# Jurnalul Oficial L 6/2020

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 6 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6310 ianuarie 2020 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 6

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6310 ianuarie 2020

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ACORDURI INTERNAŢIONALE |
| | * | Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Consiliul de Miniștri al Republicii Albania privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene | 1 |
| | * | Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Republica Armenia privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene | 2 |
| | * | Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Guvernul Republicii Azerbaidjan privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene | 3 |
| | * | Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Bosnia și Herțegovina privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene | 4 |
| | * | Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și fosta Republică iugoslavă a Macedoniei privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene | 5 |
| | * | Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Guvernul Georgiei privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene | 6 |
| | * | Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Statul Israel privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene | 7 |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2020/11 al Comisiei din 29 octombrie 2019 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor, în ceea ce privește informațiile referitoare la răspunsul în situații de urgență privind sănătatea (
  1
  ) | 8 |
| | | DIRECTIVE |
| | * | Directiva delegată (UE) 2020/12 a Comisiei din 2 august 2019 de completare a Directivei (UE) 2017/2397 a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele pentru competențe și cunoștințele și aptitudinile corespunzătoare, pentru examenele practice, pentru omologarea simulatoarelor și pentru capacitatea din punct de vedere medical (
  1
  ) | 15 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2020/13 a Consiliului din 19 decembrie 2019 de modificare a directivelor de negociere pentru negocierea acordurilor de parteneriat economic cu țările și regiunile din Africa, zona Caraibilor și Pacific, în măsura în care aceste acorduri intră în sfera de competență a Uniunii | 101 |
| | * | Decizia (UE) 2020/14 a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, din 19 decembrie 2019 de autorizare a Comisiei Europene să negocieze, în numele statelor membre, acordurile de parteneriat economic dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și țările și regiunile din Africa, zona Caraibilor și Pacific, pe de altă parte, în măsura în care aceste acorduri intră în sfera de competență a statelor membre | 112 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/15 a Comisiei din 9 ianuarie 2020 de modificare a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE privind măsurile zoosanitare de combatere a pestei porcine africane în anumite state membre
  [notificată cu numărul C(2020) 122]

   (
  1
  ) | 114 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

ACORDURI INTERNAŢIONALE

*

Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Consiliul de Miniștri al Republicii Albania privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene

1

*

Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Republica Armenia privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene

2

*

Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Guvernul Republicii Azerbaidjan privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene

3

*

Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Bosnia și Herțegovina privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene

4

*

Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și fosta Republică iugoslavă a Macedoniei privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene

5

*

Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Guvernul Georgiei privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene

6

*

Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Statul Israel privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene

7

REGULAMENTE

*

Regulamentul delegat (UE) 2020/11 al Comisiei din 29 octombrie 2019 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor, în ceea ce privește informațiile referitoare la răspunsul în situații de urgență privind sănătatea (
  1
  )

1

8

DIRECTIVE

*

Directiva delegată (UE) 2020/12 a Comisiei din 2 august 2019 de completare a Directivei (UE) 2017/2397 a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele pentru competențe și cunoștințele și aptitudinile corespunzătoare, pentru examenele practice, pentru omologarea simulatoarelor și pentru capacitatea din punct de vedere medical (
  1
  )

1

15

DECIZII

*

Decizia (UE) 2020/13 a Consiliului din 19 decembrie 2019 de modificare a directivelor de negociere pentru negocierea acordurilor de parteneriat economic cu țările și regiunile din Africa, zona Caraibilor și Pacific, în măsura în care aceste acorduri intră în sfera de competență a Uniunii

101

*

Decizia (UE) 2020/14 a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, din 19 decembrie 2019 de autorizare a Comisiei Europene să negocieze, în numele statelor membre, acordurile de parteneriat economic dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și țările și regiunile din Africa, zona Caraibilor și Pacific, pe de altă parte, în măsura în care aceste acorduri intră în sfera de competență a statelor membre

112

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/15 a Comisiei din 9 ianuarie 2020 de modificare a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE privind măsurile zoosanitare de combatere a pestei porcine africane în anumite state membre
  [notificată cu numărul C(2020) 122]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2020) 122]

1

114

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

ACORDURI INTERNAŢIONALE

| 10.1.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 6/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 6/1

---

Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Consiliul de Miniștri al Republicii Albania privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene

Acordul dintre Comunitatea Europeană și Consiliul de Miniștri al Republicii Albania privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene, semnat la Salzburg la 5 mai 2006, a intrat în vigoare la 12 iulie 2010, în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din acord, întrucât ultima notificare a fost depusă la 12 iulie 2010.

---

| 10.1.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 6/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 6/2

---

Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Republica Armenia privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene

Acordul dintre Comunitatea Europeană și Republica Armenia privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene, semnat la Bruxelles la 9 decembrie 2008, a intrat în vigoare la 12 noiembrie 2009, în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din acord, întrucât ultima notificare a fost depusă la 12 noiembrie 2009.

---

| 10.1.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 6/3 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 6/3

---

Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Guvernul Republicii Azerbaidjan privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene

Acordul dintre Comunitatea Europeană și Guvernul Republicii Azerbaidjan privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene, semnat la Strasbourg la 7 iulie 2009, a intrat în vigoare la 17 decembrie 2010, în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din acord, întrucât ultima notificare a fost depusă la 17 decembrie 2010.

---

| 10.1.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 6/4 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 6/4

---

Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Bosnia și Herțegovina privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene

Acordul dintre Comunitatea Europeană și Bosnia și Herțegovina privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene, semnat la Salzburg la 5 mai 2006, a intrat în vigoare la 12 iulie 2010, în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din acord, întrucât ultima notificare a fost depusă la 12 iulie 2010.

---

| 10.1.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 6/5 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 6/5

---

Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și fosta Republică iugoslavă a Macedoniei privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene

Acordul dintre Comunitatea Europeană și fosta Republică iugoslavă a Macedoniei privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene, semnat la Luxemburg la 9 iunie 2006, a intrat în vigoare la 25 februarie 2008, în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din acord, întrucât ultima notificare a fost depusă la 25 februarie 2008.

---

| 10.1.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 6/6 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 6/6

---

Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Guvernul Georgiei privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene

Acordul dintre Comunitatea Europeană și Guvernul Georgiei privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene, semnat la Bruxelles la 3 mai 2006, a intrat în vigoare la 25 februarie 2008, în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din acord, întrucât ultima notificare a fost depusă la 25 februarie 2008.

---

| 10.1.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 6/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 6/7

---

Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Statul Israel privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene

Acordul dintre Comunitatea Europeană și Statul Israel privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene, semnat la Bruxelles la 9 decembrie 2008, a intrat în vigoare la 4 noiembrie 2009, în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din acord, întrucât ultima notificare a fost depusă la 4 noiembrie 2009.

---

REGULAMENTE

| 10.1.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 6/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 6/8

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2020/11 AL COMISIEI

din 29 octombrie 2019

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor, în ceea ce privește informațiile referitoare la răspunsul în situații de urgență privind sănătatea

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor, de modificare și de abrogare a Directivelor 67/548/CEE și 1999/45/CE, precum și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 (1), în special articolul 45 alineatul (4) și articolul 53 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 a fost modificat prin Regulamentul (UE) 2017/542 al Comisiei (2) pentru a adăuga anumite cerințe în scopul transmiterii de informații referitoare la răspunsul în situații de urgență privind sănătatea și pentru a include un „identificator unic de formulă” în informațiile suplimentare furnizate pe eticheta unui amestec periculos. Modificările se aplică de la 1 ianuarie 2020, însă importatorii și utilizatorii din aval trebuie să înceapă să se conformeze noilor norme numai în etape, conform unei serii de date calendaristice de conformitate, în funcție de utilizarea pentru care un amestec este introdus pe piață. Prima astfel de dată de conformitate este 1 ianuarie 2020. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 a fost modificat prin Regulamentul (UE) 2017/542 al Comisiei (2) pentru a adăuga anumite cerințe în scopul transmiterii de informații referitoare la răspunsul în situații de urgență privind sănătatea și pentru a include un „identificator unic de formulă” în informațiile suplimentare furnizate pe eticheta unui amestec periculos. Modificările se aplică de la 1 ianuarie 2020, însă importatorii și utilizatorii din aval trebuie să înceapă să se conformeze noilor norme numai în etape, conform unei serii de date calendaristice de conformitate, în funcție de utilizarea pentru care un amestec este introdus pe piață. Prima astfel de dată de conformitate este 1 ianuarie 2020.

| (2) | După adoptarea Regulamentului (UE) 2017/542, au fost formulate mai multe sugestii de redactare în cursul discuțiilor cu autoritățile naționale și cu alte părți interesate în vederea facilitării punerii în aplicare a noilor norme introduse de regulamentul respectiv și a clarificării sensului acestora. Prin urmare, noile norme introduse prin regulamentul respectiv ar trebui modificate pentru a permite o interpretare mai raționalizată a acestora, pentru a îmbunătăți coerența internă și pentru a atenua unele consecințe nedorite care au devenit evidente doar după adoptarea regulamentului respectiv. În special, întrucât este posibil ca identificatorul unic de formulă (IUF) să trebuiască să fie actualizat în mod frecvent, noile norme ar trebui să prevadă ca IUF să fie prezent fie pe eticheta amestecului periculos, fie pe ambalajul său, în imediata apropiere a acesteia. Articolul 31 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 include deja, de asemenea, opțiunea de a plasa toate elementele de etichetare pe ambalaj mai degrabă decât pe o etichetă. În plus, în articolul 29 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 este abordată situația în care un amestec este furnizat fără ambalaj. |
| --- | --- |

(2)

După adoptarea Regulamentului (UE) 2017/542, au fost formulate mai multe sugestii de redactare în cursul discuțiilor cu autoritățile naționale și cu alte părți interesate în vederea facilitării punerii în aplicare a noilor norme introduse de regulamentul respectiv și a clarificării sensului acestora. Prin urmare, noile norme introduse prin regulamentul respectiv ar trebui modificate pentru a permite o interpretare mai raționalizată a acestora, pentru a îmbunătăți coerența internă și pentru a atenua unele consecințe nedorite care au devenit evidente doar după adoptarea regulamentului respectiv. În special, întrucât este posibil ca identificatorul unic de formulă (IUF) să trebuiască să fie actualizat în mod frecvent, noile norme ar trebui să prevadă ca IUF să fie prezent fie pe eticheta amestecului periculos, fie pe ambalajul său, în imediata apropiere a acesteia. Articolul 31 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 include deja, de asemenea, opțiunea de a plasa toate elementele de etichetare pe ambalaj mai degrabă decât pe o etichetă. În plus, în articolul 29 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 este abordată situația în care un amestec este furnizat fără ambalaj.

| (3) | Pe lângă sugestiile de redactare, autoritățile naționale și alte părți interesate au ridicat anumite probleme în ceea ce privește aplicabilitatea noilor norme introduse prin Regulamentul (UE) 2017/542, de exemplu în legătură cu efectele variabilității ridicate a compoziției amestecului din cauza originii naturale a componenților, cu dificultatea de a cunoaște compoziția exactă a produselor în cazurile care sunt implicate lanțuri de aprovizionare complexe, precum și cu impactul existenței mai multor furnizori de componenți ai amestecului cu aceleași proprietăți tehnice și care prezintă aceleași pericole. După identificarea soluțiilor necesare pentru abordarea acestor aspecte, orice modificare a noilor norme implicată de aplicarea soluțiilor respective va trebui să fie efectuată înainte de prima dată de conformitate la care importatorii și utilizatorii din aval trebuie să înceapă să aplice noile norme în ceea ce privește amestecurile pentru uzul consumatorilor. Prin urmare, este necesară amânarea primei date de conformitate, de la 1 ianuarie 2020 la 1 ianuarie 2021, pentru a permite elaborarea soluțiilor necesare și efectuarea oricăror modificări necesare ale noilor norme. Această amânare nu aduce atingere necesității ca statele membre să dispună de sisteme operaționale în timp util înainte de 1 ianuarie 2021, în scopul de a acorda importatorilor și utilizatorilor din aval suficient timp de pregătire pentru a putea efectua transmiterea informațiilor înainte de această dată. |
| --- | --- |

(3)

Pe lângă sugestiile de redactare, autoritățile naționale și alte părți interesate au ridicat anumite probleme în ceea ce privește aplicabilitatea noilor norme introduse prin Regulamentul (UE) 2017/542, de exemplu în legătură cu efectele variabilității ridicate a compoziției amestecului din cauza originii naturale a componenților, cu dificultatea de a cunoaște compoziția exactă a produselor în cazurile care sunt implicate lanțuri de aprovizionare complexe, precum și cu impactul existenței mai multor furnizori de componenți ai amestecului cu aceleași proprietăți tehnice și care prezintă aceleași pericole. După identificarea soluțiilor necesare pentru abordarea acestor aspecte, orice modificare a noilor norme implicată de aplicarea soluțiilor respective va trebui să fie efectuată înainte de prima dată de conformitate la care importatorii și utilizatorii din aval trebuie să înceapă să aplice noile norme în ceea ce privește amestecurile pentru uzul consumatorilor. Prin urmare, este necesară amânarea primei date de conformitate, de la 1 ianuarie 2020 la 1 ianuarie 2021, pentru a permite elaborarea soluțiilor necesare și efectuarea oricăror modificări necesare ale noilor norme. Această amânare nu aduce atingere necesității ca statele membre să dispună de sisteme operaționale în timp util înainte de 1 ianuarie 2021, în scopul de a acorda importatorilor și utilizatorilor din aval suficient timp de pregătire pentru a putea efectua transmiterea informațiilor înainte de această dată.

| (4) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 ar trebui modificat în consecință.

| (5) | Data de aplicare a prezentului regulament ar trebui amânată pentru a o alinia cu data de la care se aplică Regulamentul (UE) 2017/542, |
| --- | --- |

(5)

Data de aplicare a prezentului regulament ar trebui amânată pentru a o alinia cu data de la care se aplică Regulamentul (UE) 2017/542,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 25, alineatul (7) se înlocuiește cu următorul text:

  „(7)   În cazul în care, în conformitate cu anexa VIII, transmițătorul creează un identificator unic de formulă, acesta trebuie să fie inclus în informațiile suplimentare de pe etichetă în conformitate cu dispozițiile secțiunii 5 din partea A a anexei respective.” |
| --- | --- |

1.

La articolul 25, alineatul (7) se înlocuiește cu următorul text:

„(7)   În cazul în care, în conformitate cu anexa VIII, transmițătorul creează un identificator unic de formulă, acesta trebuie să fie inclus în informațiile suplimentare de pe etichetă în conformitate cu dispozițiile secțiunii 5 din partea A a anexei respective.”

| 2. | La articolul 29 se introduce următorul alineat:

  „(4a)   În cazul în care, în conformitate cu anexa VIII, transmițătorul creează un identificator unic de formulă, transmițătorul poate alege să îl prezinte în alt mod, permis în dispozițiile secțiunii 5 din partea A a anexei respective, în loc de a include identificatorul respectiv în informațiile suplimentare de pe etichetă.” |
| --- | --- |

2.

La articolul 29 se introduce următorul alineat:

„(4a)   În cazul în care, în conformitate cu anexa VIII, transmițătorul creează un identificator unic de formulă, transmițătorul poate alege să îl prezinte în alt mod, permis în dispozițiile secțiunii 5 din partea A a anexei respective, în loc de a include identificatorul respectiv în informațiile suplimentare de pe etichetă.”

| 3. | Anexa VIII se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

3.

Anexa VIII se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 1 ianuarie 2020.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 29 octombrie 2019.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 353, 31.12.2008, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) 2017/542 al Comisiei din 22 martie 2017 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor, prin adăugarea unei anexe privind informațiile armonizate referitoare la răspunsul în situații de urgență privind sănătatea (JO L 78, 23.3.2017, p. 1).

2

---

ANEXĂ

Anexa VIII la Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 se modifică după cum urmează:

| 1. | Partea A se modifică după cum urmează:






  (a) | secțiunea 1.1 se înlocuiește cu următorul text:






  „1.1. | Importatorii și utilizatorii din aval care introduc pe piață amestecuri pentru uzul consumatorilor, în sensul secțiunii 2.4 din partea A a prezentei anexe, trebuie să respecte prezenta anexă începând de la 1 ianuarie 2021.”; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Partea A se modifică după cum urmează:

(a)

secțiunea 1.1 se înlocuiește cu următorul text:

„1.1.

| (b) | secțiunea 2.3 se înlocuiește cu următorul text:






  „2.3. | În cazul amestecurilor introduse pe piață numai pentru uz industrial, transmițătorii pot opta pentru o transmitere limitată, ca alternativă la cerințele generale privind transmiterea informațiilor, în conformitate cu secțiunea 3.1.1 din partea B, cu condiția disponibilității unui acces rapid la informații detaliate suplimentare referitoare la produs, în conformitate cu secțiunea 1.3 din partea respectivă.”; |
| --- | --- | --- |

(b)

secțiunea 2.3 se înlocuiește cu următorul text:

„2.3.

| (c) | secțiunea 4.1 se înlocuiește cu următorul text:






  „4.1. | Se poate efectua o singură transmitere (denumită în continuare «transmiterea în grup») pentru mai mult de un amestec în cazul în care toate amestecurile dintr-un grup au aceeași clasificare în ceea ce privește pericolele fizice și pentru sănătate.”; |
| --- | --- | --- |

(c)

secțiunea 4.1 se înlocuiește cu următorul text:

„4.1.

| (d) | secțiunea 4.3 se înlocuiește cu următorul text:






  „4.3. | Prin derogare de la secțiunea 4.2, o transmitere în grup este, de asemenea, permisă atunci când diferența dintre diferitele amestecuri din grup în ceea ce privește compoziția se referă numai la parfumuri, cu condiția ca parfumurile conținute în fiecare amestec să aibă o concentrație totală de cel mult 5 %.”; |
| --- | --- | --- |

(d)

secțiunea 4.3 se înlocuiește cu următorul text:

„4.3.

| (e) | în secțiunea 5.1, al treilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

  „Prin derogare de la al doilea paragraf, nu trebuie solicitat un nou IUF în cazul amestecurilor dintr-o transmitere în grup care conțin parfumuri, cu condiția ca schimbarea în ceea ce privește compoziția să se refere numai la respectivele parfumuri sau la adăugarea unor noi parfumuri.”; |
| --- | --- |

(e)

în secțiunea 5.1, al treilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Prin derogare de la al doilea paragraf, nu trebuie solicitat un nou IUF în cazul amestecurilor dintr-o transmitere în grup care conțin parfumuri, cu condiția ca schimbarea în ceea ce privește compoziția să se refere numai la respectivele parfumuri sau la adăugarea unor noi parfumuri.”;

| (f) | secțiunea 5.2 se înlocuiește cu următorul text:






  „5.2. | În loc de a include IUF în informațiile suplimentare de pe etichetă, transmițătorul poate alege să tipărească sau să aplice IUF pe ambalajul interior împreună cu celelalte elemente de etichetare.
  În cazul în care ambalajul interior are o formă specifică sau dimensiuni prea mici pentru a putea aplica IUF pe acesta, transmițătorul poate imprima sau aplica IUF lângă celelalte elemente de etichetare pe un ambalaj exterior.
  În cazul amestecurilor care nu sunt ambalate, IUF trebuie indicat în fișa cu date de securitate sau trebuie să fie inclus în copia elementelor de etichetare menționate la articolul 29 alineatul (3), după caz.
  IUF trebuie să fie precedat de inscripția «IUF» cu litere majuscule, urmat de o coloană («IUF:») și trebuie să fie clar vizibil, ușor de citit și indelebil.”; |
| --- | --- | --- |

(f)

secțiunea 5.2 se înlocuiește cu următorul text:

„5.2.

În cazul în care ambalajul interior are o formă specifică sau dimensiuni prea mici pentru a putea aplica IUF pe acesta, transmițătorul poate imprima sau aplica IUF lângă celelalte elemente de etichetare pe un ambalaj exterior.

În cazul amestecurilor care nu sunt ambalate, IUF trebuie indicat în fișa cu date de securitate sau trebuie să fie inclus în copia elementelor de etichetare menționate la articolul 29 alineatul (3), după caz.

IUF trebuie să fie precedat de inscripția «IUF» cu litere majuscule, urmat de o coloană («IUF:») și trebuie să fie clar vizibil, ușor de citit și indelebil.”;

| (g) | secțiunea 5.3 se înlocuiește cu următorul text:






  „5.3. | Prin derogare de la primul paragraf din secțiunea 5.2, în cazul amestecurilor furnizate pentru utilizarea în situri industriale, IUF poate fi indicat în fișa cu date de securitate.” |
| --- | --- | --- |

(g)

secțiunea 5.3 se înlocuiește cu următorul text:

„5.3.

| 2. | Partea B se modifică după cum urmează:






  (a) | în secțiunea 1.1, al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

  „Se specifică denumirea (denumirile) comercială (comerciale) sau numele complet al amestecului, inclusiv, dacă este cazul, denumirea mărcii, denumirea produsului și variantele de denumiri, astfel cum figurează pe etichetă, fără abrevieri, pentru a permite identificarea concretă a acestuia.”; |
| --- | --- | --- |

2.

Partea B se modifică după cum urmează:

(a)

în secțiunea 1.1, al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Se specifică denumirea (denumirile) comercială (comerciale) sau numele complet al amestecului, inclusiv, dacă este cazul, denumirea mărcii, denumirea produsului și variantele de denumiri, astfel cum figurează pe etichetă, fără abrevieri, pentru a permite identificarea concretă a acestuia.”;

| (b) | secțiunea 1.2 se înlocuiește cu următorul text:
  „1.2.   Detalii privind transmițătorul și punctul de contact

  Trebuie indicate numele, adresa completă, numărul de telefon și adresa de e-mail ale transmițătorului și, dacă sunt diferite, numele, adresa completă, numărul de telefon și adresa de e-mail ale punctului de contact care urmează să fie utilizat pentru obținerea de informații suplimentare relevante în cazul răspunsului în situații de urgență privind sănătatea.”; |
| --- | --- |

(b)

secțiunea 1.2 se înlocuiește cu următorul text:

„1.2.   Detalii privind transmițătorul și punctul de contact

Trebuie indicate numele, adresa completă, numărul de telefon și adresa de e-mail ale transmițătorului și, dacă sunt diferite, numele, adresa completă, numărul de telefon și adresa de e-mail ale punctului de contact care urmează să fie utilizat pentru obținerea de informații suplimentare relevante în cazul răspunsului în situații de urgență privind sănătatea.”;

| (c) | secțiunea 1.3 se înlocuiește cu următorul text:
  „1.3.   Numele, numărul de telefon și adresa de e-mail pentru accesul rapid la informații suplimentare cu privire la produs

  În cazul unei transmiteri limitate astfel cum este prevăzut în secțiunea 2.3 din partea A, trebuie furnizate un nume, un număr de telefon și o adresă de e-mail care să permită accesul rapid la informații suplimentare detaliate despre produs, relevante pentru răspunsul în situații de urgență privind sănătatea, în limba prevăzută în secțiunea 3.3 din partea A. Numărul de telefon trebuie să fie accesibil 24 de ore pe zi, 7 de zile pe săptămână.”; |
| --- | --- |

(c)

secțiunea 1.3 se înlocuiește cu următorul text:

„1.3.   Numele, numărul de telefon și adresa de e-mail pentru accesul rapid la informații suplimentare cu privire la produs

În cazul unei transmiteri limitate astfel cum este prevăzut în secțiunea 2.3 din partea A, trebuie furnizate un nume, un număr de telefon și o adresă de e-mail care să permită accesul rapid la informații suplimentare detaliate despre produs, relevante pentru răspunsul în situații de urgență privind sănătatea, în limba prevăzută în secțiunea 3.3 din partea A. Numărul de telefon trebuie să fie accesibil 24 de ore pe zi, 7 de zile pe săptămână.”;

| (d) | în secțiunea 2.4, a treia liniuță se înlocuiește cu următorul text:






  „– | pH-ul amestecului furnizat, dacă este disponibil, sau, dacă amestecul este solid, pH-ul unui lichid apos sau al unei soluții apoase la o concentrație dată. Se indică concentrația în apă a amestecului utilizat pentru testare. În cazul în care pH-ul nu este disponibil, trebuie prezentate motivele indisponibilității;”; |
| --- | --- | --- |

(d)

în secțiunea 2.4, a treia liniuță se înlocuiește cu următorul text:

„–

pH-ul amestecului furnizat, dacă este disponibil, sau, dacă amestecul este solid, pH-ul unui lichid apos sau al unei soluții apoase la o concentrație dată. Se indică concentrația în apă a amestecului utilizat pentru testare. În cazul în care pH-ul nu este disponibil, trebuie prezentate motivele indisponibilității;”;

| (e) | la secțiunea 3.1, al treilea și al patrulea paragraf se înlocuiesc cu următorul text:

  „Prin derogare de la al doilea paragraf, într-o transmitere în grup, componenții de parfum din amestecuri trebuie să fie prezenți în cel puțin unul dintre amestecuri.
  Pentru transmiterile în grup, în cazul în care parfumurile variază între amestecurile conținute de grup, trebuie pusă la dispoziție o listă a amestecurilor și a parfumurilor pe care le conțin, inclusiv clasificarea lor.”; |
| --- | --- |

(e)

la secțiunea 3.1, al treilea și al patrulea paragraf se înlocuiesc cu următorul text:

„Prin derogare de la al doilea paragraf, într-o transmitere în grup, componenții de parfum din amestecuri trebuie să fie prezenți în cel puțin unul dintre amestecuri.

Pentru transmiterile în grup, în cazul în care parfumurile variază între amestecurile conținute de grup, trebuie pusă la dispoziție o listă a amestecurilor și a parfumurilor pe care le conțin, inclusiv clasificarea lor.”;

| (f) | punctul 3.1.1 se înlocuiește după cum urmează:
  „3.1.1.   Cerințe aplicabile amestecurilor pentru uz industrial
  În cazul unei transmiteri limitate, astfel cum se prevede în secțiunea 2.3 din partea A, informațiile care trebuie transmise cu privire la compoziția unui amestec pentru uz industrial pot fi limitate la informațiile conținute în fișa cu date de securitate, în conformitate cu anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, cu condiția ca informațiile suplimentare privind compoziția să fie disponibile la cerere pentru un acces rapid, în conformitate cu secțiunea 1.3.”; |
| --- | --- |

(f)

punctul 3.1.1 se înlocuiește după cum urmează:

„3.1.1.   Cerințe aplicabile amestecurilor pentru uz industrial

În cazul unei transmiteri limitate, astfel cum se prevede în secțiunea 2.3 din partea A, informațiile care trebuie transmise cu privire la compoziția unui amestec pentru uz industrial pot fi limitate la informațiile conținute în fișa cu date de securitate, în conformitate cu anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, cu condiția ca informațiile suplimentare privind compoziția să fie disponibile la cerere pentru un acces rapid, în conformitate cu secțiunea 1.3.”;

| (g) | titlul secțiunii 3.2 se înlocuiește cu următorul text:

  „
  Identificarea componenților amestecului
  ”; |
| --- | --- |

(g)

titlul secțiunii 3.2 se înlocuiește cu următorul text:

„
  Identificarea componenților amestecului
  ”;

| (h) | în secțiunea 3.2, înaintea secțiunii 3.2.1 se introduce următorul alineat:

  „Un component al amestecului este fie o substanță, fie un amestec în amestec.”; |
| --- | --- |

(h)

în secțiunea 3.2, înaintea secțiunii 3.2.1 se introduce următorul alineat:

„Un component al amestecului este fie o substanță, fie un amestec în amestec.”;

| (i) | în secțiunea 3.2.2, al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

  „Informațiile cu privire la substanțele conținute într-un AIA sunt transmise în conformitate cu criteriile din secțiunea 3.2.1, cu excepția cazului în care transmițătorul nu are acces la informațiile privind compoziția completă a AIA. În acest din urmă caz, AIA este identificat prin intermediul identificatorului său de produs în conformitate cu articolul 18 alineatul (3) litera (a), împreună cu concentrația sa și cu IUF, dacă este disponibil și dacă organismul desemnat a primit în prealabil informațiile privind AIA. În absența unui IUF sau în cazul în care organismul desemnat nu a primit informațiile privind AIA într-o transmitere anterioară, AIA trebuie identificat prin intermediul identificatorului său de produs în conformitate cu articolul 18 alineatul (3) litera (a), împreună cu concentrația sa, cu informațiile privind compoziția conținute în fișa cu date de securitate a AIA, cu orice alți componenți cunoscuți, precum și cu numele, adresa de e-mail și numărul de telefon ale furnizorului AIA.”; |
| --- | --- |

(i)

în secțiunea 3.2.2, al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Informațiile cu privire la substanțele conținute într-un AIA sunt transmise în conformitate cu criteriile din secțiunea 3.2.1, cu excepția cazului în care transmițătorul nu are acces la informațiile privind compoziția completă a AIA. În acest din urmă caz, AIA este identificat prin intermediul identificatorului său de produs în conformitate cu articolul 18 alineatul (3) litera (a), împreună cu concentrația sa și cu IUF, dacă este disponibil și dacă organismul desemnat a primit în prealabil informațiile privind AIA. În absența unui IUF sau în cazul în care organismul desemnat nu a primit informațiile privind AIA într-o transmitere anterioară, AIA trebuie identificat prin intermediul identificatorului său de produs în conformitate cu articolul 18 alineatul (3) litera (a), împreună cu concentrația sa, cu informațiile privind compoziția conținute în fișa cu date de securitate a AIA, cu orice alți componenți cunoscuți, precum și cu numele, adresa de e-mail și numărul de telefon ale furnizorului AIA.”;

| (j) | punctul 3.2.3 se înlocuiește după cum urmează:
  „3.2.3.   Identificatorii de produs generic
  Prin derogare de la secțiunile 3.2.1 și 3.2.2, identificatorii de produs generic «parfumuri» sau «coloranți» pot fi folosiți pentru componenții amestecului utilizați exclusiv pentru a adăuga parfum sau culoare, în cazul în care sunt îndeplinite următoarele condiții:






  — | componenții amestecului nu sunt clasificați ca prezentând vreun risc pentru sănătate; |
| --- | --- | --- |

(j)

punctul 3.2.3 se înlocuiește după cum urmează:

„3.2.3.   Identificatorii de produs generic

Prin derogare de la secțiunile 3.2.1 și 3.2.2, identificatorii de produs generic «parfumuri» sau «coloranți» pot fi folosiți pentru componenții amestecului utilizați exclusiv pentru a adăuga parfum sau culoare, în cazul în care sunt îndeplinite următoarele condiții:

—

componenții amestecului nu sunt clasificați ca prezentând vreun risc pentru sănătate;

| — | concentrația componenților amestecului identificați printr-un anumit identificator de produs generic nu depășește în total:






  (a) | 5 % pentru suma parfumurilor și |
| --- | --- | --- |

—

concentrația componenților amestecului identificați printr-un anumit identificator de produs generic nu depășește în total:

(a)

5 % pentru suma parfumurilor și

| (b) | 25 % pentru suma coloranților.”; |
| --- | --- |

(b)

25 % pentru suma coloranților.”;

| (k) | secțiunea 3.3 se înlocuiește cu următorul text:
  „3.3.   Componenți ai amestecului care fac obiectul cerințelor privind transmiterea de informații

  Se indică următorii componenți ai amestecului:






  (1) | componenți ai amestecului clasificați ca fiind periculoși în temeiul efectelor lor fizice sau asupra sănătății care:






  — | sunt prezenți în concentrații mai mari sau egale cu 0,1 %; |
| --- | --- | --- | --- |

(k)

secțiunea 3.3 se înlocuiește cu următorul text:

„3.3.   Componenți ai amestecului care fac obiectul cerințelor privind transmiterea de informații

Se indică următorii componenți ai amestecului:

(1)

componenți ai amestecului clasificați ca fiind periculoși în temeiul efectelor lor fizice sau asupra sănătății care:

—

sunt prezenți în concentrații mai mari sau egale cu 0,1 %;

| — | sunt identificați, chiar și în concentrații mai mici de 0,1 %, cu excepția cazului în care transmițătorul poate demonstra că acești componenți sunt lipsiți de relevanță pentru răspunsul în situații de urgență privind sănătatea și pentru măsurile preventive; |
| --- | --- |

—

sunt identificați, chiar și în concentrații mai mici de 0,1 %, cu excepția cazului în care transmițătorul poate demonstra că acești componenți sunt lipsiți de relevanță pentru răspunsul în situații de urgență privind sănătatea și pentru măsurile preventive;

| (2) | componenți ai amestecului care nu sunt clasificați ca fiind periculoși în temeiul efectelor lor fizice sau asupra sănătății, care sunt identificați și prezenți în concentrații mai mari sau egale cu 1 %.”; |
| --- | --- |

(2)

componenți ai amestecului care nu sunt clasificați ca fiind periculoși în temeiul efectelor lor fizice sau asupra sănătății, care sunt identificați și prezenți în concentrații mai mari sau egale cu 1 %.”;

| (l) | secțiunea 3.4 se înlocuiește cu următorul text:
  „3.4.   Concentrația și intervalele de concentrație ale componenților amestecului

  Transmițătorii furnizează informațiile prevăzute în secțiunile 3.4.1 și 3.4.2 în ceea ce privește concentrația componenților amestecului, identificați în conformitate cu secțiunea 3.3.”; |
| --- | --- |

(l)

secțiunea 3.4 se înlocuiește cu următorul text:

„3.4.   Concentrația și intervalele de concentrație ale componenților amestecului

Transmițătorii furnizează informațiile prevăzute în secțiunile 3.4.1 și 3.4.2 în ceea ce privește concentrația componenților amestecului, identificați în conformitate cu secțiunea 3.3.”;

| (m) | în secțiunea 3.4.1, titlul tabelului 1 se înlocuiește cu următorul titlu:

  „
  Intervale de concentrație aplicabile componenților periculoși de interes major pentru răspunsul în situații de urgență privind sănătatea
  ”; |
| --- | --- |

(m)

în secțiunea 3.4.1, titlul tabelului 1 se înlocuiește cu următorul titlu:

„
  Intervale de concentrație aplicabile componenților periculoși de interes major pentru răspunsul în situații de urgență privind sănătatea
  ”;

| (n) | punctul 3.4.2 se înlocuiește după cum urmează:
  „3.4.2.   Alți componenți periculoși și componenți care nu sunt clasificați ca fiind periculoși
  Concentrația componenților periculoși într-un amestec, care nu sunt clasificați în niciuna dintre categoriile de pericol enumerate în secțiunea 3.4.1, și concentrația componenților identificați care nu sunt clasificați ca periculoși se exprimă, în conformitate cu tabelul 2, sub formă de intervale de procente, în ordinea descrescătoare a masei sau a volumului. Ca alternativă, se pot furniza procentele exacte.
  Prin derogare de la primul paragraf, pentru componenții de parfum care nu sunt clasificați sau sunt clasificați doar ca provocând o sensibilizare a pielii, în categoria 1, 1A sau 1B, sau doar pentru toxicitate prin aspirare, transmițătorii nu sunt obligați să furnizeze informații privind concentrația acestora, în cazul în care concentrația totală a acestora nu depășește 5 %.

  Tabelul 2


  Intervale de concentrație aplicabile altor componenți periculoși și altor componenți neclasificați ca fiind periculoși







  Interval de concentrație pentru componentul conținut în amestec (%) | Plaja maximă de valori a intervalului de concentrații care trebuie utilizată în transmiterea de informații |
| --- | --- | --- |
| ≥ 25 - < 100 | 20 % unități |
| ≥ 10 - < 25 | 10 % unități |
| ≥ 1 - < 10 | 3 % unități |
| > 0 - < 1 | 1 % unități”; |

(n)

punctul 3.4.2 se înlocuiește după cum urmează:

„3.4.2.   Alți componenți periculoși și componenți care nu sunt clasificați ca fiind periculoși

Concentrația componenților periculoși într-un amestec, care nu sunt clasificați în niciuna dintre categoriile de pericol enumerate în secțiunea 3.4.1, și concentrația componenților identificați care nu sunt clasificați ca periculoși se exprimă, în conformitate cu tabelul 2, sub formă de intervale de procente, în ordinea descrescătoare a masei sau a volumului. Ca alternativă, se pot furniza procentele exacte.

Prin derogare de la primul paragraf, pentru componenții de parfum care nu sunt clasificați sau sunt clasificați doar ca provocând o sensibilizare a pielii, în categoria 1, 1A sau 1B, sau doar pentru toxicitate prin aspirare, transmițătorii nu sunt obligați să furnizeze informații privind concentrația acestora, în cazul în care concentrația totală a acestora nu depășește 5 %.

Tabelul 2

Intervale de concentrație aplicabile altor componenți periculoși și altor componenți neclasificați ca fiind periculoși

Interval de concentrație pentru componentul conținut în amestec (%)

Plaja maximă de valori a intervalului de concentrații care trebuie utilizată în transmiterea de informații

≥ 25 - < 100

20 % unități

≥ 10 - < 25

10 % unități

≥ 1 - < 10

3 % unități

> 0 - < 1

1 % unități”;

| (o) | secțiunea 3.5 se înlocuiește cu următorul text:
  „3.5.   Clasificarea componenților amestecului

  Trebuie să se furnizeze clasificarea componenților amestecului în ceea ce privește pericolele fizice și pentru sănătate (clasele de pericol, categoriile de pericol și frazele de pericol). Aceasta include clasificarea cel puțin pentru toate substanțele menționate la punctul 3.2.1 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 privind cerințele pentru completarea fișelor cu date de securitate. În cazul unui AIA identificat prin intermediul identificatorului său de produs și al IUF în conformitate cu secțiunea 3.2.2 din partea B, trebuie furnizată numai clasificarea pentru pericolele fizice și pentru sănătate a AIA.”; |
| --- | --- |

(o)

secțiunea 3.5 se înlocuiește cu următorul text:

„3.5.   Clasificarea componenților amestecului

Trebuie să se furnizeze clasificarea componenților amestecului în ceea ce privește pericolele fizice și pentru sănătate (clasele de pericol, categoriile de pericol și frazele de pericol). Aceasta include clasificarea cel puțin pentru toate substanțele menționate la punctul 3.2.1 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 privind cerințele pentru completarea fișelor cu date de securitate. În cazul unui AIA identificat prin intermediul identificatorului său de produs și al IUF în conformitate cu secțiunea 3.2.2 din partea B, trebuie furnizată numai clasificarea pentru pericolele fizice și pentru sănătate a AIA.”;

| (p) | în secțiunea 4.1, titlul tabelului 3 se înlocuiește cu următorul titlu:

  „
  Variații ale concentrației componenților care necesită o actualizare a transmiterii
  ”; |
| --- | --- |

(p)

în secțiunea 4.1, titlul tabelului 3 se înlocuiește cu următorul titlu:

„
  Variații ale concentrației componenților care necesită o actualizare a transmiterii
  ”;

| (q) | în secțiunea 4.1, ultimul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

  „În cazul în care parfumurile dintr-o transmitere în grup sunt schimbate, trebuie actualizată lista amestecurilor și a parfumurilor pe care le conțin și care trebuie furnizată conform secțiunii 3.1.” |
| --- | --- |

(q)

în secțiunea 4.1, ultimul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„În cazul în care parfumurile dintr-o transmitere în grup sunt schimbate, trebuie actualizată lista amestecurilor și a parfumurilor pe care le conțin și care trebuie furnizată conform secțiunii 3.1.”

| 3. | Partea C se modifică după cum urmează:






  (a) | secțiunea 1.2 se înlocuiește cu următorul text:
  „1.2.   Identificarea amestecului și a transmițătorului


  Identificator de produs







  — | Denumirea (denumirile) comercială (comerciale) completă (complete) a(le) produsului (în cazul transmiterii în grup, se enumeră toți identificatorii de produs) |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Partea C se modifică după cum urmează:

(a)

secțiunea 1.2 se înlocuiește cu următorul text:

„1.2.   Identificarea amestecului și a transmițătorului

Identificator de produs

—

Denumirea (denumirile) comercială (comerciale) completă (complete) a(le) produsului (în cazul transmiterii în grup, se enumeră toți identificatorii de produs)

| — | Alte denumiri, sinonime |
| --- | --- |

—

Alte denumiri, sinonime

| — | Identificator unic (identificatori unici) de formulă (IUF) |
| --- | --- |

—

Identificator unic (identificatori unici) de formulă (IUF)

| — | Alți identificatori (numărul autorizației, codurile pentru produse ale întreprinderii) |
| --- | --- |

—

Alți identificatori (numărul autorizației, codurile pentru produse ale întreprinderii)

Detalii privind transmițătorul și, după caz, privind punctul de contact

| — | Nume |
| --- | --- |

—

Nume

| — | Adresa completă |
| --- | --- |

—

Adresa completă

| — | Număr de telefon |
| --- | --- |

—

Număr de telefon

| — | Adresa de e-mail |
| --- | --- |

—

Adresa de e-mail

Datele de contact pentru accesul rapid la informații suplimentare cu privire la produs (24 de ore pe zi, 7 zile pe săptămână). Numai pentru transmiterea limitată.

| — | Nume |
| --- | --- |

—

Nume

| — | Numărul de telefon (24 de ore pe zi, 7 zile pe săptămână) |
| --- | --- |

—

Numărul de telefon (24 de ore pe zi, 7 zile pe săptămână)

| — | Adresa de e-mail”; |
| --- | --- |

—

Adresa de e-mail”;

| (b) | în secțiunea 1.3, lista cu titlul „Informații suplimentare privind amestecul” se înlocuiește cu următoarea listă:

  „
  Informații suplimentare privind amestecul







  — | Culoare (culori) |
| --- | --- | --- |

(b)

în secțiunea 1.3, lista cu titlul „Informații suplimentare privind amestecul” se înlocuiește cu următoarea listă:

„
  Informații suplimentare privind amestecul

—

Culoare (culori)

| — | PH-ul amestecului furnizat, dacă este disponibil, sau, dacă amestecul este solid, pH-ul unui lichid apos sau al unei soluții apoase la o concentrație dată. Se indică concentrația în apă a amestecului utilizat pentru testare. În cazul în care pH-ul nu este disponibil, trebuie prezentate motivele nedisponibilității; |
| --- | --- |

—

PH-ul amestecului furnizat, dacă este disponibil, sau, dacă amestecul este solid, pH-ul unui lichid apos sau al unei soluții apoase la o concentrație dată. Se indică concentrația în apă a amestecului utilizat pentru testare. În cazul în care pH-ul nu este disponibil, trebuie prezentate motivele nedisponibilității;

| — | Stare (stări) fizică (fizice) |
| --- | --- |

—

Stare (stări) fizică (fizice)

| — | Ambalaj [tip(uri) și dimensiune (dimensiuni)] |
| --- | --- |

—

Ambalaj [tip(uri) și dimensiune (dimensiuni)]

| — | Utilizare preconizată (categoria produsului) |
| --- | --- |

—

Utilizare preconizată (categoria produsului)

| — | Utilizări (pentru consumator, profesională, industrială)”. |
| --- | --- |

—

Utilizări (pentru consumator, profesională, industrială)”.

