennyi közösségi importőr egyenlő és folyamatos hozzáférését a vámkontingensekhez, valamint azt, hogy a kontingensekre vonatkozóan megállapított vámtételeket az érintett termékek bármely tagállamba történő behozatalára megszakítás nélkül alkalmazzák a vámkontingensek kimerüléséig. E kontingensek hatékony közös kezelésének biztosítása érdekében a tagállamoknak a kontingensmennyiségekből le kell tudniuk vonni a tényleges importnak megfelelő szükséges mennyiségeket. A kontingenseket a tagállamoknak és a Bizottságnak szoros együttműködés keretében kell kezelni. A Bizottságnak képesnek kell lennie arra, hogy ellenőrizze a kontingensek felhasználásának mértékét, valamint arra, hogy ennek megfelelően tájékoztassa a tagállamokat. A gyorsaság és a hatékonyság érdekében a tagállamok és a Bizottság közötti kommunikációnak lehetőség szerint elektronikus úton kell történnie. |
| --- | --- |

(6)

A tagállamoknak biztosítaniuk kell valamennyi közösségi importőr egyenlő és folyamatos hozzáférését a vámkontingensekhez, valamint azt, hogy a kontingensekre vonatkozóan megállapított vámtételeket az érintett termékek bármely tagállamba történő behozatalára megszakítás nélkül alkalmazzák a vámkontingensek kimerüléséig. E kontingensek hatékony közös kezelésének biztosítása érdekében a tagállamoknak a kontingensmennyiségekből le kell tudniuk vonni a tényleges importnak megfelelő szükséges mennyiségeket. A kontingenseket a tagállamoknak és a Bizottságnak szoros együttműködés keretében kell kezelni. A Bizottságnak képesnek kell lennie arra, hogy ellenőrizze a kontingensek felhasználásának mértékét, valamint arra, hogy ennek megfelelően tájékoztassa a tagállamokat. A gyorsaság és a hatékonyság érdekében a tagállamok és a Bizottság közötti kommunikációnak lehetőség szerint elektronikus úton kell történnie.

| (7) | A stabilizációs és társulási megállapodással és az ideiglenes megállapodással összhangban a 2006-ra vonatkozó kontingensmennyiségeket a szóban forgó megállapodások III. mellékletében megállapított kontingens-alapmennyiségek teljes összege alapján kell rögzíteni. |
| --- | --- |

(7)

A stabilizációs és társulási megállapodással és az ideiglenes megállapodással összhangban a 2006-ra vonatkozó kontingensmennyiségeket a szóban forgó megállapodások III. mellékletében megállapított kontingens-alapmennyiségek teljes összege alapján kell rögzíteni.

| (8) | Ez a rendelet az ideiglenes megállapodás hatálybalépésének napjától alkalmazandó, és a stabilizációs és társulási megállapodás hatálybalépése után is hatályban kell maradnia. |
| --- | --- |

(8)

Ez a rendelet az ideiglenes megállapodás hatálybalépésének napjától alkalmazandó, és a stabilizációs és társulási megállapodás hatálybalépése után is hatályban kell maradnia.

| (9) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A mellékletben felsorolt, a Közösségben szabad forgalomba bocsátott, Albániából származó termékekre csökkentett vagy nulla vámtételt lehet alkalmazni a szóban forgó mellékletben meghatározott éves szintű közösségi vámkontingensek erejéig.

Az említett termékekhez a stabilizációs és társulási megállapodás, valamint az ideiglenes megállapodás 4. jegyzőkönyvében előírtak szerinti származási igazolást kell csatolni.

(2)   Az egyes tagállamok biztosítják, hogy az (1) mellékletben említett termékek importőrei egyenlő mértékben és folyamatosan hozzáférjenek a vámkontingensekhez mindaddig, amíg azt a megfelelő kontingensmennyiség egyenlege lehetővé teszi.

2. cikk

(1)   Az 1. cikkben említett vámkontingenseket a Bizottság a 2454/93/EGK rendelet 308a., 308b. és 308c. cikkével összhangban kezeli.

(2)   A vámkontingensek kezelésére vonatkozó információközlésnek a tagállamok és a Bizottság között lehetőség szerint elektronikus úton kell történnie.

3. cikk

(1)   A mellékletben a 09.1505 rendelésszám alatt szereplő, elkészített vagy tartósított szardella egyedi vámkontingens-mennyisége minden évben emelhető, első alkalommal 2007-ben, amíg a kontingens éves mennyisége el nem éri az 1 600 tonnát, vagy amíg a felek más rendelkezések alkalmazásában nem állapodnak meg.

(2)   Az (1) bekezdésben említett éves emelés csak abban az esetben alkalmazható, ha az előző évben megnyitott kontingens mennyiségének legalább 80 %-át már felhasználták.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2006. december 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. december 18-án.

a Bizottság részéről

László KOVÁCS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 300., 2006.10.31, 1. o.

1

(2)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

2

(3)  HL L 239., 2006.9.1. 1. o.

3

(4)  HL L 253., 1993.10.11., 1. o. A legutóbb a 402/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 70., 2006.3.9., 35. o.) módosított rendelet.

4

---

MELLÉKLET

A Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó szabályok sérelme nélkül az árumegnevezések szövegezése csak tájékoztató jellegűnek tekintendő, a preferenciális rendszert ugyanis e melléklet összefüggésében a KN-kódok alkalmazási területe határozza meg. Ahol ex KN-kód szerepel, a preferenciális rendszert a KN-kód és a megfelelő árumegnevezés együttesen határozza meg.

HALAK ÉS HALÁSZATI TERMÉKEK

| Rendelésszám | KN-kód | TARIC-alszám | Árumegnevezés | Kontingensmennyiség | Vámtétel |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1500 | 0301 91 10 | | Pisztráng (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache és Onchorhynchus chrysogaster): élő; frissen vagy hűtve; fagyasztva; szárítva, sózva vagy sós lében tartósítva, füstölve; halfilé és más halhús; emberi fogyasztásra alkalmas liszt, dara és labdacs (pellet) | 2006. december 1-jétől2006. december 31-ig: 50 tonna
  2007. január 1-jétől2007. december 31-ig és azt követően minden évben: 50 tonna | Vámmentes |
| 0301 91 90 | |
| 0302 11 10 | |
| 0302 11 20 | |
| 0302 11 80 | |
| 0303 21 10 | |
| 0303 21 20 | |
| 0303 21 80 | |
| 0304 10 15 | |
| 0304 10 17 | |
| ex 0304 10 19 | 40 |
| ex 0304 10 91 | 10 |
| 0304 20 15 | |
| 0304 20 17 | |
| ex 0304 20 19 | 50 |
| ex 0304 90 10 | 11, 17, 40 |
| ex 0305 10 00 | 10 |
| ex 0305 30 90 | 50 |
| 0305 49 45 | |
| ex 0305 59 80 | 61 |
| ex 0305 69 80 | 61 |
| 09.1501 | 0301 93 00 | | Ponty: élő; frissen vagy hűtve; fagyasztva; szárítva, sózva vagy sós lében tartósítva, füstölve; halfilé és más halhús; emberi fogyasztásra alkalmas liszt, dara és labdacs (pellet) | 2006. december 1-jétől2006. december 31-ig: 20 tonna
  2007. január 1-jétől2007. december 31-ig és azt követően minden évben: 20 tonna | Vámmentes |
| 0302 69 11 | |
| 0303 79 11 | |
| ex 0304 10 19 | 30 |
| ex 0304 10 91 | 20 |
| ex 0304 20 19 | 40 |
| ex 0304 90 10 | 16 |
| ex 0305 10 00 | 20 |
| ex 0305 30 90 | 60 |
| ex 0305 49 80 | 30 |
| ex 0305 59 80 | 63 |
| ex 0305 69 80 | 63 |
| 09.1502 | ex 0301 99 90 | 80 | Tengeri durbincsfélék (Dentex dentex és Pagellus spp.): élő; frissen vagy hűtve; fagyasztva; szárítva, sózva vagy sós lében tartósítva, füstölve; halfilé és más halhús; emberi fogyasztásra alkalmas liszt, dara és labdacs (pellet) | 2006. december 1-jétől2006. december 31-ig: 20 tonna
  2007. január 1-jétől2007. december 31-ig és azt követően minden évben: 20 tonna | Vámmentes |
| 0302 69 61 | |
| 0303 79 71 | |
| ex 0304 10 38 | 80 |
| ex 0304 10 98 | 77 |
| ex 0304 20 94 | 50 |
| ex 0304 90 97 | 82 |
| ex 0305 10 00 | 30 |
| ex 0305 30 90 | 70 |
| ex 0305 49 80 | 40 |
| ex 0305 59 80 | 65 |
| ex 0305 69 80 | 65 |
| 09.1503 | ex 0301 99 90 | 22 | Tengeri sügér (Dicentrarchus labrax): élő; frissen vagy hűtve; fagyasztva; szárítva, sózva vagy sós lében tartósítva, füstölve; halfilé és más halhús; emberi fogyasztásra alkalmas liszt, dara és labdacs (pellet) | 2006. december 1-jétől2006. december 31-ig: 20 tonna
  2007. január 1-jétől2007. december 31-ig és azt követően minden évben: 20 tonna | Vámmentes |
| 0302 69 94 | |
| ex 0303 77 00 | 10 |
| ex 0304 10 38 | 85 |
| ex 0304 10 98 | 79 |
| ex 0304 20 94 | 60 |
| ex 0304 90 97 | 84 |
| ex 0305 10 00 | 40 |
| ex 0305 30 90 | 80 |
| ex 0305 49 80 | 50 |
| ex 0305 59 80 | 67 |
| ex 0305 69 80 | 67 |
| 09.1504 | 1604 13 11 | | Szardínia elkészítve vagy tartósítva | 2006. december 1-jétől2006. december 31-ig: 100 tonna
  2007. január 1-jétől2007. december 31-ig és azt követően minden évben: 100 tonna | 6 % |
| 1604 13 19 | |
| ex 1604 20 50 | 10, 19 |
| 09.1505 | 1604 16 00 | | Ajóka elkészítve vagy tartósítva | 2006. december 1-jétől2006. december 31-ig: 1 000 tonna
  2007. január 1-jétől2007. december 31-ig és azt követően minden évben: 1 000 tonna (1) | Vámmentes |
| 1604 20 40 | |

Rendelésszám

KN-kód

TARIC-alszám

Árumegnevezés

Kontingensmennyiség

Vámtétel

09.1500

0301 91 10

Pisztráng (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache és Onchorhynchus chrysogaster): élő; frissen vagy hűtve; fagyasztva; szárítva, sózva vagy sós lében tartósítva, füstölve; halfilé és más halhús; emberi fogyasztásra alkalmas liszt, dara és labdacs (pellet)

2006. december 1-jétől2006. december 31-ig: 50 tonna

2007. január 1-jétől2007. december 31-ig és azt követően minden évben: 50 tonna

Vámmentes

0301 91 90

0302 11 10

0302 11 20

0302 11 80

0303 21 10

0303 21 20

0303 21 80

0304 10 15

0304 10 17

ex 0304 10 19

40

ex 0304 10 91

10

0304 20 15

0304 20 17

ex 0304 20 19

50

ex 0304 90 10

11, 17, 40

ex 0305 10 00

10

ex 0305 30 90

50

0305 49 45

ex 0305 59 80

61

ex 0305 69 80

61

09.1501

0301 93 00

Ponty: élő; frissen vagy hűtve; fagyasztva; szárítva, sózva vagy sós lében tartósítva, füstölve; halfilé és más halhús; emberi fogyasztásra alkalmas liszt, dara és labdacs (pellet)