---

DIRECTIVE

| 10.1.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 6/15 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 6/15

---

DIRECTIVA DELEGATĂ (UE) 2020/12 A COMISIEI

din 2 august 2019

de completare a Directivei (UE) 2017/2397 a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele pentru competențe și cunoștințele și aptitudinile corespunzătoare, pentru examenele practice, pentru omologarea simulatoarelor și pentru capacitatea din punct de vedere medical

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva (UE) 2017/2397 a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2017 privind recunoașterea calificărilor profesionale în domeniul navigației interioare și de abrogare a Directivelor 91/672/CEE și 96/50/CE ale Consiliului (1), în special articolul 17 alineatele (1) și (4), articolul 21 alineatul (2) și articolul 23 alineatul (6),

întrucât:

| (1) | Directiva (UE) 2017/2397 stabilește condițiile și procedurile pentru certificarea calificărilor persoanelor implicate în operarea unei construcții navale care navighează pe căile navigabile interioare ale Uniunii. Certificarea are drept scop facilitarea mobilității, garantarea siguranței navigației și asigurarea protecției vieții omenești și a mediului. |
| --- | --- |

(1)

Directiva (UE) 2017/2397 stabilește condițiile și procedurile pentru certificarea calificărilor persoanelor implicate în operarea unei construcții navale care navighează pe căile navigabile interioare ale Uniunii. Certificarea are drept scop facilitarea mobilității, garantarea siguranței navigației și asigurarea protecției vieții omenești și a mediului.

| (2) | Pentru a asigura standarde armonizate minime pentru certificarea calificărilor, Comisia a fost împuternicită să adopte norme detaliate care stabilesc standarde pentru competențe și cunoștințele și aptitudinile corespunzătoare, standarde pentru examinările practice, standarde pentru omologarea simulatoarelor și standarde pentru capacitatea din punct de vedere medical. |
| --- | --- |

(2)

Pentru a asigura standarde armonizate minime pentru certificarea calificărilor, Comisia a fost împuternicită să adopte norme detaliate care stabilesc standarde pentru competențe și cunoștințele și aptitudinile corespunzătoare, standarde pentru examinările practice, standarde pentru omologarea simulatoarelor și standarde pentru capacitatea din punct de vedere medical.

| (3) | În conformitate cu articolul 32 din Directiva (UE) 2017/2397, actele delegate ar trebui să facă trimitere la standardele stabilite de Comitetul european pentru elaborarea de standarde privind navigația interioară (denumit în continuare „CESNI”) și să includă textul integral al acestora, cu condiția ca respectivele standarde să fie disponibile și actualizate și să îndeplinească toate cerințele aplicabile stabilite în anexele la directivă și cu condiția ca interesele Uniunii să nu fie compromise de modificările din procesul decizional al CESNI. Cele trei condiții au fost îndeplinite prin adoptarea de către CESNI, în cadrul reuniunii sale din 8 noiembrie 2018, a primelor standarde privind calificările profesionale în domeniul navigației interioare. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 32 din Directiva (UE) 2017/2397, actele delegate ar trebui să facă trimitere la standardele stabilite de Comitetul european pentru elaborarea de standarde privind navigația interioară (denumit în continuare „CESNI”) și să includă textul integral al acestora, cu condiția ca respectivele standarde să fie disponibile și actualizate și să îndeplinească toate cerințele aplicabile stabilite în anexele la directivă și cu condiția ca interesele Uniunii să nu fie compromise de modificările din procesul decizional al CESNI. Cele trei condiții au fost îndeplinite prin adoptarea de către CESNI, în cadrul reuniunii sale din 8 noiembrie 2018, a primelor standarde privind calificările profesionale în domeniul navigației interioare.

| (4) | Standardele pentru competențe ar trebui să stabilească competențele minime necesare pentru operarea în condiții de siguranță a construcției navale, incluzând standarde pentru membrii echipajului de la nivelurile operațional și de conducere, pentru comandanții de navă autorizați să navigheze cu ajutorul radiolocației și pentru cei autorizați să navigheze pe căile navigabile cu caracter maritim, pentru experții în navigația cu pasageri și pentru experții în gaz natural lichefiat (GNL). Fiecare competență cerută ar trebui să fie definită împreună cu cunoștințele și aptitudinile corespunzătoare. |
| --- | --- |

(4)

Standardele pentru competențe ar trebui să stabilească competențele minime necesare pentru operarea în condiții de siguranță a construcției navale, incluzând standarde pentru membrii echipajului de la nivelurile operațional și de conducere, pentru comandanții de navă autorizați să navigheze cu ajutorul radiolocației și pentru cei autorizați să navigheze pe căile navigabile cu caracter maritim, pentru experții în navigația cu pasageri și pentru experții în gaz natural lichefiat (GNL). Fiecare competență cerută ar trebui să fie definită împreună cu cunoștințele și aptitudinile corespunzătoare.

| (5) | Pentru ca autoritățile competente să efectueze în mod similar examenele practice prevăzute la articolul 17 alineatul (3) din Directiva (UE) 2017/2397, ar trebui stabilite standarde privind examenele practice. În acest sens, standardele ar trebui să definească, pentru fiecare examen practic, competențele specifice și situațiile de evaluare, inclusiv un sistem specific de punctaj și cerințele tehnice pentru construcțiile navale și instalațiile terestre. Pentru candidații la calificarea în calitate de comandant de navă care nu au finalizat anterior o evaluare la nivelul operațional, ar trebui prevăzut un modul suplimentar, astfel încât să se poată verifica și capacitatea acestora de a îndeplini sarcinile supravegheate aferente. |
| --- | --- |

(5)

Pentru ca autoritățile competente să efectueze în mod similar examenele practice prevăzute la articolul 17 alineatul (3) din Directiva (UE) 2017/2397, ar trebui stabilite standarde privind examenele practice. În acest sens, standardele ar trebui să definească, pentru fiecare examen practic, competențele specifice și situațiile de evaluare, inclusiv un sistem specific de punctaj și cerințele tehnice pentru construcțiile navale și instalațiile terestre. Pentru candidații la calificarea în calitate de comandant de navă care nu au finalizat anterior o evaluare la nivelul operațional, ar trebui prevăzut un modul suplimentar, astfel încât să se poată verifica și capacitatea acestora de a îndeplini sarcinile supravegheate aferente.

| (6) | Standardele pentru omologarea simulatoarelor ar trebui stabilite astfel încât să se asigure faptul că simulatoarele utilizate pentru evaluarea competențelor sunt proiectate în așa fel încât să permită verificarea competențelor în conformitate cu standardele pentru examenele practice. Standardele ar trebui să stabilească cerințele tehnice și funcționale pentru simulatoarele de navigație și de radiolocație, precum și procedura administrativă de omologare a acestor simulatoare. |
| --- | --- |

(6)

Standardele pentru omologarea simulatoarelor ar trebui stabilite astfel încât să se asigure faptul că simulatoarele utilizate pentru evaluarea competențelor sunt proiectate în așa fel încât să permită verificarea competențelor în conformitate cu standardele pentru examenele practice. Standardele ar trebui să stabilească cerințele tehnice și funcționale pentru simulatoarele de navigație și de radiolocație, precum și procedura administrativă de omologare a acestor simulatoare.

| (7) | Pentru a reduce diferențele dintre țări în ceea ce privește cerințele medicale și procedurile de examinare și pentru a asigura faptul că certificatele medicale eliberate membrilor echipajului de punte din domeniul navigației interioare constituie un indicator valabil al capacității lor de a-și desfășura activitatea din punct de vedere medical, ar trebui stabilite standarde pentru capacitatea din punct de vedere medical. Standardele ar trebui să precizeze testele și criteriile pe care trebuie să le aplice personalul medical pentru a determina capacitatea de muncă din punct de vedere medical a membrilor echipajului de punte. Acestea ar trebui să dispună evaluarea vederii, a auzului și a stărilor fizice și psihologice care ar putea conduce la incapacitate temporară sau permanentă de muncă, precum și eventualele măsuri de atenuare a riscului și restricții. În interesul coerenței, standardele ar trebui să se bazeze pe orientările privind examinarea medicală a navigatorilor publicate de Organizația Internațională a Muncii și de Organizația Maritimă Internațională, în special cu privire la criteriile aplicate serviciilor costiere. |
| --- | --- |

(7)

Pentru a reduce diferențele dintre țări în ceea ce privește cerințele medicale și procedurile de examinare și pentru a asigura faptul că certificatele medicale eliberate membrilor echipajului de punte din domeniul navigației interioare constituie un indicator valabil al capacității lor de a-și desfășura activitatea din punct de vedere medical, ar trebui stabilite standarde pentru capacitatea din punct de vedere medical. Standardele ar trebui să precizeze testele și criteriile pe care trebuie să le aplice personalul medical pentru a determina capacitatea de muncă din punct de vedere medical a membrilor echipajului de punte. Acestea ar trebui să dispună evaluarea vederii, a auzului și a stărilor fizice și psihologice care ar putea conduce la incapacitate temporară sau permanentă de muncă, precum și eventualele măsuri de atenuare a riscului și restricții. În interesul coerenței, standardele ar trebui să se bazeze pe orientările privind examinarea medicală a navigatorilor publicate de Organizația Internațională a Muncii și de Organizația Maritimă Internațională, în special cu privire la criteriile aplicate serviciilor costiere.

| (8) | Din motive de coerență și eficiență, termenul de transpunere a prezentei directive delegate ar trebui aliniat la termenele de transpunere a Directivei (UE) 2017/2397. |
| --- | --- |

(8)

Din motive de coerență și eficiență, termenul de transpunere a prezentei directive delegate ar trebui aliniat la termenele de transpunere a Directivei (UE) 2017/2397.

| (9) | În conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene, informațiile pe care statele membre sunt obligate să le furnizeze Comisiei în contextul transpunerii unei directive trebuie să fie clare și precise. Această dispoziție se aplică, de asemenea, prezentului act delegat, |
| --- | --- |

(9)

În conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene, informațiile pe care statele membre sunt obligate să le furnizeze Comisiei în contextul transpunerii unei directive trebuie să fie clare și precise. Această dispoziție se aplică, de asemenea, prezentului act delegat,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Standardele pentru competențe și cunoștințele și aptitudinile corespunzătoare menționate la articolul 17 alineatul (1) din Directiva (UE) 2017/2397 sunt cele stabilite în anexa I la prezenta directivă.

Articolul 2

Standardele pentru examenele practice menționate la articolul 17 alineatul (3) din Directiva (UE) 2017/2397 sunt cele stabilite în anexa II la prezenta directivă.

Articolul 3

Standardele pentru omologarea simulatoarelor menționate la articolul 21 alineatul (2) din Directiva (UE) 2017/2397 sunt cele stabilite în anexa III la prezenta directivă.

Articolul 4

Standardele privind capacitatea din punct de vedere medical menționate la articolul 23 alineatul (6) din Directiva (UE) 2017/2397 sunt cele stabilite în anexa IV la prezenta directivă.

Articolul 5

(1)   Statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive cel târziu până la 17 ianuarie 2022. Statele membre comunică de îndată Comisiei textul acestor acte.

Atunci când statele membre adoptă aceste acte, ele cuprind o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o astfel de trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

(2)   Alineatul (1) nu se aplică unui stat membru care nu a transpus și nu a pus în aplicare integral Directiva (UE) 2017/2397 în conformitate cu articolul 39 alineatele (2), (3) sau (4) din directiva respectivă. În cazul în care un astfel de stat membru transpune și pune în aplicare în totalitate Directiva (UE) 2017/2397, acesta pune în același timp în aplicare actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive și informează Comisia în acest sens.

(3)   Statele membre comunică Comisiei textul principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 6

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 7

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 2 august 2019.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 345, 27.12.2017, p. 53.

1

---

ANEXA I

STANDARDE PENTRU COMPETENȚE ȘI CUNOȘTINȚELE ȘI APTITUDINILE CORESPUNZĂTOARE

I.   STANDARDE DE COMPETENȚĂ PENTRU NIVELUL OPERAȚIONAL

1.   Navigație

1.1.   Navigatorul trebuie să aibă capacitatea de a ajuta personalul de conducere al construcției navale în situații de manevrare și de conducere a unei construcții navale pe căile navigabile interioare. Navigatorul trebuie să fie în măsură să facă acest lucru pe toate tipurile de căi navigabile și în toate tipurile de porturi.

În special, navigatorul trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să participe la operațiunile de legare, dezlegare și halaj (remorcare); |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să participe la operațiunile de legare, dezlegare și halaj (remorcare);

| 1. | Cunoașterea echipamentelor, materialelor și procedurilor utilizate la bord pentru operațiunile de legare, dezlegare și halaj (remorcare). |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea echipamentelor, materialelor și procedurilor utilizate la bord pentru operațiunile de legare, dezlegare și halaj (remorcare).

| 2. | Capacitatea de a folosi echipamentele necesare la bord, de exemplu bolarzii și vinciurile pentru manevrele de legare, dezlegare și halaj. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a folosi echipamentele necesare la bord, de exemplu bolarzii și vinciurile pentru manevrele de legare, dezlegare și halaj.

| 3. | Capacitatea de a folosi materialele disponibile la bord, cum ar fi parâmele și cablurile, luând în considerare măsurile de siguranță relevante, inclusiv utilizarea echipamentului individual de protecție și de salvare. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a folosi materialele disponibile la bord, cum ar fi parâmele și cablurile, luând în considerare măsurile de siguranță relevante, inclusiv utilizarea echipamentului individual de protecție și de salvare.

| 4. | Capacitatea de a comunica cu timoneria folosind sistemele de comunicații prin interfon și prin gesturi. |
| --- | --- |

4.

Capacitatea de a comunica cu timoneria folosind sistemele de comunicații prin interfon și prin gesturi.

| 5. | Cunoașterea efectelor mișcării apei în jurul construcției navale și a efectelor locale asupra condițiilor de navigație, inclusiv efectele asupra asietei – efectele apei mici în raport cu pescajul. |
| --- | --- |

5.

Cunoașterea efectelor mișcării apei în jurul construcției navale și a efectelor locale asupra condițiilor de navigație, inclusiv efectele asupra asietei – efectele apei mici în raport cu pescajul.

| 6. | Cunoașterea mișcărilor apei care afectează construcția navală în timpul manevrelor, inclusiv efectele de interacțiune în cazul în care două construcții navale trec una pe lângă cealaltă sau se depășesc în căi navigabile înguste și efectele de interacțiune dintre o construcție navală amarată și o altă construcție navală care trece la distanță scurtă prin calea navigabilă. |
| --- | --- |

6.

Cunoașterea mișcărilor apei care afectează construcția navală în timpul manevrelor, inclusiv efectele de interacțiune în cazul în care două construcții navale trec una pe lângă cealaltă sau se depășesc în căi navigabile înguste și efectele de interacțiune dintre o construcție navală amarată și o altă construcție navală care trece la distanță scurtă prin calea navigabilă.

| 2. | să participe la operațiunile de cuplare a combinațiilor cu barjă de împingere; |
| --- | --- |

2.

să participe la operațiunile de cuplare a combinațiilor cu barjă de împingere;

| 1. | Cunoașterea echipamentelor, materialelor și procedurilor utilizate pentru operațiunile de cuplare. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea echipamentelor, materialelor și procedurilor utilizate pentru operațiunile de cuplare.

| 2. | Capacitatea de a lega și dezlega combinațiile cu barjă de împingere utilizând echipamentele și materialele necesare. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a lega și dezlega combinațiile cu barjă de împingere utilizând echipamentele și materialele necesare.

| 3. | Cunoașterea normelor de lucru în condiții de siguranță, inclusiv utilizarea echipamentelor individuale de protecție și de salvare. |
| --- | --- |

3.

Cunoașterea normelor de lucru în condiții de siguranță, inclusiv utilizarea echipamentelor individuale de protecție și de salvare.

| 4. | Capacitatea de a aplica normele de securitate în muncă și de a comunica cu membrii echipajului implicați. |
| --- | --- |

4.

Capacitatea de a aplica normele de securitate în muncă și de a comunica cu membrii echipajului implicați.

| 3. | să participe la operațiunile de ancorare; |
| --- | --- |

3.

să participe la operațiunile de ancorare;

| 1. | Cunoașterea echipamentelor, materialelor și procedurilor de ancorare în diverse situații. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea echipamentelor, materialelor și procedurilor de ancorare în diverse situații.

| 2. | Capacitatea de a participa la manevrele de ancorare, de exemplu pregătirea instalației de ancorare pentru operațiunile de ancorare, de a prezenta ancora, de a slăbi suficient cablul sau lanțul pentru filarea inițială, de a identifica momentul în care ancora menține construcția navală în poziție (spațiul de evitare), de a imobiliza ancorele la finalizarea ancorării, de a folosi ancorele de tragere în diverse manevre și de a manipula semnalele aferente ancorelor. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a participa la manevrele de ancorare, de exemplu pregătirea instalației de ancorare pentru operațiunile de ancorare, de a prezenta ancora, de a slăbi suficient cablul sau lanțul pentru filarea inițială, de a identifica momentul în care ancora menține construcția navală în poziție (spațiul de evitare), de a imobiliza ancorele la finalizarea ancorării, de a folosi ancorele de tragere în diverse manevre și de a manipula semnalele aferente ancorelor.

| 3. | Cunoașterea normelor de lucru în condiții de siguranță, inclusiv utilizarea echipamentelor individuale de protecție și de salvare. |
| --- | --- |

3.

Cunoașterea normelor de lucru în condiții de siguranță, inclusiv utilizarea echipamentelor individuale de protecție și de salvare.

| 4. | să conducă construcția navală conform comenzilor la cârmă, folosind corect transmisia cârmei; |
| --- | --- |

4.

să conducă construcția navală conform comenzilor la cârmă, folosind corect transmisia cârmei;

| 1. | Cunoașterea funcțiilor și a tipurilor diverselor sisteme de propulsie și de direcție. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea funcțiilor și a tipurilor diverselor sisteme de propulsie și de direcție.

| 2. | Capacitatea de a conduce construcția navală sub supraveghere și de a se conforma comenzilor la cârmă. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a conduce construcția navală sub supraveghere și de a se conforma comenzilor la cârmă.

| 5. | să conducă construcția navală conform comenzilor la cârmă, luând în calcul influența vântului și a curentului; |
| --- | --- |

5.

să conducă construcția navală conform comenzilor la cârmă, luând în calcul influența vântului și a curentului;

| 1. | Cunoașterea influenței vântului și a curentului asupra navigației și manevrelor. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea influenței vântului și a curentului asupra navigației și manevrelor.

| 2. | Capacitatea de a conduce construcția navală sub supraveghere, luând în calcul influența vântului asupra navigației și a manevrelor pe căile navigabile cu sau fără curenți și cu caracteristici de vânt. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a conduce construcția navală sub supraveghere, luând în calcul influența vântului asupra navigației și a manevrelor pe căile navigabile cu sau fără curenți și cu caracteristici de vânt.

| 6. | să utilizeze, sub supraveghere, sistemele de asistență și instrumentele de navigație; |
| --- | --- |

6.

să utilizeze, sub supraveghere, sistemele de asistență și instrumentele de navigație;

| 1. | Cunoașterea sistemelor de asistență și a instrumentelor de navigație, cum ar fi axiometrul, radarul, indicatorul vitezei de girație, indicatorul vitezei de navigație. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea sistemelor de asistență și a instrumentelor de navigație, cum ar fi axiometrul, radarul, indicatorul vitezei de girație, indicatorul vitezei de navigație.

| 2. | Capacitatea de a utiliza informațiile furnizate de sistemele de asistență pentru navigație, cum ar fi sistemul de iluminat și de balizaj și hărțile. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a utiliza informațiile furnizate de sistemele de asistență pentru navigație, cum ar fi sistemul de iluminat și de balizaj și hărțile.

| 3. | Capacitatea de a utiliza instrumentele de navigație, cum ar fi busola, indicatorul vitezei de girație și indicatorul vitezei de navigație. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a utiliza instrumentele de navigație, cum ar fi busola, indicatorul vitezei de girație și indicatorul vitezei de navigație.

| 7. | să întreprindă acțiunile necesare pentru siguranța navigației; |
| --- | --- |

7.

să întreprindă acțiunile necesare pentru siguranța navigației;

| 1. | Cunoașterea normelor de siguranță și a listelor de verificare care trebuie respectate în situații de pericol și de urgență. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea normelor de siguranță și a listelor de verificare care trebuie respectate în situații de pericol și de urgență.

| 2. | Capacitatea de a recunoaște și de a răspunde la situații de pericol și de a întreprinde acțiunile care se impun, în conformitate cu normele de siguranță. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a recunoaște și de a răspunde la situații de pericol și de a întreprinde acțiunile care se impun, în conformitate cu normele de siguranță.

| 3. | Capacitatea de a avertiza imediat personalul de conducere al construcției navale. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a avertiza imediat personalul de conducere al construcției navale.

| 4. | Capacitatea de a folosi echipamentul individual de protecție și de salvare. |
| --- | --- |

4.

Capacitatea de a folosi echipamentul individual de protecție și de salvare.

| 5. | Cunoștințele necesare pentru a efectua verificările ordonate de supraveghetor în ceea ce privește prezența, buna funcționare, etanșeitatea și securizarea construcției navale și a echipamentelor acesteia. |
| --- | --- |

5.

Cunoștințele necesare pentru a efectua verificările ordonate de supraveghetor în ceea ce privește prezența, buna funcționare, etanșeitatea și securizarea construcției navale și a echipamentelor acesteia.

| 6. | Capacitatea de a executa operațiunile din lista de verificare pentru punte și spațiul de locuit, cum ar fi impermeabilizarea și securizarea bocaporților și a calelor. |
| --- | --- |

6.

Capacitatea de a executa operațiunile din lista de verificare pentru punte și spațiul de locuit, cum ar fi impermeabilizarea și securizarea bocaporților și a calelor.

| 7. | Capacitatea de a executa operațiunile din lista de verificare pentru compartimentul mașinilor, de a aranja și securiza obiectele dezlegate, de a umple tancurile de serviciu și de a verifica tuburile de aerisire. |
| --- | --- |

7.

Capacitatea de a executa operațiunile din lista de verificare pentru compartimentul mașinilor, de a aranja și securiza obiectele dezlegate, de a umple tancurile de serviciu și de a verifica tuburile de aerisire.

| 8. | să descrie caracteristicile principalelor căi navigabile interioare, porturi și terminale europene, în vederea planificării și desfășurării voiajului; |
| --- | --- |

8.

să descrie caracteristicile principalelor căi navigabile interioare, porturi și terminale europene, în vederea planificării și desfășurării voiajului;

| 1. | Cunoașterea celor mai importante căi navigabile naționale și internaționale. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea celor mai importante căi navigabile naționale și internaționale.

| 2. | Cunoașterea principalelor porturi și terminale din rețeaua europeană de transport pe căile navigabile interioare (IWT). |
| --- | --- |

2.

Cunoașterea principalelor porturi și terminale din rețeaua europeană de transport pe căile navigabile interioare (IWT).

| 3. | Cunoașterea influenței structurilor construite, a dimensiunilor de gabarit ale șenalului și a lucrărilor de protecție asupra navigației. |
| --- | --- |

3.

Cunoașterea influenței structurilor construite, a dimensiunilor de gabarit ale șenalului și a lucrărilor de protecție asupra navigației.

| 4. | Cunoașterea caracteristicilor de clasificare a râurilor, canalelor și căilor navigabile interioare cu caracter maritim: lățimea fundului, tipul malurilor, structurile de protecție a malurilor, nivelul apei, mișcarea apei, distanța liberă verticală și orizontală la poduri și adâncimea. |
| --- | --- |

4.

Cunoașterea caracteristicilor de clasificare a râurilor, canalelor și căilor navigabile interioare cu caracter maritim: lățimea fundului, tipul malurilor, structurile de protecție a malurilor, nivelul apei, mișcarea apei, distanța liberă verticală și orizontală la poduri și adâncimea.

| 5. | Cunoașterea sistemelor de asistență și a instrumentelor de navigație necesare în navigația pe căi navigabile interioare cu caracter maritim. |
| --- | --- |

5.

Cunoașterea sistemelor de asistență și a instrumentelor de navigație necesare în navigația pe căi navigabile interioare cu caracter maritim.

| 6. | Capacitatea de a explica caracteristicile diferitelor tipuri de căi navigabile interioare în vederea planificării și desfășurării voiajului. |
| --- | --- |

6.

Capacitatea de a explica caracteristicile diferitelor tipuri de căi navigabile interioare în vederea planificării și desfășurării voiajului.

| 9. | să respecte dispozițiile generale, semnalele, panourile și sistemul de marcaje; |
| --- | --- |

9.

să respecte dispozițiile generale, semnalele, panourile și sistemul de marcaje;

| 1. | Cunoașterea setului convenit de norme aplicabile în navigația interioară și a reglementărilor de poliție a navigației aplicabile căilor navigabile interioare relevante. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea setului convenit de norme aplicabile în navigația interioară și a reglementărilor de poliție a navigației aplicabile căilor navigabile interioare relevante.

| 2. | Capacitatea de a manipula și de a întreține sistemele de semnalizare pe timp de zi și de noapte, panourile și semnalele sonore ale construcției navale. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a manipula și de a întreține sistemele de semnalizare pe timp de zi și de noapte, panourile și semnalele sonore ale construcției navale.

| 3. | Cunoașterea sistemelor de balizaj și de marcaje SIGNI (Signalisation de voies de Navigation Intérieure – Semnalizarea căilor navigabile interioare) și IALA (International Association of Marine Aids to Navigation and Lighthouse Authorities – Asociația Internațională de Semnalizare Maritimă) partea A. |
| --- | --- |

3.

Cunoașterea sistemelor de balizaj și de marcaje SIGNI (Signalisation de voies de Navigation Intérieure – Semnalizarea căilor navigabile interioare) și IALA (International Association of Marine Aids to Navigation and Lighthouse Authorities – Asociația Internațională de Semnalizare Maritimă) partea A.

| 10.. | să urmeze procedurile aplicabile trecerii prin ecluze și pe sub poduri; |
| --- | --- |

10..

să urmeze procedurile aplicabile trecerii prin ecluze și pe sub poduri;

| 1. | Cunoașterea formei, configurației și instalațiilor aferente ecluzelor și porturilor, a procesului de ecluzare, a tipurilor de ecluze, bolarzi și trepte etc. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea formei, configurației și instalațiilor aferente ecluzelor și porturilor, a procesului de ecluzare, a tipurilor de ecluze, bolarzi și trepte etc.

| 2. | Capacitatea de a aplica procedurile corecte în timpul apropierii, intrării, traversării și ieșirii din ecluză/depărtării de pod. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a aplica procedurile corecte în timpul apropierii, intrării, traversării și ieșirii din ecluză/depărtării de pod.

| 11.. | să utilizeze sistemele de control al traficului. |
| --- | --- |

11..

să utilizeze sistemele de control al traficului.

| 1. | Cunoașterea diferitelor sisteme de control al traficului în uz, cum ar fi sistemele de semnalizare pe timp de zi și de noapte ale ecluzelor, stăvilarelor și podurilor. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea diferitelor sisteme de control al traficului în uz, cum ar fi sistemele de semnalizare pe timp de zi și de noapte ale ecluzelor, stăvilarelor și podurilor.

| 2. | Capacitatea de a identifica semnalele diurne și nocturne aferente ecluzelor, stăvilarelor și podurilor și de a urma instrucțiunile autorității competente, cum ar fi operatorii podurilor și ai ecluzelor și agenții de control al traficului. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a identifica semnalele diurne și nocturne aferente ecluzelor, stăvilarelor și podurilor și de a urma instrucțiunile autorității competente, cum ar fi operatorii podurilor și ai ecluzelor și agenții de control al traficului.

| 3. | Capacitatea de a folosi echipamente radio în situații de urgență. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a folosi echipamente radio în situații de urgență.

| 4. | Cunoașterea Sistemului de identificare automată (AIS) și a Sistemului de informații și afișare a hărților electronice (ECDIS) pentru navigația pe căile navigabile interioare. |
| --- | --- |

4.

Cunoașterea Sistemului de identificare automată (AIS) și a Sistemului de informații și afișare a hărților electronice (ECDIS) pentru navigația pe căile navigabile interioare.

2.   Operarea construcției navale

2.1.   Navigatorul trebuie să fie în măsură să ajute personalul de conducere al construcției navale în ceea ce privește controlul operării construcției navale și în ceea ce privește asistența acordată persoanelor aflate la bord.

Navigatorul trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să facă distincția între diferitele tipuri de construcții navale; |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să facă distincția între diferitele tipuri de construcții navale;

| 1. | Cunoașterea celor mai uzuale tipuri de construcții navale, inclusiv a convoaielor utilizate la transportul pe căile navigabile interioare europene, și a construcției, dimensiunilor și tonajelor acestora. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea celor mai uzuale tipuri de construcții navale, inclusiv a convoaielor utilizate la transportul pe căile navigabile interioare europene, și a construcției, dimensiunilor și tonajelor acestora.

| 2. | Capacitatea de a descrie caracteristicile celor mai uzuale tipuri de construcții navale, inclusiv a convoaielor care navighează pe căile navigabile interioare europene. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a descrie caracteristicile celor mai uzuale tipuri de construcții navale, inclusiv a convoaielor care navighează pe căile navigabile interioare europene.

| 2. | să aplice cunoștințele privind execuția construcțiilor navale destinate navigației pe căi navigabile interioare și comportamentul acestora în apă, în special în ceea ce privește stabilitatea și rezistența; |
| --- | --- |

2.

să aplice cunoștințele privind execuția construcțiilor navale destinate navigației pe căi navigabile interioare și comportamentul acestora în apă, în special în ceea ce privește stabilitatea și rezistența;

| 1. | Cunoașterea efectelor mișcării construcției navale în diverse circumstanțe generate de solicitări longitudinale și transversale și a efectelor diverselor condiții de încărcare. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea efectelor mișcării construcției navale în diverse circumstanțe generate de solicitări longitudinale și transversale și a efectelor diverselor condiții de încărcare.

| 2. | Capacitatea de a descrie comportamentul construcției navale – în ceea ce privește stabilitatea și rezistența – în diverse condiții de încărcare. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a descrie comportamentul construcției navale – în ceea ce privește stabilitatea și rezistența – în diverse condiții de încărcare.

| 3. | să aplice cunoștințele despre părțile structurale ale construcției navale și să identifice părțile după nume și funcție; |
| --- | --- |

3.

să aplice cunoștințele despre părțile structurale ale construcției navale și să identifice părțile după nume și funcție;

| 1. | Cunoașterea elementelor structurale ale construcției navale în legătură cu transportul diferitelor tipuri de mărfuri și a călătorilor, inclusiv structura longitudinală și transversală și ranforturile locale. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea elementelor structurale ale construcției navale în legătură cu transportul diferitelor tipuri de mărfuri și a călătorilor, inclusiv structura longitudinală și transversală și ranforturile locale.

| 2. | Capacitatea de a numi părțile structurale ale construcției navale și de a descrie funcțiile acestora. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a numi părțile structurale ale construcției navale și de a descrie funcțiile acestora.

| 4. | să aplice cunoștințele despre etanșeitatea construcției navale; |
| --- | --- |

4.

să aplice cunoștințele despre etanșeitatea construcției navale;

| 1. | Cunoștințe despre etanșeitatea construcției navale destinate transportului pe căile navigabile interioare. |
| --- | --- |

1.

Cunoștințe despre etanșeitatea construcției navale destinate transportului pe căile navigabile interioare.

| 2. | Capacitatea de a verifica etanșeitatea. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a verifica etanșeitatea.

| 5. | să aplice cunoștințele despre documentația necesară pentru operarea construcției navale. |
| --- | --- |

5.

să aplice cunoștințele despre documentația necesară pentru operarea construcției navale.

| 1. | Cunoașterea documentației obligatorii a construcției navale. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea documentației obligatorii a construcției navale.

| 2. | Capacitatea de a explica importanța acestor documente în raport cu legislația și cerințele (inter)naționale. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a explica importanța acestor documente în raport cu legislația și cerințele (inter)naționale.

2.2.   Navigatorul trebuie să fie în măsură să utilizeze echipamentele construcției navale.

Navigatorul trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să utilizeze ancorele și să manevreze vinciurile de ancoră; |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să utilizeze ancorele și să manevreze vinciurile de ancoră;

| 1. | Cunoașterea diferitelor tipuri de ancore și vinciuri de ancoră folosite la bordul construcției navale. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea diferitelor tipuri de ancore și vinciuri de ancoră folosite la bordul construcției navale.

| 2. | Capacitatea de a numi și de a recunoaște diferite tipuri de ancore și vinciuri de ancoră folosite la bordul construcției navale, precum și de a explica utilizarea lor specifică. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a numi și de a recunoaște diferite tipuri de ancore și vinciuri de ancoră folosite la bordul construcției navale, precum și de a explica utilizarea lor specifică.

| 3. | Capacitatea de a manevra în condiții de siguranță diferite tipuri de ancore și vinciuri de ancoră în diferite situații și condiții. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a manevra în condiții de siguranță diferite tipuri de ancore și vinciuri de ancoră în diferite situații și condiții.

| 2. | să utilizeze instalațiile și dispozitivele de ridicare de pe punte; |
| --- | --- |

2.

să utilizeze instalațiile și dispozitivele de ridicare de pe punte;

| 1. | Cunoașterea instalațiilor utilizate pe puntea construcției navale, cum ar fi vinciurile (de cuplare), bocaporții, dispozitivele de ridicare, macaralele pentru autovehicule, rețeaua de conducte, furtunurile de incendiu etc. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea instalațiilor utilizate pe puntea construcției navale, cum ar fi vinciurile (de cuplare), bocaporții, dispozitivele de ridicare, macaralele pentru autovehicule, rețeaua de conducte, furtunurile de incendiu etc.

| 2. | Capacitatea de a numi și de a recunoaște instalațiile și dispozitivele de ridicare de pe punte și de a explica utilizarea lor specifică. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a numi și de a recunoaște instalațiile și dispozitivele de ridicare de pe punte și de a explica utilizarea lor specifică.

| 3. | Capacitatea de a manevra în condiții de siguranță instalațiile și dispozitivele de ridicare de pe punte. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a manevra în condiții de siguranță instalațiile și dispozitivele de ridicare de pe punte.

| 3. | să utilizeze instalațiile specifice navelor de pasageri. |
| --- | --- |

3.

să utilizeze instalațiile specifice navelor de pasageri.

| 1. | Cunoașterea cerințelor specifice de construcție, a instalațiilor și a dispozitivelor pentru navele de pasageri. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea cerințelor specifice de construcție, a instalațiilor și a dispozitivelor pentru navele de pasageri.

| 2. | Capacitatea de a denumi și de a recunoaște instalațiile utilizate numai pe navele de pasageri și de a explica utilizarea lor specifică. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a denumi și de a recunoaște instalațiile utilizate numai pe navele de pasageri și de a explica utilizarea lor specifică.

| 3. | Capacitatea de a manevra în condiții de siguranță instalațiile folosite la bordul navelor de pasageri. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a manevra în condiții de siguranță instalațiile folosite la bordul navelor de pasageri.

3.   Manipularea și arimarea mărfurilor și transportul de pasageri

3.1.   Navigatorul trebuie să fie în măsură să ajute personalul de conducere al construcției navale în ceea ce privește pregătirea, arimarea și monitorizarea mărfurilor în timpul operațiunilor de încărcare și de descărcare.

Navigatorul trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să citească planurile de arimare și de stabilitate; |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să citească planurile de arimare și de stabilitate;

| 1. | Cunoașterea impactului tipurilor de marfă asupra planurilor de arimare și de stabilitate. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea impactului tipurilor de marfă asupra planurilor de arimare și de stabilitate.

| 2. | Cunoașterea planurilor de arimare și de stabilitate. |
| --- | --- |

2.

Cunoașterea planurilor de arimare și de stabilitate.

| 3. | Capacitatea de a înțelege planurile de arimare. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a înțelege planurile de arimare.

| 4. | Cunoașterea numerotării și compartimentării calelor de pe navele pentru transportul mărfurilor solide și a tancurilor de pe navele petroliere (N, C sau G) și cunoașterea arimării diferitelor tipuri de mărfuri. |
| --- | --- |

4.

Cunoașterea numerotării și compartimentării calelor de pe navele pentru transportul mărfurilor solide și a tancurilor de pe navele petroliere (N, C sau G) și cunoașterea arimării diferitelor tipuri de mărfuri.

| 5. | Capacitatea de a identifica etichetarea mărfurilor periculoase în conformitate cu Acordul european privind transportul internațional al mărfurilor periculoase pe căi navigabile interioare (ADN). |
| --- | --- |

5.

Capacitatea de a identifica etichetarea mărfurilor periculoase în conformitate cu Acordul european privind transportul internațional al mărfurilor periculoase pe căi navigabile interioare (ADN).

| 2. | să monitorizeze arimarea și securizarea mărfurilor; |
| --- | --- |

2.

să monitorizeze arimarea și securizarea mărfurilor;

| 1. | Cunoașterea metodelor de arimare a diverselor mărfuri pe construcția navală pentru a asigura transportul în condiții de siguranță și eficiență. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea metodelor de arimare a diverselor mărfuri pe construcția navală pentru a asigura transportul în condiții de siguranță și eficiență.

| 2. | Cunoașterea procedurilor de pregătire a construcției navale pentru operațiunile de încărcare și descărcare. |
| --- | --- |

2.

Cunoașterea procedurilor de pregătire a construcției navale pentru operațiunile de încărcare și descărcare.

| 3. | Capacitatea de a aplica în condiții de siguranță procedurile de încărcare și descărcare, respectiv deschiderea sau închiderea calelor și efectuarea serviciului de cart pe punte în timpul operațiunilor de încărcare și descărcare. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a aplica în condiții de siguranță procedurile de încărcare și descărcare, respectiv deschiderea sau închiderea calelor și efectuarea serviciului de cart pe punte în timpul operațiunilor de încărcare și descărcare.

| 4. | Capacitatea de a stabili și de a menține comunicații eficiente în timpul încărcării și descărcării. |
| --- | --- |

4.

Capacitatea de a stabili și de a menține comunicații eficiente în timpul încărcării și descărcării.

| 5. | Cunoașterea efectului încărcăturii asupra stabilității construcției navale. |
| --- | --- |

5.

Cunoașterea efectului încărcăturii asupra stabilității construcției navale.

| 6. | Capacitatea de a monitoriza și de a raporta daunele suferite de mărfuri. |
| --- | --- |

6.

Capacitatea de a monitoriza și de a raporta daunele suferite de mărfuri.

| 3. | să distingă între diferitele tipuri de mărfuri și între caracteristicile acestora; |
| --- | --- |

3.

să distingă între diferitele tipuri de mărfuri și între caracteristicile acestora;

| 1. | Cunoașterea diferitelor tipuri de mărfuri, de exemplu marfa fracționată, marfa lichidă în vrac, mărfurile grele etc. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea diferitelor tipuri de mărfuri, de exemplu marfa fracționată, marfa lichidă în vrac, mărfurile grele etc.

| 2. | Cunoașterea lanțului logistic și a transportului multimodal. |
| --- | --- |

2.

Cunoașterea lanțului logistic și a transportului multimodal.

| 3. | Capacitatea de a pregăti operarea construcției navale legate de procedurile de încărcare și descărcare, de exemplu comunicarea cu țărmul și pregătirea calei. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a pregăti operarea construcției navale legate de procedurile de încărcare și descărcare, de exemplu comunicarea cu țărmul și pregătirea calei.

| 4. | să utilizeze sistemul de balast; |
| --- | --- |

4.

să utilizeze sistemul de balast;

| 1. | Cunoașterea funcției și a modului de utilizare a sistemului de balast. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea funcției și a modului de utilizare a sistemului de balast.

| 2. | Capacitatea de a folosi sistemul de balast, de exemplu prin umplerea sau golirea tancurilor de balast. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a folosi sistemul de balast, de exemplu prin umplerea sau golirea tancurilor de balast.

| 5. | să verifice cantitatea de marfă; |
| --- | --- |

5.

să verifice cantitatea de marfă;

| 1. | Cunoașterea metodelor manuale și tehnice de calcul al masei încărcăturii pentru diferitele tipuri de construcții navale. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea metodelor manuale și tehnice de calcul al masei încărcăturii pentru diferitele tipuri de construcții navale.

| 2. | Cunoașterea metodelor de calcul al cantității de marfă încărcate sau descărcate. |
| --- | --- |

2.

Cunoașterea metodelor de calcul al cantității de marfă încărcate sau descărcate.

| 3. | Cunoașterea metodelor de calcul al cantității de marfă lichidă utilizând sondele/tabelele de măsurători ale tonajului tancurilor sau ambele. |
| --- | --- |

3.

Cunoașterea metodelor de calcul al cantității de marfă lichidă utilizând sondele/tabelele de măsurători ale tonajului tancurilor sau ambele.

| 4. | Capacitatea de a citi mărcile/scara de pescaj. |
| --- | --- |

4.

Capacitatea de a citi mărcile/scara de pescaj.

| 6. | să lucreze în conformitate cu reglementările și cu normele de securitate în muncă. |
| --- | --- |

6.

să lucreze în conformitate cu reglementările și cu normele de securitate în muncă.

| 1. | Cunoașterea normelor de securitate în muncă și a procedurilor aplicabile în etapele de pregătire, încărcare și descărcare a construcției navale cu diverse tipuri de mărfuri. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea normelor de securitate în muncă și a procedurilor aplicabile în etapele de pregătire, încărcare și descărcare a construcției navale cu diverse tipuri de mărfuri.

| 2. | Capacitatea de a respecta normele de securitate în muncă și procedurile aplicabile în timpul încărcării și descărcării mărfurilor și de a folosi echipamentul individual de protecție și de salvare. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a respecta normele de securitate în muncă și procedurile aplicabile în timpul încărcării și descărcării mărfurilor și de a folosi echipamentul individual de protecție și de salvare.

| 3. | Capacitatea de a stabili și de a menține comunicații verbale și non-verbale eficiente cu toți partenerii implicați în procedurile de încărcare și de descărcare. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a stabili și de a menține comunicații verbale și non-verbale eficiente cu toți partenerii implicați în procedurile de încărcare și de descărcare.

| 4. | Cunoașterea mijloacelor tehnice de manipulare a mărfurilor descărcate de pe construcția navală în porturi/încărcate pe construcția navală din porturi și a măsurilor de siguranță în muncă în timpul utilizării acestora. |
| --- | --- |

4.

Cunoașterea mijloacelor tehnice de manipulare a mărfurilor descărcate de pe construcția navală în porturi/încărcate pe construcția navală din porturi și a măsurilor de siguranță în muncă în timpul utilizării acestora.

3.2.   Navigatorul trebuie să fie în măsură să ajute personalul de conducere al construcției navale în ceea ce privește furnizarea de servicii pasagerilor și să furnizeze asistență directă persoanelor cu handicap și persoanelor cu mobilitate redusă în conformitate cu cerințele de pregătire profesională și cu instrucțiunile din anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 1177/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (1).

Navigatorul trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să respecte reglementările și convențiile privind transportul de pasageri; |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să respecte reglementările și convențiile privind transportul de pasageri;

| 1. | Cunoașterea reglementărilor și convențiilor aplicabile în ceea ce privește transportul de pasageri. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea reglementărilor și convențiilor aplicabile în ceea ce privește transportul de pasageri.

| 2. | Capacitatea de a asigura asistență directă persoanelor cu handicap și persoanelor cu mobilitate redusă, în conformitate cu cerințele de pregătire profesională și cu instrucțiunile din anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 1177/2010. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a asigura asistență directă persoanelor cu handicap și persoanelor cu mobilitate redusă, în conformitate cu cerințele de pregătire profesională și cu instrucțiunile din anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 1177/2010.

| 2. | să asigure deplasarea pasagerilor în condiții de siguranță la îmbarcare și debarcare; |
| --- | --- |

2.

să asigure deplasarea pasagerilor în condiții de siguranță la îmbarcare și debarcare;

| 1. | Cunoașterea procedurilor aplicabile înainte și în timpul îmbarcării și debarcării pasagerilor. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea procedurilor aplicabile înainte și în timpul îmbarcării și debarcării pasagerilor.

| 2. | Capacitatea de a poziționa și amplasa echipamentul de îmbarcare și de debarcare și de a aplica măsuri de siguranță. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a poziționa și amplasa echipamentul de îmbarcare și de debarcare și de a aplica măsuri de siguranță.

| 3. | să participe la supravegherea pasagerilor în situații de urgență; |
| --- | --- |

3.

să participe la supravegherea pasagerilor în situații de urgență;

| 1. | Cunoașterea echipamentelor de salvare existente pentru situații de urgență, a procedurilor de urmat în caz de scurgere, de incendiu, de om la apă, de evacuare, inclusiv cunoștințe despre gestionarea crizelor și a mulțimilor, precum și de acordare a primului ajutor medical la bordul navei. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea echipamentelor de salvare existente pentru situații de urgență, a procedurilor de urmat în caz de scurgere, de incendiu, de om la apă, de evacuare, inclusiv cunoștințe despre gestionarea crizelor și a mulțimilor, precum și de acordare a primului ajutor medical la bordul navei.

| 2. | Capacitatea de a acorda ajutor în caz de scurgere, de incendiu, de om la apă, de abordaj și de evacuare, inclusiv de a gestiona crize și mulțimi, și capacitatea de a utiliza echipamentul de salvare în situații de urgență și de a acorda primul ajutor medical la bordul navei. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a acorda ajutor în caz de scurgere, de incendiu, de om la apă, de abordaj și de evacuare, inclusiv de a gestiona crize și mulțimi, și capacitatea de a utiliza echipamentul de salvare în situații de urgență și de a acorda primul ajutor medical la bordul navei.

| 4. | să comunice în mod eficient cu pasagerii. |
| --- | --- |

4.

să comunice în mod eficient cu pasagerii.

| 1. | Cunoașterea frazelor de comunicare standardizate folosite pentru evacuarea pasagerilor în caz de urgență. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea frazelor de comunicare standardizate folosite pentru evacuarea pasagerilor în caz de urgență.

| 2. | Capacitatea de a utiliza un comportament și un limbaj orientate spre serviciu. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a utiliza un comportament și un limbaj orientate spre serviciu.

4.   Inginerie navală și inginerie electrică, electronică și a sistemelor de control

4.1.   Navigatorul trebuie să fie în măsură să ajute personalul de conducere al construcției navale în ceea ce privește ingineria navală, electrică, electronică și a sistemelor de comandă, pentru a asigura siguranța tehnică generală.

Navigatorul trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să participe la monitorizarea motoarelor și a sistemului de propulsie; |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să participe la monitorizarea motoarelor și a sistemului de propulsie;

| 1. | Cunoașterea principiilor sistemului de propulsie. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea principiilor sistemului de propulsie.

| 2. | Cunoștințe despre diferitele tipuri de motoare, despre construcția și performanțele acestora și cunoașterea termenilor de specialitate aferenți. |
| --- | --- |

2.

Cunoștințe despre diferitele tipuri de motoare, despre construcția și performanțele acestora și cunoașterea termenilor de specialitate aferenți.

| 3. | Cunoașterea funcției și a modului de operare al sistemelor de alimentare cu aer, de alimentare cu combustibil, de lubrifiere, de răcire și de evacuare ale motorului. |
| --- | --- |

3.

Cunoașterea funcției și a modului de operare al sistemelor de alimentare cu aer, de alimentare cu combustibil, de lubrifiere, de răcire și de evacuare ale motorului.

| 4. | Cunoașterea motoarelor principale și auxiliare. |
| --- | --- |

4.

Cunoașterea motoarelor principale și auxiliare.

| 5. | Capacitatea de a efectua verificări de bază și de a asigura funcționarea corectă a motoarelor. |
| --- | --- |

5.

Capacitatea de a efectua verificări de bază și de a asigura funcționarea corectă a motoarelor.

| 2. | să pregătească motoarele principale și instalațiile auxiliare pentru operare; |
| --- | --- |

2.

să pregătească motoarele principale și instalațiile auxiliare pentru operare;

| 1. | Cunoașterea sistemelor de pornire a motoarelor principale, a instalațiilor auxiliare și a sistemelor hidraulice și pneumatice în conformitate cu instrucțiunile. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea sistemelor de pornire a motoarelor principale, a instalațiilor auxiliare și a sistemelor hidraulice și pneumatice în conformitate cu instrucțiunile.

| 2. | Cunoașterea principiilor sistemelor de inversare a cursei. |
| --- | --- |

2.

Cunoașterea principiilor sistemelor de inversare a cursei.

| 3. | Capacitatea de a pregăti dispozitivele din sala de mașini în conformitate cu lista de verificare pentru plecare. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a pregăti dispozitivele din sala de mașini în conformitate cu lista de verificare pentru plecare.

| 4. | Capacitatea de a utiliza sistemul de pornire și echipamentul auxiliar conform instrucțiunilor, de exemplu instalația de guvernare. |
| --- | --- |

4.