2006. december 1-jétől2006. december 31-ig: 20 tonna

2007. január 1-jétől2007. december 31-ig és azt követően minden évben: 20 tonna

Vámmentes

0302 69 11

0303 79 11

ex 0304 10 19

30

ex 0304 10 91

20

ex 0304 20 19

40

ex 0304 90 10

16

ex 0305 10 00

20

ex 0305 30 90

60

ex 0305 49 80

30

ex 0305 59 80

63

ex 0305 69 80

63

09.1502

ex 0301 99 90

80

Tengeri durbincsfélék (Dentex dentex és Pagellus spp.): élő; frissen vagy hűtve; fagyasztva; szárítva, sózva vagy sós lében tartósítva, füstölve; halfilé és más halhús; emberi fogyasztásra alkalmas liszt, dara és labdacs (pellet)

2006. december 1-jétől2006. december 31-ig: 20 tonna

2007. január 1-jétől2007. december 31-ig és azt követően minden évben: 20 tonna

Vámmentes

0302 69 61

0303 79 71

ex 0304 10 38

80

ex 0304 10 98

77

ex 0304 20 94

50

ex 0304 90 97

82

ex 0305 10 00

30

ex 0305 30 90

70

ex 0305 49 80

40

ex 0305 59 80

65

ex 0305 69 80

65

09.1503

ex 0301 99 90

22

Tengeri sügér (Dicentrarchus labrax): élő; frissen vagy hűtve; fagyasztva; szárítva, sózva vagy sós lében tartósítva, füstölve; halfilé és más halhús; emberi fogyasztásra alkalmas liszt, dara és labdacs (pellet)

2006. december 1-jétől2006. december 31-ig: 20 tonna

2007. január 1-jétől2007. december 31-ig és azt követően minden évben: 20 tonna

Vámmentes

0302 69 94

ex 0303 77 00

10

ex 0304 10 38

85

ex 0304 10 98

79

ex 0304 20 94

60

ex 0304 90 97

84

ex 0305 10 00

40

ex 0305 30 90

80

ex 0305 49 80

50

ex 0305 59 80

67

ex 0305 69 80

67

09.1504

1604 13 11

Szardínia elkészítve vagy tartósítva

2006. december 1-jétől2006. december 31-ig: 100 tonna

2007. január 1-jétől2007. december 31-ig és azt követően minden évben: 100 tonna

6 %

1604 13 19

ex 1604 20 50

10, 19

09.1505

1604 16 00

Ajóka elkészítve vagy tartósítva

2006. december 1-jétől2006. december 31-ig: 1 000 tonna

2007. január 1-jétől2007. december 31-ig és azt követően minden évben: 1 000 tonna (1)

Vámmentes

1604 20 40

---

(1)  2007. január 1-jétől az éves kontingensmennyiséget 200 tonnával növelni kell, feltéve, hogy az előző évi kontingens legalább 80 %-át felhasználták az adott év december 31-ig. Ezt az eljárást addig kell alkalmazni, amíg az éves kontingensmennyiség eléri az 1 600 tonnát, vagy a felek más eljárás alkalmazásában állapodnak meg.

---

| 21.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 365/82 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 365/82

---

A BIZOTTSÁG 1917/2006/EK RENDELETE

(2006. december 19.)

a gabonafélék és a rizs behozatali és kiviteli engedélyei rendszerének alkalmazására vonatkozó különös részletes szabályok megállapításáról szóló, 2003. július 28-i 1342/2003/EK bizottsági rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére és 12. cikkének (1) bekezdésére,

tekintettel a rizs piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1785/2003/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 10. cikke (2) bekezdésére és 13. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2006. augusztus 31-i 1301/2006/EK bizottsági rendelet (3) a 2007. január 1-jével kezdődő behozatali vámkontingens-időszakokra vonatkozó importengedélyekre alkalmazandó. |
| --- | --- |

(1)

Az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2006. augusztus 31-i 1301/2006/EK bizottsági rendelet (3) a 2007. január 1-jével kezdődő behozatali vámkontingens-időszakokra vonatkozó importengedélyekre alkalmazandó.

| (2) | Az 1342/2003/EK bizottsági rendelet (4) a mezőgazdasági termékekre vonatkozó behozatali és kiviteli engedélyek és a visszatérítést előzetesen rögzítő igazolások rendszerének alkalmazására vonatkozó egységes és részletes szabályok megállapításáról szóló, 2000. június 9-i 1291/2000/EK bizottsági rendelet (5) rendelkezéseit kiegészítő, illetve azoktól való eltéréseket megállapító rendelkezéseket ír elő a gabona- és rizságazat tekintetében. Ahhoz, hogy érthetőbb és egyszerűbb legyen a gazdasági szereplők számára, helyénvaló az 1342/2003/EK rendeletet kiigazítani az 1301/2006/EK rendelet rendelkezéseinek figyelembevételéhez, valamint pontosítani, hogy az 1291/2000/EK és az 1301/2006/EK rendeleteket kell alkalmazni az 1342/2003/EK rendeletben említett behozatali vámkontingensekre ez utóbbi rendelet eltérő rendelkezése hiányában. |
| --- | --- |

(2)

Az 1342/2003/EK bizottsági rendelet (4) a mezőgazdasági termékekre vonatkozó behozatali és kiviteli engedélyek és a visszatérítést előzetesen rögzítő igazolások rendszerének alkalmazására vonatkozó egységes és részletes szabályok megállapításáról szóló, 2000. június 9-i 1291/2000/EK bizottsági rendelet (5) rendelkezéseit kiegészítő, illetve azoktól való eltéréseket megállapító rendelkezéseket ír elő a gabona- és rizságazat tekintetében. Ahhoz, hogy érthetőbb és egyszerűbb legyen a gazdasági szereplők számára, helyénvaló az 1342/2003/EK rendeletet kiigazítani az 1301/2006/EK rendelet rendelkezéseinek figyelembevételéhez, valamint pontosítani, hogy az 1291/2000/EK és az 1301/2006/EK rendeleteket kell alkalmazni az 1342/2003/EK rendeletben említett behozatali vámkontingensekre ez utóbbi rendelet eltérő rendelkezése hiányában.