Capacitatea de a utiliza sistemul de pornire și echipamentul auxiliar conform instrucțiunilor, de exemplu instalația de guvernare.

| 5. | Capacitatea de a porni motoarele principale în conformitate cu procedurile de pornire. |
| --- | --- |

5.

Capacitatea de a porni motoarele principale în conformitate cu procedurile de pornire.

| 6. | Capacitatea de a utiliza sisteme hidraulice și pneumatice. |
| --- | --- |

6.

Capacitatea de a utiliza sisteme hidraulice și pneumatice.

| 3. | să reacționeze în mod adecvat la avariile motoarelor; |
| --- | --- |

3.

să reacționeze în mod adecvat la avariile motoarelor;

| 1. | Cunoașterea echipamentelor de control din sala de mașini și a procedurilor de raportare a avariilor. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea echipamentelor de control din sala de mașini și a procedurilor de raportare a avariilor.

| 2. | Capacitatea de a recunoaște avariile și de a lua măsurile adecvate în caz de avarie, inclusiv raportarea către personalul de conducere al construcției navale. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a recunoaște avariile și de a lua măsurile adecvate în caz de avarie, inclusiv raportarea către personalul de conducere al construcției navale.

| 4. | să utilizeze instalațiile, inclusiv pompele, rețeaua de conducte, sistemele de santină și de balast; |
| --- | --- |

4.

să utilizeze instalațiile, inclusiv pompele, rețeaua de conducte, sistemele de santină și de balast;

| 1. | Cunoștințe despre funcționarea în condiții de siguranță și despre controlul instalațiilor din compartimentele mașini, balast și santină, în conformitate cu procedurile. |
| --- | --- |

1.

Cunoștințe despre funcționarea în condiții de siguranță și despre controlul instalațiilor din compartimentele mașini, balast și santină, în conformitate cu procedurile.

| 2. | Capacitatea de a controla funcționarea în condiții de siguranță și operarea instalațiilor din sala de mașini și de a întreține sistemele de santină și de balast, inclusiv: raportarea incidentelor asociate operațiunilor de transfer și capacitatea de a măsura și raporta corect nivelurile tancurilor. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a controla funcționarea în condiții de siguranță și operarea instalațiilor din sala de mașini și de a întreține sistemele de santină și de balast, inclusiv: raportarea incidentelor asociate operațiunilor de transfer și capacitatea de a măsura și raporta corect nivelurile tancurilor.

| 3. | Capacitatea de a pregăti și de a executa operațiunile de oprire a motoarelor după funcționare. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a pregăti și de a executa operațiunile de oprire a motoarelor după funcționare.

| 4. | Capacitatea de a opera sistemele de pompare din compartimentele santină, balast și mărfuri. |
| --- | --- |

4.

Capacitatea de a opera sistemele de pompare din compartimentele santină, balast și mărfuri.

| 5. | să participe la monitorizarea dispozitivelor electronice și electrice; |
| --- | --- |

5.

să participe la monitorizarea dispozitivelor electronice și electrice;

| 1. | Cunoașterea sistemelor și componentelor electronice și electrice. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea sistemelor și componentelor electronice și electrice.

| 2. | Cunoștințe despre curentul alternativ și curentul continuu. |
| --- | --- |

2.

Cunoștințe despre curentul alternativ și curentul continuu.

| 3. | Capacitatea de a monitoriza și evalua instrumentele de comandă. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a monitoriza și evalua instrumentele de comandă.

| 4. | Cunoștințe despre magnetism și diferența dintre magneții naturali și cei artificiali. |
| --- | --- |

4.

Cunoștințe despre magnetism și diferența dintre magneții naturali și cei artificiali.

| 5. | Cunoașterea sistemului electrohidraulic. |
| --- | --- |

5.

Cunoașterea sistemului electrohidraulic.

| 6. | să pregătească, să pornească, să conecteze și să înlocuiască generatoarele și să comande sistemele acestora și alimentarea de pe țărm; |
| --- | --- |

6.

să pregătească, să pornească, să conecteze și să înlocuiască generatoarele și să comande sistemele acestora și alimentarea de pe țărm;

| 1. | Cunoașterea instalației de alimentare electrică. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea instalației de alimentare electrică.

| 2. | Capacitatea de a utiliza tabloul de distribuție. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a utiliza tabloul de distribuție.

| 3. | Capacitatea de a utiliza alimentarea de la țărm. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a utiliza alimentarea de la țărm.

| 7. | să definească avariile și defecțiunile uzuale și să descrie acțiunile de prevenire a avariilor; |
| --- | --- |

7.

să definească avariile și defecțiunile uzuale și să descrie acțiunile de prevenire a avariilor;

| 1. | Cunoașterea avariilor din afara sălii de mașini, a procedurilor de urmat pentru a preveni stricăciunile și a procedurilor de urmat în cazul în care apar avarii. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea avariilor din afara sălii de mașini, a procedurilor de urmat pentru a preveni stricăciunile și a procedurilor de urmat în cazul în care apar avarii.

| 2. | Capacitatea de a identifica defecțiunile comune și de a lua măsuri pentru a preveni deteriorarea sistemelor mecanice, electrice, electronice, hidraulice și pneumatice. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a identifica defecțiunile comune și de a lua măsuri pentru a preveni deteriorarea sistemelor mecanice, electrice, electronice, hidraulice și pneumatice.

| 8. | să utilizeze uneltele necesare pentru a asigura siguranța tehnică generală. |
| --- | --- |

8.

să utilizeze uneltele necesare pentru a asigura siguranța tehnică generală.

| 1. | Cunoașterea caracteristicilor și a limitărilor proceselor și materialelor utilizate pentru întreținerea și repararea motoarelor și a instalațiilor. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea caracteristicilor și a limitărilor proceselor și materialelor utilizate pentru întreținerea și repararea motoarelor și a instalațiilor.

| 2. | Capacitatea de a aplica practici de securitate în muncă la întreținerea sau repararea motoarelor și a instalațiilor. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a aplica practici de securitate în muncă la întreținerea sau repararea motoarelor și a instalațiilor.

4.2.   Navigatorul trebuie să fie în măsură să realizeze lucrări de întreținere a echipamentelor care țin de ingineria navală, electrică, electronică și a sistemelor de comandă, pentru a asigura siguranța tehnică generală.

Navigatorul trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să efectueze lucrările zilnice de întreținere a motoarelor principale, a mașinilor auxiliare și a sistemelor de comandă; |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să efectueze lucrările zilnice de întreținere a motoarelor principale, a mașinilor auxiliare și a sistemelor de comandă;

| 1. | Cunoașterea procedurilor de urmat pentru întreținerea și îngrijirea încăperii de mașini, a motorului principal, a mașinilor principale, a instalațiilor auxiliare și a sistemelor de comandă. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea procedurilor de urmat pentru întreținerea și îngrijirea încăperii de mașini, a motorului principal, a mașinilor principale, a instalațiilor auxiliare și a sistemelor de comandă.

| 2. | Capacitatea de a întreține motoarele principale, instalațiile auxiliare și sistemele de comandă. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a întreține motoarele principale, instalațiile auxiliare și sistemele de comandă.

| 2. | să efectueze lucrările zilnice de întreținere a mașinilor, inclusiv a pompelor, a rețelei de conducte, a sistemelor de santină și de balast; |
| --- | --- |

2.

să efectueze lucrările zilnice de întreținere a mașinilor, inclusiv a pompelor, a rețelei de conducte, a sistemelor de santină și de balast;

| 1. | Cunoașterea procedurilor zilnice de întreținere. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea procedurilor zilnice de întreținere.

| 2. | Capacitatea de a întreține și de a avea grijă de pompe, de rețeaua de conducte, de sistemele de santină și de balast. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a întreține și de a avea grijă de pompe, de rețeaua de conducte, de sistemele de santină și de balast.

| 3. | să utilizeze uneltele necesare pentru a asigura siguranța tehnică generală; |
| --- | --- |

3.

să utilizeze uneltele necesare pentru a asigura siguranța tehnică generală;

| 1. | Cunoștințe despre utilizarea materialului de întreținere și a instrumentelor de reparații aflate la bord, inclusiv despre calitățile și limitările acestora. |
| --- | --- |

1.

Cunoștințe despre utilizarea materialului de întreținere și a instrumentelor de reparații aflate la bord, inclusiv despre calitățile și limitările acestora.

| 2. | Capacitatea de a alege și de a folosi materialul de întreținere și instrumentele de reparații aflate la bord. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a alege și de a folosi materialul de întreținere și instrumentele de reparații aflate la bord.

| 4. | să urmeze procedurile de întreținere și reparații; |
| --- | --- |

4.

să urmeze procedurile de întreținere și reparații;

| 1. | Cunoașterea manualelor și a instrucțiunilor de întreținere și reparații. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea manualelor și a instrucțiunilor de întreținere și reparații.

| 2. | Capacitatea de a efectua proceduri de întreținere și reparație în conformitate cu manualele și instrucțiunile aplicabile. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a efectua proceduri de întreținere și reparație în conformitate cu manualele și instrucțiunile aplicabile.

| 5. | să utilizeze informațiile tehnice și să consemneze procedurile tehnice. |
| --- | --- |

5.

să utilizeze informațiile tehnice și să consemneze procedurile tehnice.

| 1. | Cunoașterea documentației și a manualelor tehnice. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea documentației și a manualelor tehnice.

| 2. | Capacitatea de a consemna lucrările de întreținere. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a consemna lucrările de întreținere.

5.   Întreținere și reparații

5.1.   Navigatorul trebuie să fie în măsură să ajute personalul de conducere al construcției navale în ceea ce privește întreținerea și repararea construcției navale, a dispozitivelor și a echipamentelor acesteia.

Navigatorul trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să lucreze cu diferite tipuri de materiale și unelte utilizate în operațiunile de întreținere și reparare; |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să lucreze cu diferite tipuri de materiale și unelte utilizate în operațiunile de întreținere și reparare;

| 1. | Cunoașterea uneltelor necesare pentru întreținerea instalațiilor și a normelor de securitate în muncă și de protecție a mediului. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea uneltelor necesare pentru întreținerea instalațiilor și a normelor de securitate în muncă și de protecție a mediului.

| 2. | Capacitatea de a utiliza metodele relevante pentru întreținerea construcției navale, inclusiv capacitatea de a alege diferite materiale. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a utiliza metodele relevante pentru întreținerea construcției navale, inclusiv capacitatea de a alege diferite materiale.

| 3. | Capacitatea de a întreține și de a depozita în mod corect uneltele și echipamentele de întreținere. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a întreține și de a depozita în mod corect uneltele și echipamentele de întreținere.

| 4. | Capacitatea de a efectua lucrări de întreținere în conformitate cu normele de securitate în muncă și de protecție a mediului. |
| --- | --- |

4.

Capacitatea de a efectua lucrări de întreținere în conformitate cu normele de securitate în muncă și de protecție a mediului.

| 2. | să protejeze sănătatea și mediul în timpul lucrărilor de întreținere și reparații; |
| --- | --- |

2.

să protejeze sănătatea și mediul în timpul lucrărilor de întreținere și reparații;

| 1. | Cunoașterea procedurilor de curățare și de protecție aplicabile și a normelor de igienă aplicabile. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea procedurilor de curățare și de protecție aplicabile și a normelor de igienă aplicabile.

| 2. | Capacitatea de a curăța toate spațiile de locuit și timoneria și de a asigura menajul în mod corespunzător, respectând regulile de igienă, inclusiv asumarea responsabilității pentru propriul spațiu de locuit. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a curăța toate spațiile de locuit și timoneria și de a asigura menajul în mod corespunzător, respectând regulile de igienă, inclusiv asumarea responsabilității pentru propriul spațiu de locuit.

| 3. | Capacitatea de a curăța sala de mașini și motoarele utilizând materialele de curățare adecvate. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a curăța sala de mașini și motoarele utilizând materialele de curățare adecvate.

| 4. | Capacitatea de a curăța și de a proteja părțile exterioare, corpul și punțile construcției navale în ordinea corectă, folosind materialele necesare, în conformitate cu normele de protecție a mediului. |
| --- | --- |

4.

Capacitatea de a curăța și de a proteja părțile exterioare, corpul și punțile construcției navale în ordinea corectă, folosind materialele necesare, în conformitate cu normele de protecție a mediului.

| 5. | Capacitatea de a se ocupa de eliminarea deșeurilor provenite de la construcția navală și a deșeurilor menajere în conformitate cu normele de protecție a mediului. |
| --- | --- |

5.

Capacitatea de a se ocupa de eliminarea deșeurilor provenite de la construcția navală și a deșeurilor menajere în conformitate cu normele de protecție a mediului.

| 3. | să întrețină dispozitivele tehnice în conformitate cu instrucțiunile tehnice; |
| --- | --- |

3.

să întrețină dispozitivele tehnice în conformitate cu instrucțiunile tehnice;

| 1. | Cunoașterea instrucțiunilor tehnice de întreținere și a programelor de întreținere. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea instrucțiunilor tehnice de întreținere și a programelor de întreținere.

| 2. | Capacitatea de a se ocupa de toate echipamentele tehnice conform instrucțiunilor și de a folosi programele de întreținere (inclusiv cele digitale) sub supraveghere. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a se ocupa de toate echipamentele tehnice conform instrucțiunilor și de a folosi programele de întreținere (inclusiv cele digitale) sub supraveghere.

| 4. | să manevreze cablurile și parâmele în condiții de siguranță; |
| --- | --- |

4.

să manevreze cablurile și parâmele în condiții de siguranță;

| 1. | Cunoașterea caracteristicilor diferitelor tipuri de parâme și de cabluri. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea caracteristicilor diferitelor tipuri de parâme și de cabluri.

| 2. | Capacitatea de a le folosi și de a le stivui în conformitate cu practicile și normele de securitate în muncă. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a le folosi și de a le stivui în conformitate cu practicile și normele de securitate în muncă.

| 5. | să facă noduri și matiseli adecvate scopului lor și să le întrețină; |
| --- | --- |

5.

să facă noduri și matiseli adecvate scopului lor și să le întrețină;

| 1. | Cunoașterea procedurilor de urmat pentru a asigura remorcarea și cuplarea în siguranță cu mijloacele disponibile la bord. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea procedurilor de urmat pentru a asigura remorcarea și cuplarea în siguranță cu mijloacele disponibile la bord.

| 2. | Capacitatea de a matisi cabluri și parâme. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a matisi cabluri și parâme.

| 3. | Capacitatea de a realiza noduri în funcție de utilizarea lor. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a realiza noduri în funcție de utilizarea lor.

| 4. | Întreținerea cablurilor și a parâmelor. |
| --- | --- |

4.

Întreținerea cablurilor și a parâmelor.

| 6. | să pregătească și să realizeze planurile de lucru ca membru al unei echipe și să verifice rezultatele. |
| --- | --- |

6.

să pregătească și să realizeze planurile de lucru ca membru al unei echipe și să verifice rezultatele.

| 1. | Cunoașterea principiilor muncii în echipă. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea principiilor muncii în echipă.

| 2. | Capacitatea de a efectua întreținerea și reparațiile simple în mod independent, ca membru al echipei. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a efectua întreținerea și reparațiile simple în mod independent, ca membru al echipei.

| 3. | Capacitatea de a efectua reparații mai complexe sub supraveghere. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a efectua reparații mai complexe sub supraveghere.

| 4. | Aplicarea diverselor metode de lucru, inclusiv a muncii în echipă, în conformitate cu instrucțiunile de siguranță. |
| --- | --- |

4.

Aplicarea diverselor metode de lucru, inclusiv a muncii în echipă, în conformitate cu instrucțiunile de siguranță.

| 5. | Capacitatea de a evalua calitatea muncii. |
| --- | --- |

5.

Capacitatea de a evalua calitatea muncii.

6.   Comunicare

6.1.   Navigatorul trebuie să fie în măsură să comunice în mod general și profesional, ceea ce include capacitatea de a utiliza fraze de comunicare standardizate în situații în care există probleme de comunicare.

Navigatorul trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să utilizeze sistemele de informații și de comunicații; |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să utilizeze sistemele de informații și de comunicații;

| 1. | Cunoașterea instalației de interfon pentru comunicații în interiorul construcției navale sau cu terminalul, precum și a sistemelor de telefonie (mobilă), radio, TV (prin satelit) și camere video. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea instalației de interfon pentru comunicații în interiorul construcției navale sau cu terminalul, precum și a sistemelor de telefonie (mobilă), radio, TV (prin satelit) și camere video.

| 2. | Capacitatea de a utiliza sistemele de telefonie (mobilă), radio, TV (prin satelit) și camere video ale construcției navale. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a utiliza sistemele de telefonie (mobilă), radio, TV (prin satelit) și camere video ale construcției navale.

| 3. | Cunoașterea principiilor de funcționare a sistemului AIS pentru navigația interioară. |
| --- | --- |

3.

Cunoașterea principiilor de funcționare a sistemului AIS pentru navigația interioară.

| 4. | Capacitatea de a utiliza datele din sistemul AIS pentru navigația interioară în comunicarea cu alte construcții navale. |
| --- | --- |

4.

Capacitatea de a utiliza datele din sistemul AIS pentru navigația interioară în comunicarea cu alte construcții navale.

| 2. | să îndeplinească diverse sarcini cu ajutorul diferitelor tipuri de dispozitive digitale, servicii de informații [cum ar fi serviciile de informații fluviale (RIS)] și sisteme de comunicații; |
| --- | --- |

2.

să îndeplinească diverse sarcini cu ajutorul diferitelor tipuri de dispozitive digitale, servicii de informații [cum ar fi serviciile de informații fluviale (RIS)] și sisteme de comunicații;

| 1. | Cunoașterea dispozitivelor digitale disponibile în transportul pe căi navigabile interioare. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea dispozitivelor digitale disponibile în transportul pe căi navigabile interioare.

| 2. | Capacitatea de a utiliza dispozitivele digitale ale construcției navale în conformitate cu instrucțiunile, pentru a îndeplini sarcini simple. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a utiliza dispozitivele digitale ale construcției navale în conformitate cu instrucțiunile, pentru a îndeplini sarcini simple.

| 3. | să colecteze și să stocheze date, inclusiv să facă copii de siguranță și actualizări; |
| --- | --- |

3.

să colecteze și să stocheze date, inclusiv să facă copii de siguranță și actualizări;

| 1. | Cunoașterea sistemului de comunicații al construcției navale pentru a colecta, stoca și actualiza date. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea sistemului de comunicații al construcției navale pentru a colecta, stoca și actualiza date.

| 2. | Capacitatea de a prelucra date sub supraveghere strictă. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a prelucra date sub supraveghere strictă.

| 4. | să urmeze instrucțiunile de protecție a datelor; |
| --- | --- |

4.

să urmeze instrucțiunile de protecție a datelor;

| 1. | Cunoașterea reglementărilor privind protecția datelor și secretul profesional. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea reglementărilor privind protecția datelor și secretul profesional.

| 2. | Capacitatea de prelucrare a datelor în conformitate cu reglementările privind protecția datelor și secretul profesional. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de prelucrare a datelor în conformitate cu reglementările privind protecția datelor și secretul profesional.

| 5. | să prezintă fapte folosind vocabularul tehnic de specialitate; |
| --- | --- |

5.

să prezintă fapte folosind vocabularul tehnic de specialitate;

| 1. | Cunoașterea termenilor tehnici și nautici necesari, precum și a termenilor legați de aspecte sociale, utilizați în frazele de comunicare standardizate. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea termenilor tehnici și nautici necesari, precum și a termenilor legați de aspecte sociale, utilizați în frazele de comunicare standardizate.

| 2. | Capacitatea de a utiliza termenii tehnici și nautici necesari, precum și termenii legați de aspecte sociale, utilizați în frazele de comunicare standardizate. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a utiliza termenii tehnici și nautici necesari, precum și termenii legați de aspecte sociale, utilizați în frazele de comunicare standardizate.

| 6. | să obțină informații nautice și tehnice pentru a menține siguranța navigației. |
| --- | --- |

6.

să obțină informații nautice și tehnice pentru a menține siguranța navigației.

| 1. | Cunoașterea surselor de informații disponibile. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea surselor de informații disponibile.

| 2. | Capacitatea de a utiliza sursele de informație pentru a obține informațiile nautice și tehnice necesare pentru a menține siguranța navigației. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a utiliza sursele de informație pentru a obține informațiile nautice și tehnice necesare pentru a menține siguranța navigației.

6.2.   Navigatorul trebuie să fie sociabil.

Navigatorul trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să urmeze instrucțiunile și să comunice cu alte persoane în legătură cu sarcinile la bord; |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să urmeze instrucțiunile și să comunice cu alte persoane în legătură cu sarcinile la bord;

| 1. | Cunoașterea importanței comenzilor personalului de conducere al construcției navale, a instrucțiunilor, regulilor și procedurilor formale și informale și a importanței de a fi un exemplu pentru membrii neexperimentați ai echipajului. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea importanței comenzilor personalului de conducere al construcției navale, a instrucțiunilor, regulilor și procedurilor formale și informale și a importanței de a fi un exemplu pentru membrii neexperimentați ai echipajului.

| 2. | Capacitatea de a urma comenzile personalului de conducere al construcției navale și alte instrucțiuni și reguli, precum și de a ajuta membrii neexperimentați ai echipajului. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a urma comenzile personalului de conducere al construcției navale și alte instrucțiuni și reguli, precum și de a ajuta membrii neexperimentați ai echipajului.

| 3. | Cunoașterea regulilor operatorului economic și a regulilor aplicabile la bord. |
| --- | --- |

3.

Cunoașterea regulilor operatorului economic și a regulilor aplicabile la bord.

| 4. | Capacitatea de a respecta regulile operatorului economic și regulile aplicabile la bord. |
| --- | --- |

4.

Capacitatea de a respecta regulile operatorului economic și regulile aplicabile la bord.

| 2. | să contribuie la bunele relații sociale și să coopereze cu alte persoane la bord; |
| --- | --- |

2.

să contribuie la bunele relații sociale și să coopereze cu alte persoane la bord;

| 1. | Cunoașterea diversității culturale. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea diversității culturale.

| 2. | Capacitatea de a accepta diferite standarde, valori și obiceiuri culturale. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a accepta diferite standarde, valori și obiceiuri culturale.

| 3. | Capacitatea de a lucra și de a trăi într-o echipă. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a lucra și de a trăi într-o echipă.

| 4. | Capacitatea de a participa la reuniuni de echipă și de a îndeplini sarcinile repartizate. |
| --- | --- |

4.

Capacitatea de a participa la reuniuni de echipă și de a îndeplini sarcinile repartizate.

| 5. | Cunoașterea importanței respectului față de munca în echipă. |
| --- | --- |

5.

Cunoașterea importanței respectului față de munca în echipă.

| 6. | Capacitatea de a respecta diferențele sexuale și culturale și de a raporta probleme legate de acestea, inclusiv hărțuirea psihologică și fizică (sexuală). |
| --- | --- |

6.

Capacitatea de a respecta diferențele sexuale și culturale și de a raporta probleme legate de acestea, inclusiv hărțuirea psihologică și fizică (sexuală).

| 3. | să accepte responsabilitatea socială, condițiile de angajare, drepturile și îndatoririle individuale; să recunoască pericolele legate de abuzul de alcool și de droguri și să reacționeze în mod adecvat la abateri și pericole; |
| --- | --- |

3.

să accepte responsabilitatea socială, condițiile de angajare, drepturile și îndatoririle individuale; să recunoască pericolele legate de abuzul de alcool și de droguri și să reacționeze în mod adecvat la abateri și pericole;

| 1. | Capacitatea de a identifica abaterile și potențialele pericole. |
| --- | --- |

1.

Capacitatea de a identifica abaterile și potențialele pericole.

| 2. | Capacitatea de a reacționa în mod proactiv la abateri și la potențiale pericole. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a reacționa în mod proactiv la abateri și la potențiale pericole.

| 3. | Capacitatea de a lucra independent în conformitate cu instrucțiunile. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a lucra independent în conformitate cu instrucțiunile.

| 4. | Cunoașterea drepturilor și îndatoririlor individuale ale lucrătorilor. |
| --- | --- |

4.

Cunoașterea drepturilor și îndatoririlor individuale ale lucrătorilor.

| 5. | Cunoașterea pericolelor asociate consumului de alcool și droguri în mediul de lucru și social. (Conștientizarea reglementărilor polițienești în domeniul toxicologic). |
| --- | --- |

5.

Cunoașterea pericolelor asociate consumului de alcool și droguri în mediul de lucru și social. (Conștientizarea reglementărilor polițienești în domeniul toxicologic).

| 6. | Capacitatea de a identifica pericolele asociate consumului de alcool și de droguri la adresa operării în condiții de siguranță a construcției navale. |
| --- | --- |

6.

Capacitatea de a identifica pericolele asociate consumului de alcool și de droguri la adresa operării în condiții de siguranță a construcției navale.

| 4. | să planifice, să facă cumpărăturile necesare și să pregătească mese simple. |
| --- | --- |

4.

să planifice, să facă cumpărăturile necesare și să pregătească mese simple.

| 1. | Cunoașterea posibilităților de aprovizionare cu alimente și a principiilor unei alimentații sănătoase. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea posibilităților de aprovizionare cu alimente și a principiilor unei alimentații sănătoase.

| 2. | Capacitatea de a pregăti mese simple în conformitate cu regulile de igienă. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a pregăti mese simple în conformitate cu regulile de igienă.

7.   Securitate și sănătate și protecția mediului

7.1.   Navigatorul trebuie să fie în măsură să respecte normele de securitate în muncă, să înțeleagă importanța normelor privind securitatea și sănătatea, precum și să înțeleagă importanța mediului.

Navigatorul trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să lucreze în conformitate cu instrucțiunile și normele privind siguranța la locul de muncă și prevenirea accidentelor; |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să lucreze în conformitate cu instrucțiunile și normele privind siguranța la locul de muncă și prevenirea accidentelor;

| 1. | Cunoașterea avantajelor practicilor de securitate în muncă. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea avantajelor practicilor de securitate în muncă.

| 2. | Cunoașterea naturii pericolelor la bord. |
| --- | --- |

2.

Cunoașterea naturii pericolelor la bord.

| 3. | Capacitatea de a preveni situațiile periculoase legate de riscurile de la bord, de exemplu:






  • | mișcările construcției navale; |
| --- | --- | --- |

3.

Capacitatea de a preveni situațiile periculoase legate de riscurile de la bord, de exemplu:

•

mișcările construcției navale;

| • | asigurarea îmbarcării și a debarcării în condiții de securitate (de exemplu, utilizarea schelei de bord și a bărcii de serviciu);






  • | arimarea în condiții de siguranță a obiectelor mobile; |
| --- | --- | --- |

•

asigurarea îmbarcării și a debarcării în condiții de securitate (de exemplu, utilizarea schelei de bord și a bărcii de serviciu);

•

arimarea în condiții de siguranță a obiectelor mobile;

| • | lucrul cu utilaje; |
| --- | --- |

•

lucrul cu utilaje;

| • | recunoașterea pericolelor electrice; |
| --- | --- |

•

recunoașterea pericolelor electrice;

| • | măsuri de prevenire și de stingere a incendiilor; |
| --- | --- |

•

măsuri de prevenire și de stingere a incendiilor;

| • | utilizarea profesionistă a sculelor manuale; |
| --- | --- |

•

utilizarea profesionistă a sculelor manuale;

| • | utilizarea profesionistă a sculelor electrice portabile; |
| --- | --- |

•

utilizarea profesionistă a sculelor electrice portabile;

| • | respectarea regulilor de sănătate și de igienă; |
| --- | --- |

•

respectarea regulilor de sănătate și de igienă;

| • | eliminarea pericolelor de alunecare, cădere și împiedicare. |
| --- | --- |

•

eliminarea pericolelor de alunecare, cădere și împiedicare.

| 4. | Cunoașterea instrucțiunilor de lucru relevante pentru sănătate și siguranță în timpul activităților care au loc la bord. |
| --- | --- |

4.

Cunoașterea instrucțiunilor de lucru relevante pentru sănătate și siguranță în timpul activităților care au loc la bord.

| 5. | Cunoașterea reglementărilor aplicabile privind condițiile de muncă sigure și durabile. |
| --- | --- |

5.

Cunoașterea reglementărilor aplicabile privind condițiile de muncă sigure și durabile.

| 6. | Capacitatea de a preveni accidentele în activitățile care ar putea fi periculoase pentru personal sau pentru construcția navală în ceea ce privește






  • | încărcarea și descărcarea mărfurilor; |
| --- | --- | --- |

6.

Capacitatea de a preveni accidentele în activitățile care ar putea fi periculoase pentru personal sau pentru construcția navală în ceea ce privește

•

încărcarea și descărcarea mărfurilor;

| • | legarea la cheu și dezlegarea construcției navale; |
| --- | --- |

•

legarea la cheu și dezlegarea construcției navale;

| • | lucrul la înălțime; |
| --- | --- |

•

lucrul la înălțime;

| • | lucrul cu substanțe chimice; |
| --- | --- |

•

lucrul cu substanțe chimice;

| • | lucrul cu baterii; |
| --- | --- |

•

lucrul cu baterii;

| • | prezența în sala de mașini; |
| --- | --- |

•

prezența în sala de mașini;

| • | ridicarea sarcinilor (manuală și mecanică); |
| --- | --- |

•

ridicarea sarcinilor (manuală și mecanică);

| • | intrarea și lucrul în spații închise. |
| --- | --- |

•

intrarea și lucrul în spații închise.

| 7. | Capacitatea de a înțelege comenzile și de a comunica cu alte persoane în legătură cu sarcinile la bord. |
| --- | --- |

7.

Capacitatea de a înțelege comenzile și de a comunica cu alte persoane în legătură cu sarcinile la bord.

| 2. | să utilizeze echipamentul individual de protecție pentru a preveni accidentele; |
| --- | --- |

2.

să utilizeze echipamentul individual de protecție pentru a preveni accidentele;

| 1. | Cunoașterea echipamentului individual de protecție. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea echipamentului individual de protecție.

| 2. | Capacitatea de a utiliza echipamentul individual de protecție, de exemplu:






  • | protecția ochilor; |
| --- | --- | --- |

2.

Capacitatea de a utiliza echipamentul individual de protecție, de exemplu:

•

protecția ochilor;

| • | protecția căilor respiratorii; |
| --- | --- |

•

protecția căilor respiratorii;

| • | protecția urechilor; |
| --- | --- |

•

protecția urechilor;

| • | protecția capului; |
| --- | --- |

•

protecția capului;

| • | îmbrăcămintea de protecție. |
| --- | --- |

•

îmbrăcămintea de protecție.

| 3. | să ia măsurile de precauție necesare înainte de a intra în spații închise. |
| --- | --- |

3.

să ia măsurile de precauție necesare înainte de a intra în spații închise.

| 1. | Cunoașterea pericolelor asociate cu intrarea în spații închise. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea pericolelor asociate cu intrarea în spații închise.

| 2. | Cunoașterea măsurilor de precauție care trebuie luate și a testelor sau măsurătorilor care trebuie efectuate pentru a determina dacă un spațiu închis a fost sau nu a fost securizat în vederea intrării și a lucrului în acest spațiu. |
| --- | --- |

2.

Cunoașterea măsurilor de precauție care trebuie luate și a testelor sau măsurătorilor care trebuie efectuate pentru a determina dacă un spațiu închis a fost sau nu a fost securizat în vederea intrării și a lucrului în acest spațiu.

| 3. | Capacitatea de a aplica instrucțiuni de siguranță înainte de a intra în anumite spații de la bord, de exemplu:






  • | cale; |
| --- | --- | --- |

3.

Capacitatea de a aplica instrucțiuni de siguranță înainte de a intra în anumite spații de la bord, de exemplu:

•

cale;

| • | coferdamuri; |
| --- | --- |

•

coferdamuri;

| • | coca dublă. |
| --- | --- |

•

coca dublă.

| 4. | Capacitatea de a lua măsuri de precauție pentru lucrul în spații închise. |
| --- | --- |

4.

Capacitatea de a lua măsuri de precauție pentru lucrul în spații închise.

7.2.   Navigatorul trebuie să fie în măsură să recunoască importanța formării la bord și să acționeze imediat în caz de urgență.

Navigatorul trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să acționeze în situații de urgență în conformitate cu instrucțiunile și procedurile aplicabile; |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să acționeze în situații de urgență în conformitate cu instrucțiunile și procedurile aplicabile;

| 1. | Cunoașterea diferitelor tipuri de situații de urgență. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea diferitelor tipuri de situații de urgență.

| 2. | Cunoașterea rutinei de urmat în cazul unei alarme. |
| --- | --- |

2.

Cunoașterea rutinei de urmat în cazul unei alarme.

| 3. | Cunoașterea procedurilor aplicabile în caz de accident. |
| --- | --- |

3.

Cunoașterea procedurilor aplicabile în caz de accident.

| 4. | Capacitatea de a acționa în conformitate cu instrucțiunile și procedurile. |
| --- | --- |

4.

Capacitatea de a acționa în conformitate cu instrucțiunile și procedurile.

| 2. | să acorde primul ajutor medical; |
| --- | --- |

2.

să acorde primul ajutor medical;

| 1. | Cunoașterea principiilor generale de prim ajutor la bordul unei construcții navale după evaluarea situației, inclusiv cunoașterea noțiunilor de anatomie și fiziologie. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea principiilor generale de prim ajutor la bordul unei construcții navale după evaluarea situației, inclusiv cunoașterea noțiunilor de anatomie și fiziologie.

| 2. | Capacitatea de a menține starea fizică și mentală și igiena personală în cazul acordării primului ajutor. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a menține starea fizică și mentală și igiena personală în cazul acordării primului ajutor.

| 3. | Cunoașterea măsurilor relevante în caz de accidente, în conformitate cu cele mai bune practici recunoscute. |
| --- | --- |

3.

Cunoașterea măsurilor relevante în caz de accidente, în conformitate cu cele mai bune practici recunoscute.

| 4. | Capacitatea de a evalua nevoile victimei și pericolele la adresa propriei siguranțe. |
| --- | --- |

4.

Capacitatea de a evalua nevoile victimei și pericolele la adresa propriei siguranțe.

| 5. | Capacitatea de a întreprinde măsurile necesare în caz de urgență, inclusiv:






  (a) | plasarea victimei în poziție de siguranță; |
| --- | --- | --- |

5.

Capacitatea de a întreprinde măsurile necesare în caz de urgență, inclusiv:

(a)

plasarea victimei în poziție de siguranță;

| (b) | aplicarea tehnicilor de resuscitare; |
| --- | --- |

(b)

aplicarea tehnicilor de resuscitare;

| (c) | controlarea hemoragiilor; |
| --- | --- |

(c)

controlarea hemoragiilor;

| (d) | aplicarea măsurilor adecvate de gestionare elementară a stării de șoc; |
| --- | --- |

(d)

aplicarea măsurilor adecvate de gestionare elementară a stării de șoc;

| (e) | aplicarea măsurilor adecvate în caz de arsură și opărire, inclusiv în cazul accidentelor provocate de curentul electric; |
| --- | --- |

(e)

aplicarea măsurilor adecvate în caz de arsură și opărire, inclusiv în cazul accidentelor provocate de curentul electric;

| (f) | salvarea și transportarea victimei. |
| --- | --- |

(f)

salvarea și transportarea victimei.

| 6. | Capacitatea de a improviza bandaje și de a folosi materialele din trusa de prim ajutor. |
| --- | --- |

6.

Capacitatea de a improviza bandaje și de a folosi materialele din trusa de prim ajutor.

| 3. | să utilizeze și să întrețină echipamentul individual de protecție și echipamentul de salvare în situații de urgență disponibile la bordul navei; |
| --- | --- |

3.

să utilizeze și să întrețină echipamentul individual de protecție și echipamentul de salvare în situații de urgență disponibile la bordul navei;

| 1. | Cunoașterea verificărilor periodice ale echipamentelor individuale de protecție, ale rutelor de evacuare și ale echipamentului de salvare în ceea ce privește funcționarea și, eventual, deteriorarea, uzura și alte imperfecțiuni. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea verificărilor periodice ale echipamentelor individuale de protecție, ale rutelor de evacuare și ale echipamentului de salvare în ceea ce privește funcționarea și, eventual, deteriorarea, uzura și alte imperfecțiuni.

| 2. | Capacitatea de a reacționa în cazul constatării unor imperfecțiuni, inclusiv prin procedurile de comunicare relevante. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a reacționa în cazul constatării unor imperfecțiuni, inclusiv prin procedurile de comunicare relevante.

| 3. | Capacitatea de a utiliza echipamentele de salvare în situații de urgență, de exemplu:






  • | colacii de salvare, inclusiv dotările relevante ale acestora; și |
| --- | --- | --- |

3.

Capacitatea de a utiliza echipamentele de salvare în situații de urgență, de exemplu:

•

colacii de salvare, inclusiv dotările relevante ale acestora; și

| • | vestele de salvare, inclusiv dotările relevante ale acestora, cum ar fi lămpile cu lumină fixă sau intermitentă și fluierul, fixate ferm prin corzi. |
| --- | --- |

•

vestele de salvare, inclusiv dotările relevante ale acestora, cum ar fi lămpile cu lumină fixă sau intermitentă și fluierul, fixate ferm prin corzi.

| 4. | Cunoașterea funcțiilor bărcii de serviciu. |
| --- | --- |

4.

Cunoașterea funcțiilor bărcii de serviciu.

| 5. | Capacitatea de a pregăti, lansa la apă, conduce, readuce la bord și arima barca de serviciu. |
| --- | --- |

5.

Capacitatea de a pregăti, lansa la apă, conduce, readuce la bord și arima barca de serviciu.

| 4. | să înoate și să acorde asistență în cadrul operațiunilor de salvare; |
| --- | --- |

4.

să înoate și să acorde asistență în cadrul operațiunilor de salvare;

| 1. | Capacitatea de a salva și de a transporta o victimă. |
| --- | --- |

1.

Capacitatea de a salva și de a transporta o victimă.

| 2. | Capacitatea de a-și folosi aptitudinile de înot în operațiunile de salvare. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a-și folosi aptitudinile de înot în operațiunile de salvare.

| 5. | să utilizeze rutele de evacuare în situații de urgență; |
| --- | --- |

5.

să utilizeze rutele de evacuare în situații de urgență;

Capacitatea de a menține rutele de evacuare libere (în funcție de caracteristicile locale de la bord).

| 6. | să utilizeze sistemele interne de comunicații și de alarmă în situații de urgență. |
| --- | --- |

6.

să utilizeze sistemele interne de comunicații și de alarmă în situații de urgență.

Capacitatea de a utiliza sistemele și echipamentele de comunicații și de alarmă în situații de urgență.

7.3.   Navigatorul trebuie să fie capabil să ia măsuri de prevenire a incendiilor și să utilizeze în mod corect echipamentele de stingere a incendiilor.

Navigatorul trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să distingă elementele unui incendiu și tipurile și sursele de aprindere; |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să distingă elementele unui incendiu și tipurile și sursele de aprindere;

| 1. | Cunoașterea cauzelor posibile ale incendiilor în timpul diferitelor activități, precum și cunoașterea clasificării incendiilor în conformitate cu standardul european EN sau cu un standard echivalent. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea cauzelor posibile ale incendiilor în timpul diferitelor activități, precum și cunoașterea clasificării incendiilor în conformitate cu standardul european EN sau cu un standard echivalent.

| 2. | Cunoașterea elementelor procesului de ardere. |
| --- | --- |

2.

Cunoașterea elementelor procesului de ardere.

| 3. | Capacitatea de a aplica procedurile de bază ale stingerii incendiilor. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a aplica procedurile de bază ale stingerii incendiilor.

| 2. | să utilizeze diferite tipuri de stingătoare de incendiu; |
| --- | --- |

2.

să utilizeze diferite tipuri de stingătoare de incendiu;

| 1. | Cunoașterea diferitelor caracteristici și categorii de stingătoare de incendiu. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea diferitelor caracteristici și categorii de stingătoare de incendiu.

| 2. | Capacitatea de a aplica diverse metode de stingere a incendiilor și de a utiliza echipamentele de stingere și instalațiile fixe, luând în considerare, de exemplu:






  • | utilizarea diferitelor tipuri de stingătoare de incendiu portabile; și |
| --- | --- | --- |

2.

Capacitatea de a aplica diverse metode de stingere a incendiilor și de a utiliza echipamentele de stingere și instalațiile fixe, luând în considerare, de exemplu:

•

utilizarea diferitelor tipuri de stingătoare de incendiu portabile; și

| • | influența vântului în zona de proximitate a incendiului. |
| --- | --- |

•

influența vântului în zona de proximitate a incendiului.

| 3. | să acționeze în conformitate cu procedurile și organizarea stingerii incendiilor aplicabile la bord; |
| --- | --- |

3.

să acționeze în conformitate cu procedurile și organizarea stingerii incendiilor aplicabile la bord;

| 1. | Cunoașterea sistemelor de stingere a incendiilor disponibile la bord. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea sistemelor de stingere a incendiilor disponibile la bord.

| 2. | Capacitatea de a ataca focul și de a lua măsuri de notificare relevante. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a ataca focul și de a lua măsuri de notificare relevante.

| 4. | să urmeze instrucțiunile privind: echipamentele individuale de protecție, metodele și agenții de stingere și procedurile de urmat în timpul operațiunilor de stingere a incendiilor și de salvare. |
| --- | --- |

4.

să urmeze instrucțiunile privind: echipamentele individuale de protecție, metodele și agenții de stingere și procedurile de urmat în timpul operațiunilor de stingere a incendiilor și de salvare.

| 1. | Cunoașterea procedurilor, astfel încât să se evite punerea în pericol a propriei persoane. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea procedurilor, astfel încât să se evite punerea în pericol a propriei persoane.

| 2. | Capacitatea de a acționa în conformitate cu procedura de urgență. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a acționa în conformitate cu procedura de urgență.

7.4.   Navigatorul trebuie să fie în măsură să își îndeplinească sarcinile ținând seama de importanța protejării mediului.

Navigatorul trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să protejeze mediul în conformitate cu reglementările relevante; |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să protejeze mediul în conformitate cu reglementările relevante;

| 1. | Cunoașterea reglementărilor naționale și internaționale privind protecția mediului. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea reglementărilor naționale și internaționale privind protecția mediului.

| 2. | Capacitatea de a utiliza documentația și sistemele de informații disponibile privind problemele de mediu, în conformitate cu instrucțiunile. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a utiliza documentația și sistemele de informații disponibile privind problemele de mediu, în conformitate cu instrucțiunile.

| 3. | Cunoașterea consecințelor posibilelor scurgeri, deversări sau emisii de poluanți în mediu. |
| --- | --- |

3.

Cunoașterea consecințelor posibilelor scurgeri, deversări sau emisii de poluanți în mediu.

| 4. | Cunoașterea mărfurilor periculoase și a clasificărilor acestora cu privire la aspectele de mediu. |
| --- | --- |

4.

Cunoașterea mărfurilor periculoase și a clasificărilor acestora cu privire la aspectele de mediu.

| 2. | să ia măsuri de precauție pentru a preveni poluarea mediului; |
| --- | --- |

2.

să ia măsuri de precauție pentru a preveni poluarea mediului;

| 1. | Cunoașterea măsurilor generale de precauție aplicate pentru a preveni poluarea mediului. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea măsurilor generale de precauție aplicate pentru a preveni poluarea mediului.

| 2. | Capacitatea de a respecta măsurile generale de precauție și de a aplica proceduri sigure de buncheraj. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a respecta măsurile generale de precauție și de a aplica proceduri sigure de buncheraj.

| 3. | Capacitatea de a lua măsuri conform instrucțiunilor în caz de abordaj, de exemplu, astuparea spărturilor. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a lua măsuri conform instrucțiunilor în caz de abordaj, de exemplu, astuparea spărturilor.

| 3. | să utilizeze eficient resursele; |
| --- | --- |

3.

să utilizeze eficient resursele;

| 1. | Cunoașterea utilizării eficiente a combustibilului. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea utilizării eficiente a combustibilului.

| 2. | Capacitatea de a utiliza materialele în mod economic și fără a risipi energie. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a utiliza materialele în mod economic și fără a risipi energie.

| 4. | să elimine deșeurile într-o manieră ecologică. |
| --- | --- |

4.

să elimine deșeurile într-o manieră ecologică.

| 1. | Cunoașterea reglementărilor aplicabile privind deșeurile. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea reglementărilor aplicabile privind deșeurile.

| 2. | Capacitatea de a efectua colectarea, predarea și eliminarea următoarelor:






  • | uleiuri și unsori folosite pe construcția navală; |
| --- | --- | --- |

2.

Capacitatea de a efectua colectarea, predarea și eliminarea următoarelor:

•

uleiuri și unsori folosite pe construcția navală;

| • | reziduuri provenite de la mărfuri; și |
| --- | --- |

•

reziduuri provenite de la mărfuri; și

| • | alte tipuri de deșeuri. |
| --- | --- |

•

alte tipuri de deșeuri.

II.   STANDARDE DE COMPETENȚĂ PENTRU NIVELUL DE CONDUCERE

0.   Supravegherea

Comandantul de navă trebuie să fie în măsură să dea instrucțiuni celorlalți membri ai echipajului de punte și să monitorizeze sarcinile efectuate de aceștia, astfel cum sunt menționate la secțiunea 1 din anexa II la Directiva (UE) 2017/2397, ceea ce presupune existența unor abilități adecvate pentru a îndeplini aceste sarcini.

Persoanele care doresc să se califice în calitate de comandant de navă trebuie să demonstreze competențele enumerate în următoarele secțiuni 0.1-7.4, cu excepția cazului în care au parcurs una dintre următoarele:

| — | absolvirea unui program de pregătire profesională aprobat, bazat pe standardele de competență pentru nivelul operațional; |
| --- | --- |

—

absolvirea unui program de pregătire profesională aprobat, bazat pe standardele de competență pentru nivelul operațional;

| — | evaluarea competențelor de către o autoritate administrativă, cu scopul de a verifica îndeplinirea standardelor de competență pentru nivelul operațional. |
| --- | --- |

—

evaluarea competențelor de către o autoritate administrativă, cu scopul de a verifica îndeplinirea standardelor de competență pentru nivelul operațional.

0.1.   Navigație

Comandantul de navă trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să demonstreze operațiunile de legare, dezlegare și halaj (remorcare); |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să demonstreze operațiunile de legare, dezlegare și halaj (remorcare);

| 1. | Cunoașterea echipamentelor, materialelor și procedurilor utilizate pentru operațiunile de legare, dezlegare și halaj (remorcare). |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea echipamentelor, materialelor și procedurilor utilizate pentru operațiunile de legare, dezlegare și halaj (remorcare).

| 2. | Capacitatea de a folosi materialele disponibile la bord, cum ar fi vinciurile, bolarzii, parâmele și cablurile, luând în considerare măsurile relevante de securitate în muncă, inclusiv utilizarea echipamentului individual de protecție și de salvare. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a folosi materialele disponibile la bord, cum ar fi vinciurile, bolarzii, parâmele și cablurile, luând în considerare măsurile relevante de securitate în muncă, inclusiv utilizarea echipamentului individual de protecție și de salvare.

| 3. | Capacitatea de a comunica cu timoneria folosind sistemele de comunicații prin interfon și prin gesturi. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a comunica cu timoneria folosind sistemele de comunicații prin interfon și prin gesturi.

| 4. | Cunoașterea efectelor mișcării apei în jurul construcției navale și a efectelor locale asupra condițiilor de navigație, inclusiv efectele asupra asietei – efectele apei mici în raport cu pescajul. |
| --- | --- |

4.

Cunoașterea efectelor mișcării apei în jurul construcției navale și a efectelor locale asupra condițiilor de navigație, inclusiv efectele asupra asietei – efectele apei mici în raport cu pescajul.

| 5. | Cunoașterea mișcărilor apei care afectează construcția navală în timpul manevrelor, inclusiv efectele de interacțiune în cazul în care două construcții navale trec una pe lângă cealaltă sau se depășesc în căi navigabile înguste și efectele de interacțiune dintre o construcție navală amarată și o altă construcție navală care trece la distanță scurtă prin calea navigabilă. |
| --- | --- |

5.

Cunoașterea mișcărilor apei care afectează construcția navală în timpul manevrelor, inclusiv efectele de interacțiune în cazul în care două construcții navale trec una pe lângă cealaltă sau se depășesc în căi navigabile înguste și efectele de interacțiune dintre o construcție navală amarată și o altă construcție navală care trece la distanță scurtă prin calea navigabilă.

| 2. | să demonstreze operațiunile de cuplare a combinațiilor cu barjă de împingere; |
| --- | --- |

2.

să demonstreze operațiunile de cuplare a combinațiilor cu barjă de împingere;

| 1. | Cunoașterea echipamentelor, materialelor și procedurilor utilizate pentru operațiunile de cuplare. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea echipamentelor, materialelor și procedurilor utilizate pentru operațiunile de cuplare.

| 2. | Capacitatea de a lega și dezlega combinațiile cu barjă de împingere utilizând echipamentele și materialele necesare. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a lega și dezlega combinațiile cu barjă de împingere utilizând echipamentele și materialele necesare.

| 3. | Capacitatea de a folosi echipamentele și materialele disponibile la bord pentru operațiunile de cuplare, luând în considerare măsurile relevante de securitate în muncă, inclusiv utilizarea echipamentului individual de protecție și de salvare. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a folosi echipamentele și materialele disponibile la bord pentru operațiunile de cuplare, luând în considerare măsurile relevante de securitate în muncă, inclusiv utilizarea echipamentului individual de protecție și de salvare.

| 4. | Capacitatea de a comunica cu membrii echipajului de punte implicați în operațiunile de cuplare a combinațiilor cu barjă de împingere. |
| --- | --- |

4.

Capacitatea de a comunica cu membrii echipajului de punte implicați în operațiunile de cuplare a combinațiilor cu barjă de împingere.

| 3. | să demonstreze operațiunile de ancorare; |
| --- | --- |

3.

să demonstreze operațiunile de ancorare;

| 1. | Cunoașterea echipamentelor, materialelor și procedurilor utilizate pentru operațiunile de ancorare. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea echipamentelor, materialelor și procedurilor utilizate pentru operațiunile de ancorare.

| 2. | Capacitatea de a demonstra manevrele de ancorare: pregătirea instalației de ancorare pentru operațiunile de ancorare, prezentarea ancorei, slăbirea suficientă a cablului sau a lanțului pentru filarea inițială, identificarea momentului în care ancora menține construcția navală în poziție (relevmentul ancorei), imobilizarea ancorelor la finalizarea ancorării, folosirea derapării ancorelor în diverse manevre și manipularea semnalelor aferente ancorelor. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a demonstra manevrele de ancorare: pregătirea instalației de ancorare pentru operațiunile de ancorare, prezentarea ancorei, slăbirea suficientă a cablului sau a lanțului pentru filarea inițială, identificarea momentului în care ancora menține construcția navală în poziție (relevmentul ancorei), imobilizarea ancorelor la finalizarea ancorării, folosirea derapării ancorelor în diverse manevre și manipularea semnalelor aferente ancorelor.

| 3. | Capacitatea de a folosi echipamentele și materialele disponibile la bord pentru operațiunile de ancorare, luând în considerare măsurile relevante de securitate în muncă, inclusiv utilizarea echipamentului individual de protecție și de salvare. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a folosi echipamentele și materialele disponibile la bord pentru operațiunile de ancorare, luând în considerare măsurile relevante de securitate în muncă, inclusiv utilizarea echipamentului individual de protecție și de salvare.

| 4. | Capacitatea de a comunica cu timoneria folosind sistemele de comunicații prin interfon și prin gesturi. |
| --- | --- |

4.

Capacitatea de a comunica cu timoneria folosind sistemele de comunicații prin interfon și prin gesturi.

| 4. | să întreprindă acțiunile adecvate pentru siguranța navigației; |
| --- | --- |

4.

să întreprindă acțiunile adecvate pentru siguranța navigației;

| 1. | Capacitatea de a avertiza imediat echipajul construcției navale și de a utiliza echipamentul individual de protecție și de salvare. |
| --- | --- |

1.

Capacitatea de a avertiza imediat echipajul construcției navale și de a utiliza echipamentul individual de protecție și de salvare.

| 2. | Capacitatea de a asigura etanșeitatea construcției navale. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a asigura etanșeitatea construcției navale.

| 3. | Capacitatea de a demonstra și de a executa operațiunile din lista de verificare pentru punte și spațiul de locuit, cum ar fi impermeabilizarea și securizarea bocaporților și a calelor. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a demonstra și de a executa operațiunile din lista de verificare pentru punte și spațiul de locuit, cum ar fi impermeabilizarea și securizarea bocaporților și a calelor.

| 5. | să descrie diferitele tipuri de ecluze și de porturi și funcționarea acestora; |
| --- | --- |

5.

să descrie diferitele tipuri de ecluze și de porturi și funcționarea acestora;

| 1. | Cunoașterea formei, configurației și instalațiilor aferente ecluzelor și porturilor, a procesului de ecluzare, a tipurilor de porți de ecluză, bolarzi și trepte etc. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea formei, configurației și instalațiilor aferente ecluzelor și porturilor, a procesului de ecluzare, a tipurilor de porți de ecluză, bolarzi și trepte etc.

| 2. | Capacitatea de a explica și de a demonstra membrilor echipajului de punte procedurile aplicabile trecerii prin ecluze, baraje și pe sub poduri. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a explica și de a demonstra membrilor echipajului de punte procedurile aplicabile trecerii prin ecluze, baraje și pe sub poduri.

| 6. | să respecte dispozițiile generale, semnalele, panourile și sistemul de marcaje. |
| --- | --- |

6.

să respecte dispozițiile generale, semnalele, panourile și sistemul de marcaje.

| 1. | Cunoașterea reglementărilor polițienești aplicabile căilor navigabile interioare relevante. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea reglementărilor polițienești aplicabile căilor navigabile interioare relevante.

| 2. | Capacitatea de a manipula și de a întreține sistemele de semnalizare pe timp de zi și de noapte, panourile și semnalele sonore ale construcției navale. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a manipula și de a întreține sistemele de semnalizare pe timp de zi și de noapte, panourile și semnalele sonore ale construcției navale.

| 3. | Cunoașterea sistemelor de balizaj și de marcaje SIGNI și IALA partea A. |
| --- | --- |

3.

Cunoașterea sistemelor de balizaj și de marcaje SIGNI și IALA partea A.

0.2.   Operarea construcției navale

Comandantul de navă trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să facă distincția între diferitele tipuri de construcții navale; |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să facă distincția între diferitele tipuri de construcții navale;

| 1. | Cunoașterea celor mai uzuale tipuri de construcții navale, inclusiv a convoaielor utilizate la transportul pe căile navigabile interioare europene, și a construcției, dimensiunilor și tonajelor acestora. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea celor mai uzuale tipuri de construcții navale, inclusiv a convoaielor utilizate la transportul pe căile navigabile interioare europene, și a construcției, dimensiunilor și tonajelor acestora.

| 2. | Capacitatea de a descrie caracteristicile celor mai uzuale tipuri de construcții navale, inclusiv a convoaielor utilizate pe căile navigabile interioare europene. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a descrie caracteristicile celor mai uzuale tipuri de construcții navale, inclusiv a convoaielor utilizate pe căile navigabile interioare europene.

| 2. | să aplice cunoștințele despre documentația necesară pentru operarea construcției navale. |
| --- | --- |

2.

să aplice cunoștințele despre documentația necesară pentru operarea construcției navale.

| 1. | Cunoașterea documentației obligatorii a construcției navale. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea documentației obligatorii a construcției navale.

| 2. | Capacitatea de a explica importanța acestor documente în raport cu legislația și cerințele (inter)naționale. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a explica importanța acestor documente în raport cu legislația și cerințele (inter)naționale.

0.3.   Manipularea și arimarea mărfurilor și transportul de pasageri

Comandantul de navă trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să explice Acordul european privind transportul internațional al mărfurilor periculoase pe căi navigabile interioare (ADN), normele privind etichetarea și procedurile de siguranță a transportului de călători; |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să explice Acordul european privind transportul internațional al mărfurilor periculoase pe căi navigabile interioare (ADN), normele privind etichetarea și procedurile de siguranță a transportului de călători;

| 1. | Capacitatea de a explica normele ADN privind etichetarea mărfurilor periculoase. |
| --- | --- |

1.

Capacitatea de a explica normele ADN privind etichetarea mărfurilor periculoase.

| 2. | Capacitatea de a explica procedurile de siguranță a transportului de călători, inclusiv aplicarea Regulamentului (UE) nr. 1177/2010. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a explica procedurile de siguranță a transportului de călători, inclusiv aplicarea Regulamentului (UE) nr. 1177/2010.

| 3. | Capacitatea de a comunica în mod eficient cu pasagerii. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a comunica în mod eficient cu pasagerii.

| 2. | să explice și să demonstreze modul de utilizare a sistemului de balast; |
| --- | --- |

2.

să explice și să demonstreze modul de utilizare a sistemului de balast;

| 1. | Cunoașterea funcției și a modului de utilizare a sistemului de balast. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea funcției și a modului de utilizare a sistemului de balast.

| 2. | Capacitatea de a explica modul de utilizare a sistemului de balast, de exemplu prin umplerea sau golirea tancurilor de balast. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a explica modul de utilizare a sistemului de balast, de exemplu prin umplerea sau golirea tancurilor de balast.

| 3. | să verifice cantitatea de marfă. |
| --- | --- |

3.

să verifice cantitatea de marfă.

| 1. | Cunoașterea metodelor manuale și tehnice de calcul al masei încărcăturii pentru diferitele tipuri de construcții navale. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea metodelor manuale și tehnice de calcul al masei încărcăturii pentru diferitele tipuri de construcții navale.

| 2. | Capacitatea de a utiliza metodele de calcul al cantității de marfă încărcate sau descărcate. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a utiliza metodele de calcul al cantității de marfă încărcate sau descărcate.

| 3. | Capacitatea de a calcula cantitatea de marfă lichidă utilizând sondele și/sau tabelele de măsurători ale tonajului tancurilor. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a calcula cantitatea de marfă lichidă utilizând sondele și/sau tabelele de măsurători ale tonajului tancurilor.

0.4.   Inginerie navală și inginerie electrică, electronică și a sistemelor de control

Comandantul de navă trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să utilizeze instalațiile, inclusiv pompele, rețeaua de conducte, sistemele de santină și de balast; |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să utilizeze instalațiile, inclusiv pompele, rețeaua de conducte, sistemele de santină și de balast;

| 1. | Cunoașterea procedurilor de urmat pentru operarea în condiții de siguranță a utilajelor și a sistemelor de santină și de balast, precum și pentru eliminarea corectă a deșeurilor. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea procedurilor de urmat pentru operarea în condiții de siguranță a utilajelor și a sistemelor de santină și de balast, precum și pentru eliminarea corectă a deșeurilor.

| 2. | Capacitatea de a opera și de a controla mașinile din sala de mașini, în conformitate cu procedurile. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a opera și de a controla mașinile din sala de mașini, în conformitate cu procedurile.

| 3. | Capacitatea de a explica funcționarea, operarea și întreținerea în condiții de siguranță a sistemelor de santină și de balast, inclusiv raportarea incidentelor asociate operațiunilor de transfer și capacitatea de a măsura și raporta corect nivelurile tancurilor. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a explica funcționarea, operarea și întreținerea în condiții de siguranță a sistemelor de santină și de balast, inclusiv raportarea incidentelor asociate operațiunilor de transfer și capacitatea de a măsura și raporta corect nivelurile tancurilor.

| 4. | Capacitatea de a pregăti și de a executa operațiunile de oprire a motoarelor după funcționare. |
| --- | --- |

4.

Capacitatea de a pregăti și de a executa operațiunile de oprire a motoarelor după funcționare.

| 5. | Capacitatea de a opera sistemele de pompare din compartimentele santină, balast și mărfuri. |
| --- | --- |

5.

Capacitatea de a opera sistemele de pompare din compartimentele santină, balast și mărfuri.

| 6. | Capacitatea de a explica necesitatea colectării, depozitării și predării deșeurilor în mod corect și în condiții de siguranță. |
| --- | --- |

6.

Capacitatea de a explica necesitatea colectării, depozitării și predării deșeurilor în mod corect și în condiții de siguranță.

| 7. | Capacitatea de a utiliza sisteme hidraulice și pneumatice. |
| --- | --- |

7.

Capacitatea de a utiliza sisteme hidraulice și pneumatice.

| 2. | să pregătească, să pornească, să conecteze și să înlocuiască generatoarele și să comande sistemele acestora și alimentarea de la țărm; |
| --- | --- |

2.

să pregătească, să pornească, să conecteze și să înlocuiască generatoarele și să comande sistemele acestora și alimentarea de la țărm;

| 1. | Cunoașterea instalației de alimentare electrică. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea instalației de alimentare electrică.

| 2. | Capacitatea de a utiliza tabloul de distribuție. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a utiliza tabloul de distribuție.

| 3. | Capacitatea de a utiliza alimentarea de la țărm. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a utiliza alimentarea de la țărm.

| 3. | să utilizeze uneltele și materialele necesare; |
| --- | --- |

3.

să utilizeze uneltele și materialele necesare;

| 1. | Cunoașterea caracteristicilor și a limitărilor proceselor, materialelor și uneltelor utilizate pentru întreținerea și repararea motoarelor și a instalațiilor. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea caracteristicilor și a limitărilor proceselor, materialelor și uneltelor utilizate pentru întreținerea și repararea motoarelor și a instalațiilor.

| 2. | Capacitatea de a aplica proceduri de securitate în muncă. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a aplica proceduri de securitate în muncă.

| 4. | să efectueze lucrările zilnice de întreținere a motoarelor principale, a mașinilor auxiliare și a sistemelor de control; |
| --- | --- |

4.

să efectueze lucrările zilnice de întreținere a motoarelor principale, a mașinilor auxiliare și a sistemelor de control;

Capacitatea de a întreține și de a avea grijă de sala de mașini, de motorul principal, de mașinile principale, de instalațiile auxiliare și de sistemele de control.

| 5. | să efectueze lucrările zilnice de întreținere a mașinilor, inclusiv a pompelor, a rețelei de conducte, a sistemelor de santină și de balast. |
| --- | --- |

5.

să efectueze lucrările zilnice de întreținere a mașinilor, inclusiv a pompelor, a rețelei de conducte, a sistemelor de santină și de balast.

Capacitatea de a întreține și de a avea grijă de pompe, de rețeaua de conducte, de sistemele de santină și de balast.

0.5.   Întreținere și reparații

Comandantul de navă trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să protejeze sănătatea și mediul în timpul lucrărilor de întreținere și reparații; |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să protejeze sănătatea și mediul în timpul lucrărilor de întreținere și reparații;

| 1. | Cunoașterea procedurilor de curățare și de protecție aplicabile și a normelor de igienă aplicabile. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea procedurilor de curățare și de protecție aplicabile și a normelor de igienă aplicabile.

| 2. | Capacitatea de a curăța toate spațiile de locuit și timoneria și de a asigura menajul în mod corespunzător, respectând regulile de igienă, inclusiv asumarea responsabilității pentru propriul spațiu de locuit. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a curăța toate spațiile de locuit și timoneria și de a asigura menajul în mod corespunzător, respectând regulile de igienă, inclusiv asumarea responsabilității pentru propriul spațiu de locuit.

| 3. | Capacitatea de a curăța sala de mașini și mașinile utilizând materialele de curățare adecvate. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a curăța sala de mașini și mașinile utilizând materialele de curățare adecvate.

| 4. | Capacitatea de a curăța și de a proteja părțile exterioare, corpul și punțile construcției navale în ordinea corectă, folosind materialele adecvate, în conformitate cu normele de protecție a mediului. |
| --- | --- |

4.

Capacitatea de a curăța și de a proteja părțile exterioare, corpul și punțile construcției navale în ordinea corectă, folosind materialele adecvate, în conformitate cu normele de protecție a mediului.

| 5. | Capacitatea de a se ocupa de eliminarea deșeurilor provenite de la construcția navală și a deșeurilor menajere în conformitate cu normele de protecție a mediului. |
| --- | --- |

5.

Capacitatea de a se ocupa de eliminarea deșeurilor provenite de la construcția navală și a deșeurilor menajere în conformitate cu normele de protecție a mediului.

| 2. | să întrețină dispozitivele tehnice în conformitate cu instrucțiunile tehnice; |
| --- | --- |

2.

să întrețină dispozitivele tehnice în conformitate cu instrucțiunile tehnice;

| 1. | Cunoașterea instrucțiunilor tehnice de întreținere și a programelor de reparații. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea instrucțiunilor tehnice de întreținere și a programelor de reparații.

| 2. | Capacitatea de a întreține și de a avea grijă de toate echipamentele tehnice conform instrucțiunilor tehnice. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a întreține și de a avea grijă de toate echipamentele tehnice conform instrucțiunilor tehnice.

| 3. | Capacitatea de a folosi programele de întreținere (inclusiv cele digitale) sub supraveghere. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a folosi programele de întreținere (inclusiv cele digitale) sub supraveghere.

| 3. | să manevreze cablurile și parâmele în condiții de siguranță; |
| --- | --- |

3.

să manevreze cablurile și parâmele în condiții de siguranță;

| 1. | Cunoașterea caracteristicilor diferitelor tipuri de parâme și de cabluri. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea caracteristicilor diferitelor tipuri de parâme și de cabluri.

| 2. | Capacitatea de a le folosi și de a le stivui în conformitate cu metodele și normele de securitate în muncă. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a le folosi și de a le stivui în conformitate cu metodele și normele de securitate în muncă.

| 4. | să facă noduri și matiseli adecvate scopului lor și să le întrețină. |
| --- | --- |

4.

să facă noduri și matiseli adecvate scopului lor și să le întrețină.

| 1. | Cunoașterea procedurilor de urmat pentru a asigura remorcarea și cuplarea în siguranță cu mijloacele disponibile la bord. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea procedurilor de urmat pentru a asigura remorcarea și cuplarea în siguranță cu mijloacele disponibile la bord.

| 2. | Capacitatea de a matisi cabluri și parâme. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a matisi cabluri și parâme.

| 3. | Capacitatea de a realiza noduri în funcție de utilizarea lor. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a realiza noduri în funcție de utilizarea lor.

| 4. | Capacitatea de a întreține cablurile și parâmele. |
| --- | --- |

4.

Capacitatea de a întreține cablurile și parâmele.

0.6.   Comunicare

Comandantul de navă trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să prezintă fapte folosind vocabularul tehnic de specialitate. |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să prezintă fapte folosind vocabularul tehnic de specialitate.

| 1. | Cunoașterea termenilor tehnici și nautici necesari, precum și a termenilor legați de aspecte sociale, utilizați în frazele de comunicare standardizate. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea termenilor tehnici și nautici necesari, precum și a termenilor legați de aspecte sociale, utilizați în frazele de comunicare standardizate.

| 2. | Capacitatea de a utiliza termenii tehnici și nautici necesari, precum și termenii legați de aspecte sociale, utilizați în frazele de comunicare standardizate. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a utiliza termenii tehnici și nautici necesari, precum și termenii legați de aspecte sociale, utilizați în frazele de comunicare standardizate.

0.7.   Securitate și sănătate și protecția mediului

Comandantul de navă trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să aplice normele privind siguranța la locul de muncă și prevenirea accidentelor; |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să aplice normele privind siguranța la locul de muncă și prevenirea accidentelor;

| 1. | Cunoașterea metodelor de lucru în condiții de siguranță. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea metodelor de lucru în condiții de siguranță.

| 2. | Cunoașterea naturii pericolelor la bord. |
| --- | --- |

2.

Cunoașterea naturii pericolelor la bord.

| 3. | Capacitatea de a preveni situațiile periculoase legate de riscurile de la bord, de exemplu:






  • | mișcările construcției navale; |
| --- | --- | --- |

3.

Capacitatea de a preveni situațiile periculoase legate de riscurile de la bord, de exemplu:

•

mișcările construcției navale;

| • | asigurarea îmbarcării și a debarcării în condiții de securitate (de exemplu, utilizarea schelei de bord și a bărcii de serviciu); |
| --- | --- |

•

asigurarea îmbarcării și a debarcării în condiții de securitate (de exemplu, utilizarea schelei de bord și a bărcii de serviciu);

| • | arimarea în condiții de siguranță a obiectelor mobile; |
| --- | --- |

•

arimarea în condiții de siguranță a obiectelor mobile;

| • | lucrul cu utilaje; |
| --- | --- |

•

lucrul cu utilaje;

| • | recunoașterea pericolelor electrice; |
| --- | --- |

•

recunoașterea pericolelor electrice;

| • | măsuri de prevenire și de stingere a incendiilor; |
| --- | --- |

•

măsuri de prevenire și de stingere a incendiilor;

| • | utilizarea profesionistă a sculelor manuale; |
| --- | --- |

•

utilizarea profesionistă a sculelor manuale;

| • | utilizarea profesionistă a sculelor electrice portabile; |
| --- | --- |

•

utilizarea profesionistă a sculelor electrice portabile;

| • | respectarea regulilor de sănătate și de igienă; |
| --- | --- |

•

respectarea regulilor de sănătate și de igienă;

| • | eliminarea pericolelor de alunecare, cădere și împiedicare. |
| --- | --- |

•

eliminarea pericolelor de alunecare, cădere și împiedicare.

| 4. | Cunoașterea instrucțiunilor de lucru relevante pentru sănătate și siguranță în timpul activităților care au loc la bord. |
| --- | --- |

4.

Cunoașterea instrucțiunilor de lucru relevante pentru sănătate și siguranță în timpul activităților care au loc la bord.

| 5. | Cunoașterea reglementărilor aplicabile privind condițiile de muncă sigure și durabile. |
| --- | --- |

5.

Cunoașterea reglementărilor aplicabile privind condițiile de muncă sigure și durabile.

| 6. | Capacitatea de a preveni accidentele în activitățile care ar putea fi periculoase pentru personal sau pentru construcția navală în ceea ce privește:






  • | încărcarea sau descărcarea mărfurilor; |
| --- | --- | --- |

6.

Capacitatea de a preveni accidentele în activitățile care ar putea fi periculoase pentru personal sau pentru construcția navală în ceea ce privește:

•

încărcarea sau descărcarea mărfurilor;

| • | legarea la cheu și dezlegarea construcției navale; |
| --- | --- |

•

legarea la cheu și dezlegarea construcției navale;

| • | lucrul la înălțime; |
| --- | --- |

•

lucrul la înălțime;

| • | lucrul cu substanțe chimice; |
| --- | --- |

•

lucrul cu substanțe chimice;

| • | lucrul cu baterii; |
| --- | --- |

•

lucrul cu baterii;

| • | prezența în sala de mașini; |
| --- | --- |

•

prezența în sala de mașini;

| • | ridicarea sarcinilor (manuală și mecanică); |
| --- | --- |

•

ridicarea sarcinilor (manuală și mecanică);

| • | intrarea și lucrul în spații închise. |
| --- | --- |

•

intrarea și lucrul în spații închise.

| 2. | să utilizeze echipamentul individual de protecție pentru a preveni accidentele; |
| --- | --- |

2.

să utilizeze echipamentul individual de protecție pentru a preveni accidentele;

| 1. | Cunoașterea procedurilor de utilizare a echipamentului necesar pentru asigurarea securității în muncă la bord. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea procedurilor de utilizare a echipamentului necesar pentru asigurarea securității în muncă la bord.

| 2. | Capacitatea de a utiliza echipamentul individual de protecție, de exemplu:






  • | protecția ochilor; |
| --- | --- | --- |

2.

Capacitatea de a utiliza echipamentul individual de protecție, de exemplu:

•

protecția ochilor;

| • | protecția căilor respiratorii; |
| --- | --- |

•

protecția căilor respiratorii;

| • | protecția urechilor; |
| --- | --- |

•

protecția urechilor;

| • | protecția capului; |
| --- | --- |

•

protecția capului;

| • | îmbrăcămintea de protecție. |
| --- | --- |

•

îmbrăcămintea de protecție.

| 3. | să înoate și să acorde asistență în cadrul operațiunilor de salvare; |
| --- | --- |

3.

să înoate și să acorde asistență în cadrul operațiunilor de salvare;

| 1. | Capacitatea de a-și folosi aptitudinile de înot în operațiunile de salvare. |
| --- | --- |

1.

Capacitatea de a-și folosi aptitudinile de înot în operațiunile de salvare.

| 2. | Capacitatea de a utiliza echipamentele de salvare în cadrul operațiunilor de salvare. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a utiliza echipamentele de salvare în cadrul operațiunilor de salvare.

| 3. | Capacitatea de a salva și de a transporta o victimă. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a salva și de a transporta o victimă.

| 4. | să utilizeze rutele de evacuare în situații de urgență; |
| --- | --- |

4.

să utilizeze rutele de evacuare în situații de urgență;

| 1. | Cunoașterea procedurilor de urmat în situațiile de evacuare (în funcție de caracteristicile locale de la bord). |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea procedurilor de urmat în situațiile de evacuare (în funcție de caracteristicile locale de la bord).

| 2. | Capacitatea de a menține rutele de evacuare libere. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a menține rutele de evacuare libere.

| 5. | să utilizeze sistemele interne de comunicații și de alarmă în situații de urgență; |
| --- | --- |

5.

să utilizeze sistemele interne de comunicații și de alarmă în situații de urgență;

Capacitatea de a utiliza sistemele și echipamentele de comunicații și de alarmă în situații de urgență.

| 6. | să distingă elementele unui incendiu și tipurile și sursele de aprindere; |
| --- | --- |

6.

să distingă elementele unui incendiu și tipurile și sursele de aprindere;

| 1. | Cunoașterea cauzelor posibile ale incendiilor în timpul diferitelor activități, precum și cunoașterea clasificării incendiilor în conformitate cu standardul european EN sau cu un standard echivalent. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea cauzelor posibile ale incendiilor în timpul diferitelor activități, precum și cunoașterea clasificării incendiilor în conformitate cu standardul european EN sau cu un standard echivalent.

| 2. | Cunoașterea elementelor procesului de ardere. |
| --- | --- |

2.

Cunoașterea elementelor procesului de ardere.

| 3. | Capacitatea de a aplica procedurile de bază ale stingerii incendiilor. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a aplica procedurile de bază ale stingerii incendiilor.

| 7. | să distingă și să utilizeze diferite tipuri de stingătoare de incendiu. |
| --- | --- |

7.

să distingă și să utilizeze diferite tipuri de stingătoare de incendiu.

| 1. | Cunoașterea diferitelor caracteristici și categorii de stingătoare de incendiu. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea diferitelor caracteristici și categorii de stingătoare de incendiu.

| 2. | Capacitatea de a aplica diverse metode de stingere a incendiilor și de a utiliza echipamentele de stingere și instalațiile fixe, luând în considerare, de exemplu:






  • | categoriile de stingătoare de incendiu; |
| --- | --- | --- |

2.

Capacitatea de a aplica diverse metode de stingere a incendiilor și de a utiliza echipamentele de stingere și instalațiile fixe, luând în considerare, de exemplu:

•

categoriile de stingătoare de incendiu;

| • | utilizarea diferitelor tipuri de stingătoare de incendiu portabile; |
| --- | --- |

•

utilizarea diferitelor tipuri de stingătoare de incendiu portabile;

| • | influența vântului în zona de proximitate a incendiului. |
| --- | --- |

•

influența vântului în zona de proximitate a incendiului.

| 8. | să acorde primul ajutor medical. |
| --- | --- |

8.

să acorde primul ajutor medical.

| 1. | Cunoașterea principiilor generale de prim ajutor la bordul unei construcții navale după evaluarea situației, inclusiv cunoașterea noțiunilor de anatomie și fiziologie. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea principiilor generale de prim ajutor la bordul unei construcții navale după evaluarea situației, inclusiv cunoașterea noțiunilor de anatomie și fiziologie.

| 2. | Capacitatea de a menține starea fizică și mentală și igiena personală în cazul acordării primului ajutor. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a menține starea fizică și mentală și igiena personală în cazul acordării primului ajutor.

| 3. | Cunoașterea măsurilor relevante în caz de accidente, în conformitate cu cele mai bune practici recunoscute. |
| --- | --- |

3.

Cunoașterea măsurilor relevante în caz de accidente, în conformitate cu cele mai bune practici recunoscute.

| 4. | Capacitatea de a evalua nevoile victimei și pericolele la adresa propriei siguranțe. |
| --- | --- |

4.

Capacitatea de a evalua nevoile victimei și pericolele la adresa propriei siguranțe.

| 5. | Capacitatea de a întreprinde măsurile necesare în caz de urgență, inclusiv:






  (a) | plasarea victimei în poziție de siguranță; |
| --- | --- | --- |

5.

Capacitatea de a întreprinde măsurile necesare în caz de urgență, inclusiv:

(a)

plasarea victimei în poziție de siguranță;

| (b) | aplicarea tehnicilor de resuscitare; |
| --- | --- |

(b)

aplicarea tehnicilor de resuscitare;

| (c) | controlarea hemoragiilor; |
| --- | --- |

(c)

controlarea hemoragiilor;

| (d) | aplicarea măsurilor adecvate de gestionare elementară a stării de șoc; |
| --- | --- |

(d)

aplicarea măsurilor adecvate de gestionare elementară a stării de șoc;

| (e) | aplicarea măsurilor adecvate în caz de arsură și opărire, inclusiv în cazul accidentelor provocate de curentul electric; |
| --- | --- |

(e)

aplicarea măsurilor adecvate în caz de arsură și opărire, inclusiv în cazul accidentelor provocate de curentul electric;

| (f) | salvarea și transportarea victimei. |
| --- | --- |

(f)

salvarea și transportarea victimei.

| 6. | Capacitatea de a improviza bandaje și de a folosi materialele din trusa de prim ajutor. |
| --- | --- |

6.

Capacitatea de a improviza bandaje și de a folosi materialele din trusa de prim ajutor.

1.   Navigație

1.1.   Comandantul de navă trebuie să fie în măsură să planifice un voiaj și să coordoneze navigația pe căi navigabile interioare, inclusiv să fie în măsură să aleagă cea mai logică, mai economică și mai ecologică rută de navigație pentru a ajunge la destinațiile de încărcare și de descărcare, luând în considerare normele de trafic aplicabile și setul convenit de norme aplicabile în domeniul navigației interioare.

Comandantul de navă trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să navigheze pe căile navigabile interioare europene, inclusiv folosind ecluze și planuri înclinate, conform acordurilor de navigație cu agentul navei; |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să navigheze pe căile navigabile interioare europene, inclusiv folosind ecluze și planuri înclinate, conform acordurilor de navigație cu agentul navei;

| 1. | Cunoașterea căilor navigabile naționale și internaționale utilizate în navigația interioară și a localizării geografice a râurilor, canalelor, porturilor maritime, porturilor interioare și cunoașterea relației cu fluxurile de mărfuri. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea căilor navigabile naționale și internaționale utilizate în navigația interioară și a localizării geografice a râurilor, canalelor, porturilor maritime, porturilor interioare și cunoașterea relației cu fluxurile de mărfuri.

| 2. | Cunoașterea clasificării căilor navigabile interioare adoptată de Forumul Internațional al Transporturilor (FIT) și a dimensiunilor căilor navigabile în raport cu dimensiunile construcției navale, utilizând sisteme moderne de informații. |
| --- | --- |

2.

Cunoașterea clasificării căilor navigabile interioare adoptată de Forumul Internațional al Transporturilor (FIT) și a dimensiunilor căilor navigabile în raport cu dimensiunile construcției navale, utilizând sisteme moderne de informații.

| 3. | Capacitatea de a calcula nivelul apei, adâncimea și înălțimea deasupra liniei de plutire utilizând sursele relevante de informații. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a calcula nivelul apei, adâncimea și înălțimea deasupra liniei de plutire utilizând sursele relevante de informații.

| 4. | Capacitatea de a calcula distanțele și timpul de navigație folosind surse de informație privind distanțele, ecluzele, restricțiile și viteza sau timpul de navigație. |
| --- | --- |

4.

Capacitatea de a calcula distanțele și timpul de navigație folosind surse de informație privind distanțele, ecluzele, restricțiile și viteza sau timpul de navigație.

| 5. | Cunoștințe despre răspundere și asigurări. |
| --- | --- |

5.

Cunoștințe despre răspundere și asigurări.

| 6. | Capacitatea de a instrui membrii echipajului și personalul de la bord să îndeplinească sarcini în condiții de siguranță. |
| --- | --- |

6.

Capacitatea de a instrui membrii echipajului și personalul de la bord să îndeplinească sarcini în condiții de siguranță.

| 2. | să respecte și să aplice reglementările privind traficul aplicabile navigației pe căile navigabile interioare pentru a evita producerea de daune; |
| --- | --- |

2.

să respecte și să aplice reglementările privind traficul aplicabile navigației pe căile navigabile interioare pentru a evita producerea de daune;

| 1. | Cunoașterea regulilor de navigație, cum ar fi setul convenit de norme aplicabile în navigația interioară pe căile navigabile interioare pe care navighează, pentru a evita orice daune (de exemplu, abordajul). |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea regulilor de navigație, cum ar fi setul convenit de norme aplicabile în navigația interioară pe căile navigabile interioare pe care navighează, pentru a evita orice daune (de exemplu, abordajul).

| 2. | Capacitatea de a aplica reglementările privind traficul aplicabile căilor navigabile pe care navighează. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a aplica reglementările privind traficul aplicabile căilor navigabile pe care navighează.

| 3. | să ia în considerare aspectele economice și ecologice ale operării construcțiilor navale, pentru a utiliza în mod eficient construcția navală și pentru a respecta mediul; |
| --- | --- |

3.

să ia în considerare aspectele economice și ecologice ale operării construcțiilor navale, pentru a utiliza în mod eficient construcția navală și pentru a respecta mediul;

| 1. | Cunoașterea aspectelor de mediu în navigația pe căile navigabile interioare. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea aspectelor de mediu în navigația pe căile navigabile interioare.

| 2. | Capacitatea de a naviga în mod economic și durabil din punctul de vedere al mediului, în ceea ce privește, de exemplu, eficiența consumului de combustibil, buncherajul, nivelurile de emisii, efectele apei mici, conectarea la rețeaua electrică de pe țărm și gestionarea deșeurilor. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a naviga în mod economic și durabil din punctul de vedere al mediului, în ceea ce privește, de exemplu, eficiența consumului de combustibil, buncherajul, nivelurile de emisii, efectele apei mici, conectarea la rețeaua electrică de pe țărm și gestionarea deșeurilor.

| 4. | să țină seama de structurile și gabaritele tehnice ale căilor navigabile și să ia măsuri de precauție; |
| --- | --- |

4.

să țină seama de structurile și gabaritele tehnice ale căilor navigabile și să ia măsuri de precauție;

| 1. | Cunoașterea influenței structurilor construite, a dimensiunilor de gabarit ale șenalului și a lucrărilor de protecție asupra navigației. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea influenței structurilor construite, a dimensiunilor de gabarit ale șenalului și a lucrărilor de protecție asupra navigației.

| 2. | Capacitatea de a naviga prin diferite tipuri de ecluze, cu diverse proceduri de ecluzare, pe sub diferite tipuri de poduri și pe canale și râuri de diverse gabarite și capacitatea de a alege „porturile sigure” și porturile pentru staționarea nocturnă. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a naviga prin diferite tipuri de ecluze, cu diverse proceduri de ecluzare, pe sub diferite tipuri de poduri și pe canale și râuri de diverse gabarite și capacitatea de a alege „porturile sigure” și porturile pentru staționarea nocturnă.

| 5. | să lucreze cu diagrame sau hărți actualizate, cu notificări adresate căpitanilor și marinarilor și cu alte informații publicate; |
| --- | --- |

5.

să lucreze cu diagrame sau hărți actualizate, cu notificări adresate căpitanilor și marinarilor și cu alte informații publicate;

| 1. | Cunoașterea sistemelor de navigație. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea sistemelor de navigație.

| 2. | Capacitatea de a utiliza sistemele de navigație în funcție de necesități, de exemplu sistemul de poziționare prin satelit. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a utiliza sistemele de navigație în funcție de necesități, de exemplu sistemul de poziționare prin satelit.

| 3. | Capacitatea de a utiliza hărți nautice ținând seama de factori legați de acuratețea și citirea hărților, cum ar fi data hărții, simbolurile, sondajele, descrierea fundului, adâncimile și referințele (WGS84) și de a utiliza standarde internaționale privind hărțile precum ECDIS pentru navigația interioară. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a utiliza hărți nautice ținând seama de factori legați de acuratețea și citirea hărților, cum ar fi data hărții, simbolurile, sondajele, descrierea fundului, adâncimile și referințele (WGS84) și de a utiliza standarde internaționale privind hărțile precum ECDIS pentru navigația interioară.

| 4. | Capacitatea de a folosi informațiile nautice publicate, cum ar fi notificările adresate căpitanilor și marinarilor, pentru a colecta datele necesare pentru o navigație sigură, astfel încât să dețină în orice moment informații despre înălțimea mareei, prezența gheții, niveluri ridicate sau joase ale apei și lista de dane și de porturi. |
| --- | --- |

4.

Capacitatea de a folosi informațiile nautice publicate, cum ar fi notificările adresate căpitanilor și marinarilor, pentru a colecta datele necesare pentru o navigație sigură, astfel încât să dețină în orice moment informații despre înălțimea mareei, prezența gheții, niveluri ridicate sau joase ale apei și lista de dane și de porturi.

| 6. | să utilizeze instrumentele relevante de supraveghere a traficului și să le poată aplica; |
| --- | --- |

6.

să utilizeze instrumentele relevante de supraveghere a traficului și să le poată aplica;

| 1. | Cunoașterea semnalelor. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea semnalelor.

| 2. | Capacitatea de a utiliza semnalele de zi și de noapte, cum ar fi luminile pentru ghidarea construcțiilor navale.
  Cunoașterea sistemelor AIS și ECDIS pentru navigația interioară, a rapoartelor electronice și a notificărilor adresate căpitanilor sau marinarilor, a serviciilor RIS, a sistemelor VTS (serviciu de trafic al navelor) sub/fără supraveghere și a componentelor acestora. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a utiliza semnalele de zi și de noapte, cum ar fi luminile pentru ghidarea construcțiilor navale.

Cunoașterea sistemelor AIS și ECDIS pentru navigația interioară, a rapoartelor electronice și a notificărilor adresate căpitanilor sau marinarilor, a serviciilor RIS, a sistemelor VTS (serviciu de trafic al navelor) sub/fără supraveghere și a componentelor acestora.

| 3. | Capacitatea de a utiliza instrumentele de informare privind traficul. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a utiliza instrumentele de informare privind traficul.

1.2.   Comandantul de navă trebuie să fie în măsură să aplice cunoștințele referitoare la normele aplicabile privind echipajul construcției navale, inclusiv cunoștințele privind timpul de repaus și componența echipajului de punte.

Comandantul de navă trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să asigure ocuparea posturilor echipajului construcției navale în condiții de siguranță, în conformitate cu normele aplicabile, inclusiv a cunoștințelor privind timpul de odihnă și componența echipajului de punte. |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să asigure ocuparea posturilor echipajului construcției navale în condiții de siguranță, în conformitate cu normele aplicabile, inclusiv a cunoștințelor privind timpul de odihnă și componența echipajului de punte.

| 1. | Cunoașterea cerințelor minime privind echipajul și a calificărilor profesionale obligatorii pentru membrii echipajului și personalul de la bord. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea cerințelor minime privind echipajul și a calificărilor profesionale obligatorii pentru membrii echipajului și personalul de la bord.

| 2. | Cunoașterea cerințelor privind capacitatea din punct de vedere medical și controalele medicale ale membrilor echipajului. |
| --- | --- |

2.

Cunoașterea cerințelor privind capacitatea din punct de vedere medical și controalele medicale ale membrilor echipajului.

| 3. | Cunoașterea procedurii administrative pentru înregistrarea datelor în carnetele de serviciu. |
| --- | --- |

3.

Cunoașterea procedurii administrative pentru înregistrarea datelor în carnetele de serviciu.

| 4. | Cunoașterea modurilor de exploatare și a timpilor minimi de repaus aplicabili. |
| --- | --- |

4.

Cunoașterea modurilor de exploatare și a timpilor minimi de repaus aplicabili.

| 5. | Cunoașterea procedurii administrative pentru înregistrarea datelor în jurnalul de bord. |
| --- | --- |

5.

Cunoașterea procedurii administrative pentru înregistrarea datelor în jurnalul de bord.

| 6. | Cunoașterea normelor privind timpul de lucru. |
| --- | --- |

6.

Cunoașterea normelor privind timpul de lucru.

| 7. | Cunoașterea cerințelor specifice în materie de autorizații. |
| --- | --- |

7.

Cunoașterea cerințelor specifice în materie de autorizații.

| 8. | Cunoașterea cerințelor specifice referitoare la echipajul navelor reglementate de ADN, al navelor de pasageri și al navelor transportatoare de GNL, după caz. |
| --- | --- |

8.

Cunoașterea cerințelor specifice referitoare la echipajul navelor reglementate de ADN, al navelor de pasageri și al navelor transportatoare de GNL, după caz.

| 9. | Capacitatea de a instrui membrii echipajului în ceea ce privește preluarea și încheierea responsabilităților. |
| --- | --- |

9.

Capacitatea de a instrui membrii echipajului în ceea ce privește preluarea și încheierea responsabilităților.

1.3.   Comandantul de navă trebuie să fie în măsură să navigheze și să manevreze, asigurând operarea în condiții de siguranță a construcției navale în toate condițiile de navigație pe căile navigabile interioare, inclusiv în situațiile care implică o mare densitate a traficului sau în cazul în care alte construcții navale transportă mărfuri periculoase și în situațiile care necesită cunoștințe de bază cu privire la Acordul european privind transportul internațional al mărfurilor periculoase pe căi navigabile interioare (ADN).

Comandantul de navă trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să navigheze și să manevreze, ținând cont de caracteristicile geografice, hidrologice, meteorologice și morfologice ale principalelor căi navigabile interioare; |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să navigheze și să manevreze, ținând cont de caracteristicile geografice, hidrologice, meteorologice și morfologice ale principalelor căi navigabile interioare;

| 1. | Cunoașterea caracteristicilor hidrologice și morfologice ale principalelor căi navigabile, de exemplu bazinul hidrografic, bazinul de recepție, clasificarea râurilor după izvoare, panta și cursul unui râu, viteza de curgere și tiparul curenților, intervențiile antropice pe cursul unui râu. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea caracteristicilor hidrologice și morfologice ale principalelor căi navigabile, de exemplu bazinul hidrografic, bazinul de recepție, clasificarea râurilor după izvoare, panta și cursul unui râu, viteza de curgere și tiparul curenților, intervențiile antropice pe cursul unui râu.

| 2. | Cunoașterea efectelor meteorologice asupra principalelor căi navigabile interioare, de exemplu prognoza meteo și serviciile de alertă, scara Beaufort, subîmpărțirea sectoarelor pentru alertele de vânt și furtună, cu factori precum presiunea atmosferică, vântul, zonele de presiune ridicată și joasă, norii, ceața, tipurile de fronturi și deplasarea acestora, alertele de îngheț și de maree înaltă. |
| --- | --- |

2.