| (3) | Ezenkívül a behozatali engedélyek rendszere szerint kezelt behozatali vámkontingensek esetében helyénvaló feltüntetni, hogy melyek az ezekre alkalmazandó különleges vagy eltérést megállapító rendelkezések, és pontosítani a vonatkozó különleges kezelési és adminisztrációs szabályokat. Ekképpen helyénvaló meghatározni a szereplők kérelmeinek a Bizottsághoz való eljuttatására, a kibocsátott importengedélyek érvényességi idejére, az engedélyek át nem ruházhatóságára, valamint a behozatali engedélyek kibocsátásának – az 1291/2000/EK rendelet 23. cikke (2) bekezdésében meghatározottal megegyező – időpontjára alkalmazandó különleges feltételeket. |
| --- | --- |

(3)

Ezenkívül a behozatali engedélyek rendszere szerint kezelt behozatali vámkontingensek esetében helyénvaló feltüntetni, hogy melyek az ezekre alkalmazandó különleges vagy eltérést megállapító rendelkezések, és pontosítani a vonatkozó különleges kezelési és adminisztrációs szabályokat. Ekképpen helyénvaló meghatározni a szereplők kérelmeinek a Bizottsághoz való eljuttatására, a kibocsátott importengedélyek érvényességi idejére, az engedélyek át nem ruházhatóságára, valamint a behozatali engedélyek kibocsátásának – az 1291/2000/EK rendelet 23. cikke (2) bekezdésében meghatározottal megegyező – időpontjára alkalmazandó különleges feltételeket.

| (4) | Ezen intézkedéseket az 1301/2006/EK rendeletben előírt intézkedések alkalmazásának időpontjától, vagyis 2007. január 1-jétől kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(4)

Ezen intézkedéseket az 1301/2006/EK rendeletben előírt intézkedések alkalmazásának időpontjától, vagyis 2007. január 1-jétől kell alkalmazni.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1342/2003/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1) | Az 1. cikk a következő albekezdéssel egészül ki:
  „Az 1291/2000/EK és az 1301/2006/EK bizottsági rendeletet (6) kell alkalmazni az e rendeletben foglalt eltérő rendelkezések hiányában. |
| --- | --- |

1)

Az 1. cikk a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az 1291/2000/EK és az 1301/2006/EK bizottsági rendeletet (6) kell alkalmazni az e rendeletben foglalt eltérő rendelkezések hiányában.

| 2) | A 6. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Az 1784/2003/EK rendelet 1. cikkében és az 1785/2003/EK rendelet 1. cikkében említett termékekre vonatkozó behozatali engedélyek az 1291/2000/EK rendelet 23. cikkének (2) bekezdése értelmében a kibocsátásuk tényleges az e rendelet I. mellékletében meghatározott időszakok lejártáig napjától érvényesek.
  Mindazonáltal a gabona- és rizságazatban nyitott, behozatali engedélyek rendszere által kezelt behozatali vámkontingensek esetében a kibocsátott behozatali engedélyek érvényessége az 1301/2006/EK rendelet 8. cikke első albekezdésének megfelelően az érintett kontingens időszakának utolsó napján lejár.” |
| --- | --- | --- |

2)

A 6. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az 1784/2003/EK rendelet 1. cikkében és az 1785/2003/EK rendelet 1. cikkében említett termékekre vonatkozó behozatali engedélyek az 1291/2000/EK rendelet 23. cikkének (2) bekezdése értelmében a kibocsátásuk tényleges az e rendelet I. mellékletében meghatározott időszakok lejártáig napjától érvényesek.

Mindazonáltal a gabona- és rizságazatban nyitott, behozatali engedélyek rendszere által kezelt behozatali vámkontingensek esetében a kibocsátott behozatali engedélyek érvényessége az 1301/2006/EK rendelet 8. cikke első albekezdésének megfelelően az érintett kontingens időszakának utolsó napján lejár.”

| b) | A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „3.   A gabona- és rizságazatban nyitott, behozatali engedélyek rendszere által kezelt behozatali vámkontingensek esetében, az 1291/2000/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdésétől eltérően az engedélyből fakadó jogok nem átruházhatók.” |
| --- | --- |

b)

A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„3.   A gabona- és rizságazatban nyitott, behozatali engedélyek rendszere által kezelt behozatali vámkontingensek esetében, az 1291/2000/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdésétől eltérően az engedélyből fakadó jogok nem átruházhatók.”

| 3) | A 16. cikk (2) bekezdése helyébe a következő lép:
  „(2)   A behozatali vámkontingensek igazgatásának szánt behozatali engedélyektől eltérő, az 1301/2006/EK rendelet által szabályozott engedélyek tekintetében a tagállamok naponta közlik – kizárólag elektronikus úton, a Bizottság által a rendelkezésükre bocsátott formanyomtatványon keresztül és az általa létrehozott informatikai rendszer szerinti feltételek betartásával – a Bizottsággal az engedélyek hatálya alá tartozó teljes mennyiséget eredet és termékkód szerint, illetve a közönséges búza esetében minőségi osztály szerint. Az eredetet a rizsbehozatali engedélyekre vonatkozó közlésekben is fel kell tüntetni.” |
| --- | --- |

3)

A 16. cikk (2) bekezdése helyébe a következő lép:

„(2)   A behozatali vámkontingensek igazgatásának szánt behozatali engedélyektől eltérő, az 1301/2006/EK rendelet által szabályozott engedélyek tekintetében a tagállamok naponta közlik – kizárólag elektronikus úton, a Bizottság által a rendelkezésükre bocsátott formanyomtatványon keresztül és az általa létrehozott informatikai rendszer szerinti feltételek betartásával – a Bizottsággal az engedélyek hatálya alá tartozó teljes mennyiséget eredet és termékkód szerint, illetve a közönséges búza esetében minőségi osztály szerint. Az eredetet a rizsbehozatali engedélyekre vonatkozó közlésekben is fel kell tüntetni.”

| 4) | Az I. mellékletben az „Érvényességi idő” oszlop a következőképpen módosul:






  a) | „Az engedély kibocsátásának hónapját követő negyedik hónap végéig” szavak helyébe „Az 1291/2000/EK rendelet 23. cikkének (2) bekezdése értelmében az engedély kibocsátásának tényleges napját követő negyedik hónap végéig” szöveg lép. |
| --- | --- | --- |