Cunoașterea efectelor meteorologice asupra principalelor căi navigabile interioare, de exemplu prognoza meteo și serviciile de alertă, scara Beaufort, subîmpărțirea sectoarelor pentru alertele de vânt și furtună, cu factori precum presiunea atmosferică, vântul, zonele de presiune ridicată și joasă, norii, ceața, tipurile de fronturi și deplasarea acestora, alertele de îngheț și de maree înaltă.

| 3. | Capacitatea de a aplica informațiile geografice, hidrologice, meteorologice și morfologice. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a aplica informațiile geografice, hidrologice, meteorologice și morfologice.

| 2. | să dea ordine pentru legarea la cheu și dezlegarea construcției navale și pentru operațiunile de halaj (remorcare); |
| --- | --- |

2.

să dea ordine pentru legarea la cheu și dezlegarea construcției navale și pentru operațiunile de halaj (remorcare);

| 1. | Cunoașterea documentației și a cerințelor tehnice aplicabile operațiunilor de amarare și de halaj. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea documentației și a cerințelor tehnice aplicabile operațiunilor de amarare și de halaj.

| 2. | Capacitatea de a iniția manevrele de legare la cheu și dezlegare și de a se asigura că echipamentul de pe diferitele tipuri de construcții navale respectă cerințele din certificatul construcției navale. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a iniția manevrele de legare la cheu și dezlegare și de a se asigura că echipamentul de pe diferitele tipuri de construcții navale respectă cerințele din certificatul construcției navale.

| 3. | Capacitatea de a comunica cu personalul de pe punte, de exemplu capacitatea de a folosi sistemele de comunicații și comunicarea prin gesturi. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a comunica cu personalul de pe punte, de exemplu capacitatea de a folosi sistemele de comunicații și comunicarea prin gesturi.

| 3. | să asigure accesul la construcția navală în condiții de siguranță; |
| --- | --- |

3.

să asigure accesul la construcția navală în condiții de siguranță;

| 1. | Cunoașterea cerințelor tehnice aplicabile instalațiilor care asigură accesul la construcția navală. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea cerințelor tehnice aplicabile instalațiilor care asigură accesul la construcția navală.

| 2. | Capacitatea de a organiza accesul la construcția navală în condiții de siguranță, indiferent dacă aceasta este în marș, legată la cheu sau ancorată, și capacitatea de a utiliza, de exemplu, o scară, schela de bord, barca de serviciu, dispozitivele de iluminat și de prevenire a căderii. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a organiza accesul la construcția navală în condiții de siguranță, indiferent dacă aceasta este în marș, legată la cheu sau ancorată, și capacitatea de a utiliza, de exemplu, o scară, schela de bord, barca de serviciu, dispozitivele de iluminat și de prevenire a căderii.

| 4. | să utilizeze sistemele electronice moderne de navigație; |
| --- | --- |

4.

să utilizeze sistemele electronice moderne de navigație;

| 1. | Cunoașterea funcțiilor și a modului de utilizare al sistemelor de navigație. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea funcțiilor și a modului de utilizare al sistemelor de navigație.

| 2. | Cunoașterea principiilor de funcționare, a limitărilor și a surselor de eroare ale sistemelor de navigație. |
| --- | --- |

2.

Cunoașterea principiilor de funcționare, a limitărilor și a surselor de eroare ale sistemelor de navigație.

| 3. | Capacitatea de a utiliza senzori și indicatori nautici care furnizează informații de navigație, de exemplu (D)GPS, poziția, direcția, cursul, viteza, distanța, adâncimea, ECDIS pentru navigația interioară, radiolocație. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a utiliza senzori și indicatori nautici care furnizează informații de navigație, de exemplu (D)GPS, poziția, direcția, cursul, viteza, distanța, adâncimea, ECDIS pentru navigația interioară, radiolocație.

| 4. | Capacitatea de a utiliza serviciile de informații fluviale (RIS) și tehnologii precum AIS și ECDIS pentru navigația interioară, rapoartele electronice și notificările adresate căpitanilor, FIS (Servicii de informații privind șenalele navigabile), TIS (Servicii de informații privind traficul), TMS (Servicii de gestionare a traficului), CAS (Serviciile de atenuare a catastrofelor), ITL (Informații privind logistica transportului), ILE (Informații privind aplicarea legii), ST (Statistici), WCHD (Taxe percepute pentru căile navigabile și taxe portuare), distanță, adâncime, inclusiv în legătură cu radiolocația. |
| --- | --- |

4.

Capacitatea de a utiliza serviciile de informații fluviale (RIS) și tehnologii precum AIS și ECDIS pentru navigația interioară, rapoartele electronice și notificările adresate căpitanilor, FIS (Servicii de informații privind șenalele navigabile), TIS (Servicii de informații privind traficul), TMS (Servicii de gestionare a traficului), CAS (Serviciile de atenuare a catastrofelor), ITL (Informații privind logistica transportului), ILE (Informații privind aplicarea legii), ST (Statistici), WCHD (Taxe percepute pentru căile navigabile și taxe portuare), distanță, adâncime, inclusiv în legătură cu radiolocația.

| 5. | Capacitatea de a detecta informațiile eronate și de a aplica metode de corecție. |
| --- | --- |

5.

Capacitatea de a detecta informațiile eronate și de a aplica metode de corecție.

| 5. | să respecte cerințele tehnice pentru navigația interioară; |
| --- | --- |

5.

să respecte cerințele tehnice pentru navigația interioară;

| 1. | Cunoașterea structurii și a conținutului cerințelor tehnice aplicabile și a conținutului certificatului construcției navale. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea structurii și a conținutului cerințelor tehnice aplicabile și a conținutului certificatului construcției navale.

| 2. | Capacitatea de a iniția controale și proceduri de certificare. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a iniția controale și proceduri de certificare.

| 6. | să ia în calcul efectele curenților, valurilor, vântului și nivelurilor apei în relație cu construcțiile navale care intersectează cursul construcției navale în cauză, vin din sens opus sau o depășesc, precum și efectele interacțiunii dintre navă și țărm (efectul de canal); |
| --- | --- |

6.

să ia în calcul efectele curenților, valurilor, vântului și nivelurilor apei în relație cu construcțiile navale care intersectează cursul construcției navale în cauză, vin din sens opus sau o depășesc, precum și efectele interacțiunii dintre navă și țărm (efectul de canal);

| 1. | Cunoașterea influenței valurilor, a vântului și a curentului asupra construcției navale aflate în marș, în curs de manevrare sau staționare, inclusiv cunoașterea efectului vântului, de exemplu vântul de travers în timpul manevrelor, precum și asupra suprastructurilor nautice sau la intrarea sau ieșirea din porturi, ecluze și căi navigabile secundare. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea influenței valurilor, a vântului și a curentului asupra construcției navale aflate în marș, în curs de manevrare sau staționare, inclusiv cunoașterea efectului vântului, de exemplu vântul de travers în timpul manevrelor, precum și asupra suprastructurilor nautice sau la intrarea sau ieșirea din porturi, ecluze și căi navigabile secundare.

| 2. | Cunoașterea influenței curentului asupra construcției navale aflate în marș, în curs de manevrare sau staționare pe căile navigabile interioare, cum ar fi efectul curentului, de exemplu atunci când se manevrează în amonte și în aval, cu construcția navală goală sau încărcată sau la intrarea și ieșirea din porturi, ecluze sau căi navigabile secundare. |
| --- | --- |

2.

Cunoașterea influenței curentului asupra construcției navale aflate în marș, în curs de manevrare sau staționare pe căile navigabile interioare, cum ar fi efectul curentului, de exemplu atunci când se manevrează în amonte și în aval, cu construcția navală goală sau încărcată sau la intrarea și ieșirea din porturi, ecluze sau căi navigabile secundare.

| 3. | Cunoașterea influenței mișcării apei în timpul navigației, al manevrelor și al staționării, cum ar fi influența mișcării apei asupra pescajului în funcție de adâncime și reacția la prezența apei mici, de exemplu scăderea vitezei de navigație. |
| --- | --- |

3.

Cunoașterea influenței mișcării apei în timpul navigației, al manevrelor și al staționării, cum ar fi influența mișcării apei asupra pescajului în funcție de adâncime și reacția la prezența apei mici, de exemplu scăderea vitezei de navigație.

| 4. | Capacitatea de a respecta efectele de interacțiune în timpul navigației, al manevrelor și al staționării într-o cale navigabilă îngustă și de a recunoaște efectele de interacțiune asociate stării goale sau încărcate a construcției navale. |
| --- | --- |

4.

Capacitatea de a respecta efectele de interacțiune în timpul navigației, al manevrelor și al staționării într-o cale navigabilă îngustă și de a recunoaște efectele de interacțiune asociate stării goale sau încărcate a construcției navale.

| 5. | Cunoașterea efectelor manipulării și arimării mărfurilor în timpul navigației, manevrării și staționării, în ceea ce privește stabilitatea. |
| --- | --- |

5.

Cunoașterea efectelor manipulării și arimării mărfurilor în timpul navigației, manevrării și staționării, în ceea ce privește stabilitatea.

| 6. | Capacitatea de a lua în calcul asieta, unghiul de înclinare transversală, unghiul de inundare, principiul brațului de levier, punctele gravimetrice. |
| --- | --- |

6.

Capacitatea de a lua în calcul asieta, unghiul de înclinare transversală, unghiul de inundare, principiul brațului de levier, punctele gravimetrice.

| 7. | să utilizeze sistemele de propulsie și de manevrare, precum și sistemele adecvate de comunicare și de alarmă; |
| --- | --- |

7.

să utilizeze sistemele de propulsie și de manevrare, precum și sistemele adecvate de comunicare și de alarmă;

| 1. | Cunoașterea sistemelor de propulsie, de guvernare și de manevrare și a influenței acestora asupra manevrabilității. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea sistemelor de propulsie, de guvernare și de manevrare și a influenței acestora asupra manevrabilității.

| 2. | Capacitatea de a utiliza sistemele de propulsie, de guvernare și de manevrare. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a utiliza sistemele de propulsie, de guvernare și de manevrare.

| 3. | Cunoașterea dispozitivelor de ancorare. |
| --- | --- |

3.

Cunoașterea dispozitivelor de ancorare.

| 4. | Capacitatea de a folosi ancora în diferite circumstanțe. |
| --- | --- |

4.

Capacitatea de a folosi ancora în diferite circumstanțe.

| 5. | Cunoașterea sistemelor de comunicare și de alarmă. |
| --- | --- |

5.

Cunoașterea sistemelor de comunicare și de alarmă.

| 6. | Capacitatea de a da instrucțiuni în cazul unei alarme, dacă este necesar. |
| --- | --- |

6.

Capacitatea de a da instrucțiuni în cazul unei alarme, dacă este necesar.

| 8. | să navigheze și să manevreze inclusiv în situații care implică o densitate mare a traficului sau în situația în care alte construcții navale transportă mărfuri periculoase, ceea ce necesită cunoștințe de bază despre ADN. |
| --- | --- |

8.

să navigheze și să manevreze inclusiv în situații care implică o densitate mare a traficului sau în situația în care alte construcții navale transportă mărfuri periculoase, ceea ce necesită cunoștințe de bază despre ADN.

| 1. | Cunoștințe de bază privind structura ADN, documentele aferente ADN și instrucțiunile și semnalele vizuale impuse de ADN. |
| --- | --- |

1.

Cunoștințe de bază privind structura ADN, documentele aferente ADN și instrucțiunile și semnalele vizuale impuse de ADN.

| 2. | Capacitatea de a găsi instrucțiuni în ADN și de a identifica semnalele vizuale destinate construcțiilor navale reglementate de ADN. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a găsi instrucțiuni în ADN și de a identifica semnalele vizuale destinate construcțiilor navale reglementate de ADN.

1.4.   Comandantul de navă trebuie să fie în măsură să reacționeze la urgențele de navigație pe căile navigabile interioare.

Comandantul de navă trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să ia măsuri de precauție în caz de urgență atunci când recurge la eșuarea deliberată a unei construcții navale pentru a preveni producerea unor daune mai mari; |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să ia măsuri de precauție în caz de urgență atunci când recurge la eșuarea deliberată a unei construcții navale pentru a preveni producerea unor daune mai mari;

| 1. | Cunoașterea zonelor cu apă mică și a bancurilor de nisip care pot fi folosite pentru eșuarea deliberată a construcției navale. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea zonelor cu apă mică și a bancurilor de nisip care pot fi folosite pentru eșuarea deliberată a construcției navale.

| 2. | Capacitatea de a utiliza în mod adecvat instalațiile sau dispozitivele de ancorare dacă eșuarea deliberată devine necesară. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a utiliza în mod adecvat instalațiile sau dispozitivele de ancorare dacă eșuarea deliberată devine necesară.

| 2. | să repună în stare de plutire, cu sau fără ajutor, o construcție navală eșuată; |
| --- | --- |

2.

să repună în stare de plutire, cu sau fără ajutor, o construcție navală eșuată;

| 1. | Cunoașterea măsurilor care trebuie luate în caz de eșuare, inclusiv astuparea spărturilor, și a acțiunilor care trebuie întreprinse pentru a redirecționa construcția navală pe calea navigabilă. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea măsurilor care trebuie luate în caz de eșuare, inclusiv astuparea spărturilor, și a acțiunilor care trebuie întreprinse pentru a redirecționa construcția navală pe calea navigabilă.

| 2. | Capacitatea de a astupa spărturile, de a redirecționa construcția navală cu ajutorul altor construcții navale, de exemplu remorchere sau împingătoare. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a astupa spărturile, de a redirecționa construcția navală cu ajutorul altor construcții navale, de exemplu remorchere sau împingătoare.

| 3. | să ia măsurile adecvate în cazul în care este iminent abordajul; |
| --- | --- |

3.

să ia măsurile adecvate în cazul în care este iminent abordajul;

| 1. | Cunoașterea regulilor aplicabile în caz de abordaj sau accident iminent. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea regulilor aplicabile în caz de abordaj sau accident iminent.

| 2. | Capacitatea de a naviga într-o situație de abordaj inevitabil, astfel încât să se reducă la minimum pericolul la adresa persoanelor, de exemplu, a pasagerilor și a membrilor echipajului, precum și daunele provocate construcției navale abordate și celorlalte construcții navale, mărfurilor și mediului. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a naviga într-o situație de abordaj inevitabil, astfel încât să se reducă la minimum pericolul la adresa persoanelor, de exemplu, a pasagerilor și a membrilor echipajului, precum și daunele provocate construcției navale abordate și celorlalte construcții navale, mărfurilor și mediului.

| 4. | să ia măsurile corespunzătoare în urma unui abordaj și să evalueze daunele. |
| --- | --- |

4.

să ia măsurile corespunzătoare în urma unui abordaj și să evalueze daunele.

| 1. | Cunoașterea regulilor aplicabile după un abordaj sau un accident. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea regulilor aplicabile după un abordaj sau un accident.

| 2. | Capacitatea de a lua măsurile adecvate în caz de avarie, abordaj și eșuare, inclusiv evaluarea daunelor, comunicarea cu autoritatea competentă și obținerea permisiunii de a naviga către un punct unde se pot face reparații. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a lua măsurile adecvate în caz de avarie, abordaj și eșuare, inclusiv evaluarea daunelor, comunicarea cu autoritatea competentă și obținerea permisiunii de a naviga către un punct unde se pot face reparații.

2.   Operarea construcției navale

2.1.   Comandantul de navă trebuie să fie în măsură să aplice cunoștințele privind construcția navelor de navigație interioară și metodele de construcție navală la operarea diverselor tipuri de construcții navale și să aibă cunoștințe de bază privind cerințele tehnice pentru navele de navigație interioară, astfel cum se menționează în Directiva (UE) 2016/1629 a Parlamentului European și a Consiliului (2).

Comandantul de navă trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să respecte principiile de construcție și de configurație a navelor de navigație interioară; |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să respecte principiile de construcție și de configurație a navelor de navigație interioară;

| 1. | Cunoașterea importanței și a impactului dimensiunilor construcțiilor navale și ale dimensiunilor căii navigabile interioare în conformitate cu normele aplicabile. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea importanței și a impactului dimensiunilor construcțiilor navale și ale dimensiunilor căii navigabile interioare în conformitate cu normele aplicabile.

| 2. | Capacitatea de a opera construcțiile navale în acord cu dimensiunile lor și cu legislația aplicabilă în domeniul construcției acestora. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a opera construcțiile navale în acord cu dimensiunile lor și cu legislația aplicabilă în domeniul construcției acestora.

| 3. | Capacitatea de a supraveghea conformitatea construcțiilor navale cu legislația aplicabilă, ținând cont de lucrările de construcție. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a supraveghea conformitatea construcțiilor navale cu legislația aplicabilă, ținând cont de lucrările de construcție.

| 2. | să cunoască metodele de construcție a construcțiilor navale și comportamentul acestora în apă, în special în ceea ce privește stabilitatea și rezistența; |
| --- | --- |

2.

să cunoască metodele de construcție a construcțiilor navale și comportamentul acestora în apă, în special în ceea ce privește stabilitatea și rezistența;

| 1. | Cunoașterea caracteristicilor construcției navale prevăzute în schițele de construcție ale diferitelor tipuri de construcții navale și a efectului operațiunilor de construcție asupra comportamentului, stabilității și rezistenței construcției navale. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea caracteristicilor construcției navale prevăzute în schițele de construcție ale diferitelor tipuri de construcții navale și a efectului operațiunilor de construcție asupra comportamentului, stabilității și rezistenței construcției navale.

| 2. | Cunoașterea comportamentului construcției navale în diverse condiții și medii. |
| --- | --- |

2.

Cunoașterea comportamentului construcției navale în diverse condiții și medii.

| 3. | Capacitatea de a supraveghea stabilitatea construcției navale și de a da instrucțiuni în consecință. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a supraveghea stabilitatea construcției navale și de a da instrucțiuni în consecință.

| 3. | să înțeleagă părțile structurale ale construcției navale și metodele de limitare și analiză a daunelor; |
| --- | --- |

3.

să înțeleagă părțile structurale ale construcției navale și metodele de limitare și analiză a daunelor;

| 1. | Cunoașterea elementelor esențiale ale construcției navale și a diferitelor tipuri de construcții navale, inclusiv cunoștințele de bază privind cerințele tehnice pentru navele de navigație interioară, astfel cum se menționează în Directiva (UE) 2016/1629. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea elementelor esențiale ale construcției navale și a diferitelor tipuri de construcții navale, inclusiv cunoștințele de bază privind cerințele tehnice pentru navele de navigație interioară, astfel cum se menționează în Directiva (UE) 2016/1629.

| 2. | Capacitatea de a monitoriza elementele centrale ale construcției navale pentru diferitele tipuri de transport și de a da instrucțiuni în consecință. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a monitoriza elementele centrale ale construcției navale pentru diferitele tipuri de transport și de a da instrucțiuni în consecință.

| 3. | Cunoașterea structurii longitudinale și transversale și a ranforturilor locale pentru a preveni și a analiza daunele. |
| --- | --- |

3.

Cunoașterea structurii longitudinale și transversale și a ranforturilor locale pentru a preveni și a analiza daunele.

| 4. | Capacitatea de a înțelege și de a controla funcțiile echipamentelor și de a folosi diferite cale și compartimente, pentru a preveni și a analiza daunele. |
| --- | --- |

4.

Capacitatea de a înțelege și de a controla funcțiile echipamentelor și de a folosi diferite cale și compartimente, pentru a preveni și a analiza daunele.

| 4. | să ia măsuri pentru a proteja etanșeitatea construcției navale. |
| --- | --- |

4.

să ia măsuri pentru a proteja etanșeitatea construcției navale.

| 1. | Cunoașterea etanșeității construcției navale. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea etanșeității construcției navale.

| 2. | Capacitatea de a supraveghea etanșeitatea construcției navale și de a da instrucțiuni în consecință. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a supraveghea etanșeitatea construcției navale și de a da instrucțiuni în consecință.

2.2.   Comandantul de navă trebuie să fie în măsură să controleze și să monitorizeze echipamentele obligatorii înscrise în certificatul relevant al construcției navale.

Comandantul de navă trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să înțeleagă funcționalitățile echipamentelor construcției navale; |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să înțeleagă funcționalitățile echipamentelor construcției navale;

| 1. | Cunoașterea echipamentelor obligatorii ale construcției navale. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea echipamentelor obligatorii ale construcției navale.

| 2. | Capacitatea de a folosi și de a controla toate echipamentele în acord cu funcționalitățile lor, în conformitate cu legislația aplicabilă, de a da instrucțiuni și de a le supraveghea în consecință. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a folosi și de a controla toate echipamentele în acord cu funcționalitățile lor, în conformitate cu legislația aplicabilă, de a da instrucțiuni și de a le supraveghea în consecință.

| 2. | să respecte cerințele specifice pentru transportul mărfurilor și pasagerilor. |
| --- | --- |

2.

să respecte cerințele specifice pentru transportul mărfurilor și pasagerilor.

| 1. | Cunoașterea cerințelor specifice privind realizarea construcțiilor navale și echipamentele necesare pentru transportul diferitelor mărfuri și al pasagerilor cu diferite tipuri de construcții navale în conformitate cu legislația aplicabilă. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea cerințelor specifice privind realizarea construcțiilor navale și echipamentele necesare pentru transportul diferitelor mărfuri și al pasagerilor cu diferite tipuri de construcții navale în conformitate cu legislația aplicabilă.

| 2. | Capacitatea de a da instrucțiuni și de a supraveghea în consecință. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a da instrucțiuni și de a supraveghea în consecință.

| 3. | Capacitatea de a da instrucțiuni și de a supraveghea aplicarea corectă a cerințelor certificatului. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a da instrucțiuni și de a supraveghea aplicarea corectă a cerințelor certificatului.

3.   Manipularea și arimarea mărfurilor și transportul de pasageri

3.1.   Comandantul de navă trebuie să fie în măsură să planifice și să asigure încărcarea, arimarea, fixarea și descărcarea în siguranță a mărfurilor, precum și să se îngrijească de siguranța acestora pe durata voiajului.

Comandantul de navă trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să înțeleagă reglementările, codurile și standardele naționale, europene și internaționale relevante privind efectuarea transportului de mărfuri; |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să înțeleagă reglementările, codurile și standardele naționale, europene și internaționale relevante privind efectuarea transportului de mărfuri;

| 1. | Cunoașterea reglementărilor naționale, europene și internaționale care implică operațiuni de încărcare, descărcare și transport. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea reglementărilor naționale, europene și internaționale care implică operațiuni de încărcare, descărcare și transport.

| 2. | Aplicarea normelor și standardelor relevante pentru logistica și transportul multimodal. |
| --- | --- |

2.

Aplicarea normelor și standardelor relevante pentru logistica și transportul multimodal.

| 2. | să conceapă planuri de arimare, inclusiv folosind cunoștințele privind încărcarea mărfurilor și sistemele de balast, pentru a menține solicitările asupra corpului construcției navale în limite acceptabile; |
| --- | --- |

2.

să conceapă planuri de arimare, inclusiv folosind cunoștințele privind încărcarea mărfurilor și sistemele de balast, pentru a menține solicitările asupra corpului construcției navale în limite acceptabile;

| 1. | Cunoașterea limitărilor operaționale și de proiectare ale construcțiilor navale pentru transportul mărfurilor solide (de exemplu, portcontainere) și ale navelor petroliere (N, C, G). |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea limitărilor operaționale și de proiectare ale construcțiilor navale pentru transportul mărfurilor solide (de exemplu, portcontainere) și ale navelor petroliere (N, C, G).

| 2. | Capacitatea de a interpreta limitele pentru momentele de încovoiere și solicitările de forfecare. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a interpreta limitele pentru momentele de încovoiere și solicitările de forfecare.

| 3. | Cunoașterea modului de utilizare a softului de arimare și de stabilitate. |
| --- | --- |

3.

Cunoașterea modului de utilizare a softului de arimare și de stabilitate.

| 4. | Capacitatea de a concepe planuri de arimare, inclusiv utilizarea softului de arimare și de stabilitate. |
| --- | --- |

4.

Capacitatea de a concepe planuri de arimare, inclusiv utilizarea softului de arimare și de stabilitate.

| 3. | să controleze procedurile de încărcare și descărcare în vederea transportării în condiții de siguranță; |
| --- | --- |

3.

să controleze procedurile de încărcare și descărcare în vederea transportării în condiții de siguranță;

| 1. | Cunoașterea planurilor de arimare și a datelor disponibile la bord și implementarea lor. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea planurilor de arimare și a datelor disponibile la bord și implementarea lor.

| 2. | Capacitatea de a arima și de a securiza încărcătura, inclusiv utilajele necesare pentru manipularea încărcăturii și echipamentele de securizare și de arimare. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a arima și de a securiza încărcătura, inclusiv utilajele necesare pentru manipularea încărcăturii și echipamentele de securizare și de arimare.

| 3. | Cunoașterea diferitelor metode de calcul al masei încărcăturii pe navele pentru transportul mărfurilor solide, pe navele petroliere și pe alte construcții navale. |
| --- | --- |

3.

Cunoașterea diferitelor metode de calcul al masei încărcăturii pe navele pentru transportul mărfurilor solide, pe navele petroliere și pe alte construcții navale.

| 4. | Cunoașterea metodelor de calcul al cantității de marfă încărcată sau descărcată și al cantității de mărfuri solide și lichide. |
| --- | --- |

4.

Cunoașterea metodelor de calcul al cantității de marfă încărcată sau descărcată și al cantității de mărfuri solide și lichide.

| 5. | Cunoașterea posibilelor efecte nefaste ale manipulării inadecvate a încărcăturii. |
| --- | --- |

5.

Cunoașterea posibilelor efecte nefaste ale manipulării inadecvate a încărcăturii.

| 6. | Capacitatea de a utiliza mijloacele tehnice de manipulare a mărfurilor înspre/dinspre construcțiile navale și porturi și de a lua măsuri de siguranță a muncii în timpul utilizării acestora. |
| --- | --- |

6.

Capacitatea de a utiliza mijloacele tehnice de manipulare a mărfurilor înspre/dinspre construcțiile navale și porturi și de a lua măsuri de siguranță a muncii în timpul utilizării acestora.

| 4. | să distingă între diferitele mărfuri și caracteristicile acestora, pentru a monitoriza și a asigura încărcarea mărfurilor în condiții de siguranță, conform prevederilor din planul de arimare. |
| --- | --- |

4.

să distingă între diferitele mărfuri și caracteristicile acestora, pentru a monitoriza și a asigura încărcarea mărfurilor în condiții de siguranță, conform prevederilor din planul de arimare.

| 1. | Capacitatea de a stabili proceduri pentru manipularea în condiții de siguranță a mărfurilor în conformitate cu prevederile reglementărilor relevante de securitate în muncă. |
| --- | --- |

1.

Capacitatea de a stabili proceduri pentru manipularea în condiții de siguranță a mărfurilor în conformitate cu prevederile reglementărilor relevante de securitate în muncă.

| 2. | Cunoașterea metodelor de comunicare eficientă și menținerea unor bune relații de lucru cu toți partenerii implicați în procedurile de încărcare și descărcare. |
| --- | --- |

2.

Cunoașterea metodelor de comunicare eficientă și menținerea unor bune relații de lucru cu toți partenerii implicați în procedurile de încărcare și descărcare.

3.2.   Comandantul de navă trebuie să fie în măsură să planifice și să asigure stabilitatea construcției navale.

Comandantul de navă trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să țină seama de efectul încărcăturii și al operațiunilor legate de aceasta asupra asietei și a stabilității; |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să țină seama de efectul încărcăturii și al operațiunilor legate de aceasta asupra asietei și a stabilității;

| 1. | Cunoașterea etanșeității și a stabilității pentru toate tipurile de încărcături și construcții navale. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea etanșeității și a stabilității pentru toate tipurile de încărcături și construcții navale.

| 2. | Capacitatea de a utiliza instrumentele pentru a corecta asieta și stabilitatea. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a utiliza instrumentele pentru a corecta asieta și stabilitatea.

| 2. | să verifice tonajul efectiv al construcției navale, să utilizeze diagramele de stabilitate și de asietă și echipamentele de calcul al solicitărilor, inclusiv ADB
  (Automatic Data Base), pentru a verifica un plan de arimare. |
| --- | --- |

2.

să verifice tonajul efectiv al construcției navale, să utilizeze diagramele de stabilitate și de asietă și echipamentele de calcul al solicitărilor, inclusiv ADB

(Automatic Data Base), pentru a verifica un plan de arimare.

| 1. | Cunoașterea softului specializat pentru calcularea stabilității, asietei și solicitărilor. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea softului specializat pentru calcularea stabilității, asietei și solicitărilor.

| 2. | Capacitatea de a calcula stabilitatea și asieta și de a utiliza tabelele de solicitări, diagramele și echipamentele de calcul al solicitărilor. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a calcula stabilitatea și asieta și de a utiliza tabelele de solicitări, diagramele și echipamentele de calcul al solicitărilor.

3.3.   Comandantul de navă trebuie să fie în măsură să planifice și să asigure transportul în condiții de siguranță al pasagerilor și serviciile de asistență pentru aceștia pe durata voiajului, inclusiv prin asigurarea de asistență directă pentru persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă în conformitate cu cerințele de pregătire profesională și cu instrucțiunile din anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 1177/2010.

Comandantul de navă trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să înțeleagă reglementările, codurile și standardele naționale, europene și internaționale relevante privind transportul de pasageri; |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să înțeleagă reglementările, codurile și standardele naționale, europene și internaționale relevante privind transportul de pasageri;

| 1. | Cunoașterea reglementărilor și convențiilor aplicabile în ceea ce privește transportul de pasageri. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea reglementărilor și convențiilor aplicabile în ceea ce privește transportul de pasageri.

| 2. | Capacitatea de a asigura îmbarcarea și debarcarea în condiții de siguranță a pasagerilor și serviciile de asistență pentru aceștia pe durata voiajului, acordând o atenție specială persoanelor care au nevoie de ajutor, inclusiv prin asigurarea de asistență directă pentru persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă în conformitate cu cerințele de pregătire profesională și cu instrucțiunile din anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 1177/2010. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a asigura îmbarcarea și debarcarea în condiții de siguranță a pasagerilor și serviciile de asistență pentru aceștia pe durata voiajului, acordând o atenție specială persoanelor care au nevoie de ajutor, inclusiv prin asigurarea de asistență directă pentru persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă în conformitate cu cerințele de pregătire profesională și cu instrucțiunile din anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 1177/2010.

| 3. | Capacitatea de a supraveghea procedurile aplicate în caz de scurgere, incendiu, om la apă, abordaj și evacuare, inclusiv de a gestiona crize și mulțimi. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a supraveghea procedurile aplicate în caz de scurgere, incendiu, om la apă, abordaj și evacuare, inclusiv de a gestiona crize și mulțimi.

| 2. | să organizeze și să monitorizeze exercițiile periodice privind siguranța, astfel cum sunt prevăzute în planul rolurilor (de siguranță), pentru a garanta un comportament sigur în eventualele situații de pericol; |
| --- | --- |

2.

să organizeze și să monitorizeze exercițiile periodice privind siguranța, astfel cum sunt prevăzute în planul rolurilor (de siguranță), pentru a garanta un comportament sigur în eventualele situații de pericol;

| 1. | Cunoașterea responsabilităților prevăzute de reglementările internaționale și naționale care afectează siguranța navei, a pasagerilor și a echipajului. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea responsabilităților prevăzute de reglementările internaționale și naționale care afectează siguranța navei, a pasagerilor și a echipajului.

| 2. | Capacitatea de a implementa managementul personalului de la bord și instruirea acestuia în materie de siguranță. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a implementa managementul personalului de la bord și instruirea acestuia în materie de siguranță.

| 3. | Acordarea primului ajutor medical la bordul navei. |
| --- | --- |

3.

Acordarea primului ajutor medical la bordul navei.

| 3. | să ia în calcul impactul asupra stabilității navei de pasageri datorat distribuției masei pasagerilor, comportamentului și comunicării cu pasagerii; |
| --- | --- |

3.

să ia în calcul impactul asupra stabilității navei de pasageri datorat distribuției masei pasagerilor, comportamentului și comunicării cu pasagerii;

| 1. | Cunoașterea normelor și a reglementărilor în materie de stabilitate. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea normelor și a reglementărilor în materie de stabilitate.

| 2. | Capacitatea de a aplica măsurile relevante privind etanșeitatea, inclusiv influența asupra asietei și a stabilității navelor de pasageri. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a aplica măsurile relevante privind etanșeitatea, inclusiv influența asupra asietei și a stabilității navelor de pasageri.

| 3. | Cunoașterea caracteristicilor navei în ceea ce privește asieta și stabilitatea și a acțiunilor care trebuie întreprinse în eventualitatea unei pierderi parțiale a flotabilității în stare intactă/a stabilității în urma unei avarii a navelor de pasageri. |
| --- | --- |

3.

Cunoașterea caracteristicilor navei în ceea ce privește asieta și stabilitatea și a acțiunilor care trebuie întreprinse în eventualitatea unei pierderi parțiale a flotabilității în stare intactă/a stabilității în urma unei avarii a navelor de pasageri.

| 4. | Capacitatea de a utiliza frazele de comunicare standardizate. |
| --- | --- |

4.

Capacitatea de a utiliza frazele de comunicare standardizate.

| 4. | să definească și să monitorizeze analiza riscurilor la bord, cu limitarea accesului pasagerilor, și să conceapă un sistem eficient de protecție la bord pentru a preveni accesul neautorizat; |
| --- | --- |

4.

să definească și să monitorizeze analiza riscurilor la bord, cu limitarea accesului pasagerilor, și să conceapă un sistem eficient de protecție la bord pentru a preveni accesul neautorizat;

| 1. | Cunoașterea și respectarea limitării numărului de pasageri în conformitate cu certificatul navei de pasageri. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea și respectarea limitării numărului de pasageri în conformitate cu certificatul navei de pasageri.

| 2. | Cunoașterea sistemelor de siguranță și de securitate care împiedică accesul neautorizat. |
| --- | --- |

2.

Cunoașterea sistemelor de siguranță și de securitate care împiedică accesul neautorizat.

| 3. | Capacitatea de a organiza serviciul de cart (inclusiv cartul de noapte) în vederea monitorizării siguranței și a securității. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a organiza serviciul de cart (inclusiv cartul de noapte) în vederea monitorizării siguranței și a securității.

| 5. | să analizeze semnalările pasagerilor (evenimente neprevăzute, calomnie, vandalism) pentru a reacționa în mod corespunzător. |
| --- | --- |

5.

să analizeze semnalările pasagerilor (evenimente neprevăzute, calomnie, vandalism) pentru a reacționa în mod corespunzător.

| 1. | Cunoașterea drepturilor pasagerilor, a modului de gestionare a reclamațiilor din partea pasagerilor și a riscurilor pentru mediu asociate transportului de pasageri. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea drepturilor pasagerilor, a modului de gestionare a reclamațiilor din partea pasagerilor și a riscurilor pentru mediu asociate transportului de pasageri.

| 2. | Capacitatea de a preveni poluarea mediului de către pasageri și echipaj. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a preveni poluarea mediului de către pasageri și echipaj.

| 3. | Capacitatea de a gestiona reclamațiile și conflictele. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a gestiona reclamațiile și conflictele.

| 4. | Capacitatea de a comunica cu personalul de la bord și cu toate părțile care interacționează. |
| --- | --- |

4.

Capacitatea de a comunica cu personalul de la bord și cu toate părțile care interacționează.

4.   Inginerie navală și inginerie electrică, electronică și a sistemelor de control

4.1.   Comandantul de navă trebuie să fie în măsură să planifice fluxul de lucru al activităților de inginerie navală și de inginerie electrică, electronică și a sistemelor de control.

Comandantul de navă trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1.. | să utilizeze funcționalitatea motoarelor principale, a echipamentelor auxiliare și a sistemelor de control ale acestora; |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1..

să utilizeze funcționalitatea motoarelor principale, a echipamentelor auxiliare și a sistemelor de control ale acestora;

| 1. | Cunoașterea funcționării instalațiilor motorului principal și ale echipamentelor auxiliare. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea funcționării instalațiilor motorului principal și ale echipamentelor auxiliare.

| 2. | Cunoașterea caracteristicilor combustibililor și lubrifianților. |
| --- | --- |

2.

Cunoașterea caracteristicilor combustibililor și lubrifianților.

| 3. | Cunoașterea sistemelor de control. |
| --- | --- |

3.

Cunoașterea sistemelor de control.

| 4. | Capacitatea de a utiliza instalațiile diferitelor sisteme de propulsie, mașini și echipamente auxiliare. |
| --- | --- |

4.

Capacitatea de a utiliza instalațiile diferitelor sisteme de propulsie, mașini și echipamente auxiliare.

| 2. | să monitorizeze și să supravegheze membrii echipajului atunci când utilizează și întrețin motoarele principale, mașinile și echipamentele auxiliare. |
| --- | --- |

2.

să monitorizeze și să supravegheze membrii echipajului atunci când utilizează și întrețin motoarele principale, mașinile și echipamentele auxiliare.

| 1. | Capacitatea de a gestiona echipajul în ceea ce privește utilizarea și întreținerea echipamentului tehnic. |
| --- | --- |

1.

Capacitatea de a gestiona echipajul în ceea ce privește utilizarea și întreținerea echipamentului tehnic.

| 2. | Capacitatea de a gestiona pornirea și oprirea propulsiei principale, a mașinilor și echipamentelor auxiliare. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a gestiona pornirea și oprirea propulsiei principale, a mașinilor și echipamentelor auxiliare.

4.2.   Comandantul de navă trebuie să fie în măsură să monitorizeze motoarele principale, precum și mașinile și echipamentele auxiliare.

Comandantul de navă trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să dea instrucțiuni pentru pregătirea motoarelor principale și a mașinilor și echipamentelor auxiliare; |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să dea instrucțiuni pentru pregătirea motoarelor principale și a mașinilor și echipamentelor auxiliare;

| 1. | Capacitatea de a instrui echipajul cu privire la pregătirea și utilizarea mașinilor și echipamentelor principale și auxiliare. |
| --- | --- |

1.

Capacitatea de a instrui echipajul cu privire la pregătirea și utilizarea mașinilor și echipamentelor principale și auxiliare.

| 2. | Capacitatea de a întocmi și de a monitoriza liste de verificare și de a da instrucțiuni pentru utilizarea corectă a acestor liste. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a întocmi și de a monitoriza liste de verificare și de a da instrucțiuni pentru utilizarea corectă a acestor liste.

| 3. | Capacitatea de a instrui echipajul cu privire la principiile care trebuie respectate în timpul supravegherii motorului. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a instrui echipajul cu privire la principiile care trebuie respectate în timpul supravegherii motorului.

| 2. | să detecteze avariile și defecțiunile uzuale și să întreprindă acțiuni de prevenire a avariilor; |
| --- | --- |

2.

să detecteze avariile și defecțiunile uzuale și să întreprindă acțiuni de prevenire a avariilor;

| 1. | Cunoașterea metodelor de detectare a avariilor la motor și mașini. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea metodelor de detectare a avariilor la motor și mașini.

| 2. | Capacitatea de a detecta avariile, sursele frecvente de eroare sau utilizarea inadecvată și de a reacționa în mod corespunzător. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a detecta avariile, sursele frecvente de eroare sau utilizarea inadecvată și de a reacționa în mod corespunzător.

| 3. | Capacitatea de a da instrucțiuni cu privire la acțiunile care trebuie întreprinse pentru a preveni daunele sau de a lua măsuri pentru limitarea daunelor. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a da instrucțiuni cu privire la acțiunile care trebuie întreprinse pentru a preveni daunele sau de a lua măsuri pentru limitarea daunelor.

| 3. | să înțeleagă caracteristicile fizice și chimice ale uleiului și ale altor lubrifianți; |
| --- | --- |

3.

să înțeleagă caracteristicile fizice și chimice ale uleiului și ale altor lubrifianți;

| 1. | Cunoașterea caracteristicilor materialelor utilizate. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea caracteristicilor materialelor utilizate.

| 2. | Capacitatea de a utiliza uleiul și alți lubrifianți conform specificațiilor acestora. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a utiliza uleiul și alți lubrifianți conform specificațiilor acestora.

| 3. | Capacitatea de a înțelege manualele de utilizare a mașinilor. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a înțelege manualele de utilizare a mașinilor.

| 4. | Cunoașterea caracteristicilor operaționale ale echipamentelor și sistemelor. |
| --- | --- |

4.

Cunoașterea caracteristicilor operaționale ale echipamentelor și sistemelor.

| 4. | să evalueze performanța motorului. |
| --- | --- |

4.

să evalueze performanța motorului.

Capacitatea de a folosi și de a interpreta manualele pentru a evalua performanțele motorului și pentru a utiliza motoarele în mod corespunzător.

4.3.   Comandantul de navă trebuie să fie în măsură să planifice și să dea instrucțiuni în ceea ce privește pompa construcției navale și sistemul de acționare al acesteia.

Comandantul de navă trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să monitorizeze lucrările de pompare de rutină și sistemele pompei de balast și ale pompei de încărcare. |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să monitorizeze lucrările de pompare de rutină și sistemele pompei de balast și ale pompei de încărcare.

| 1. | Cunoașterea sistemelor de pompare și a operațiunilor de pompare. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea sistemelor de pompare și a operațiunilor de pompare.

| 2. | Capacitatea de a asigura monitorizarea funcționării în condiții de siguranță a sistemelor de pompare de santină, balast și încărcare, inclusiv capacitatea de a da instrucțiuni adecvate echipajului, ținând cont de efectele suprafeței libere asupra stabilității. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a asigura monitorizarea funcționării în condiții de siguranță a sistemelor de pompare de santină, balast și încărcare, inclusiv capacitatea de a da instrucțiuni adecvate echipajului, ținând cont de efectele suprafeței libere asupra stabilității.

4.4.   Comandantul de navă trebuie să fie în măsură să organizeze utilizarea și acționarea în condiții de siguranță a dispozitivelor electrotehnice ale construcției navale, precum și întreținerea și repararea acestora.

Comandantul de navă trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să prevină posibila avariere a dispozitivelor electrice și electronice aflate la bord; |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să prevină posibila avariere a dispozitivelor electrice și electronice aflate la bord;

| 1. | Cunoașterea echipamentelor electrotehnice, electronice și electrice și a dispozitivelor de siguranță, de exemplu sistemele de automatizare, de instrumente și de control utilizate pentru prevenirea avariilor. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea echipamentelor electrotehnice, electronice și electrice și a dispozitivelor de siguranță, de exemplu sistemele de automatizare, de instrumente și de control utilizate pentru prevenirea avariilor.

| 2. | Capacitatea de a aplica practici de securitate în muncă. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a aplica practici de securitate în muncă.

| 2. | să verifice sistemele și instrumentele de control pentru a recunoaște defecțiunile și, în același timp, să întreprindă acțiuni de reparație și de întreținere a echipamentelor de control electrice sau electronice; |
| --- | --- |

2.

să verifice sistemele și instrumentele de control pentru a recunoaște defecțiunile și, în același timp, să întreprindă acțiuni de reparație și de întreținere a echipamentelor de control electrice sau electronice;

| 1. | Cunoașterea dispozitivelor electrotehnice de testare ale construcției navale. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea dispozitivelor electrotehnice de testare ale construcției navale.

| 2. | Capacitatea de a utiliza, verifica și întreține sistemele de control și de a lua măsurile adecvate. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a utiliza, verifica și întreține sistemele de control și de a lua măsurile adecvate.

| 3. | să dea instrucțiuni înainte și după desfășurarea activităților de conectare sau deconectare a instalațiilor tehnice de pe țărm. |
| --- | --- |

3.

să dea instrucțiuni înainte și după desfășurarea activităților de conectare sau deconectare a instalațiilor tehnice de pe țărm.

| 1. | Cunoașterea cerințelor de siguranță pentru lucrul cu sisteme electrice. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea cerințelor de siguranță pentru lucrul cu sisteme electrice.

| 2. | Cunoașterea caracteristicilor de construcție și de funcționare a sistemelor și echipamentelor electrice de la bord în relație cu instalațiile de la țărm. |
| --- | --- |

2.

Cunoașterea caracteristicilor de construcție și de funcționare a sistemelor și echipamentelor electrice de la bord în relație cu instalațiile de la țărm.

| 3. | Capacitatea de a da instrucțiuni pentru a garanta în orice moment conectarea în siguranță la țărm și de a recunoaște situațiile periculoase asociate instalațiilor de la țărm. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a da instrucțiuni pentru a garanta în orice moment conectarea în siguranță la țărm și de a recunoaște situațiile periculoase asociate instalațiilor de la țărm.

4.5.   Comandantul de navă trebuie să fie în măsură să controleze siguranța lucrărilor de întreținere și de reparare a dispozitivelor tehnice.

Comandantul de navă trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1.. | să asigure utilizarea adecvată a uneltelor de întreținere și reparare a dispozitivelor tehnice; |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1..

să asigure utilizarea adecvată a uneltelor de întreținere și reparare a dispozitivelor tehnice;

| 1. | Cunoașterea procedurilor de întreținere și reparare a dispozitivelor tehnice. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea procedurilor de întreținere și reparare a dispozitivelor tehnice.

| 2. | Capacitatea de a organiza și de a da instrucțiuni cu privire la întreținerea și repararea în condiții de siguranță a dispozitivelor tehnice, utilizând proceduri (de control), echipamente și softuri adecvate. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a organiza și de a da instrucțiuni cu privire la întreținerea și repararea în condiții de siguranță a dispozitivelor tehnice, utilizând proceduri (de control), echipamente și softuri adecvate.

| 2. | să evalueze caracteristicile și limitările materialelor, precum și procedurile necesare pentru întreținerea și repararea dispozitivelor tehnice; |
| --- | --- |

2.

să evalueze caracteristicile și limitările materialelor, precum și procedurile necesare pentru întreținerea și repararea dispozitivelor tehnice;

| 1. | Cunoașterea caracteristicilor materialelor utilizate la întreținerea și repararea dispozitivelor tehnice. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea caracteristicilor materialelor utilizate la întreținerea și repararea dispozitivelor tehnice.

| 2. | Capacitatea de a aplica proceduri de întreținere și reparare a dispozitivelor conforme cu manualele. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a aplica proceduri de întreținere și reparare a dispozitivelor conforme cu manualele.

| 3. | să evalueze documentația tehnică și internă. |
| --- | --- |

3.

să evalueze documentația tehnică și internă.

| 1. | Cunoașterea specificațiilor de construcție și a documentației tehnice. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea specificațiilor de construcție și a documentației tehnice.

| 2. | Capacitatea de a întocmi liste de verificare pentru întreținerea și repararea dispozitivelor tehnice. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a întocmi liste de verificare pentru întreținerea și repararea dispozitivelor tehnice.