4)

Az I. mellékletben az „Érvényességi idő” oszlop a következőképpen módosul:

a)

„Az engedély kibocsátásának hónapját követő negyedik hónap végéig” szavak helyébe „Az 1291/2000/EK rendelet 23. cikkének (2) bekezdése értelmében az engedély kibocsátásának tényleges napját követő negyedik hónap végéig” szöveg lép.

| b) | „Az engedély kibocsátásának hónapját követő második hónap végéig” szavak helyébe „Az 1291/2000/EK rendelet 23. cikkének (2) bekezdése értelmében az engedély kibocsátásának tényleges napját követő második hónap végéig” szöveg lép. |
| --- | --- |

b)

„Az engedély kibocsátásának hónapját követő második hónap végéig” szavak helyébe „Az 1291/2000/EK rendelet 23. cikkének (2) bekezdése értelmében az engedély kibocsátásának tényleges napját követő második hónap végéig” szöveg lép.

| c) | „Az engedély kibocsátásának hónapját követő harmadik hónap végéig” szavak helyébe „Az 1291/2000/EK rendelet 23. cikkének (2) bekezdése értelmében az engedély kibocsátásának tényleges napját követő harmadik hónap végéig” szöveg lép. |
| --- | --- |

c)

„Az engedély kibocsátásának hónapját követő harmadik hónap végéig” szavak helyébe „Az 1291/2000/EK rendelet 23. cikkének (2) bekezdése értelmében az engedély kibocsátásának tényleges napját követő harmadik hónap végéig” szöveg lép.

2. cikk

E rendelet 2007. január 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. december 19-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. Az 1154/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 187., 2005.7.19., 11. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 270., 2003.10.21., 96. o. A 797/2006/EK rendelettel (HL L 144., 2006.5.31., 1. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 238., 2006.9.1., 13. o.

3

(4)  HL L 189., 2003.7.29., 12. o. A legutóbb az 1713/2006/EK rendelettel (HL L 321., 2006.11.21., 11. o.) módosított rendelet.

4

(5)  HL L 152., 2000.6.24., 1. o. A legutóbb az 1713/2006/EK rendelettel módosított rendelet.

5

(6)  HL L 238., 2006.9.1., 13. o.”

6

---

| 21.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 365/84 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 365/84

---

A BIZOTTSÁG 1918/2006/EK RENDELETE

(2006. december 20.)

a Tunéziából származó olívaolaj vámkontingenseinek megnyitásáról és kezeléséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az olívaolaj és az étkezési olajbogyó piacának közös szervezéséről és a 827/68/EGK rendelet módosításáról szóló, 2004. április 29-i 865/2004/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Tunéziai Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euro-mediterrán megállapodás (2) 1. jegyzőkönyvének 3. cikke, amelyet az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Tunéziai Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euro-mediterrán megállapodásnak a Ciprusi Köztársaság, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovák Köztársaság és a Szlovén Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából aláírt, a 2005/720/EK tanácsi határozattal (3) jóváhagyott jegyzőkönyv (4) 3. cikkének (1) bekezdése módosított, nulla százalékos, 56 700 tonna mennyiségre vonatkozó vámkontingenst nyit meg a teljes egészében Tunéziában előállított és Tunéziából közvetlenül a Közösségbe szállított, az 1509 10 10 és 1509 10 90 KN-kód alá tartozó olívaolaj behozatalára. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Tunéziai Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euro-mediterrán megállapodás (2) 1. jegyzőkönyvének 3. cikke, amelyet az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Tunéziai Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euro-mediterrán megállapodásnak a Ciprusi Köztársaság, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovák Köztársaság és a Szlovén Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából aláírt, a 2005/720/EK tanácsi határozattal (3) jóváhagyott jegyzőkönyv (4) 3. cikkének (1) bekezdése módosított, nulla százalékos, 56 700 tonna mennyiségre vonatkozó vámkontingenst nyit meg a teljes egészében Tunéziában előállított és Tunéziából közvetlenül a Közösségbe szállított, az 1509 10 10 és 1509 10 90 KN-kód alá tartozó olívaolaj behozatalára.

| (2) | Az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2006. augusztus 31-i 1301/2006/EK bizottsági rendelet (5) a 2007. január 1-jétől kezdődő behozatali vámkontingens-időszakokra érvényes importengedélyekre vonatkozik. |
| --- | --- |

(2)

Az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2006. augusztus 31-i 1301/2006/EK bizottsági rendelet (5) a 2007. január 1-jétől kezdődő behozatali vámkontingens-időszakokra érvényes importengedélyekre vonatkozik.

| (3) | Az 1301/2006/EK rendelet többek között részletes rendelkezéseket állapít meg a kérelmek, a kérelmezők jogállása, és az engedélyek kiállítása tekintetében. Az említett rendelet szerint az engedélyek érvényessége a behozatali vámkontingens-időszak utolsó napján lejár. |
| --- | --- |

(3)

Az 1301/2006/EK rendelet többek között részletes rendelkezéseket állapít meg a kérelmek, a kérelmezők jogállása, és az engedélyek kiállítása tekintetében. Az említett rendelet szerint az engedélyek érvényessége a behozatali vámkontingens-időszak utolsó napján lejár.

| (4) | A mezőgazdasági termékekre vonatkozó behozatali és kiviteli engedélyek és előzetes rögzítési igazolások rendszerének alkalmazására kialakított részletes közös szabályok megállapításáról szóló, 2000. június 9-i 1291/2000/EK bizottsági rendeletet (6), az olívaolaj-ágazatban a behozatali engedélyek rendszerének alkalmazására vonatkozó részletes szabályokról szóló, 2005. augusztus 16-i 1345/2005/EK bizottsági rendeletet (7), és az 1301/2006/EK rendeletet az e rendeletben megállapított további feltételek és eltérések sérelme nélkül kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(4)