5.   Întreținere și reparații

5.1.   Comandantul de navă trebuie să fie în măsură să organizeze întreținerea și repararea în condiții de siguranță a construcției navale și a echipamentelor acesteia.

Comandantul de navă trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să asigure respectarea cerințelor de siguranță de către membrii echipajului în ceea ce privește utilizarea materialelor și a aditivilor; |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să asigure respectarea cerințelor de siguranță de către membrii echipajului în ceea ce privește utilizarea materialelor și a aditivilor;

| 1. | Cunoașterea procedurilor sigure și eficiente de întreținere și de reparații. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea procedurilor sigure și eficiente de întreținere și de reparații.

| 2. | Capacitatea de a monitoriza și de a supraveghea echipajul în ceea ce privește aplicarea măsurilor de precauție și prevenirea poluării mediului marin. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a monitoriza și de a supraveghea echipajul în ceea ce privește aplicarea măsurilor de precauție și prevenirea poluării mediului marin.

| 3. | Capacitatea de a aplica și de a respecta reglementările aplicabile în domeniul muncii și normele de securitate în muncă și de a asigura respectarea acestora de către ceilalți. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a aplica și de a respecta reglementările aplicabile în domeniul muncii și normele de securitate în muncă și de a asigura respectarea acestora de către ceilalți.

| 2. | să dea instrucțiuni de lucru și să monitorizeze îndeplinirea acestora, astfel încât membrii echipajului să poată efectua lucrări de întreținere și de reparații în mod independent; |
| --- | --- |

2.

să dea instrucțiuni de lucru și să monitorizeze îndeplinirea acestora, astfel încât membrii echipajului să poată efectua lucrări de întreținere și de reparații în mod independent;

| 1. | Cunoașterea lucrărilor de întreținere economice și eficiente și a cerințelor legale aplicabile. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea lucrărilor de întreținere economice și eficiente și a cerințelor legale aplicabile.

| 2. | Capacitatea de a utiliza eficient programele (digitale) de planificare a întreținerii. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a utiliza eficient programele (digitale) de planificare a întreținerii.

| 3. | Capacitatea de a controla întreținerea și repararea părților interioare și exterioare ale construcției navale în conformitate cu cerințele legale aplicabile, cum ar fi fișele cu date de securitate. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a controla întreținerea și repararea părților interioare și exterioare ale construcției navale în conformitate cu cerințele legale aplicabile, cum ar fi fișele cu date de securitate.

| 4. | Capacitatea de a menține igiena construcției navale. |
| --- | --- |

4.

Capacitatea de a menține igiena construcției navale.

| 5. | Capacitatea de a organiza gestionarea deșeurilor, ținând cont de reglementările de mediu precum Convenția privind colectarea, depozitarea și preluarea deșeurilor produse în timpul navigării pe Rin și pe căile navigabile interioare (Convenția CDNI). |
| --- | --- |

5.

Capacitatea de a organiza gestionarea deșeurilor, ținând cont de reglementările de mediu precum Convenția privind colectarea, depozitarea și preluarea deșeurilor produse în timpul navigării pe Rin și pe căile navigabile interioare (Convenția CDNI).

| 6. | Capacitatea de a elabora programul periodic de întreținere a construcției navale. |
| --- | --- |

6.

Capacitatea de a elabora programul periodic de întreținere a construcției navale.

| 7. | Capacitatea de a monitoriza și de a verifica documentația tehnică a construcției navale și de a ține jurnale de întreținere. |
| --- | --- |

7.

Capacitatea de a monitoriza și de a verifica documentația tehnică a construcției navale și de a ține jurnale de întreținere.

| 3. | să achiziționeze și să verifice materialele și instrumentele necesare protecției sănătății și a mediului; |
| --- | --- |

3.

să achiziționeze și să verifice materialele și instrumentele necesare protecției sănătății și a mediului;

| 1. | Capacitatea de a administra inventarul construcției navale. |
| --- | --- |

1.

Capacitatea de a administra inventarul construcției navale.

| 2. | Capacitatea de a organiza la bord un sistem de lucru sigur, inclusiv în ceea ce privește utilizarea materialelor periculoase în lucrările de curățare și de conservare. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a organiza la bord un sistem de lucru sigur, inclusiv în ceea ce privește utilizarea materialelor periculoase în lucrările de curățare și de conservare.

| 3. | Capacitatea de a evalua calitatea reparațiilor. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a evalua calitatea reparațiilor.

| 4. | să se asigure că parâmele și cablurile sunt utilizate în conformitate cu specificațiile producătorului și în scopul preconizat. |
| --- | --- |

4.

să se asigure că parâmele și cablurile sunt utilizate în conformitate cu specificațiile producătorului și în scopul preconizat.

Capacitatea de a instrui echipajul cu privire la procedurile de lucru și la limitările de siguranță aplicabile la utilizarea parâmelor și cablurilor și de a supraveghea respectarea acestora, în conformitate cu certificatul și fișele cu date de securitate ale construcției navale.

6.   Comunicare

6.1.   Comandantul de navă trebuie să fie în măsură să gestioneze resursele umane, să fie responsabil din punct de vedere social și să se ocupe de organizarea fluxului de lucru și de formarea la bordul construcției navale.

Comandantul de navă trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să organizeze echipajul și să stimuleze spiritul de echipă, să îndrume membrii echipajului în ceea ce privește sarcinile de la bord și, dacă este necesar, să ia măsuri disciplinare; |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să organizeze echipajul și să stimuleze spiritul de echipă, să îndrume membrii echipajului în ceea ce privește sarcinile de la bord și, dacă este necesar, să ia măsuri disciplinare;

| 1. | Cunoașterea managementului resurselor umane. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea managementului resurselor umane.

| 2. | Capacitatea de a da instrucțiuni echipajului într-o manieră adecvată și profesională. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a da instrucțiuni echipajului într-o manieră adecvată și profesională.

| 3. | Capacitatea de a explica instrucțiunile date echipajului. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a explica instrucțiunile date echipajului.

| 4. | Capacitatea de a oferi feedback echipajului despre comportamentul profesional și social la bord. |
| --- | --- |

4.

Capacitatea de a oferi feedback echipajului despre comportamentul profesional și social la bord.

| 5. | Capacitatea de a aplica metode de management al sarcinilor și al volumului de lucru, inclusiv: planificarea și coordonarea, repartizarea personalului, constrângerile legate de timp și resurse, stabilirea priorităților. |
| --- | --- |

5.

Capacitatea de a aplica metode de management al sarcinilor și al volumului de lucru, inclusiv: planificarea și coordonarea, repartizarea personalului, constrângerile legate de timp și resurse, stabilirea priorităților.

| 6. | Capacitatea de a recunoaște și de a preveni oboseala. |
| --- | --- |

6.

Capacitatea de a recunoaște și de a preveni oboseala.

| 2. | să instruiască echipajul cu privire la sistemele de informare și de comunicare; |
| --- | --- |

2.

să instruiască echipajul cu privire la sistemele de informare și de comunicare;

| 1. | Cunoașterea sistemelor de informare și de comunicare disponibile la bord. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea sistemelor de informare și de comunicare disponibile la bord.

| 2. | Capacitatea de a instrui echipajul cu privire la utilizarea sistemelor de comunicare și a sistemelor media și informatice ale construcției navale. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a instrui echipajul cu privire la utilizarea sistemelor de comunicare și a sistemelor media și informatice ale construcției navale.

| 3. | colectarea, salvarea și gestionarea datelor cu respectarea legislației privind protecția datelor. |
| --- | --- |

3.

colectarea, salvarea și gestionarea datelor cu respectarea legislației privind protecția datelor.

| 1. | Cunoașterea modului de utilizare a tuturor sistemelor informatice ale construcției navale. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea modului de utilizare a tuturor sistemelor informatice ale construcției navale.

| 2. | Capacitatea de a colecta și de a stoca date în conformitate cu legislația aplicabilă. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a colecta și de a stoca date în conformitate cu legislația aplicabilă.

6.2.   Comandantul de navă trebuie să fie în măsură să asigure o bună comunicare în orice moment, ceea ce include utilizarea unor fraze de comunicare standardizate în situații în care există probleme de comunicare.

Comandantul de navă trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să descrie circumstanțele prin utilizarea terminologiei tehnice și nautice corecte; |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să descrie circumstanțele prin utilizarea terminologiei tehnice și nautice corecte;

| 1. | Cunoașterea utilizării corecte a termenilor tehnici și nautici relevanți. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea utilizării corecte a termenilor tehnici și nautici relevanți.

| 2. | Capacitatea de a comunica eficient. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a comunica eficient.

| 2. | să recupereze, să evalueze și să utilizeze informații relevante pentru siguranța la bord, precum și referitoare la aspecte nautico‐tehnice. |
| --- | --- |

2.

să recupereze, să evalueze și să utilizeze informații relevante pentru siguranța la bord, precum și referitoare la aspecte nautico‐tehnice.

| 1. | Cunoașterea procedurilor de urmat în toate comunicațiile de pericol, de urgență și de siguranță. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea procedurilor de urmat în toate comunicațiile de pericol, de urgență și de siguranță.

| 2. | Capacitatea de a utiliza frazele de comunicare standardizate. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a utiliza frazele de comunicare standardizate.

6.3.   Comandantul de navă trebuie să fie în măsură să încurajeze un mediu de lucru armonios și sociabil la bord.

Comandantul de navă trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să asigure un bun mediu social de lucru; |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să asigure un bun mediu social de lucru;

| 1. | Capacitate de inițiativă în organizarea ședințelor de echipă, pentru a menține o atmosferă socială armonioasă la bord. |
| --- | --- |

1.

Capacitate de inițiativă în organizarea ședințelor de echipă, pentru a menține o atmosferă socială armonioasă la bord.

| 2. | Cunoașterea și conștientizarea diferențelor de gen și culturale. |
| --- | --- |

2.

Cunoașterea și conștientizarea diferențelor de gen și culturale.

| 3. | Cunoașterea normelor relevante aplicabile instruirii și educației elevilor, ucenicilor și stagiarilor. |
| --- | --- |

3.

Cunoașterea normelor relevante aplicabile instruirii și educației elevilor, ucenicilor și stagiarilor.

| 4. | Capacitatea de a îndruma elevii, ucenicii și stagiarii la diferite niveluri. |
| --- | --- |

4.

Capacitatea de a îndruma elevii, ucenicii și stagiarii la diferite niveluri.

| 5. | Capacitatea de a aplica principiile și practicile de bază ale muncii în echipă, inclusiv gestionarea conflictelor. |
| --- | --- |

5.

Capacitatea de a aplica principiile și practicile de bază ale muncii în echipă, inclusiv gestionarea conflictelor.

| 2. | să aplice reglementările naționale, europene și internaționale în materie de drept social; |
| --- | --- |

2.

să aplice reglementările naționale, europene și internaționale în materie de drept social;

| 1. | Cunoașterea diferitelor reglementări naționale, europene și internaționale în materie de drept social. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea diferitelor reglementări naționale, europene și internaționale în materie de drept social.

| 2. | Capacitatea de a instrui membrii echipajului cu privire la respectarea părților relevante din reglementările în materie de drept social aplicabile. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a instrui membrii echipajului cu privire la respectarea părților relevante din reglementările în materie de drept social aplicabile.

| 3. | să implementeze interdicții stricte în ceea ce privește consumul de alcool și de droguri și să reacționeze în mod corespunzător în cazul încălcării acestora, să își asume responsabilitatea și să explice consecințele unei conduite nepotrivite; |
| --- | --- |

3.

să implementeze interdicții stricte în ceea ce privește consumul de alcool și de droguri și să reacționeze în mod corespunzător în cazul încălcării acestora, să își asume responsabilitatea și să explice consecințele unei conduite nepotrivite;

| 1. | Cunoașterea normelor aplicabile privind consumul de alcool și de droguri. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea normelor aplicabile privind consumul de alcool și de droguri.

| 2. | Capacitatea de a prezenta legislația aplicabilă și de a asigura respectarea acesteia și cunoașterea regulilor operatorului economic privind consumul de alcool și de droguri. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a prezenta legislația aplicabilă și de a asigura respectarea acesteia și cunoașterea regulilor operatorului economic privind consumul de alcool și de droguri.

| 3. | Capacitatea de a reacționa în mod adecvat la încălcarea legislației sau a regulilor operatorului economic. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a reacționa în mod adecvat la încălcarea legislației sau a regulilor operatorului economic.

| 4. | să organizeze aprovizionarea cu alimente și pregătirea meselor la bord. |
| --- | --- |

4.

să organizeze aprovizionarea cu alimente și pregătirea meselor la bord.

| 1. | Cunoașterea principiilor alimentației sănătoase. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea principiilor alimentației sănătoase.

| 2. | Capacitatea de a instrui membrii echipajului cu privire la planificarea și pregătirea meselor. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a instrui membrii echipajului cu privire la planificarea și pregătirea meselor.

| 3. | Capacitatea de a instrui membrii echipajului cu privire la regulile de igienă și de a supraveghea respectarea acestora. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a instrui membrii echipajului cu privire la regulile de igienă și de a supraveghea respectarea acestora.

| 4. | Capacitatea de a instrui membrii echipajului cu privire la planificarea cumpărăturilor. |
| --- | --- |

4.

Capacitatea de a instrui membrii echipajului cu privire la planificarea cumpărăturilor.

7.   Securitate și sănătate, drepturile pasagerilor și protecția mediului

7.1.   Comandantul de navă trebuie să fie în măsură să monitorizeze cerințele legale aplicabile și să ia măsuri pentru a asigura siguranța vieții omenești.

Comandantul de navă trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să aplice legislația națională și internațională și să ia măsurile adecvate pentru protecția sănătății și prevenirea accidentelor; |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să aplice legislația națională și internațională și să ia măsurile adecvate pentru protecția sănătății și prevenirea accidentelor;

| 1. | Cunoașterea legislației privind protecția sănătății și prevenirea accidentelor. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea legislației privind protecția sănătății și prevenirea accidentelor.

| 2. | Capacitatea de a aplica proceduri de siguranță bazate pe legislația aplicabilă în domeniul siguranței și al condițiilor de muncă. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a aplica proceduri de siguranță bazate pe legislația aplicabilă în domeniul siguranței și al condițiilor de muncă.

| 2. | să verifice și să monitorizeze valabilitatea certificatului construcției navale și a altor documente relevante pentru construcția navală și pentru funcționarea acesteia; |
| --- | --- |

2.

să verifice și să monitorizeze valabilitatea certificatului construcției navale și a altor documente relevante pentru construcția navală și pentru funcționarea acesteia;

| 1. | Cunoașterea legislației care reglementează controalele periodice ale echipamentelor și componentelor structurale. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea legislației care reglementează controalele periodice ale echipamentelor și componentelor structurale.

| 2. | Capacitatea de a verifica valabilitatea certificatelor și a altor documente relevante pentru construcția navală și pentru funcționarea acesteia. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a verifica valabilitatea certificatelor și a altor documente relevante pentru construcția navală și pentru funcționarea acesteia.

| 3. | să respecte normele de siguranță în timpul tuturor procedurilor de lucru prin utilizarea măsurilor de siguranță relevante pentru a evita accidentele; |
| --- | --- |

3.

să respecte normele de siguranță în timpul tuturor procedurilor de lucru prin utilizarea măsurilor de siguranță relevante pentru a evita accidentele;

| 1. | Cunoașterea practicilor și a procedurilor de securitate în muncă. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea practicilor și a procedurilor de securitate în muncă.

| 2. | Capacitatea de a organiza proceduri de securitate în muncă, de a motiva membrii echipajului să aplice normele de securitate în muncă și de a supraveghea respectarea acestora. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a organiza proceduri de securitate în muncă, de a motiva membrii echipajului să aplice normele de securitate în muncă și de a supraveghea respectarea acestora.

| 4. | să controleze toate măsurile de siguranță necesare pentru curățarea spațiilor închise înainte ca persoanele să le deschidă, să intre în ele și să le curețe și să supravegheze respectarea acestor măsuri. |
| --- | --- |

4.

să controleze toate măsurile de siguranță necesare pentru curățarea spațiilor închise înainte ca persoanele să le deschidă, să intre în ele și să le curețe și să supravegheze respectarea acestor măsuri.

| 1. | Capacitatea de a organiza controlul siguranței și de a monitoriza procedurile de siguranță în situațiile în care echipajul sau alte persoane intră în spații închise (de exemplu, tancuri de balast, coferdamuri, rezervoare, coca dublă), inclusiv supravegherea permanentă a operațiunilor. |
| --- | --- |

1.

Capacitatea de a organiza controlul siguranței și de a monitoriza procedurile de siguranță în situațiile în care echipajul sau alte persoane intră în spații închise (de exemplu, tancuri de balast, coferdamuri, rezervoare, coca dublă), inclusiv supravegherea permanentă a operațiunilor.

| 2. | Capacitatea de a efectua o evaluare a riscurilor înainte de a intra în spații închise. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a efectua o evaluare a riscurilor înainte de a intra în spații închise.

| 3. | Cunoașterea măsurilor de precauție care trebuie luate înainte de a intra într-un spațiu închis și în timp ce se lucrează într-un spațiu închis, de exemplu:






  • | pericolele spațiilor închise; |
| --- | --- | --- |

3.

Cunoașterea măsurilor de precauție care trebuie luate înainte de a intra într-un spațiu închis și în timp ce se lucrează într-un spațiu închis, de exemplu:

•

pericolele spațiilor închise;

| • | teste de atmosferă înainte de intrare; |
| --- | --- |

•

teste de atmosferă înainte de intrare;

| • | controlul intrării în spații închise; |
| --- | --- |

•

controlul intrării în spații închise;

| • | precauții la intrarea în spații închise; |
| --- | --- |

•

precauții la intrarea în spații închise;

| • | folosirea echipamentului de protecție (de exemplu, hamuri și aparate de protecție respiratorie); |
| --- | --- |

•

folosirea echipamentului de protecție (de exemplu, hamuri și aparate de protecție respiratorie);

| • | lucrul în spații închise. |
| --- | --- |

•

lucrul în spații închise.

| 4. | Capacitatea de a lua măsuri adecvate în caz de urgență. |
| --- | --- |

4.

Capacitatea de a lua măsuri adecvate în caz de urgență.

7.2.   Comandantul de navă trebuie să fie în măsură să mențină siguranța și securitatea persoanelor aflate la bord, inclusiv prin asigurarea de asistență directă persoanelor cu handicap și persoanelor cu mobilitate redusă în conformitate cu cerințele de pregătire profesională și cu instrucțiunile din anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 1177/2010.

Comandantul de navă trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să utilizeze dispozitivele de salvare și să aplice procedurile de salvare a victimelor și de protejare a siguranței proprii; |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să utilizeze dispozitivele de salvare și să aplice procedurile de salvare a victimelor și de protejare a siguranței proprii;

| 1. | Cunoașterea echipamentului de salvare disponibil. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea echipamentului de salvare disponibil.

| 2. | Capacitatea de a utiliza dispozitive de salvare și de a aplica proceduri de salvare a victimelor și de protejare a siguranței proprii. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a utiliza dispozitive de salvare și de a aplica proceduri de salvare a victimelor și de protejare a siguranței proprii.

| 2. | să organizeze exerciții de gestionare a crizelor pentru exersarea comportamentului în situații de urgență, de exemplu incendii, alertă de scurgeri, explozie, abordaj, om la apă și evacuare; |
| --- | --- |

2.

să organizeze exerciții de gestionare a crizelor pentru exersarea comportamentului în situații de urgență, de exemplu incendii, alertă de scurgeri, explozie, abordaj, om la apă și evacuare;

| 1. | Cunoașterea procedurilor de urgență. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea procedurilor de urgență.

| 2. | Capacitatea de a instrui membrii echipajului cu privire la procedurile de urgență. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a instrui membrii echipajului cu privire la procedurile de urgență.

| 3. | Capacitatea de a organiza instruirea periodică a echipajului la bordul navei în vederea pregătirii pentru o situație de urgență, inclusiv organizarea de exerciții de stingere a incendiilor și de abandonare a construcției navale. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a organiza instruirea periodică a echipajului la bordul navei în vederea pregătirii pentru o situație de urgență, inclusiv organizarea de exerciții de stingere a incendiilor și de abandonare a construcției navale.

| 3. | să ofere instrucțiuni cu privire la prevenirea incendiilor, echipamentele individuale de protecție, metodele și materialele de stingere a incendiilor, aparatele de protecție respiratorie și eventuala utilizare a acestor dispozitive în situații de urgență; |
| --- | --- |

3.

să ofere instrucțiuni cu privire la prevenirea incendiilor, echipamentele individuale de protecție, metodele și materialele de stingere a incendiilor, aparatele de protecție respiratorie și eventuala utilizare a acestor dispozitive în situații de urgență;

| 1. | Cunoașterea legislației aplicabile în materie de prevenire a incendiilor și a reglementărilor privind fumatul și cunoașterea surselor posibile de aprindere. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea legislației aplicabile în materie de prevenire a incendiilor și a reglementărilor privind fumatul și cunoașterea surselor posibile de aprindere.

| 2. | Capacitatea de a respecta reglementările relevante privind sistemele de detectare a incendiilor, echipamentele fixe și mobile de stingere a incendiilor și aparatele conexe, de exemplu echipamente de pompare, salvare, asistență, echipament individual de protecție și de comunicație. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a respecta reglementările relevante privind sistemele de detectare a incendiilor, echipamentele fixe și mobile de stingere a incendiilor și aparatele conexe, de exemplu echipamente de pompare, salvare, asistență, echipament individual de protecție și de comunicație.

| 3. | Capacitatea de a controla monitorizarea și întreținerea sistemelor și a echipamentelor de detectare și de stingere a incendiilor. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a controla monitorizarea și întreținerea sistemelor și a echipamentelor de detectare și de stingere a incendiilor.

| 4. | Capacitatea de a instrui echipajul și personalul de la bord să aplice reguli de securitate în muncă, să asigure protecția propriei persoane și să întrețină echipamentul individual de protecție. |
| --- | --- |

4.

Capacitatea de a instrui echipajul și personalul de la bord să aplice reguli de securitate în muncă, să asigure protecția propriei persoane și să întrețină echipamentul individual de protecție.

| 4. | să acorde primul ajutor; |
| --- | --- |

4.

să acorde primul ajutor;

| 1. | Capacitatea de a acționa în conformitate cu standardele și practicile de acordare a primului ajutor. |
| --- | --- |

1.

Capacitatea de a acționa în conformitate cu standardele și practicile de acordare a primului ajutor.

| 5. | să implementeze la bord un sistem eficient de control al dispozitivelor de salvare și al utilizării corecte a echipamentului individual de protecție. |
| --- | --- |

5.

să implementeze la bord un sistem eficient de control al dispozitivelor de salvare și al utilizării corecte a echipamentului individual de protecție.

| 1. | Cunoașterea legislației aplicabile în materie de dispozitive de salvare și a reglementărilor privind securitatea în muncă. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea legislației aplicabile în materie de dispozitive de salvare și a reglementărilor privind securitatea în muncă.

| 2. | Capacitatea de a asigura întreținerea și verificarea periodică a funcționării echipamentelor și sistemelor de salvare, de stingere a incendiilor și a altor echipamente și sisteme de siguranță. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a asigura întreținerea și verificarea periodică a funcționării echipamentelor și sistemelor de salvare, de stingere a incendiilor și a altor echipamente și sisteme de siguranță.

| 3. | Capacitatea de a instrui și de a motiva membrii echipajului și personalul de la bord să utilizeze în mod corect echipamentele (individuale) de siguranță și de a supraveghea aplicarea acestor instrucțiuni. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a instrui și de a motiva membrii echipajului și personalul de la bord să utilizeze în mod corect echipamentele (individuale) de siguranță și de a supraveghea aplicarea acestor instrucțiuni.

| 6. | să organizeze acordarea asistenței pentru persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă. |
| --- | --- |

6.

să organizeze acordarea asistenței pentru persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă.

| 1. | Cunoașterea cerințelor de pregătire profesională și a instrucțiunilor din anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 1177/2010. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea cerințelor de pregătire profesională și a instrucțiunilor din anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 1177/2010.

| 2. | Capacitatea de a acorda și de a organiza asistența directă pentru persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a acorda și de a organiza asistența directă pentru persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă.

7.3.   Comandantul de navă trebuie să fie în măsură să instituie planuri de urgență și de control al avariilor și să gestioneze situațiile de urgență.

Comandantul de navă trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să inițieze pregătirile pentru planurile de salvare în diferite tipuri de situații de urgență; |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să inițieze pregătirile pentru planurile de salvare în diferite tipuri de situații de urgență;

| 1. | Cunoașterea diferitelor tipuri de situații de urgență care pot apărea, cum ar fi abordajul, incendiile, inundațiile, naufragiul. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea diferitelor tipuri de situații de urgență care pot apărea, cum ar fi abordajul, incendiile, inundațiile, naufragiul.

| 2. | Capacitatea de a organiza planuri de urgență la bord pentru a răspunde unor situații de urgență și de a aloca sarcini specifice membrilor echipajului, inclusiv de monitorizare și de control. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a organiza planuri de urgență la bord pentru a răspunde unor situații de urgență și de a aloca sarcini specifice membrilor echipajului, inclusiv de monitorizare și de control.

| 2. | să instruiască membrii echipajului cu privire la metodele de prevenire a incendiilor, de recunoaștere a surselor de incendiu și de stingere a incendiilor, în funcție de diferitele competențe ale membrilor echipajului; |
| --- | --- |

2.

să instruiască membrii echipajului cu privire la metodele de prevenire a incendiilor, de recunoaștere a surselor de incendiu și de stingere a incendiilor, în funcție de diferitele competențe ale membrilor echipajului;

| 1. | Cunoașterea procedurilor de stingere a incendiilor, în special a părții tactice și de comandă. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea procedurilor de stingere a incendiilor, în special a părții tactice și de comandă.

| 2. | Cunoașterea modului de utilizare a apei pentru stingerea incendiilor, cu luarea în calcul a efectului acestei măsuri asupra stabilității navei, și capacitatea de a lua măsurile adecvate. |
| --- | --- |

2.

Cunoașterea modului de utilizare a apei pentru stingerea incendiilor, cu luarea în calcul a efectului acestei măsuri asupra stabilității navei, și capacitatea de a lua măsurile adecvate.

| 3. | Capacitatea de comunicare și de coordonare în timpul operațiunilor de stingere a incendiilor, inclusiv comunicarea cu organizațiile externe, și participarea activă la operațiunile de salvare și de stingere a incendiilor. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de comunicare și de coordonare în timpul operațiunilor de stingere a incendiilor, inclusiv comunicarea cu organizațiile externe, și participarea activă la operațiunile de salvare și de stingere a incendiilor.

| 3. | să dea instrucțiuni cu privire la utilizarea dispozitivelor de salvare; |
| --- | --- |

3.

să dea instrucțiuni cu privire la utilizarea dispozitivelor de salvare;

| 1. | Cunoașterea caracteristicilor și a elementelor specifice ale dispozitivelor de salvare. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea caracteristicilor și a elementelor specifice ale dispozitivelor de salvare.

| 2. | Capacitatea de a lansa la apă și de a readuce la bord barca de serviciu, precum și de a instrui membrii echipajului și personalul de la bord cu privire la utilizarea bărcii de serviciu. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a lansa la apă și de a readuce la bord barca de serviciu, precum și de a instrui membrii echipajului și personalul de la bord cu privire la utilizarea bărcii de serviciu.

| 4. | să dea instrucțiuni cu privire la planurile de salvare, rutele de evacuare și sistemele interne de comunicații și de alarmă. |
| --- | --- |

4.

să dea instrucțiuni cu privire la planurile de salvare, rutele de evacuare și sistemele interne de comunicații și de alarmă.

| 1. | Cunoașterea legislației aplicabile planurilor de salvare și dosarului de securitate. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea legislației aplicabile planurilor de salvare și dosarului de securitate.

| 2. | Capacitatea de a da instrucțiuni cu privire la planurile de salvare, rutele de evacuare și sistemele interne de comunicații și de alarmă. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a da instrucțiuni cu privire la planurile de salvare, rutele de evacuare și sistemele interne de comunicații și de alarmă.

7.4.   Comandantul de navă trebuie să fie în măsură să asigure respectarea cerințelor în materie de protecție a mediului.

Comandantul de navă trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să ia măsuri de precauție pentru a preveni poluarea mediului și să utilizeze echipamentele relevante; |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să ia măsuri de precauție pentru a preveni poluarea mediului și să utilizeze echipamentele relevante;

| 1. | Cunoașterea procedurilor de prevenire a poluării mediului. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea procedurilor de prevenire a poluării mediului.

| 2. | Capacitatea de a lua măsuri de precauție pentru a preveni poluarea mediului. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a lua măsuri de precauție pentru a preveni poluarea mediului.

| 3. | Capacitatea de a aplica proceduri sigure de buncheraj. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a aplica proceduri sigure de buncheraj.

| 4. | Capacitatea de a lua măsuri și de a da instrucțiuni în caz de avarie, abordaj și eșuare, inclusiv în ceea ce privește astuparea spărturilor. |
| --- | --- |

4.

Capacitatea de a lua măsuri și de a da instrucțiuni în caz de avarie, abordaj și eșuare, inclusiv în ceea ce privește astuparea spărturilor.

| 2. | să aplice legislația privind protecția mediului; |
| --- | --- |

2.

să aplice legislația privind protecția mediului;

| 1. | Cunoașterea reglementărilor în materie de mediu. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea reglementărilor în materie de mediu.

| 2. | Capacitatea de a motiva membrii echipajului și personalul de la bord să ia măsurile adecvate unui comportament care protejează mediul sau să se comporte într-un mod care protejează mediul. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a motiva membrii echipajului și personalul de la bord să ia măsurile adecvate unui comportament care protejează mediul sau să se comporte într-un mod care protejează mediul.

| 3. | să utilizeze echipamentele și materialele într-un mod economic și ecologic; |
| --- | --- |

3.

să utilizeze echipamentele și materialele într-un mod economic și ecologic;

| 1. | Cunoașterea procedurilor prin care se asigură utilizarea durabilă a resurselor. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea procedurilor prin care se asigură utilizarea durabilă a resurselor.

| 2. | Capacitatea de a instrui echipajul cu privire la utilizarea echipamentelor și a materialelor într-un mod economic și ecologic. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a instrui echipajul cu privire la utilizarea echipamentelor și a materialelor într-un mod economic și ecologic.

| 4. | să dea instrucțiuni cu privire la eliminarea sustenabilă a deșeurilor și să monitorizeze respectarea acestora. |
| --- | --- |

4.

să dea instrucțiuni cu privire la eliminarea sustenabilă a deșeurilor și să monitorizeze respectarea acestora.

| 1. | Cunoașterea legislației privind eliminarea deșeurilor. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea legislației privind eliminarea deșeurilor.

| 2. | Capacitatea de a asigura eliminarea sustenabilă a deșeurilor și de a instrui membrii echipajului și personalul de la bord în consecință. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a asigura eliminarea sustenabilă a deșeurilor și de a instrui membrii echipajului și personalul de la bord în consecință.

III.   STANDARDE DE COMPETENȚĂ PENTRU NAVIGAREA PE CĂI NAVIGABILE INTERIOARE CU CARACTER MARITIM

1.   Comandantul de navă care navighează pe căi navigabile interioare cu caracter maritim trebuie să fie în măsură să lucreze cu diagrame și hărți actualizate, cu notificări adresate căpitanilor și marinarilor și cu alte informații publicate specifice căilor navigabile cu caracter maritim.

Comandantul de navă trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să utilizeze informațiile furnizate de sursele de informații nautice specifice și normele aplicabile căilor navigabile interioare cu caracter maritim. |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să utilizeze informațiile furnizate de sursele de informații nautice specifice și normele aplicabile căilor navigabile interioare cu caracter maritim.

| 1. | Cunoașterea modului de utilizare a diagramelor și a hărților nautice pentru căile navigabile interioare cu caracter maritim. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea modului de utilizare a diagramelor și a hărților nautice pentru căile navigabile interioare cu caracter maritim.

| 2. | Capacitatea de a utiliza și a aplica corect diagramele și hărțile căilor navigabile interioare cu caracter maritim, ținând seama de factori legați de acuratețea și citirea hărților, cum ar fi data hărții, simbolurile, sondajele, descrierea fundului, adâncimile și referințele și de a utiliza standarde internaționale pentru hărți nautice precum ECDIS. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a utiliza și a aplica corect diagramele și hărțile căilor navigabile interioare cu caracter maritim, ținând seama de factori legați de acuratețea și citirea hărților, cum ar fi data hărții, simbolurile, sondajele, descrierea fundului, adâncimile și referințele și de a utiliza standarde internaționale pentru hărți nautice precum ECDIS.

| 3. | Cunoștințe de navigație terestră și prin satelit pentru a determina poziția estimată, pilotajul, coordonatele, latitudinea și longitudinea geodezice, nivelul de referință geodezic orizontal, diferența de latitudine și longitudine, distanța și viteza în raport cu uscatul, direcțiile în raport cu uscatul, cursul, cursul în raport cu uscatul, capul compas corectat cu deriva datorată direcției și forței vântului, direcția și relevmentul, determinarea cursului, determinarea cursului cu efectul vântului și al curentului, determinarea cursului cu efectul curentului și relevmentul poziției urmând un itinerariu și repere. |
| --- | --- |

3.

Cunoștințe de navigație terestră și prin satelit pentru a determina poziția estimată, pilotajul, coordonatele, latitudinea și longitudinea geodezice, nivelul de referință geodezic orizontal, diferența de latitudine și longitudine, distanța și viteza în raport cu uscatul, direcțiile în raport cu uscatul, cursul, cursul în raport cu uscatul, capul compas corectat cu deriva datorată direcției și forței vântului, direcția și relevmentul, determinarea cursului, determinarea cursului cu efectul vântului și al curentului, determinarea cursului cu efectul curentului și relevmentul poziției urmând un itinerariu și repere.

| 4. | Capacitatea de a folosi notificările adresate căpitanilor și marinarilor și alte servicii de informare, cum ar fi instrucțiuni nautice, ghiduri de planificare, liste cu farurile, informații privind siguranța maritimă. |
| --- | --- |

4.

Capacitatea de a folosi notificările adresate căpitanilor și marinarilor și alte servicii de informare, cum ar fi instrucțiuni nautice, ghiduri de planificare, liste cu farurile, informații privind siguranța maritimă.

| 5. | Cunoașterea regulilor de trafic aplicabile pe căile navigabile interioare cu caracter maritim, inclusiv părțile relevante ale reglementărilor internaționale de prevenire a coliziunilor pe mare. |
| --- | --- |

5.

Cunoașterea regulilor de trafic aplicabile pe căile navigabile interioare cu caracter maritim, inclusiv părțile relevante ale reglementărilor internaționale de prevenire a coliziunilor pe mare.

| 6. | Cunoașterea normelor aplicabile în situații de urgență pe căile navigabile interioare cu caracter maritim. |
| --- | --- |

6.

Cunoașterea normelor aplicabile în situații de urgență pe căile navigabile interioare cu caracter maritim.

| 7. | Capacitatea de a utiliza echipamentele maritime prevăzute în reglementările specifice. |
| --- | --- |

7.

Capacitatea de a utiliza echipamentele maritime prevăzute în reglementările specifice.

2.   Comandantul de navă care navighează pe căi navigabile interioare cu caracter maritim trebuie să fie în măsură să utilizeze nivelul de referință al mareelor, precum și curenții, perioadele și ciclurile de maree, momentul curenților de maree și al mareelor și variațiile din cadrul unui estuar.

Comandantul de navă trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să țină seama de maree și de prognoza meteo și starea mareei înainte de a mola și în timpul navigației. |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să țină seama de maree și de prognoza meteo și starea mareei înainte de a mola și în timpul navigației.

| 1. | Cunoașterea publicațiilor și a informațiilor de prognoză a mareelor și a curenților, cum ar fi tablele de maree, previziunile privind mareele pentru căile secundare, informații despre prezența gheții, niveluri ridicate/joase ale apei, liste cu danele și porturile, pentru a determina nivelul apei, direcția și forța curentului și adâncimea disponibilă. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea publicațiilor și a informațiilor de prognoză a mareelor și a curenților, cum ar fi tablele de maree, previziunile privind mareele pentru căile secundare, informații despre prezența gheții, niveluri ridicate/joase ale apei, liste cu danele și porturile, pentru a determina nivelul apei, direcția și forța curentului și adâncimea disponibilă.

| 2. | Cunoașterea efectelor condițiilor meteorologice, ale formei uscatului și ale altor factori asupra curenților de maree. |
| --- | --- |

2.

Cunoașterea efectelor condițiilor meteorologice, ale formei uscatului și ale altor factori asupra curenților de maree.

| 3. | Capacitatea de a determina impactul nivelului mareelor, al curentului, al condițiilor meteorologice și al valurilor asupra voiajului planificat, astfel încât să navigheze în condiții de siguranță. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a determina impactul nivelului mareelor, al curentului, al condițiilor meteorologice și al valurilor asupra voiajului planificat, astfel încât să navigheze în condiții de siguranță.

3.   Comandantul de navă care navighează pe căi navigabile interioare cu caracter maritim trebuie să fie în măsură să utilizeze SIGNI (Signalisation de voies de Navigation Intérieure – Semnalizarea căilor navigabile interioare) și IALA (International Association of Marine Aids to Navigation and Lighthouse Authorities – Asociația Internațională de Semnalizare Maritimă) pentru navigarea în condiții de siguranță pe căile navigabile interioare cu caracter maritim.

Comandantul de navă trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să utilizeze SIGNI (Signalisation de voies de Navigation Intérieure – Semnalizarea căilor navigabile interioare), IALA (International Association of Marine Aids to Navigation and Lighthouse Authorities – Asociația Internațională de Semnalizare Maritimă) sau alte sisteme locale de marcaj și de semnalizare. |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să utilizeze SIGNI (Signalisation de voies de Navigation Intérieure – Semnalizarea căilor navigabile interioare), IALA (International Association of Marine Aids to Navigation and Lighthouse Authorities – Asociația Internațională de Semnalizare Maritimă) sau alte sisteme locale de marcaj și de semnalizare.

| 1. | Cunoștințe privind balizajul, IALA partea A, sistemele de marcaj și de semnalizare, de exemplu direcția de balizaj, numerotarea geamandurilor, marcarea obiectelor și a suprastructurilor, repere laterale și cardinale, geamanduri de bifurcare, marcaje suplimentare, balizajul zonelor periculoase și al obstacolelor, balizajul căii navigabile, al pasei de navigație și al intrării în porturi, geamanduri luminoase și caracteristicile iluminării acestora. |
| --- | --- |

1.

Cunoștințe privind balizajul, IALA partea A, sistemele de marcaj și de semnalizare, de exemplu direcția de balizaj, numerotarea geamandurilor, marcarea obiectelor și a suprastructurilor, repere laterale și cardinale, geamanduri de bifurcare, marcaje suplimentare, balizajul zonelor periculoase și al obstacolelor, balizajul căii navigabile, al pasei de navigație și al intrării în porturi, geamanduri luminoase și caracteristicile iluminării acestora.

| 2. | Capacitatea de a utiliza sistemele de marcaj și de semnalizare pentru a determina poziția adecvată a construcției navale în calea navigabilă în funcție de circumstanțele și de condițiile locale. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a utiliza sistemele de marcaj și de semnalizare pentru a determina poziția adecvată a construcției navale în calea navigabilă în funcție de circumstanțele și de condițiile locale.

IV.   STANDARDE DE COMPETENȚĂ PENTRU NAVIGAREA CU AJUTORUL RADIOLOCAȚIEI

1.   Comandantul de navă care navighează cu ajutorul radiolocației trebuie să fie în măsură să ia măsurile corespunzătoare în ceea ce privește navigația cu ajutorul radiolocației înainte de a mola.

Comandantul de navă trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să pregătească plecarea în voiaj și să utilizeze instalațiile radar de navigație și indicatoarele vitezei de girație pentru navigație, în special în condiții de vizibilitate redusă. |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să pregătească plecarea în voiaj și să utilizeze instalațiile radar de navigație și indicatoarele vitezei de girație pentru navigație, în special în condiții de vizibilitate redusă.

| 1. | Cunoștințe generale despre undele radio și cunoașterea principiilor de funcționare a radiolocației, mai exact:






  • | viteza de propagare a undelor radio; |
| --- | --- | --- |

1.

Cunoștințe generale despre undele radio și cunoașterea principiilor de funcționare a radiolocației, mai exact:

•

viteza de propagare a undelor radio;

| • | reflectarea undelor radio; |
| --- | --- |

•

reflectarea undelor radio;

| • | parametrii principali ai instalațiilor radar de navigație (intervalul de frecvență de lucru, puterea de transmisie, durata impulsului, rata de rotație a antenei, caracteristicile antenei, dimensiunile afișajului și scalele de măsură, intervalul minim, rezoluția radială și rezoluția azimutală etc.). |
| --- | --- |

•

parametrii principali ai instalațiilor radar de navigație (intervalul de frecvență de lucru, puterea de transmisie, durata impulsului, rata de rotație a antenei, caracteristicile antenei, dimensiunile afișajului și scalele de măsură, intervalul minim, rezoluția radială și rezoluția azimutală etc.).

| 2. | Cunoașterea generală a principiului de funcționare al indicatoarelor vitezei de girație și a modului de utilizare a acestora. |
| --- | --- |

2.

Cunoașterea generală a principiului de funcționare al indicatoarelor vitezei de girație și a modului de utilizare a acestora.

| 3. | Capacitatea de a porni, regla și controla instalațiile radar de navigație, de exemplu frecvența, câștigul, luminozitatea, modul pornit/standby, distanța, precum și capacitatea de a utiliza indicatoarele vitezei de girație în navigația interioară și de a asigura utilizarea corectă a acestora. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a porni, regla și controla instalațiile radar de navigație, de exemplu frecvența, câștigul, luminozitatea, modul pornit/standby, distanța, precum și capacitatea de a utiliza indicatoarele vitezei de girație în navigația interioară și de a asigura utilizarea corectă a acestora.

2.   Comandantul de navă care navighează cu ajutorul radiolocației trebuie să fie în măsură să interpreteze afișajul echipamentului de radiolocație și să analizeze informațiile furnizate de echipamentul de radiolocație.

Comandantul de navă trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să interpreteze corect afișajul echipamentului de radiolocație în ceea ce privește poziția proprie și poziția altor construcții navale; |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să interpreteze corect afișajul echipamentului de radiolocație în ceea ce privește poziția proprie și poziția altor construcții navale;

| 1. | Capacitatea de a interpreta afișajul echipamentului de radiolocație prin identificarea corectă a:






  • | poziției antenei pe afișaj și a liniei de direcție; |
| --- | --- | --- |

1.

Capacitatea de a interpreta afișajul echipamentului de radiolocație prin identificarea corectă a:

•

poziției antenei pe afișaj și a liniei de direcție;

| • | reglarea poziției, a cursului și a direcției de girație a propriei construcții navale; |
| --- | --- |

•

reglarea poziției, a cursului și a direcției de girație a propriei construcții navale;

| • | determinarea distanțelor și a razei de acțiune. |
| --- | --- |

•

determinarea distanțelor și a razei de acțiune.

| 2. | Capacitatea de a interpreta comportamentul altor participanți la trafic (construcțiile navale staționare, care vin din sens opus și care navighează în același sens). |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a interpreta comportamentul altor participanți la trafic (construcțiile navale staționare, care vin din sens opus și care navighează în același sens).

| 2. | să analizeze alte informații furnizate de echipamentul de radiolocație. |
| --- | --- |

2.

să analizeze alte informații furnizate de echipamentul de radiolocație.

| 1. | Capacitatea de a analiza informațiile furnizate de radar, cum ar fi linia de direcție, linia relevmentului electronic (EBL), cercurile de distanță și cercul de distanță variabilă (VRM), urmele obiectivelor, descentrarea, liniile paralele, precum și capacitatea de a explica imaginea radar. |
| --- | --- |

1.

Capacitatea de a analiza informațiile furnizate de radar, cum ar fi linia de direcție, linia relevmentului electronic (EBL), cercurile de distanță și cercul de distanță variabilă (VRM), urmele obiectivelor, descentrarea, liniile paralele, precum și capacitatea de a explica imaginea radar.

| 2. | Cunoașterea limitării informațiilor furnizate de echipamentele de navigație cu ajutorul radiolocației. |
| --- | --- |

2.

Cunoașterea limitării informațiilor furnizate de echipamentele de navigație cu ajutorul radiolocației.

| 3. | Capacitatea de a interpreta obiectele staționare și în mișcare afișate pe ecranul radar. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a interpreta obiectele staționare și în mișcare afișate pe ecranul radar.

3.   Comandantul de navă care navighează cu ajutorul radiolocației trebuie să fie în măsură să reducă interferențele de diverse origini.

Comandantul de navă trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să identifice și să reducă perturbațiile provenite de la propria construcție navală; |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să identifice și să reducă perturbațiile provenite de la propria construcție navală;

| 1. | Cunoașterea perturbațiilor care ar putea fi produse de întreruperea sau scindarea fasciculului antenei, de efectele de ocultare (zone fără vizibilitate) sau de reflexii multiple (de exemplu, în zona compartimentelor de încărcare). |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea perturbațiilor care ar putea fi produse de întreruperea sau scindarea fasciculului antenei, de efectele de ocultare (zone fără vizibilitate) sau de reflexii multiple (de exemplu, în zona compartimentelor de încărcare).

| 2. | Capacitatea de a lua măsuri pentru a reduce perturbațiile produse de propria construcție navală. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a lua măsuri pentru a reduce perturbațiile produse de propria construcție navală.

| 2. | să identifice și să reducă perturbațiile provenite din mediu; |
| --- | --- |

2.

să identifice și să reducă perturbațiile provenite din mediu;

| 1. | Cunoașterea perturbațiilor produse de ploaie sau de valuri, de câmpuri difuze (de exemplu poduri), reflexii multiple, ecouri false/fantomă, linii electrice aeriene, umbre radar și efecte de propagare pe traiectorii multiple. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea perturbațiilor produse de ploaie sau de valuri, de câmpuri difuze (de exemplu poduri), reflexii multiple, ecouri false/fantomă, linii electrice aeriene, umbre radar și efecte de propagare pe traiectorii multiple.

| 2. | Capacitatea de a lua măsuri pentru a reduce perturbațiile provenite din mediu [prin folosirea facilităților pentru reducerea ecourilor perturbatoare produse de ploaie (FTC) și de mare (STC)]. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a lua măsuri pentru a reduce perturbațiile provenite din mediu [prin folosirea facilităților pentru reducerea ecourilor perturbatoare produse de ploaie (FTC) și de mare (STC)].

| 3. | să identifice și să reducă perturbațiile provenite de la alte instalații radar de navigație. |
| --- | --- |

3.

să identifice și să reducă perturbațiile provenite de la alte instalații radar de navigație.

| 1. | Cunoașterea aspectului perturbațiilor produse de alte instalații radar de navigație. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea aspectului perturbațiilor produse de alte instalații radar de navigație.

| 2. | Capacitatea de a lua măsuri pentru eliminarea perturbațiilor provenite de la alte instalații radar de navigație (respingerea interferențelor). |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a lua măsuri pentru eliminarea perturbațiilor provenite de la alte instalații radar de navigație (respingerea interferențelor).

4.   Comandantul de navă care navighează cu ajutorul radiolocației trebuie să fie în măsură să navigheze cu ajutorul radiolocației luând în considerare setul convenit de norme aplicabile în navigația interioară și în conformitate cu reglementările care specifică cerințele pentru navigația cu ajutorul radiolocației (cum sunt cerințele referitoare la echipaj sau cerințele tehnice aplicabile navelor).

Comandantul de navă trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să aplice normele care reglementează utilizarea echipamentului de radiolocație. |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să aplice normele care reglementează utilizarea echipamentului de radiolocație.

| 1. | Cunoașterea normelor specifice pentru utilizarea radarului în cadrul setului convenit de reguli aplicabile în navigația interioară și al reglementărilor polițienești aplicabile (de exemplu, navigația în situații de vizibilitate redusă, utilizarea radarului atunci când vizibilitatea nu este redusă și utilizarea obligatorie a radarului în timpul navigației), utilizarea VHF, a semnalelor sonore și a acordurilor privind cursul de urmat. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea normelor specifice pentru utilizarea radarului în cadrul setului convenit de reguli aplicabile în navigația interioară și al reglementărilor polițienești aplicabile (de exemplu, navigația în situații de vizibilitate redusă, utilizarea radarului atunci când vizibilitatea nu este redusă și utilizarea obligatorie a radarului în timpul navigației), utilizarea VHF, a semnalelor sonore și a acordurilor privind cursul de urmat.

| 2. | Cunoașterea cerințelor tehnice pentru construcțiile navale care utilizează instalații radar de navigație în conformitate cu cerințele tehnice aplicabile, cum ar fi ES-TRIN (Standardul european de stabilire a cerințelor tehnice pentru navele de navigație interioară). |
| --- | --- |

2.

Cunoașterea cerințelor tehnice pentru construcțiile navale care utilizează instalații radar de navigație în conformitate cu cerințele tehnice aplicabile, cum ar fi ES-TRIN (Standardul european de stabilire a cerințelor tehnice pentru navele de navigație interioară).

| 3. | Capacitatea de a utiliza corect instalația radar de navigație, indicatoarele vitezei de girație și ECDIS pentru navigația interioară combinat cu echipamentul de radiolocație. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a utiliza corect instalația radar de navigație, indicatoarele vitezei de girație și ECDIS pentru navigația interioară combinat cu echipamentul de radiolocație.

| 4. | Cunoașterea cerințelor pentru echipaj aplicabile în situații de vizibilitate redusă și de vizibilitate bună. |
| --- | --- |

4.

Cunoașterea cerințelor pentru echipaj aplicabile în situații de vizibilitate redusă și de vizibilitate bună.

| 5. | Capacitatea de a aloca în mod adecvat sarcini membrilor echipajului și de a da instrucțiuni adecvate. |
| --- | --- |

5.

Capacitatea de a aloca în mod adecvat sarcini membrilor echipajului și de a da instrucțiuni adecvate.

5.   Comandantul de navă care navighează cu ajutorul radiolocației trebuie să fie în măsură să gestioneze circumstanțele specifice, precum traficul dens, defectarea dispozitivelor, situațiile periculoase.

Comandantul de navă trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să reacționeze în mod corespunzător în situații excepționale, cum ar fi traficul dens, defectarea dispozitivelor și alte situații de trafic nesigure sau periculoase. |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să reacționeze în mod corespunzător în situații excepționale, cum ar fi traficul dens, defectarea dispozitivelor și alte situații de trafic nesigure sau periculoase.

| 1. | Cunoașterea posibilităților de reacție în situații de trafic dens. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea posibilităților de reacție în situații de trafic dens.

| 2. | Capacitatea de a lua măsuri adecvate în situații de trafic dens. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a lua măsuri adecvate în situații de trafic dens.

| 3. | Cunoașterea măsurilor de atenuare și a reacțiilor adecvate în caz de defectare a dispozitivelor. |
| --- | --- |

3.

Cunoașterea măsurilor de atenuare și a reacțiilor adecvate în caz de defectare a dispozitivelor.

| 4. | Capacitatea de a reacționa în caz de defectare a dispozitivelor. |
| --- | --- |

4.

Capacitatea de a reacționa în caz de defectare a dispozitivelor.

| 5. | Cunoașterea acțiunilor care pot fi întreprinse în cazul unor situații de trafic nesigure sau periculoase. |
| --- | --- |

5.

Cunoașterea acțiunilor care pot fi întreprinse în cazul unor situații de trafic nesigure sau periculoase.

| 6. | Capacitatea de a reacționa în orice situație de trafic nesigură sau periculoasă. |
| --- | --- |

6.

Capacitatea de a reacționa în orice situație de trafic nesigură sau periculoasă.

V.   STANDARDE DE COMPETENȚĂ PENTRU EXPERȚII ÎN NAVIGAȚIA CU PASAGERI

1.   Expertul trebuie să fie în măsură să organizeze utilizarea echipamentelor de salvare de la bordul navelor de pasageri.

Expertul trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să organizeze utilizarea echipamentelor de salvare. |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să organizeze utilizarea echipamentelor de salvare.

| 1. | Cunoașterea planurilor de control al siguranței, inclusiv:






  • | dosarul de securitate și planul de siguranță; |
| --- | --- | --- |

1.

Cunoașterea planurilor de control al siguranței, inclusiv:

•

dosarul de securitate și planul de siguranță;

| • | planurile și procedurile de urgență. |
| --- | --- |

•

planurile și procedurile de urgență.

| 2. | Cunoașterea echipamentelor de salvare și a funcțiilor acestora și capacitatea de a demonstra utilizarea echipamentelor de salvare. |
| --- | --- |

2.

Cunoașterea echipamentelor de salvare și a funcțiilor acestora și capacitatea de a demonstra utilizarea echipamentelor de salvare.

| 3. | Cunoașterea zonelor accesibile pasagerilor cu mobilitate redusă. |
| --- | --- |

3.

Cunoașterea zonelor accesibile pasagerilor cu mobilitate redusă.

| 4. | Capacitatea de a demonstra utilizarea echipamentelor de salvare pentru pasageri, inclusiv pentru pasagerii cu mobilitate redusă. |
| --- | --- |

4.

Capacitatea de a demonstra utilizarea echipamentelor de salvare pentru pasageri, inclusiv pentru pasagerii cu mobilitate redusă.

2.   Expertul trebuie să fie în măsură să aplice instrucțiuni de siguranță și să ia măsurile necesare pentru protejarea călătorilor în general, în special în caz de urgență (de exemplu evacuare, avarie, abordaj, eșuare, incendiu, explozie sau alte situații care ar putea genera panică), inclusiv prin asigurarea de asistență directă persoanelor cu handicap și persoanelor cu mobilitate redusă în conformitate cu cerințele de pregătire profesională și cu instrucțiunile din anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 1177/2010.

Expertul trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să aplice instrucțiunile de siguranță; |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să aplice instrucțiunile de siguranță;

| 1. | Capacitatea de a monitoriza sistemele și echipamentele de siguranță și de a organiza inspecții și verificări ale echipamentelor de siguranță ale navei de pasageri, inclusiv ale aparatelor de protecție respiratorie. |
| --- | --- |

1.

Capacitatea de a monitoriza sistemele și echipamentele de siguranță și de a organiza inspecții și verificări ale echipamentelor de siguranță ale navei de pasageri, inclusiv ale aparatelor de protecție respiratorie.

| 2. | Capacitatea de a organiza exerciții pentru situații de urgență. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a organiza exerciții pentru situații de urgență.

| 3. | Capacitatea de a instrui membrii echipajului și ai personalului de la bord care au responsabilități în temeiul dosarului de securitate cu privire la utilizarea echipamentelor de salvare, a rutelor de evacuare, a locurilor de adunare și a punctelor de evacuare în caz de urgență. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a instrui membrii echipajului și ai personalului de la bord care au responsabilități în temeiul dosarului de securitate cu privire la utilizarea echipamentelor de salvare, a rutelor de evacuare, a locurilor de adunare și a punctelor de evacuare în caz de urgență.

| 4. | Capacitatea de a furniza informații pasagerilor la începutul voiajului cu privire la codul de conduită și la conținutul planului de siguranță. |
| --- | --- |

4.

Capacitatea de a furniza informații pasagerilor la începutul voiajului cu privire la codul de conduită și la conținutul planului de siguranță.

| 2. | să ia măsurile necesare pentru a proteja pasagerii în general și în situații de urgență; |
| --- | --- |

2.

să ia măsurile necesare pentru a proteja pasagerii în general și în situații de urgență;

| 1. | Capacitatea de a implementa planificarea dosarului de securitate pentru evacuarea unor părți ale navei sau a întregii nave, ținând cont de situația de urgență specifică (de exemplu fum, incendiu, scurgeri, pericol pentru stabilitatea navei și pericole generate de mărfurile transportate la bord). |
| --- | --- |

1.

Capacitatea de a implementa planificarea dosarului de securitate pentru evacuarea unor părți ale navei sau a întregii nave, ținând cont de situația de urgență specifică (de exemplu fum, incendiu, scurgeri, pericol pentru stabilitatea navei și pericole generate de mărfurile transportate la bord).

| 2. | Cunoașterea principiilor de gestionare a crizelor, mulțimilor și conflictelor. |
| --- | --- |

2.

Cunoașterea principiilor de gestionare a crizelor, mulțimilor și conflictelor.

| 3. | Capacitatea de a furniza informațiile necesare comandantului de navă, pasagerilor și echipajelor de salvare externe. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a furniza informațiile necesare comandantului de navă, pasagerilor și echipajelor de salvare externe.

| 3. | să ofere asistență și să dea instrucțiuni pentru a facilita îmbarcarea, voiajul și debarcarea în siguranță a persoanelor cu handicap și a persoanelor cu mobilitate redusă. |
| --- | --- |

3.

să ofere asistență și să dea instrucțiuni pentru a facilita îmbarcarea, voiajul și debarcarea în siguranță a persoanelor cu handicap și a persoanelor cu mobilitate redusă.

| 1. | Cunoașterea modalităților de acces pe navă, a spațiilor de la bord adaptate pentru persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă, inclusiv a nevoilor specifice ale acestora în ceea ce privește, de exemplu, rutele de evacuare și desemnarea corectă a acestor spații în planurile de siguranță. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea modalităților de acces pe navă, a spațiilor de la bord adaptate pentru persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă, inclusiv a nevoilor specifice ale acestora în ceea ce privește, de exemplu, rutele de evacuare și desemnarea corectă a acestor spații în planurile de siguranță.

| 2. | Capacitatea de a pune în aplicare normele privind accesul nediscriminatoriu și planificarea dosarului de securitate pentru persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă și îndeplinirea tuturor cerințelor de pregătire profesională prevăzute în anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 1177/2010. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a pune în aplicare normele privind accesul nediscriminatoriu și planificarea dosarului de securitate pentru persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă și îndeplinirea tuturor cerințelor de pregătire profesională prevăzute în anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 1177/2010.

3.   Expertul trebuie să fie în măsură să comunice în limba engleză la un nivel elementar.

Expertul trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să comunice problemele legate de siguranță într-o limbă engleză de bază. |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să comunice problemele legate de siguranță într-o limbă engleză de bază.

| 1. | Cunoașterea vocabularului englez elementar și a pronunției expresiilor adecvate pentru ghidarea tuturor persoanelor aflate la bord în situații standard și pentru alertarea și ghidarea lor în caz de urgență. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea vocabularului englez elementar și a pronunției expresiilor adecvate pentru ghidarea tuturor persoanelor aflate la bord în situații standard și pentru alertarea și ghidarea lor în caz de urgență.

| 2. | Capacitatea de a utiliza vocabularul elementar în limba engleză și pronunția expresiilor adecvate pentru ghidarea tuturor persoanelor aflate la bord în situații standard și pentru alertarea și ghidarea lor în caz de urgență. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a utiliza vocabularul elementar în limba engleză și pronunția expresiilor adecvate pentru ghidarea tuturor persoanelor aflate la bord în situații standard și pentru alertarea și ghidarea lor în caz de urgență.

4.   Expertul trebuie să fie în măsură să îndeplinească cerințele relevante ale Regulamentului (UE) nr. 1177/2010.

Expertul trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să acorde asistență pasagerilor în ceea ce privește drepturile pasagerilor. |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să acorde asistență pasagerilor în ceea ce privește drepturile pasagerilor.

| 1. | Cunoașterea normelor pentru transportul pe căi navigabile interioare instituite prin Regulamentul (UE) nr. 1177/2010, în special în ceea ce privește nediscriminarea pasagerilor în ceea ce privește condițiile de transport oferite de operatorii de transport, drepturile pasagerilor în cazuri de anulare sau întârziere, informațiile minime care trebuie furnizate pasagerilor, soluționarea plângerilor și normele generale de asigurare a aplicării. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea normelor pentru transportul pe căi navigabile interioare instituite prin Regulamentul (UE) nr. 1177/2010, în special în ceea ce privește nediscriminarea pasagerilor în ceea ce privește condițiile de transport oferite de operatorii de transport, drepturile pasagerilor în cazuri de anulare sau întârziere, informațiile minime care trebuie furnizate pasagerilor, soluționarea plângerilor și normele generale de asigurare a aplicării.

| 2. | Capacitatea de a informa pasagerii cu privire la drepturile aplicabile ale pasagerilor. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a informa pasagerii cu privire la drepturile aplicabile ale pasagerilor.

| 3. | Capacitatea de a implementa procedurile aplicabile pentru asigurarea accesului și acordarea de asistență profesională. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a implementa procedurile aplicabile pentru asigurarea accesului și acordarea de asistență profesională.

VI.   STANDARDE DE COMPETENȚĂ PENTRU EXPERȚII ÎN GAZ NATURAL LICHEFIAT (GNL)

1.   Expertul trebuie să fie în măsură să asigure respectarea legislației și a standardelor care se aplică construcțiilor navale ce folosesc GNL drept combustibil, precum și a altor reglementări relevante privind securitatea și sănătatea.

Expertul trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | asigură respectarea legislației și a standardelor relevante aplicabile construcțiilor navale care folosesc GNL drept combustibil; |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

asigură respectarea legislației și a standardelor relevante aplicabile construcțiilor navale care folosesc GNL drept combustibil;

| 1. | Cunoașterea reglementărilor aplicabile construcțiilor navale care folosesc GNL drept combustibil, cum ar fi reglementările polițienești relevante, reglementările relevante privind cerințele tehnice și ADN. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea reglementărilor aplicabile construcțiilor navale care folosesc GNL drept combustibil, cum ar fi reglementările polițienești relevante, reglementările relevante privind cerințele tehnice și ADN.

| 2. | Cunoașterea normelor societății de clasificare. |
| --- | --- |

2.

Cunoașterea normelor societății de clasificare.

| 3. | Capacitatea de a instrui membrii echipajului și de a monitoriza operațiunile acestora pentru a asigura respectarea, la bordul navei, a legislației și standardelor aplicabile construcțiilor navale care folosesc GNL drept combustibil și, în special, a procedurii de buncheraj. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a instrui membrii echipajului și de a monitoriza operațiunile acestora pentru a asigura respectarea, la bordul navei, a legislației și standardelor aplicabile construcțiilor navale care folosesc GNL drept combustibil și, în special, a procedurii de buncheraj.

| 2. | să asigure respectarea altor reglementări relevante privind sănătatea și securitatea în timp ce construcția navală este în marș sau este amarată. |
| --- | --- |

2.

să asigure respectarea altor reglementări relevante privind sănătatea și securitatea în timp ce construcția navală este în marș sau este amarată.

| 1. | Cunoașterea reglementărilor relevante privind sănătatea și securitatea, inclusiv cerințele și autorizațiile locale relevante, în special în zonele portuare. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea reglementărilor relevante privind sănătatea și securitatea, inclusiv cerințele și autorizațiile locale relevante, în special în zonele portuare.

| 2. | Capacitatea de a instrui membrii echipajului și de a monitoriza operațiunile acestora pentru a asigura respectarea altor reglementări relevante privind sănătatea și securitatea. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a instrui membrii echipajului și de a monitoriza operațiunile acestora pentru a asigura respectarea altor reglementări relevante privind sănătatea și securitatea.

2.   Expertul trebuie să fie în măsură să cunoască aspectele importante specifice legate de GNL, să recunoască riscurile și să le gestioneze.

Expertul trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să recunoască aspectele importante specifice legate de caracteristicile specifice ale GNL; |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să recunoască aspectele importante specifice legate de caracteristicile specifice ale GNL;

| 1. | Cunoașterea definiției, a compoziției și a atributelor de calitate ale GNL, precum și a fișei cu date de securitate (FDS): proprietățile fizice și caracteristicile produsului și caracteristicile de mediu. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea definiției, a compoziției și a atributelor de calitate ale GNL, precum și a fișei cu date de securitate (FDS): proprietățile fizice și caracteristicile produsului și caracteristicile de mediu.

| 2. | Cunoașterea următoarelor: temperatura adecvată de depozitare, punctul de aprindere, limitele de explozie și caracteristicile de presiune, temperaturile critice, pericolele asociate, condițiile atmosferice, proprietățile criogenice, comportarea GNL în aer, evaporarea și gazul inert, de exemplu azotul. |
| --- | --- |

2.

Cunoașterea următoarelor: temperatura adecvată de depozitare, punctul de aprindere, limitele de explozie și caracteristicile de presiune, temperaturile critice, pericolele asociate, condițiile atmosferice, proprietățile criogenice, comportarea GNL în aer, evaporarea și gazul inert, de exemplu azotul.

| 2. | să recunoască riscurile și să le gestioneze. |
| --- | --- |

2.

să recunoască riscurile și să le gestioneze.

| 1. | Cunoașterea planurilor de siguranță, a pericolelor și a riscurilor, inclusiv cunoașterea planului rolurilor și a sarcinilor în materie de siguranță aferente. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea planurilor de siguranță, a pericolelor și a riscurilor, inclusiv cunoașterea planului rolurilor și a sarcinilor în materie de siguranță aferente.

| 2. | Capacitatea de a asigura gestionarea riscurilor, de a documenta siguranța la bord (inclusiv planul de siguranță și instrucțiunile de siguranță), de a evalua și a controla zonele periculoase și protecția împotriva incendiilor și de a utiliza echipamentele individuale de protecție. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a asigura gestionarea riscurilor, de a documenta siguranța la bord (inclusiv planul de siguranță și instrucțiunile de siguranță), de a evalua și a controla zonele periculoase și protecția împotriva incendiilor și de a utiliza echipamentele individuale de protecție.

3.   Expertul trebuie să fie în măsură să opereze sistemele specifice GNL în condiții de siguranță.

Expertul trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să opereze sistemele specifice GNL de la bord și pe cele conectate cu sistemele de la bord în condiții de siguranță. |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să opereze sistemele specifice GNL de la bord și pe cele conectate cu sistemele de la bord în condiții de siguranță.

| 1. | Cunoașterea aspectelor tehnice ale sistemului GNL, cum ar fi:






  • | configurația generală și manualul de utilizare; |
| --- | --- | --- |

1.

Cunoașterea aspectelor tehnice ale sistemului GNL, cum ar fi:

•

configurația generală și manualul de utilizare;

| • | sistemul de buncheraj cu GNL; |
| --- | --- |

•

sistemul de buncheraj cu GNL;

| • | echipamente de control al deversării; |
| --- | --- |

•

echipamente de control al deversării;

| • | sistemul de izolare a GNL; |
| --- | --- |

•

sistemul de izolare a GNL;

| • | sistemul de pregătire a gazelor; |
| --- | --- |

•

sistemul de pregătire a gazelor;

| • | rețeaua de conducte GNL; |
| --- | --- |

•

rețeaua de conducte GNL;

| • | sistemul de alimentare cu gaz; |
| --- | --- |

•

sistemul de alimentare cu gaz;

| • | concepția sălii de mașini; |
| --- | --- |

•

concepția sălii de mașini;

| • | sistemul de ventilație; |
| --- | --- |

•

sistemul de ventilație;

| • | temperatura și presiunea (modul de citire a unei diagrame de distribuție a presiunii și a temperaturii); |
| --- | --- |

•

temperatura și presiunea (modul de citire a unei diagrame de distribuție a presiunii și a temperaturii);

| • | supapele (în special supapa principală de alimentare cu gaz), supapele reductoare de presiune; |
| --- | --- |

•

supapele (în special supapa principală de alimentare cu gaz), supapele reductoare de presiune;

| • | sistemele de control, supraveghere și siguranță, alarmele, detectarea gazelor și racordurile de separare pentru mediul uscat. |
| --- | --- |

•

sistemele de control, supraveghere și siguranță, alarmele, detectarea gazelor și racordurile de separare pentru mediul uscat.

| 2. | Capacitatea de a prezenta modul de acțiune al GNL, de a citi presiunea și temperatura, de a utiliza sistemele de stripare, de depozitare, de alimentare cu gaz, de ventilație, conductele și sistemele de siguranță, supapele, precum și de a gestiona evaporarea GNL. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a prezenta modul de acțiune al GNL, de a citi presiunea și temperatura, de a utiliza sistemele de stripare, de depozitare, de alimentare cu gaz, de ventilație, conductele și sistemele de siguranță, supapele, precum și de a gestiona evaporarea GNL.

4.   Expertul trebuie să fie în măsură să asigure verificarea regulată a sistemului GNL.

Expertul trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să efectueze și să monitorizeze verificarea regulată a sistemului GNL. |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să efectueze și să monitorizeze verificarea regulată a sistemului GNL.

| 1. | Cunoștințe privind întreținerea și monitorizarea sistemului GNL. |
| --- | --- |

1.

Cunoștințe privind întreținerea și monitorizarea sistemului GNL.

| 2. | Cunoașterea posibilelor avarii și alarme. |
| --- | --- |

2.

Cunoașterea posibilelor avarii și alarme.

| 3. | Capacitatea de a efectua întreținerea zilnică, întreținerea săptămânală, întreținerea periodică regulată, de a remedia defecțiunile și de a consemna lucrările de întreținere. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a efectua întreținerea zilnică, întreținerea săptămânală, întreținerea periodică regulată, de a remedia defecțiunile și de a consemna lucrările de întreținere.

5.   Expertul trebuie să fie în măsură să știe cum să efectueze operațiunile de buncheraj cu GNL în mod sigur și controlat.

Expertul trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să efectueze și să monitorizeze procedurile de buncheraj în condiții de siguranță. |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să efectueze și să monitorizeze procedurile de buncheraj în condiții de siguranță.

| 1. | Cunoașterea următoarelor:






  • | marcajul de identificare, în conformitate cu reglementările polițienești și portuare relevante; |
| --- | --- | --- |

1.

Cunoașterea următoarelor:

•

marcajul de identificare, în conformitate cu reglementările polițienești și portuare relevante;

| • | condițiile de acostare și de amarare în vederea buncherajului; |
| --- | --- |

•

condițiile de acostare și de amarare în vederea buncherajului;

| • | procedura de buncheraj cu GNL; |
| --- | --- |

•

procedura de buncheraj cu GNL;

| • | purjarea sistemului GNL; |
| --- | --- |

•

purjarea sistemului GNL;

| • | listele de verificare relevante și certificatul de livrare; |
| --- | --- |

•

listele de verificare relevante și certificatul de livrare;

| • | măsurile de siguranță pentru buncheraj și procedurile de evacuare. |
| --- | --- |

•

măsurile de siguranță pentru buncheraj și procedurile de evacuare.

| 2. | Capacitatea de a iniția și de a monitoriza procedurile de buncheraj, inclusiv luarea măsurilor care să garanteze amararea în siguranță, poziționarea corectă a cablurilor și a conductelor pentru a evita scurgerile și capacitatea de a lua, în orice moment, dacă este necesar, măsuri de decuplare în siguranță a racordului GNL și de buncheraj. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a iniția și de a monitoriza procedurile de buncheraj, inclusiv luarea măsurilor care să garanteze amararea în siguranță, poziționarea corectă a cablurilor și a conductelor pentru a evita scurgerile și capacitatea de a lua, în orice moment, dacă este necesar, măsuri de decuplare în siguranță a racordului GNL și de buncheraj.

| 3. | Capacitatea de a asigura respectarea reglementărilor relevante aplicabile în zona cu acces restricționat. |
| --- | --- |

3.

Capacitatea de a asigura respectarea reglementărilor relevante aplicabile în zona cu acces restricționat.

| 4. | Capacitatea de a comunica inițierea procedurii de buncheraj și de a efectua buncherajul în condiții de siguranță, în conformitate cu manualul, inclusiv capacitatea de a monitoriza presiunea, temperatura și nivelul GNL în tancuri. |
| --- | --- |

4.

Capacitatea de a comunica inițierea procedurii de buncheraj și de a efectua buncherajul în condiții de siguranță, în conformitate cu manualul, inclusiv capacitatea de a monitoriza presiunea, temperatura și nivelul GNL în tancuri.

| 5. | Capacitatea de a purja sistemele de conducte, de a închide supapele și de a deconecta construcția navală de la instalația de buncheraj, precum și de a comunica încheierea procedurii după buncheraj. |
| --- | --- |

5.

Capacitatea de a purja sistemele de conducte, de a închide supapele și de a deconecta construcția navală de la instalația de buncheraj, precum și de a comunica încheierea procedurii după buncheraj.

6.   Expertul trebuie să fie în măsură să pregătească sistemul GNL pentru întreținerea construcției navale.

Expertul trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să pregătească sistemul GNL pentru întreținerea construcției navale și pentru următoarea utilizare. |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să pregătească sistemul GNL pentru întreținerea construcției navale și pentru următoarea utilizare.

| 1. | Cunoașterea procedurilor corecte de purjare, cum ar fi golirea de gaze și spălarea sistemului GNL înainte de a lăsa construcția navală în șantierul naval. |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea procedurilor corecte de purjare, cum ar fi golirea de gaze și spălarea sistemului GNL înainte de a lăsa construcția navală în șantierul naval.

| 2. | Capacitatea de a efectua:






  • | inertizarea sistemului GNL; |
| --- | --- | --- |

2.

Capacitatea de a efectua:

•

inertizarea sistemului GNL;

| • | procedura de golire a tancului de combustibil GNL; |
| --- | --- |

•

procedura de golire a tancului de combustibil GNL;

| • | prima umplere a tancului de combustibil GNL (uscare și răcire); |
| --- | --- |

•

prima umplere a tancului de combustibil GNL (uscare și răcire);

| • | repunerea în funcțiune după ieșirea din șantierul naval. |
| --- | --- |

•

repunerea în funcțiune după ieșirea din șantierul naval.

7.   Expertul trebuie să fie în măsură să gestioneze situațiile de urgență legate de GNL.

Expertul trebuie să fie în măsură:

| COLOANA 1


  COMPETENȚĂ | COLOANA 2


  CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI |
| --- | --- |
| 1. | să reacționeze în mod corespunzător în situații de urgență (cum ar fi scurgerile și deversările de GNL, contactul cu pielea al unei substanțe cu temperatură scăzută, incendiile, incidentele legate de transportul de mărfuri periculoase care prezintă riscuri specifice sau eșuarea construcției navale). |

COLOANA 1

COMPETENȚĂ

COLOANA 2

CUNOȘTINȚE ȘI APTITUDINI

1.

să reacționeze în mod corespunzător în situații de urgență (cum ar fi scurgerile și deversările de GNL, contactul cu pielea al unei substanțe cu temperatură scăzută, incendiile, incidentele legate de transportul de mărfuri periculoase care prezintă riscuri specifice sau eșuarea construcției navale).

| 1. | Cunoașterea măsurilor de urgență și a documentației privind siguranța la bord (inclusiv planul de siguranță și instrucțiunile de siguranță). |
| --- | --- |

1.

Cunoașterea măsurilor de urgență și a documentației privind siguranța la bord (inclusiv planul de siguranță și instrucțiunile de siguranță).

| 2. | Capacitatea de a reacționa în mod corespunzător în situații de urgență, cum ar fi:






  • | deversarea GNL pe punte; |
| --- | --- | --- |

2.

Capacitatea de a reacționa în mod corespunzător în situații de urgență, cum ar fi:

•

deversarea GNL pe punte;

| • | contactul GNL cu pielea; |
| --- | --- |

•

contactul GNL cu pielea;

| • | deversarea GNL în spații închise (de exemplu, în sălile de mașini); |
| --- | --- |

•

deversarea GNL în spații închise (de exemplu, în sălile de mașini);

| • | deversarea GNL sau scurgerea de gaze naturale în spații interbarieră (de exemplu, tancuri de combustibil cu pereți dubli, conducte cu pereți dubli); |
| --- | --- |

•

deversarea GNL sau scurgerea de gaze naturale în spații interbarieră (de exemplu, tancuri de combustibil cu pereți dubli, conducte cu pereți dubli);

| • | incendiu în apropierea tancurilor de combustibil GNL sau în încăperile de mașini; |
| --- | --- |

•

incendiu în apropierea tancurilor de combustibil GNL sau în încăperile de mașini;

| • | suprapresiune în sistemele de conducte după activarea opririi de urgență în caz de eliberare sau de evacuare iminentă. |
| --- | --- |

•

suprapresiune în sistemele de conducte după activarea opririi de urgență în caz de eliberare sau de evacuare iminentă.

| 3. | Cunoașterea pericolelor specifice asociate transportului de mărfurilor periculoase și eșuării sau abordajului construcției navale. |
| --- | --- |

3.

Cunoașterea pericolelor specifice asociate transportului de mărfurilor periculoase și eșuării sau abordajului construcției navale.

| 4. | Capacitatea de a lua măsuri de urgență și măsuri de urgență privind supravegherea de la distanță, de exemplu pentru a gestiona în mod corespunzător incendiile cu GNL, de baltă, sub formă de jet și fulger. |
| --- | --- |

4.

Capacitatea de a lua măsuri de urgență și măsuri de urgență privind supravegherea de la distanță, de exemplu pentru a gestiona în mod corespunzător incendiile cu GNL, de baltă, sub formă de jet și fulger.

---

(1)  Regulamentul (UE) nr. 1177/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind drepturile pasagerilor care călătoresc pe mare și pe căi navigabile interioare și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 (JO L 334, 17.12.2010, p. 1).

(2)  Directiva (UE) 2016/1629 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 septembrie 2016 de stabilire a cerințelor tehnice pentru navele de navigație interioară, de modificare a Directivei 2009/100/CE și de abrogare a Directivei 2006/87/CE (JO L 252, 16.9.2016, p. 118).

---

ANEXA II

STANDARDE PENTRU EXAMENELE PRACTICE

I.   STANDARDE PENTRU EXAMINAREA PRACTICĂ ÎN VEDEREA OBȚINERII UNEI AUTORIZAȚII SPECIFICE PENTRU NAVIGAREA CU AJUTORUL RADIOLOCAȚIEI

1.   Competențe specifice și situații de evaluare

Examinatorii au libertatea de a decide cu privire la conținutul elementelor individuale de examinare.

Examinatorii trebuie să verifice elementele 1-16 și cel puțin unul dintre elementele 17-19. Candidații trebuie să obțină cel puțin 7 din 10 puncte la fiecare element.

| Nr. | Competențe | Elemente de examinare |
| --- | --- | --- |
| 1 | 1.1 | pornirea, reglarea și controlarea funcționării instalațiilor radar de navigație; |
| 2 | 1.1 | pornirea, reglarea și controlarea funcționării indicatorului vitezei de girație; |
| 3 | 1.1 | interpretarea corectă a afișajului radar prin setarea distanței, rezoluției, luminozității, câștigului, contrastului, celorlalte aparate conectate, centrării și frecvenței; |
| 4 | 1.1 | utilizarea indicatorului vitezei de girație, de exemplu prin reglarea vitezei de girație în funcție de viteza maximă de girație a construcției navale; |
| 5 | 2.1 | identificarea poziției antenei pe ecran și a liniei de direcție, reglarea poziției, a cursului și a direcției de girație a propriei construcții navale și determinarea distanțelor și a razei de acțiune. |
| 6 | 2.1 | interpretarea comportamentului altor participanți la trafic (construcțiile navale staționare, care vin din sens opus și care navighează în același sens); |
| 7 | 2.2 | analizarea informațiilor furnizate de radar, cum ar fi linia de direcție, linia relevmentului electronic, cercurile de distanță și cercul de distanță variabilă, urmele obiectivelor, descentrarea și liniile paralele, precum și explicarea imaginii radar; |
| 8 | 3.1 | reducerea perturbațiilor provenite de la propria construcție navală prin verificarea antenei, reducerea umbrelor și a reflexiilor multiple, de exemplu în zona calelor; |
| 9 | 3.2 | luarea de măsuri pentru a reduce perturbațiile din mediu, prin reducerea efectului ploii și valurilor, prin gestionarea corectă a câmpurilor difuze (de exemplu, provenite de la poduri), a ecourilor false/fantomă provenite de la liniile electrice aeriene și cabluri, precum și a efectelor de ocultare și de propagare pe traiectorii multiple; |
| 10 | 3.3 | eliminarea perturbațiilor provenite de la alte instalații radar de navigație prin utilizarea respingerii interferențelor; |
| 11 | 4.1 | alocarea corectă a sarcinilor pentru membrii echipajului de punte; |
| 12 | 4.1 | asigurarea cooperării între persoana care se află la cârmă și persoana care utilizează instalațiile radar de navigație în funcție de vizibilitate și de caracteristicile timoneriei; |
| 13 | 4.1 | utilizarea indicatoarelor vitezei de girație și a ECDIS pentru navigația interioară sau a afișajelor similare în combinație cu radarul; |
| 14 | 4.1 | acțiunea în conformitate cu reglementările polițienești în caz de vizibilitate redusă și în cazul unei vizibilități bune; |
| 15 | 4.1 | utilizarea semnalelor radio și sonore și convenirea asupra cursului prin utilizarea informațiilor furnizate de radar; |
| 16 | 4.1 | emiterea de comenzi persoanei aflate la cârmă, inclusiv verificarea cunoștințelor și aptitudinilor necesare ale acestei persoane; |
| 17 | 5.1 | luarea măsurilor adecvate în situații de trafic dens; |
| 18 | 5.1 | luarea măsurilor adecvate în caz de defectare a dispozitivelor; |
| 19 | 5.1 | reacție corespunzătoare în situații de trafic nesigure sau periculoase. |

Nr.

Competențe

Elemente de examinare

1

1.1

pornirea, reglarea și controlarea funcționării instalațiilor radar de navigație;

2

1.1

pornirea, reglarea și controlarea funcționării indicatorului vitezei de girație;

3

1.1

interpretarea corectă a afișajului radar prin setarea distanței, rezoluției, luminozității, câștigului, contrastului, celorlalte aparate conectate, centrării și frecvenței;

4

1.1

utilizarea indicatorului vitezei de girație, de exemplu prin reglarea vitezei de girație în funcție de viteza maximă de girație a construcției navale;

5

2.1

identificarea poziției antenei pe ecran și a liniei de direcție, reglarea poziției, a cursului și a direcției de girație a propriei construcții navale și determinarea distanțelor și a razei de acțiune.

6

2.1

interpretarea comportamentului altor participanți la trafic (construcțiile navale staționare, care vin din sens opus și care navighează în același sens);

7

2.2

analizarea informațiilor furnizate de radar, cum ar fi linia de direcție, linia relevmentului electronic, cercurile de distanță și cercul de distanță variabilă, urmele obiectivelor, descentrarea și liniile paralele, precum și explicarea imaginii radar;

8

3.1

reducerea perturbațiilor provenite de la propria construcție navală prin verificarea antenei, reducerea umbrelor și a reflexiilor multiple, de exemplu în zona calelor;

9

3.2

luarea de măsuri pentru a reduce perturbațiile din mediu, prin reducerea efectului ploii și valurilor, prin gestionarea corectă a câmpurilor difuze (de exemplu, provenite de la poduri), a ecourilor false/fantomă provenite de la liniile electrice aeriene și cabluri, precum și a efectelor de ocultare și de propagare pe traiectorii multiple;

10

3.3

eliminarea perturbațiilor provenite de la alte instalații radar de navigație prin utilizarea respingerii interferențelor;

11

4.1

alocarea corectă a sarcinilor pentru membrii echipajului de punte;

12

4.1

asigurarea cooperării între persoana care se află la cârmă și persoana care utilizează instalațiile radar de navigație în funcție de vizibilitate și de caracteristicile timoneriei;

13

4.1

utilizarea indicatoarelor vitezei de girație și a ECDIS pentru navigația interioară sau a afișajelor similare în combinație cu radarul;

14

4.1

acțiunea în conformitate cu reglementările polițienești în caz de vizibilitate redusă și în cazul unei vizibilități bune;

15

4.1

utilizarea semnalelor radio și sonore și convenirea asupra cursului prin utilizarea informațiilor furnizate de radar;

16

4.1

emiterea de comenzi persoanei aflate la cârmă, inclusiv verificarea cunoștințelor și aptitudinilor necesare ale acestei persoane;

17

5.1

luarea măsurilor adecvate în situații de trafic dens;

18

5.1

luarea măsurilor adecvate în caz de defectare a dispozitivelor;

19

5.1

reacție corespunzătoare în situații de trafic nesigure sau periculoase.

2.   Cerințe tehnice pentru construcțiile navale utilizate pentru examinarea practică

Construcția navală utilizată pentru examene practice intră sub incidența articolului 2 din Directiva (UE) 2017/2397.

Construcția navală utilizată pentru examenele practice de evaluare a competenței unui comandant de navă care navighează cu ajutorul radiolocației trebuie să îndeplinească cerințele tehnice prevăzute la articolul 7.06 din standardul ES‐TRIN 2017/1 (1). Construcția navală trebuie să fie dotată cu un sistem ECDIS pentru navigația interioară sau cu un dispozitiv comparabil de afișare a hărților electronice.

II.   STANDARDE PENTRU EXAMINAREA PRACTICĂ ÎN VEDEREA OBȚINERII UNUI CERTIFICAT DE CALIFICARE CA EXPERT ÎN NAVIGAȚIA CU PASAGERI

1.   Competențe specifice și situații de evaluare

Examinatorii au libertatea de a decide cu privire la conținutul elementelor individuale de examinare.

Examinatorii trebuie să verifice 11 din cele 14 elemente din categoria I; este obligatorie verificarea elementelor 16 și 20.

Examinatorii trebuie să verifice 7 din cele 8 elemente din categoria II.

Candidații pot obține maximum 10 puncte la fiecare element.

Pentru categoria I, candidații trebuie să obțină cel puțin 7 din 10 puncte la fiecare element. Pentru categoria II, candidații trebuie să obțină un scor total de cel puțin 45 de puncte.

| Nr. | Competențe | Elemente de examinare | Categoria (I sau II) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1.1 | demonstrarea utilizării colacilor de salvare pentru pasageri; | I |
| 2 | 1.1 | demonstrarea utilizării vestelor de salvare pentru pasageri, membrii echipajului de punte și personalul de la bord, inclusiv a echipamentului individual specific de salvare pentru persoanele care nu au responsabilități în temeiul dosarului de securitate; | I |
| 3 | 1.1 | demonstrarea utilizării echipamentului adecvat pentru evacuare în apă mică, pe țărm sau pe altă construcție navală; | I |
| 4 | 1.1 | demonstrarea utilizării bărcii de serviciu, inclusiv a motorului și proiectorului de căutare, sau a platformei, în conformitate cu articolul 19.15 din ES-TRIN 2017/1, care înlocuiește barca de serviciu sau echipamentele colective de salvare în conformitate cu articolul 19.09 alineatele (5)-(7) din ES-TRIN 2017/1; | I |
| 5 | 1.1 | demonstrarea utilizării unei tărgi adecvate; | I |
| 6 | 1.1 | demonstrarea utilizării truselor de prim ajutor; | I |
| 7 | 1.1 | demonstrarea utilizării aparatelor de protecție respiratorie autonome și a seturilor de echipamente, precum și a măștilor de protecție contra fumului în conformitate cu articolul 19.12 alineatul (10) din ES-TRIN 2017/1 sau a unei combinații a acestora; | I |
| 8 | 2.1 | verificarea și monitorizarea intervalelor de inspecție pentru echipamentele menționate la rubricile 1-7 ale prezentului tabel; | II |
| 9 | 2.1 | verificarea și monitorizarea calificărilor necesare ale persoanelor care folosesc trusele de prim ajutor, aparatele de protecție respiratorie autonome și seturile de echipamente, precum și măștile de protecție contra fumului; | II |
| 10 | 2.1 | depozitarea adecvată și distribuirea dispozitivelor de salvare; | I |
| 11 | 2.3 | identificarea zonelor accesibile pasagerilor cu mobilitate redusă; | II |
| 12 | 1.1 | demonstrarea utilizării echipamentelor de salvare pentru pasagerii cu mobilitate redusă; | I |
| 13 | 2.1 | explicarea elementelor dosarului de securitate și ale planului de siguranță; | II |
| 14 | 2.1 | alocarea sarcinilor pentru personalul de la bord în conformitate cu dosarul de securitate și planul de siguranță; | II |
| 15 | 2.3 | alocarea sarcinilor pentru personalul de la bord în ceea ce privește accesul nediscriminatoriu și planificarea dosarului de securitate pentru pasagerii cu mobilitate redusă; | II |
| 16 | 2.3 | organizarea formării și a instrucțiunilor pentru persoanele cu mobilitate redusă în conformitate cu anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 1177/2010; | I |
| 17 | 2.2 | organizarea evacuării unei zone pentru pasageri, cu explicarea măsurilor specifice care trebuie luate în caz de abordaj, eșuare, fum și incendiu; | I |
| 18 | 2.2 | stingerea incendiilor incipiente și manevrarea ușilor etanșe și ignifuge; | I |
| 19 | 2.2 | furnizarea informațiilor necesare comandantului de navă, pasagerilor și echipajelor de salvare externe într-o situație de urgență simulată; | II |
| 20 | 3.1 | utilizarea vocabularului elementar în limba engleză și pronunțarea expresiilor adecvate pentru a ghida pasagerii și personalul de la bord în situații standard și pentru a-i alerta și ghida în situații de urgență; | I |
| 21 | 4.1 | explicații privind drepturile aplicabile ale pasagerilor; | I |
| 22 | 4.1 | implementarea procedurilor aplicabile pentru a asigura accesul și asistența profesională pentru pasageri în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1177/2010. | I |

Nr.

Competențe

Elemente de examinare

Categoria (I sau II)

1

1.1

demonstrarea utilizării colacilor de salvare pentru pasageri;

I

2

1.1

demonstrarea utilizării vestelor de salvare pentru pasageri, membrii echipajului de punte și personalul de la bord, inclusiv a echipamentului individual specific de salvare pentru persoanele care nu au responsabilități în temeiul dosarului de securitate;

I

3

1.1

demonstrarea utilizării echipamentului adecvat pentru evacuare în apă mică, pe țărm sau pe altă construcție navală;

I

4

1.1

demonstrarea utilizării bărcii de serviciu, inclusiv a motorului și proiectorului de căutare, sau a platformei, în conformitate cu articolul 19.15 din ES-TRIN 2017/1, care înlocuiește barca de serviciu sau echipamentele colective de salvare în conformitate cu articolul 19.09 alineatele (5)-(7) din ES-TRIN 2017/1;

I

5

1.1

demonstrarea utilizării unei tărgi adecvate;

I

6

1.1

demonstrarea utilizării truselor de prim ajutor;

I

7

1.1

demonstrarea utilizării aparatelor de protecție respiratorie autonome și a seturilor de echipamente, precum și a măștilor de protecție contra fumului în conformitate cu articolul 19.12 alineatul (10) din ES-TRIN 2017/1 sau a unei combinații a acestora;

I

8

2.1

verificarea și monitorizarea intervalelor de inspecție pentru echipamentele menționate la rubricile 1-7 ale prezentului tabel;

II

9

2.1

verificarea și monitorizarea calificărilor necesare ale persoanelor care folosesc trusele de prim ajutor, aparatele de protecție respiratorie autonome și seturile de echipamente, precum și măștile de protecție contra fumului;

II

10

2.1

depozitarea adecvată și distribuirea dispozitivelor de salvare;

I

11

2.3

identificarea zonelor accesibile pasagerilor cu mobilitate redusă;

II

12

1.1

demonstrarea utilizării echipamentelor de salvare pentru pasagerii cu mobilitate redusă;

I

13

2.1

explicarea elementelor dosarului de securitate și ale planului de siguranță;

II

14

2.1

alocarea sarcinilor pentru personalul de la bord în conformitate cu dosarul de securitate și planul de siguranță;

II

15

2.3

alocarea sarcinilor pentru personalul de la bord în ceea ce privește accesul nediscriminatoriu și planificarea dosarului de securitate pentru pasagerii cu mobilitate redusă;

II

16

2.3

organizarea formării și a instrucțiunilor pentru persoanele cu mobilitate redusă în conformitate cu anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 1177/2010;

I

17

2.2

organizarea evacuării unei zone pentru pasageri, cu explicarea măsurilor specifice care trebuie luate în caz de abordaj, eșuare, fum și incendiu;

I

18

2.2

stingerea incendiilor incipiente și manevrarea ușilor etanșe și ignifuge;

I

19

2.2

furnizarea informațiilor necesare comandantului de navă, pasagerilor și echipajelor de salvare externe într-o situație de urgență simulată;

II

20

3.1

utilizarea vocabularului elementar în limba engleză și pronunțarea expresiilor adecvate pentru a ghida pasagerii și personalul de la bord în situații standard și pentru a-i alerta și ghida în situații de urgență;

I

21

4.1

explicații privind drepturile aplicabile ale pasagerilor;

I

22

4.1

implementarea procedurilor aplicabile pentru a asigura accesul și asistența profesională pentru pasageri în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1177/2010.