A mezőgazdasági termékekre vonatkozó behozatali és kiviteli engedélyek és előzetes rögzítési igazolások rendszerének alkalmazására kialakított részletes közös szabályok megállapításáról szóló, 2000. június 9-i 1291/2000/EK bizottsági rendeletet (6), az olívaolaj-ágazatban a behozatali engedélyek rendszerének alkalmazására vonatkozó részletes szabályokról szóló, 2005. augusztus 16-i 1345/2005/EK bizottsági rendeletet (7), és az 1301/2006/EK rendeletet az e rendeletben megállapított további feltételek és eltérések sérelme nélkül kell alkalmazni.

| (5) | Az olívaolaj-ellátás helyzete olyan a Közösség piacain, hogy a vámkontingens keretében rendelkezésre álló mennyiség elvileg piaci zavarok okozása nélkül forgalomba hozható, feltéve hogy a behozatal nem a gazdasági év egy rövid időszakára összpontosul. Következésképpen rendelkezést kell hozni annak érdekében, hogy a behozatali engedélyeket január és október között havi ütemterv szerint adják ki. |
| --- | --- |

(5)

Az olívaolaj-ellátás helyzete olyan a Közösség piacain, hogy a vámkontingens keretében rendelkezésre álló mennyiség elvileg piaci zavarok okozása nélkül forgalomba hozható, feltéve hogy a behozatal nem a gazdasági év egy rövid időszakára összpontosul. Következésképpen rendelkezést kell hozni annak érdekében, hogy a behozatali engedélyeket január és október között havi ütemterv szerint adják ki.

| (6) | A nulla százalékos vámtétel jelentette előnyre tekintettel az e rendelettel megnyitott vámkontingensek keretében kibocsátott importengedélyekre vonatkozó biztosíték összegét az 1345/2005/EK rendeletben meghatározottnál magasabb értékben kell rögzíteni. |
| --- | --- |

(6)

A nulla százalékos vámtétel jelentette előnyre tekintettel az e rendelettel megnyitott vámkontingensek keretében kibocsátott importengedélyekre vonatkozó biztosíték összegét az 1345/2005/EK rendeletben meghatározottnál magasabb értékben kell rögzíteni.

| (7) | Az egyértelműség érdekében a Tunéziából származó olívaolaj behozatalára vonatkozó részletes alkalmazási szabályokról, valamint az 1476/95/EK és az 1291/2000/EK rendeletekben megállapított egyes rendelkezésektől való eltérésről szóló, 2001. február 15-i 312/2001/EK bizottsági rendeletet (8) hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(7)

Az egyértelműség érdekében a Tunéziából származó olívaolaj behozatalára vonatkozó részletes alkalmazási szabályokról, valamint az 1476/95/EK és az 1291/2000/EK rendeletekben megállapított egyes rendelkezésektől való eltérésről szóló, 2001. február 15-i 312/2001/EK bizottsági rendeletet (8) hatályon kívül kell helyezni.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vetőmagpiaci Irányítóbizottság és az Olívaolaj- és Étkezésiolajbogyó-piaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vetőmagpiaci Irányítóbizottság és az Olívaolaj- és Étkezésiolajbogyó-piaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az 1291/2000/EK rendeletet, az 1345/2005/EK rendeletet és az 1301/2006/EK rendeletet e rendelet rendelkezéseinek sérelme nélkül kell alkalmazni.

2. cikk

(1)   Az e rendeletben rögzített feltételek értelmében a 1509 10 10 és 1509 10 90 KN-kód alá tartozó, teljes egészében Tunéziában előállított és onnan közvetlenül a Közösségbe szállított szűz olívaolaj Közösségbe történő importjára vonatkozóan vámkontingens nyílik 09.4032 tételszámmal. A vámkontingens mennyisége 56 700 tonna. Az alkalmazandó vámtétel 0 %.

(2)   A vámkontingenst minden év január 1-jén kell megnyitni. Minden évben és a vámkontingens (1) bekezdésben említett mennyiségének sérelme nélkül importengedélyek bocsáthatók ki az alábbi havi mennyiségi határokig:

| — | januárra és februárra havi 1 000 tonna, |
| --- | --- |

—

januárra és februárra havi 1 000 tonna,

| — | márciusra 4 000 tonna, |
| --- | --- |

—

márciusra 4 000 tonna,

| — | áprilisra 8 000 tonna, |
| --- | --- |

—

áprilisra 8 000 tonna,

| — | májustól októberig havi 10 000 tonna. |
| --- | --- |

—

májustól októberig havi 10 000 tonna.

Az 1301/2006/EK rendelet 7. cikkének (4) bekezdésétől eltérve a ki nem használt havi mennyiségekből megmaradó mennyiség átvihető a következő hónapra, de az ezután következő hónapra már nem.

(3)   Az egyes hónapokra engedélyezett mennyiségek kiszámításakor az egyik hónapban kezdő, és a következő hónapban végződő hetet ahhoz a hónaphoz kell számítani, amelyik hónapra a csütörtöki nap esik

3. cikk

(1)   Az 1301/2006/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdésétől eltérve a kérelmezők minden héten benyújthatnak egy importengedély-kérelmet, vagy hétfőn, vagy kedden. A kérelmező által benyújtott heti engedélykérelmek nem vonatkozhatnak az e rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében megállapított havi határt átlépő mennyiségre.

(2)   A tagállamok minden héten – a keddet követő munkanapon – értesítik a Bizottságot az importengedélyek iránti kérelmekben szereplő mennyiségekről. Az értesítéseket KN-kódok szerint kell tagolni.

(3)   Az importengedélyeket a tagállamok illetékes hatóságai adják ki a (2) bekezdésben előírt bejelentési határidőt követő negyedik munkanapon.

(4)   Az 1345/2005/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdésétől eltérve a biztosíték összege 15 euro nettó 100 kilogrammonként.

4. cikk

A 312/2001/EK rendelet hatályát veszti.

5. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ezt rendeletet 2007. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. december 20-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 161., 2004.4.30., 97. o. Helyesbített változat: HL L 206., 2004.6.9., 37. o.

1

(2)  HL L 97., 1998.3.30., 2. o. A legutóbb a 2006/612/EK tanácsi határozattal (HL L 260., 2006.9.21., 1. o.) módosított megállapodás.

2

(3)  HL L 278., 2005.10.21., 1. o.

3

(4)  HL L 278., 2005.10.21., 3. o.

4

(5)  HL L 238., 2006.9.1., 13. o.

5

(6)  HL L 152., 2000.6.24., 1. o. A legutóbb az 1713/2006/EK rendelettel (HL L 321., 2006.11.21., 11. o.) módosított rendelet.

6

(7)  HL L 212., 2005.8.17., 13. o.

7

(8)  HL L 46., 2001.2.16., 3. o. A legutóbb az 1721/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 276., 2005.10.21., 3. o.) módosított rendelet.

8

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Tanács

| 21.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 365/86 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 365/86

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2006. december 19.)

a Salvadornak nyújtott, a fenntartható fejlődésre és a felelősségteljes kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírás 2007. január 1-jét követő odaítéléséről

(2006/978/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. cikkére,

tekintettel a tarifális preferenciák általános rendszerének alkalmazásáról szóló, 2005. június 27-i 980/2005/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. és 2. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A 2005. december 21-i 2005/924/EK bizottsági határozattal (2) Salvadort a 2006. január 1-je és 2008. december 31-e közötti időszak tartamáig felvették a fenntartható fejlődésre és a felelősségteljes kormányzásra vonatkozó, a 980/2005/EK rendelettel nyújtott különleges ösztönző előírásban részesíthető fejlődő országok listájára. |
| --- | --- |

(1)

A 2005. december 21-i 2005/924/EK bizottsági határozattal (2) Salvadort a 2006. január 1-je és 2008. december 31-e közötti időszak tartamáig felvették a fenntartható fejlődésre és a felelősségteljes kormányzásra vonatkozó, a 980/2005/EK rendelettel nyújtott különleges ösztönző előírásban részesíthető fejlődő országok listájára.

| (2) | Az említett rendelet értelmében az olyan országoknak, amelyek a III. melléklet A. részében felsorolt tizenhat egyezmény közül legfeljebb kettő megerősítésének alkotmányos akadályába ütköznek, a különleges ösztönző előírás 2007. január 1-jét követően történő odaítéléséről a Tanács határoz. |
| --- | --- |

(2)

Az említett rendelet értelmében az olyan országoknak, amelyek a III. melléklet A. részében felsorolt tizenhat egyezmény közül legfeljebb kettő megerősítésének alkotmányos akadályába ütköznek, a különleges ösztönző előírás 2007. január 1-jét követően történő odaítéléséről a Tanács határoz.

| (3) | Az említett rendelet 9. cikke (2) bekezdésével összhangban a Bizottság jelentést nyújtott be a Tanács számára Salvadornak a rendelet szerinti kötelezettségvállalásainak teljesítéséről, amelyben javasolja, hogy a különleges ösztönző előírásban 2007. január 1-jét követően is részesedjék, |
| --- | --- |

(3)

Az említett rendelet 9. cikke (2) bekezdésével összhangban a Bizottság jelentést nyújtott be a Tanács számára Salvadornak a rendelet szerinti kötelezettségvállalásainak teljesítéséről, amelyben javasolja, hogy a különleges ösztönző előírásban 2007. január 1-jét követően is részesedjék,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

Egyetlen cikk

2007. január 1-je és 2008. december 31-e között Salvador továbbra is részesül a 980/2005/EK rendelet 1. cikke által előírt fenntartható fejlődésre és a felelősségteljes kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírásból.

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2006. december 19-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. KORKEAOJA

---

(1)  HL L 169., 2005.6.30., 1. o.

1

(2)  HL L 337., 2005.12.22., 50. o.

2

---

Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe alapján elfogadott jogi aktusok

| 21.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 365/87 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 365/87

---

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG EUPM/1/2006 HATÁROZATA

(2006. december 5.)

a Boszniában és Hercegovinában folytatott európai uniós rendőri misszió (EUPM) misszióvezetője/rendőrbiztosa megbízatásának meghosszabbításáról

(2006/979/KKBP)

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 25. cikke harmadik bekezdésére,

tekintettel az Európai Unió Boszniában és Hercegovinában folytatott rendőri missziójáról (EUPM) szóló, 2005. november 24-i 2005/824/KKBP tanácsi együttes fellépésre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2005/824/KKBP együttes fellépés 9. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tanács felhatalmazza a Politikai és Biztonsági Bizottságot, hogy a Szerződés 25. cikkének megfelelően hozza meg a vonatkozó határozatokat, beleértve a misszióvezető/rendőrbiztos kinevezéséről szóló határozatot is. |
| --- | --- |

(1)

A 2005/824/KKBP együttes fellépés 9. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tanács felhatalmazza a Politikai és Biztonsági Bizottságot, hogy a Szerződés 25. cikkének megfelelően hozza meg a vonatkozó határozatokat, beleértve a misszióvezető/rendőrbiztos kinevezéséről szóló határozatot is.

| (2) | 2005. november 25-én a Politikai és Biztonsági Bizottság elfogadta Vincenzo COPPOLA dandártábornoknak a Boszniában és Hercegovinában folytatott európai uniós rendőri misszió (EUPM) vezetőjévé való kinevezéséről szóló EUPM/2/2005 határozatot (2). |
| --- | --- |

(2)

2005. november 25-én a Politikai és Biztonsági Bizottság elfogadta Vincenzo COPPOLA dandártábornoknak a Boszniában és Hercegovinában folytatott európai uniós rendőri misszió (EUPM) vezetőjévé való kinevezéséről szóló EUPM/2/2005 határozatot (2).

| (3) | Az említett határozat 2006. december 31-én hatályát veszti. |
| --- | --- |

(3)

Az említett határozat 2006. december 31-én hatályát veszti.

| (4) | A főtitkár/főképviselő javasolta Vincenzo COPPOLA dandártábornoknak a Boszniában és Hercegovinában folytatott európai uniós rendőri misszió (EUPM) vezetésével való megbízatásának a misszió teljes időtartamára szóló meghosszabbítását. |
| --- | --- |

(4)

A főtitkár/főképviselő javasolta Vincenzo COPPOLA dandártábornoknak a Boszniában és Hercegovinában folytatott európai uniós rendőri misszió (EUPM) vezetésével való megbízatásának a misszió teljes időtartamára szóló meghosszabbítását.

| (5) | Az Európai Unió Boszniában és Hercegovinában folytatott rendőri missziója (EUPM) vezetőjének megbízatását ennélfogva 2007. december 31-ig meg kell hosszabbítani, |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Unió Boszniában és Hercegovinában folytatott rendőri missziója (EUPM) vezetőjének megbízatását ennélfogva 2007. december 31-ig meg kell hosszabbítani,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A Politikai és Biztonsági Bizottság Vincenzo COPPOLA dandártábornoknak a Boszniában és Hercegovinában folytatott európai uniós rendőri misszió (EUPM) misszióvezetőjeként/rendőrbiztosaként való megbízatását 2007. december 31-ig meghosszabbítja.

2. cikk

Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.

Ezt a határozatot 2007. december 31-ig kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2006. december 5-én.

a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

az elnök

T. TANNER

---

(1)  HL L 307., 2005.11.25., 55. o.

1

(2)  HL L 335., 2005.12.21., 58. o.

2

---

| 21.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 365/88 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 365/88

---

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG EUPT/2/2006 HATÁROZATA

(2006. december 12.)

a jogállamiság területére és más lehetséges területekre irányuló esetleges koszovói EU válságkezelési műveletre tekintettel létrejött uniós tervezőcsoport (EUPT-Koszovó) vezetője megbízatásának meghosszabbításáról

(2006/980/KKBP)

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 25. cikke harmadik albekezdésére,

tekintettel a jogállamiság területére és más lehetséges területekre irányuló esetleges koszovói EU válságkezelési műveletre tekintettel egy uniós tervezőcsoport (EUPT-Koszovó) létrehozásáról szóló, 2006. április 10-i 2006/304/KKBP tanácsi együttes fellépésre (1), és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2006/304/KKBP együttes fellépés 6. cikkének rendelkezése értelmében a Tanács felhatalmazza a Politikai és Biztonsági Bizottságot, hogy a Szerződés 25. cikkének megfelelően hozza meg a vonatkozó határozatokat, beleértve – a főtitkár/főképviselő javaslata alapján – az uniós tervezőcsoport (EUPT-Koszovó) vezetőjének kinevezését is. |
| --- | --- |

(1)

A 2006/304/KKBP együttes fellépés 6. cikkének rendelkezése értelmében a Tanács felhatalmazza a Politikai és Biztonsági Bizottságot, hogy a Szerződés 25. cikkének megfelelően hozza meg a vonatkozó határozatokat, beleértve – a főtitkár/főképviselő javaslata alapján – az uniós tervezőcsoport (EUPT-Koszovó) vezetőjének kinevezését is.

| (2) | 2006. május 2-án a Politikai és Biztonsági Bizottság elfogadta az EUPT KOSOVO/1/2006 határozatot (2), amely Casper Klynge-t nevezte ki az uniós tervezőcsoport (EUPT-Koszovó) vezetőjévé. |
| --- | --- |

(2)

2006. május 2-án a Politikai és Biztonsági Bizottság elfogadta az EUPT KOSOVO/1/2006 határozatot (2), amely Casper Klynge-t nevezte ki az uniós tervezőcsoport (EUPT-Koszovó) vezetőjévé.

| (3) | Az említett határozat 2006. december 31-én lejár. |
| --- | --- |

(3)

Az említett határozat 2006. december 31-én lejár.

| (4) | 2006. december 11-én a Tanács elfogadta a 2006/304/KKBP együttes fellépés módosításáról és 2007. május 31-ig történő meghosszabbításáról szóló 2006/918/KKBP együttes fellépést. |
| --- | --- |

(4)

2006. december 11-én a Tanács elfogadta a 2006/304/KKBP együttes fellépés módosításáról és 2007. május 31-ig történő meghosszabbításáról szóló 2006/918/KKBP együttes fellépést.

| (5) | A főtitkár/főképviselő Casper Klynge, az uniós tervezőcsoport (EUPT-Koszovó) vezetője megbízatásának 2007. május 31-ig való meghosszabbítását javasolta. |
| --- | --- |

(5)

A főtitkár/főképviselő Casper Klynge, az uniós tervezőcsoport (EUPT-Koszovó) vezetője megbízatásának 2007. május 31-ig való meghosszabbítását javasolta.

| (6) | Az uniós tervezőcsoport (EUPT-Koszovó) vezetőjének megbízatását ezért 2007. május 31-ig meg kell hosszabbítani, |
| --- | --- |

(6)

Az uniós tervezőcsoport (EUPT-Koszovó) vezetőjének megbízatását ezért 2007. május 31-ig meg kell hosszabbítani,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Casper Klynge, a jogállamiság területére és más lehetséges területekre irányuló esetleges koszovói EU válságkezelési műveletre tekintettel létrejött uniós tervezőcsoport (EUPT-Koszovó) vezetőjének megbízatása 2007. május 31-ig meghosszabbodik.

2. cikk

Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.

Ezt a határozatot 2007. május 31-ig kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2006. december 12-én.

a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

az elnök

T. TANNER

---

(1)  HL L 112., 2006.4.26., 19. o. A 2006/912/KKBP együttes fellépéssel (HL L 349., 2006.12.12., 57. o.) módosított együttes fellépés.

1

(2)  HL L 130., 2006.5.18., 42. o.

2

---

21.12.2006

| 21.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 365/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 365/s3

---

AZ OLVASÓHOZ

2007. január 1-jétől a Hivatalos Lap felépítése megváltozik a közzétett jogi aktusok egyértelműbb osztályozása tekintetében, ami mellett az elengedhetetlen folyamatosság megmarad.

Az új felépítés, a jogi aktusok osztályozását bemutató példákkal, megtekinthető az EUR-Lex honlapján a következő címen:

http://eur-lex.europa.eu/hu/index.htm

---