I

2.   Cerințe tehnice pentru construcțiile navale și instalațiile de pe uscat utilizate pentru examinarea practică

Locul unde se desfășoară evaluarea este dotat cu echipamentele de salvare pentru navele de pasageri necesare pentru demonstrarea elementului de examinare nr. 2, inclusiv echipamentele specifice de salvare pentru navele cu cabine, în conformitate cu standardul ES-TRIN 2017/1 în vigoare. La locul examinării trebuie să existe un dosar de securitate și un plan de siguranță conforme cu ES-TRIN 2017/1 și spații și echipamente adecvate pentru evaluarea capacității de a organiza evacuarea și de a reacționa în caz de incendiu (inclusiv de a-l stinge).

Construcția navală utilizată pentru examene practice intră sub incidența articolului 2 din Directiva (UE) 2017/2397.

III.   STANDARDE PENTRU EXAMINAREA PRACTICĂ ÎN VEDEREA OBȚINERII UNUI CERTIFICAT DE CALIFICARE CA EXPERT ÎN GAZ NATURAL LICHEFIAT (GNL)

1.   Competențe specifice și situații de evaluare

Examinatorii au libertatea de a decide cu privire la conținutul elementelor individuale de examinare. Examinatorii trebuie să verifice 9 din cele 11 elemente din categoria I.

Examinatorii trebuie să verifice 5 din cele 7 elemente din categoria II.

Candidații pot obține maximum 10 puncte la fiecare element.

Pentru categoria I, candidații trebuie să obțină cel puțin 7 din 10 puncte la fiecare element verificat. Pentru categoria II, candidații trebuie să obțină un scor total de cel puțin 30 de puncte.

| Nr. | Competențe | Elemente de examinare | Categoria (I sau II) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1.1 | instruirea membrilor echipajului și monitorizarea operațiunilor acestora pentru a asigura respectarea, la bordul navei, a legislației și standardelor aplicabile construcțiilor navale care folosesc GNL drept combustibil și, în special, a procedurii de buncheraj; | II |
| 2 | 1.2 | instruirea membrilor echipajului și monitorizarea operațiunilor acestora pentru a asigura respectarea altor reglementări relevante privind sănătatea și securitatea; | II |
| 3 | 2.2 | asigurarea gestionării riscurilor, documentarea siguranței la bord (inclusiv planul de siguranță și instrucțiunile de siguranță), evaluarea și controlul zonelor periculoase și protecției împotriva incendiilor și utilizarea echipamentului individual de protecție; | II |
| 4 | 3.1 | prezentarea modului de acțiune al GNL; | II |
| 5 | 3.1 | citirea presiunii și a temperaturii, utilizarea sistemelor de stripare, de depozitare, de alimentare cu gaz, de ventilație, a conductelor și sistemelor de siguranță, a supapelor, precum și gestionarea evaporării GNL; | I |
| 6 | 4.1 | efectuarea întreținerii zilnice, a întreținerii săptămânale și a întreținerii periodice regulate; | I |
| 7 | 4.1 | remedierea defecțiunilor depistate cu ocazia operațiunilor de întreținere; | I |
| 8 | 4.1 | consemnarea lucrărilor de întreținere; | II |
| 9 | 5.1 | inițierea și monitorizarea procedurilor de buncheraj, inclusiv luarea măsurilor care să garanteze amararea în siguranță, poziționarea corectă a cablurilor și a conductelor pentru a evita scurgerile și capacitatea de a lua, în orice moment, dacă este necesar, măsuri de decuplare în siguranță a conexiunii GNL și de buncheraj; | I |
| 10 | 5.1 | asigurarea respectării reglementărilor relevante aplicabile în zona cu acces restricționat; | II |
| 11 | 5.1 | comunicarea inițierii procedurii de buncheraj; | II |
| 12 | 5.1 | efectuarea buncherajului în condiții de siguranță, în conformitate cu manualul, inclusiv capacitatea de a monitoriza presiunea, temperatura și nivelul GNL în tancuri; | I |
| 13 | 5.1 | purjarea sistemelor de conducte, închiderea supapelor și deconectarea construcției navale de la instalația de buncheraj, precum și comunicarea încheierii procedurii după buncheraj; | I |
| 14 | 6.1 | efectuarea următoarelor:






  • | inertizarea sistemului GNL; |

Nr.

Competențe

Elemente de examinare

Categoria (I sau II)

1

1.1

instruirea membrilor echipajului și monitorizarea operațiunilor acestora pentru a asigura respectarea, la bordul navei, a legislației și standardelor aplicabile construcțiilor navale care folosesc GNL drept combustibil și, în special, a procedurii de buncheraj;

II

2

1.2

instruirea membrilor echipajului și monitorizarea operațiunilor acestora pentru a asigura respectarea altor reglementări relevante privind sănătatea și securitatea;

II

3

2.2

asigurarea gestionării riscurilor, documentarea siguranței la bord (inclusiv planul de siguranță și instrucțiunile de siguranță), evaluarea și controlul zonelor periculoase și protecției împotriva incendiilor și utilizarea echipamentului individual de protecție;

II

4

3.1

prezentarea modului de acțiune al GNL;

II

5

3.1

citirea presiunii și a temperaturii, utilizarea sistemelor de stripare, de depozitare, de alimentare cu gaz, de ventilație, a conductelor și sistemelor de siguranță, a supapelor, precum și gestionarea evaporării GNL;

I

6

4.1

efectuarea întreținerii zilnice, a întreținerii săptămânale și a întreținerii periodice regulate;

I

7

4.1

remedierea defecțiunilor depistate cu ocazia operațiunilor de întreținere;

I

8

4.1

consemnarea lucrărilor de întreținere;

II

9

5.1

inițierea și monitorizarea procedurilor de buncheraj, inclusiv luarea măsurilor care să garanteze amararea în siguranță, poziționarea corectă a cablurilor și a conductelor pentru a evita scurgerile și capacitatea de a lua, în orice moment, dacă este necesar, măsuri de decuplare în siguranță a conexiunii GNL și de buncheraj;

I

10

5.1

asigurarea respectării reglementărilor relevante aplicabile în zona cu acces restricționat;

II

11

5.1

comunicarea inițierii procedurii de buncheraj;

II

12

5.1

efectuarea buncherajului în condiții de siguranță, în conformitate cu manualul, inclusiv capacitatea de a monitoriza presiunea, temperatura și nivelul GNL în tancuri;

I

13

5.1

purjarea sistemelor de conducte, închiderea supapelor și deconectarea construcției navale de la instalația de buncheraj, precum și comunicarea încheierii procedurii după buncheraj;

I

14

6.1

efectuarea următoarelor:

•

inertizarea sistemului GNL;

| • | procedura de golire a tancului de combustibil GNL; |
| --- | --- |

•

procedura de golire a tancului de combustibil GNL;

| • | prima umplere a tancului de combustibil GNL (uscare și răcire); |
| --- | --- |

•

prima umplere a tancului de combustibil GNL (uscare și răcire);

| • | repunerea în funcțiune după ieșirea din șantierul naval; |
| --- | --- |

•

repunerea în funcțiune după ieșirea din șantierul naval;

I

15

7.1

reacție corespunzătoare în situații de urgență, cum ar fi:

| ☐ | deversarea GNL pe punte; |
| --- | --- |

☐

deversarea GNL pe punte;

| ☐ | contactul GNL cu pielea; |
| --- | --- |

☐

contactul GNL cu pielea;

| ☐ | deversarea GNL în spații închise (de exemplu, în sălile de mașini); |
| --- | --- |

☐

deversarea GNL în spații închise (de exemplu, în sălile de mașini);

| ☐ | deversarea GNL sau scurgerea de gaze naturale în spații interbarieră (de exemplu, tancuri de combustibil cu pereți dubli, conducte cu pereți dubli); |
| --- | --- |

☐

deversarea GNL sau scurgerea de gaze naturale în spații interbarieră (de exemplu, tancuri de combustibil cu pereți dubli, conducte cu pereți dubli);

I

16

7.1

reacție corespunzătoare în caz de incendiu în apropierea tancurilor de combustibil GNL sau în încăperile de mașini;

I

17

7.1

reacție corespunzătoare în caz de suprapresiune în sistemele de conducte după activarea opririi de urgență în caz de eliberare sau de evacuare iminentă;

I

18

7.1

luarea măsurilor de urgență și a măsurilor de urgență privind supravegherea de la distanță, de exemplu pentru a gestiona în mod corespunzător incendiile cu GNL, de baltă, sub formă de jet și fulger.

I

2.   Cerințe tehnice pentru construcțiile navale și instalațiile de pe uscat utilizate pentru examinarea practică

Construcția navală și instalațiile de pe uscat trebuie să fie dotate cu:

| 1. | Documentația utilizată pentru evaluare, și anume:






  1.1. | dosarul de securitate (inclusiv planul de siguranță și instrucțiunile de siguranță), în conformitate cu articolul 30.03 din ES-TRIN 2017/1; |
| --- | --- | --- |

1.

Documentația utilizată pentru evaluare, și anume:

1.1.

dosarul de securitate (inclusiv planul de siguranță și instrucțiunile de siguranță), în conformitate cu articolul 30.03 din ES-TRIN 2017/1;

| 1.2. | evaluarea riscurilor, în conformitate cu anexa 8 secțiunea I punctul 1.3 din ES-TRIN 2017/1; |
| --- | --- |

1.2.

evaluarea riscurilor, în conformitate cu anexa 8 secțiunea I punctul 1.3 din ES-TRIN 2017/1;

| 1.3. | toate celelalte documente cerute la articolul 30.01 alineatul (5) din ES-TRIN 2017/1, inclusiv un manual de utilizare detaliat, în conformitate cu anexa 8 secțiunea I punctul 1.4.9 din ES-TRIN 2017/1; |
| --- | --- |

1.3.

toate celelalte documente cerute la articolul 30.01 alineatul (5) din ES-TRIN 2017/1, inclusiv un manual de utilizare detaliat, în conformitate cu anexa 8 secțiunea I punctul 1.4.9 din ES-TRIN 2017/1;

| 2. | Sisteme specifice pentru utilizarea GNL:






  2.1. | un sistem de buncheraj cu GNL, inclusiv o stație de buncheraj; |
| --- | --- | --- |

2.

Sisteme specifice pentru utilizarea GNL:

2.1.

un sistem de buncheraj cu GNL, inclusiv o stație de buncheraj;

| 2.2. | un sistem de izolare a GNL; |
| --- | --- |

2.2.

un sistem de izolare a GNL;

| 2.3. | o rețea de conducte GNL; |
| --- | --- |

2.3.

o rețea de conducte GNL;

| 2.4. | un sistem de alimentare cu gaz; |
| --- | --- |

2.4.

un sistem de alimentare cu gaz;

| 2.5. | un sistem de pregătire a gazelor; |
| --- | --- |

2.5.

un sistem de pregătire a gazelor;

| 3. | O sală de mașini adecvată:






  3.1. | un sistem de ventilație; |
| --- | --- | --- |

3.

O sală de mașini adecvată:

3.1.

un sistem de ventilație;

| 3.2. | un sistem de prevenire și de control al scurgerilor; |
| --- | --- |

3.2.

un sistem de prevenire și de control al scurgerilor;

| 3.3. | un sistem de monitorizare și de siguranță; și |
| --- | --- |

3.3.

un sistem de monitorizare și de siguranță; și

| 3.4. | sistemele suplimentare de stingere a incendiilor. |
| --- | --- |

3.4.

sistemele suplimentare de stingere a incendiilor.

Construcția navală utilizată pentru examene practice intră sub incidența articolului 2 din Directiva (UE) 2017/2397.

IV.   STANDARDE PENTRU EXAMINAREA PRACTICĂ ÎN VEDEREA OBȚINERII UNUI CERTIFICAT DE CALIFICARE ÎN CALITATE DE COMANDANT DE NAVĂ

1.   Competențe specifice și situații de evaluare

Examenul cuprinde două părți: prima se referă la planificarea voiajului, iar cea de a doua la realizarea voiajului. Evaluarea realizării voiajului are loc într-o singură sesiune. Fiecare parte a examenului constă în mai multe elemente.

Pentru comandanții de navă care nu au finalizat anterior un program de formare aprobat, bazat pe standardele de competență pentru nivelul operațional și nici nu au parcurs o evaluare a competențelor de către o autoritate administrativă, cu scopul de a verifica îndeplinirea standardelor de competență pentru nivelul operațional, cerințele sunt suplimentate cu elementele specifice prevăzute în standardele din secțiunea V (modulul suplimentar de supraveghere în contextul examinării practice în vederea obținerii unui certificat de calificare în calitate de comandant de navă).

În ceea ce privește conținutul, examenul trebuie să îndeplinească următoarele cerințe:

Planificarea voiajului

Partea de examen referitoare la planificarea voiajului cuprinde elementele enumerate în tabelul din apendicele 1. Elementele sunt grupate în categoriile I și II în funcție de importanța lor. Din enumerarea menționată, se vor selecta 10 elemente din fiecare categorie, care vor fi verificate în cadrul examenului.

Realizarea voiajului

Candidații trebuie să demonstreze că sunt capabili să realizeze un voiaj. O condiție prealabilă indispensabilă pentru aceasta este manevrarea construcției navale de către candidați. Elementele individuale care trebuie să fie verificate se găsesc în tabelul din apendicele 2; spre deosebire de partea de planificare a voiajului, trebuie verificate întotdeauna toate elementele de examinare.

Examinatorii au libertatea de a decide cu privire la conținutul fiecărui element individual de examinare.

Apendicele 1

Conținutul părții de examen referitoare la planificarea voiajului

Se verifică 10 elemente din fiecare categorie. Candidații pot obține maximum 10 puncte la fiecare element.

Pentru categoria I, candidații trebuie să obțină cel puțin 7 din 10 puncte la fiecare element verificat. Pentru categoria II, candidații trebuie să obțină un scor total de cel puțin 60 de puncte.

| Nr. | Competențe | Elemente de examinare | Categoria (I sau II) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1.1.1 | navigația pe căile navigabile interioare europene, inclusiv folosind ecluze și planuri înclinate, conform acordurilor de navigație cu agentul navei; | I |
| 2 | 1.1.3 | luarea în considerare a aspectelor economice și ecologice ale operării construcțiilor navale, pentru a utiliza în mod eficient construcția navală și pentru a respecta mediul; | II |
| 3 | 1.1.4 | luarea în considerare a structurilor și gabaritelor tehnice ale căilor navigabile și luarea măsurilor de precauție; | I |
| 4 | 1.2.1 | selectarea calificărilor și a membrilor echipajului în conformitate cu normele aplicabile; | I |
| 5 | 1.3.3 | asigurarea accesului la construcția navală în condiții de siguranță; | II |
| 6 | 2.1.1 | respectarea principiilor de construcție și de configurație a navelor de navigație interioară; | II |
| 7 | 2.1.2 | cunoașterea metodelor de construcție a construcțiilor navale și a comportamentului acestora în apă, în special în ceea ce privește stabilitatea și rezistența; | II |
| 8 | 2.1.3 | înțelegerea părților structurale ale construcției navale și a metodelor de limitare și analiză a daunelor; | II |
| 9 | 2.1.4 | luarea de măsuri pentru a proteja etanșeitatea construcției navale; | I |
| 10 | 2.2.1 | înțelegerea funcționalităților echipamentelor construcției navale; | II |
| 11 | 2.2.2 | respectarea cerințelor specifice pentru transportul mărfurilor și pasagerilor; | I |
| 12 | 3.1.1 | înțelegerea reglementărilor, codurilor și standardelor naționale, europene și internaționale relevante privind efectuarea transportului de mărfuri; | II |
| 13 | 3.1.2 | conceperea planurilor de arimare, inclusiv folosind cunoștințele privind încărcarea mărfurilor și sistemele de balast, pentru a menține solicitările asupra corpului construcției navale în limite acceptabile; | I |
| 14 | 3.1.3 | controlarea procedurilor de încărcare și descărcare în vederea transportării în condiții de siguranță; | I |
| 15 | 3.1.4 | distincția între diferitele mărfuri și caracteristicile acestora, pentru a monitoriza și a asigura încărcarea mărfurilor în condiții de siguranță, conform prevederilor din planul de arimare; | II |
| 16 | 3.2.1 | luarea în calcul a efectului încărcăturii și al operațiunilor legate de aceasta asupra asietei și a stabilității; | I |
| 17 | 3.2.2 | verificarea tonajului efectiv al construcției navale, utilizarea diagramelor de stabilitate și de asietă și a echipamentelor de calcul al solicitărilor, inclusiv ADB (Automatic Data Base), pentru a verifica un plan de arimare; | I |
| 18 | 3.3.1 | înțelegerea reglementărilor, codurilor și standardelor naționale, europene și internaționale relevante privind transportul de pasageri; | II |
| 19 | 3.3.2 | organizarea și monitorizarea exercițiilor privind siguranța, astfel cum sunt prevăzute în planul rolurilor (de siguranță), pentru a garanta un comportament sigur în situații de pericol potențial; | II |
| 20 | 3.3.3 | comunicarea cu pasagerii în situații de urgență; | I |
| 21 | 3.3.4 | definirea și monitorizarea analizei riscurilor la bord, cu limitarea accesului pasagerilor, și conceperea unui sistem eficient de protecție la bord pentru a preveni accesul neautorizat; | II |
| 22 | 3.3.5 | analizarea semnalărilor pasagerilor (evenimente neprevăzute, calomnie, vandalism) pentru a reacționa în mod corespunzător; | II |
| 23. | 4.4.1 | prevenirea posibilei avarieri a dispozitivelor electrice și electronice aflate la bord; | II |
| 24 | 4.5.3 | evaluarea documentației tehnice și interne; | II |
| 25 | 5.1.1 | asigurarea respectării cerințelor de siguranță de către membrii echipajului în ceea ce privește utilizarea materialelor și a aditivilor; | II |
| 26 | 5.1.2 | emiterea instrucțiunilor de lucru și monitorizarea îndeplinirii acestora, astfel încât membrii echipajului să poată efectua lucrări de întreținere și de reparații în mod independent; | II |
| 27 | 5.1.3 | achiziționarea și verificarea materialelor și instrumentelor necesare protecției sănătății și a mediului; | II |
| 28 | 5.1.4 | asigurarea faptului că parâmele și cablurile sunt utilizate în conformitate cu specificațiile producătorului și în scopul preconizat; | II |
| 29 | 6.3.2 | aplicarea reglementărilor naționale, europene și internaționale în materie de drept social; | II |
| 30 | 6.3.3 | implementarea unor interdicții stricte în ceea ce privește consumul de alcool și de droguri și reacția corespunzătoare în cazul încălcării acestora, asumarea responsabilității și explicarea consecințelor unei conduite nepotrivite; | II |
| 31 | 6.3.4 | organizarea aprovizionării cu alimente și a pregătirii meselor la bord; | II |
| 32 | 7.1.1 | aplicarea legislației naționale și internaționale și luarea măsurilor adecvate pentru protecția sănătății și prevenirea accidentelor; | II |
| 33 | 7.1.2 | verificarea și monitorizarea valabilității certificatului construcției navale și a altor documente relevante pentru construcția navală și pentru funcționarea acesteia; | I |
| 34 | 7.1.3 | respectarea normelor de siguranță în timpul tuturor procedurilor de lucru prin utilizarea măsurilor de siguranță relevante pentru a evita accidentele; | I |
| 35 | 7.1.4 | controlarea tuturor măsurilor de siguranță necesare pentru curățarea spațiilor închise înainte ca persoanele să le deschidă, să intre în ele și să le curețe și supravegherea respectării acestor măsuri; | II |
| 36 | 7.2.5 | controlarea dispozitivelor de salvare și a utilizării corecte a echipamentului individual de protecție; | II |
| 37 | 7.3.1 | inițierea pregătirilor pentru planurile de salvare în diferite tipuri de situații de urgență; | II |
| 38 | 7.4.1 | luarea măsurilor de precauție pentru a preveni poluarea mediului și utilizarea echipamentelor relevante; | II |
| 39 | 7.4.2 | aplicarea legislației privind protecția mediului; | II |
| 40 | 7.4.3 | utilizarea echipamentelor și a materialelor într-un mod economic și ecologic. | II |

Nr.

Competențe

Elemente de examinare

Categoria (I sau II)

1

1.1.1

navigația pe căile navigabile interioare europene, inclusiv folosind ecluze și planuri înclinate, conform acordurilor de navigație cu agentul navei;

I

2

1.1.3

luarea în considerare a aspectelor economice și ecologice ale operării construcțiilor navale, pentru a utiliza în mod eficient construcția navală și pentru a respecta mediul;

II

3

1.1.4

luarea în considerare a structurilor și gabaritelor tehnice ale căilor navigabile și luarea măsurilor de precauție;

I

4

1.2.1

selectarea calificărilor și a membrilor echipajului în conformitate cu normele aplicabile;

I

5

1.3.3

asigurarea accesului la construcția navală în condiții de siguranță;

II

6

2.1.1

respectarea principiilor de construcție și de configurație a navelor de navigație interioară;

II

7

2.1.2

cunoașterea metodelor de construcție a construcțiilor navale și a comportamentului acestora în apă, în special în ceea ce privește stabilitatea și rezistența;

II

8

2.1.3

înțelegerea părților structurale ale construcției navale și a metodelor de limitare și analiză a daunelor;

II

9

2.1.4

luarea de măsuri pentru a proteja etanșeitatea construcției navale;

I

10

2.2.1

înțelegerea funcționalităților echipamentelor construcției navale;

II

11

2.2.2

respectarea cerințelor specifice pentru transportul mărfurilor și pasagerilor;

I

12

3.1.1

înțelegerea reglementărilor, codurilor și standardelor naționale, europene și internaționale relevante privind efectuarea transportului de mărfuri;

II

13

3.1.2

conceperea planurilor de arimare, inclusiv folosind cunoștințele privind încărcarea mărfurilor și sistemele de balast, pentru a menține solicitările asupra corpului construcției navale în limite acceptabile;

I

14

3.1.3

controlarea procedurilor de încărcare și descărcare în vederea transportării în condiții de siguranță;

I

15

3.1.4

distincția între diferitele mărfuri și caracteristicile acestora, pentru a monitoriza și a asigura încărcarea mărfurilor în condiții de siguranță, conform prevederilor din planul de arimare;

II

16

3.2.1

luarea în calcul a efectului încărcăturii și al operațiunilor legate de aceasta asupra asietei și a stabilității;

I

17

3.2.2

verificarea tonajului efectiv al construcției navale, utilizarea diagramelor de stabilitate și de asietă și a echipamentelor de calcul al solicitărilor, inclusiv ADB (Automatic Data Base), pentru a verifica un plan de arimare;

I

18

3.3.1

înțelegerea reglementărilor, codurilor și standardelor naționale, europene și internaționale relevante privind transportul de pasageri;

II

19

3.3.2

organizarea și monitorizarea exercițiilor privind siguranța, astfel cum sunt prevăzute în planul rolurilor (de siguranță), pentru a garanta un comportament sigur în situații de pericol potențial;

II

20

3.3.3

comunicarea cu pasagerii în situații de urgență;

I

21

3.3.4

definirea și monitorizarea analizei riscurilor la bord, cu limitarea accesului pasagerilor, și conceperea unui sistem eficient de protecție la bord pentru a preveni accesul neautorizat;

II

22

3.3.5

analizarea semnalărilor pasagerilor (evenimente neprevăzute, calomnie, vandalism) pentru a reacționa în mod corespunzător;

II

23.

4.4.1

prevenirea posibilei avarieri a dispozitivelor electrice și electronice aflate la bord;

II

24

4.5.3

evaluarea documentației tehnice și interne;

II

25

5.1.1

asigurarea respectării cerințelor de siguranță de către membrii echipajului în ceea ce privește utilizarea materialelor și a aditivilor;

II

26

5.1.2

emiterea instrucțiunilor de lucru și monitorizarea îndeplinirii acestora, astfel încât membrii echipajului să poată efectua lucrări de întreținere și de reparații în mod independent;

II

27

5.1.3

achiziționarea și verificarea materialelor și instrumentelor necesare protecției sănătății și a mediului;

II

28

5.1.4

asigurarea faptului că parâmele și cablurile sunt utilizate în conformitate cu specificațiile producătorului și în scopul preconizat;

II

29

6.3.2

aplicarea reglementărilor naționale, europene și internaționale în materie de drept social;

II

30

6.3.3

implementarea unor interdicții stricte în ceea ce privește consumul de alcool și de droguri și reacția corespunzătoare în cazul încălcării acestora, asumarea responsabilității și explicarea consecințelor unei conduite nepotrivite;

II

31

6.3.4

organizarea aprovizionării cu alimente și a pregătirii meselor la bord;

II

32

7.1.1

aplicarea legislației naționale și internaționale și luarea măsurilor adecvate pentru protecția sănătății și prevenirea accidentelor;

II

33

7.1.2

verificarea și monitorizarea valabilității certificatului construcției navale și a altor documente relevante pentru construcția navală și pentru funcționarea acesteia;

I

34

7.1.3

respectarea normelor de siguranță în timpul tuturor procedurilor de lucru prin utilizarea măsurilor de siguranță relevante pentru a evita accidentele;

I

35

7.1.4

controlarea tuturor măsurilor de siguranță necesare pentru curățarea spațiilor închise înainte ca persoanele să le deschidă, să intre în ele și să le curețe și supravegherea respectării acestor măsuri;

II

36

7.2.5

controlarea dispozitivelor de salvare și a utilizării corecte a echipamentului individual de protecție;

II

37

7.3.1

inițierea pregătirilor pentru planurile de salvare în diferite tipuri de situații de urgență;

II

38

7.4.1

luarea măsurilor de precauție pentru a preveni poluarea mediului și utilizarea echipamentelor relevante;

II

39

7.4.2

aplicarea legislației privind protecția mediului;

II

40

7.4.3

utilizarea echipamentelor și a materialelor într-un mod economic și ecologic.

II

Apendicele 2

Conținutul părții de examen referitoare la realizarea voiajului

Trebuie verificate toate elementele enumerate în această parte a examenului. Candidații trebuie să obțină cel puțin 7 din 10 puncte la fiecare element.

| Nr. | Competențe | Elemente de examinare |
| --- | --- | --- |
| 1 | 1.1.1 | guvernarea și manevrarea construcției navale în funcție de situație și în conformitate cu cerințele legislației în domeniul navigației (în funcție de viteza și direcția curentului, de adâncimea apei și de pescajul de plină încărcare, de distanța liberă sub chilă, de densitatea traficului, de interacțiunea cu alte construcții navale etc.); |
| 2 | 1.1.4 | acostarea și molarea construcției navale de navigație interioară în mod corect și în conformitate cu cerințele legale și/sau de siguranță; |
| 3 | 1.1.5 | reglarea sau resetarea sistemelor de navigație, dacă este necesar; |
| 4 | 1.1.5 | colectarea tuturor informațiilor relevante pentru navigație furnizate de sistemele de navigație și utilizarea acestora pentru a adapta manevrarea construcției navale; |
| 5 | 1.1.6 | pornirea dispozitivelor necesare la postul de guvernare (sisteme de navigație cum ar fi AIS și ECDIS pentru navigația interioară) și reglarea acestora; |
| 6 | 2.2.2 | asigurarea pregătirii construcției navale pentru voiaj în conformitate cu reglementările și a faptului că încărcătura și alte obiecte au fost arimate în siguranță în conformitate cu reglementările; |
| 7 | 4.2.2 | reacția corespunzătoare în caz de avarii (după caz, se vor simula) în timpul navigației [de exemplu, creșterea temperaturii apei de răcire, scăderea presiunii uleiului de motor, defectarea mașinii (mașinilor) principale, defectarea cârmei, perturbații în comunicațiile radio, defectarea aparatului de radiotelefonie, direcția incertă a altor construcții navale], luarea deciziilor cu privire la măsurile care trebuie luate și dispunerea sau luarea măsurilor necesare în ceea ce privește lucrările de întreținere pentru a asigura navigarea în condiții de siguranță; |
| 8 | 5.1.2 | manevrarea construcției navale astfel încât să se poată anticipa posibilitatea unui accident și să se evite uzura inutilă; verificarea frecventă a indicatoarelor disponibile; |
| 9 | 6.1.1 | stabilirea unei comunicări specifice cu membrii echipajului (comunicarea la bord) cu privire la diverse manevre și în cadrul ședințelor de echipă (de exemplu, ședințe de informare) sau cu persoanele cu care este necesară cooperarea (utilizând toate rețelele de comunicații radio); |
| 10 | 6.2.2 | comunicarea, în timpul acestor activități, cu persoanele relevante (de la bord) și cu alți actori (centrul de trafic din sector, alte construcții navale etc.), în conformitate cu reglementările (rețele, căi navigabile de-a lungul rutei): utilizarea radiotelefonului și a telefonului; |
| 11 | 7.3.3 | reacția adecvată într-o situație de urgență (după caz, se va simula),de exemplu om la apă, avarie, incendiu la bord, deversare de substanțe periculoase, scurgeri) prin manevre sau măsuri de salvare și/sau de limitare a daunelor, efectuate cu promptitudine și prudență; notificarea și informarea persoanelor relevante și a autorităților competente în caz de urgență; |
| 12 | 7.3.4 | comunicarea cu persoanele relevante în caz de avarii (la bord) și cu alți actori (utilizarea radiotelefonului și a telefonului), astfel încât problemele să poată fi rezolvate. |

Nr.

Competențe

Elemente de examinare

1

1.1.1

guvernarea și manevrarea construcției navale în funcție de situație și în conformitate cu cerințele legislației în domeniul navigației (în funcție de viteza și direcția curentului, de adâncimea apei și de pescajul de plină încărcare, de distanța liberă sub chilă, de densitatea traficului, de interacțiunea cu alte construcții navale etc.);

2

1.1.4

acostarea și molarea construcției navale de navigație interioară în mod corect și în conformitate cu cerințele legale și/sau de siguranță;

3

1.1.5

reglarea sau resetarea sistemelor de navigație, dacă este necesar;

4

1.1.5

colectarea tuturor informațiilor relevante pentru navigație furnizate de sistemele de navigație și utilizarea acestora pentru a adapta manevrarea construcției navale;

5

1.1.6

pornirea dispozitivelor necesare la postul de guvernare (sisteme de navigație cum ar fi AIS și ECDIS pentru navigația interioară) și reglarea acestora;

6

2.2.2

asigurarea pregătirii construcției navale pentru voiaj în conformitate cu reglementările și a faptului că încărcătura și alte obiecte au fost arimate în siguranță în conformitate cu reglementările;

7

4.2.2

reacția corespunzătoare în caz de avarii (după caz, se vor simula) în timpul navigației [de exemplu, creșterea temperaturii apei de răcire, scăderea presiunii uleiului de motor, defectarea mașinii (mașinilor) principale, defectarea cârmei, perturbații în comunicațiile radio, defectarea aparatului de radiotelefonie, direcția incertă a altor construcții navale], luarea deciziilor cu privire la măsurile care trebuie luate și dispunerea sau luarea măsurilor necesare în ceea ce privește lucrările de întreținere pentru a asigura navigarea în condiții de siguranță;

8

5.1.2

manevrarea construcției navale astfel încât să se poată anticipa posibilitatea unui accident și să se evite uzura inutilă; verificarea frecventă a indicatoarelor disponibile;

9

6.1.1

stabilirea unei comunicări specifice cu membrii echipajului (comunicarea la bord) cu privire la diverse manevre și în cadrul ședințelor de echipă (de exemplu, ședințe de informare) sau cu persoanele cu care este necesară cooperarea (utilizând toate rețelele de comunicații radio);

10

6.2.2

comunicarea, în timpul acestor activități, cu persoanele relevante (de la bord) și cu alți actori (centrul de trafic din sector, alte construcții navale etc.), în conformitate cu reglementările (rețele, căi navigabile de-a lungul rutei): utilizarea radiotelefonului și a telefonului;

11

7.3.3

reacția adecvată într-o situație de urgență (după caz, se va simula),de exemplu om la apă, avarie, incendiu la bord, deversare de substanțe periculoase, scurgeri) prin manevre sau măsuri de salvare și/sau de limitare a daunelor, efectuate cu promptitudine și prudență; notificarea și informarea persoanelor relevante și a autorităților competente în caz de urgență;

12

7.3.4

comunicarea cu persoanele relevante în caz de avarii (la bord) și cu alți actori (utilizarea radiotelefonului și a telefonului), astfel încât problemele să poată fi rezolvate.

2.   Cerințe tehnice pentru construcțiile navale utilizate la examinarea practică

Cerințe tehnice pentru construcțiile navale utilizate la examinarea practică

Construcția navală utilizată la examenele practice intră sub incidența articolului 2 din Directiva (UE) 2017/2397.

V.   STANDARDE PENTRU MODULUL SUPLIMENTAR DE SUPRAVEGHERE ÎN CONTEXTUL EXAMINĂRII PRACTICE ÎN VEDEREA OBȚINERII UNUI CERTIFICAT DE CALIFICARE ÎN CALITATE DE COMANDANT DE NAVĂ

Candidații care nu au finalizat anterior un program de formare aprobat, bazat pe standardele de competență pentru nivelul operațional și nici nu au parcurs o evaluare a competențelor de către o autoritate administrativă, cu scopul de a verifica îndeplinirea standardelor de competență pentru nivelul operațional, trebuie să parcurgă acest modul.

Cerințele de mai jos trebuie să fie îndeplinite în plus față de cele prevăzute în standardele pentru examinarea practică în vederea obținerii unui certificat de calificare în calitate de comandant de navă.

1.   Competențe specifice și situații de evaluare

Competențe specifice și situații de evaluare

Examinatorii au libertatea de a decide cu privire la conținutul elementelor individuale de examinare. Examinatorii trebuie să verifice 20 din cele 25 de elemente din categoria I.

Examinatorii trebuie să verifice 8 din cele 12 elemente din categoria II.

Candidații pot obține maximum 10 puncte la fiecare element.

Pentru categoria I, candidații trebuie să obțină cel puțin 7 din 10 puncte la fiecare element. Pentru categoria II, candidații trebuie să obțină un scor total de cel puțin 40 de puncte.

| Nr. | Competențe | Elemente de examinare | Categoria (I sau II) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 0.1.1 | utilizarea materialelor disponibile la bord, cum ar fi vinciurile, bolarzii, parâmele și cablurile, luând în considerare măsurile relevante de securitate în muncă, inclusiv utilizarea echipamentului individual de protecție și de salvare; | I |
| 2 | 0.1.2 | legarea și dezlegarea combinațiilor cu barjă de împingere utilizând echipamentele și materialele necesare; | I |
| 3 | 0.1.2 | utilizarea echipamentelor și materialelor disponibile la bord pentru operațiunile de cuplare, luând în considerare măsurile relevante de securitate în muncă, inclusiv utilizarea echipamentului individual de protecție și de salvare; | I |
| 4 | 0.1.3 | demonstrarea manevrelor de ancorare; | I |
| 5 | 0.1.3 | utilizarea echipamentelor și materialelor disponibile la bord pentru operațiunile de ancorare, luând în considerare măsurile relevante de securitate în muncă, inclusiv utilizarea echipamentului individual de protecție și de salvare; | I |
| 6 | 0.1.4 | asigurarea etanșeității construcției navale; | I |
| 7 | 0.1.4 | executarea operațiunilor din lista de verificare pentru punte și spațiul de locuit, cum ar fi impermeabilizarea și securizarea bocaporților și a calelor; | I |
| 8 | 0.1.5 | explicarea și demonstrarea, pentru membrii echipajului de punte, a procedurilor aplicabile trecerii prin ecluze, stăvilare și pe sub poduri; | II |
| 9 | 0.1.6 | manipularea și întreținerea sistemelor de semnalizare pe timp de zi și de noapte, a panourilor și a semnalelor sonore ale construcției navale; | I |
| 10 | 0.3.3 | utilizarea metodelor de calcul al cantității de marfă încărcate sau descărcate; | II |
| 11 | 0.3.3 | calcularea cantității de marfă lichidă utilizând sondele/tabelele de măsurători ale tonajului tancurilor sau ambele; | I |
| 12 | 0.4.1 | operarea și controlarea mașinilor din sala de mașini, în conformitate cu procedurile; | I |
| 13 | 0.4.1 | explicarea funcționării, operării și întreținerii în condiții de siguranță a sistemelor de santină și de balast, inclusiv raportarea incidentelor asociate operațiunilor de transfer, și capacitatea de a măsura și a raporta corect nivelurile tancurilor; | II |
| 14 | 0.4.1 | pregătirea și executarea operațiunilor de oprire a motoarelor după funcționare; | I |
| 15 | 0.4.1 | operarea sistemelor de pompare din compartimentele santină, balast și mărfuri; | I |
| 16 | 0.4.1 | utilizarea sistemelor hidraulice și pneumatice; | I |
| 17 | 0.4.2 | utilizarea tabloului de distribuție; | I |
| 18 | 0.4.2 | utilizarea alimentării de pe țărm; | I |
| 19 | 0.4.3 | aplicarea procedurilor de securitate în muncă la întreținerea și repararea motoarelor și a instalațiilor; | I |
| 20 | 0.4.5 | întreținerea și îngrijirea pompelor, a rețelei de conducte, a sistemelor de santină și de balast; | II |
| 21 | 0.5.1 | asigurarea curățeniei în toate spațiile de locuit și în timonerie și asigurarea menajului în mod corespunzător, respectând regulile de igienă, inclusiv asumarea responsabilității pentru propriul spațiu de locuit; | II |
| 22 | 0.5.1 | asigurarea curățeniei în sala de mașini și curățarea mașinilor utilizând materialele de curățare adecvate; | I |
| 23 | 0.5.1 | curățarea și protejarea părților exterioare, a corpului și a punților construcției navale în ordinea corectă, folosind materialele adecvate, în conformitate cu normele de protecție a mediului; | II |
| 24 | 0.5.1 | eliminarea deșeurilor provenite de la construcția navală și a deșeurilor menajere în conformitate cu normele de protecție a mediului; | II |
| 25 | 0.5.2 | întreținerea și îngrijirea tuturor echipamentelor tehnice conform instrucțiunilor și folosirea programelor de întreținere (inclusiv cele digitale); | I |
| 26 | 0.5.3 | folosirea și stivuirea parâmelor și cablurilor în conformitate cu practicile și normele de securitate în muncă; | II |
| 27 | 0.5.4 | matisirea cablurilor și parâmelor, aplicarea nodurilor în funcție de utilizarea lor și întreținerea cablurilor și a parâmelor; | I |
| 28 | 0.6.1 | utilizarea termenilor tehnici și nautici necesari, precum și a termenilor legați de aspecte sociale, utilizați în frazele de comunicare standardizate; | I |
| 29 | 0.7.1 | prevenirea situațiilor periculoase legate de riscurile de la bord; | I |
| 30 | 0.7.1 | prevenirea accidentelor în activitățile care ar putea fi periculoase pentru personal sau pentru construcția navală; | I |
| 31 | 0.7.2 | utilizarea echipamentului individual de protecție; | I |
| 32 | 0.7.3 | folosirea aptitudinilor de înot în operațiunile de salvare; | II |
| 33 | 0.7.3 | utilizarea echipamentelor de salvare în cadrul operațiunilor de salvare și salvarea și transportarea victimei; | II |
| 34 | 0.7.4 | menținerea rutelor de evacuare libere; | II |
| 35 | 0.7.5 | utilizarea sistemelor și a echipamentelor de comunicații și de alarmă în situații de urgență; | I |
| 36 | 0.7.6, 0.7.7 | aplicarea diverselor metode de stingere a incendiilor și utilizarea echipamentelor de stingere și a instalațiilor fixe; | I |
| 37 | 0.7.8 | acordarea primului ajutor medical. | I |

Nr.

Competențe

Elemente de examinare

Categoria (I sau II)

1

0.1.1

utilizarea materialelor disponibile la bord, cum ar fi vinciurile, bolarzii, parâmele și cablurile, luând în considerare măsurile relevante de securitate în muncă, inclusiv utilizarea echipamentului individual de protecție și de salvare;

I

2

0.1.2

legarea și dezlegarea combinațiilor cu barjă de împingere utilizând echipamentele și materialele necesare;

I

3

0.1.2

utilizarea echipamentelor și materialelor disponibile la bord pentru operațiunile de cuplare, luând în considerare măsurile relevante de securitate în muncă, inclusiv utilizarea echipamentului individual de protecție și de salvare;

I

4

0.1.3

demonstrarea manevrelor de ancorare;

I

5

0.1.3

utilizarea echipamentelor și materialelor disponibile la bord pentru operațiunile de ancorare, luând în considerare măsurile relevante de securitate în muncă, inclusiv utilizarea echipamentului individual de protecție și de salvare;

I

6

0.1.4

asigurarea etanșeității construcției navale;

I

7

0.1.4

executarea operațiunilor din lista de verificare pentru punte și spațiul de locuit, cum ar fi impermeabilizarea și securizarea bocaporților și a calelor;

I

8

0.1.5

explicarea și demonstrarea, pentru membrii echipajului de punte, a procedurilor aplicabile trecerii prin ecluze, stăvilare și pe sub poduri;

II

9

0.1.6

manipularea și întreținerea sistemelor de semnalizare pe timp de zi și de noapte, a panourilor și a semnalelor sonore ale construcției navale;

I

10

0.3.3

utilizarea metodelor de calcul al cantității de marfă încărcate sau descărcate;

II

11

0.3.3

calcularea cantității de marfă lichidă utilizând sondele/tabelele de măsurători ale tonajului tancurilor sau ambele;

I

12

0.4.1

operarea și controlarea mașinilor din sala de mașini, în conformitate cu procedurile;

I

13

0.4.1

explicarea funcționării, operării și întreținerii în condiții de siguranță a sistemelor de santină și de balast, inclusiv raportarea incidentelor asociate operațiunilor de transfer, și capacitatea de a măsura și a raporta corect nivelurile tancurilor;

II

14

0.4.1

pregătirea și executarea operațiunilor de oprire a motoarelor după funcționare;

I

15

0.4.1

operarea sistemelor de pompare din compartimentele santină, balast și mărfuri;

I

16

0.4.1

utilizarea sistemelor hidraulice și pneumatice;

I

17

0.4.2

utilizarea tabloului de distribuție;

I

18

0.4.2

utilizarea alimentării de pe țărm;

I

19

0.4.3

aplicarea procedurilor de securitate în muncă la întreținerea și repararea motoarelor și a instalațiilor;

I

20

0.4.5

întreținerea și îngrijirea pompelor, a rețelei de conducte, a sistemelor de santină și de balast;

II

21

0.5.1

asigurarea curățeniei în toate spațiile de locuit și în timonerie și asigurarea menajului în mod corespunzător, respectând regulile de igienă, inclusiv asumarea responsabilității pentru propriul spațiu de locuit;

II

22

0.5.1

asigurarea curățeniei în sala de mașini și curățarea mașinilor utilizând materialele de curățare adecvate;

I

23

0.5.1

curățarea și protejarea părților exterioare, a corpului și a punților construcției navale în ordinea corectă, folosind materialele adecvate, în conformitate cu normele de protecție a mediului;

II

24

0.5.1

eliminarea deșeurilor provenite de la construcția navală și a deșeurilor menajere în conformitate cu normele de protecție a mediului;

II

25

0.5.2

întreținerea și îngrijirea tuturor echipamentelor tehnice conform instrucțiunilor și folosirea programelor de întreținere (inclusiv cele digitale);

I

26

0.5.3

folosirea și stivuirea parâmelor și cablurilor în conformitate cu practicile și normele de securitate în muncă;

II

27

0.5.4

matisirea cablurilor și parâmelor, aplicarea nodurilor în funcție de utilizarea lor și întreținerea cablurilor și a parâmelor;

I

28

0.6.1

utilizarea termenilor tehnici și nautici necesari, precum și a termenilor legați de aspecte sociale, utilizați în frazele de comunicare standardizate;

I

29

0.7.1

prevenirea situațiilor periculoase legate de riscurile de la bord;

I

30

0.7.1

prevenirea accidentelor în activitățile care ar putea fi periculoase pentru personal sau pentru construcția navală;

I

31

0.7.2

utilizarea echipamentului individual de protecție;

I

32

0.7.3

folosirea aptitudinilor de înot în operațiunile de salvare;

II

33

0.7.3

utilizarea echipamentelor de salvare în cadrul operațiunilor de salvare și salvarea și transportarea victimei;

II

34

0.7.4

menținerea rutelor de evacuare libere;

II

35

0.7.5

utilizarea sistemelor și a echipamentelor de comunicații și de alarmă în situații de urgență;

I

36

0.7.6, 0.7.7

aplicarea diverselor metode de stingere a incendiilor și utilizarea echipamentelor de stingere și a instalațiilor fixe;

I

37

0.7.8

acordarea primului ajutor medical.

I

2.   Cerințe tehnice minime pentru construcțiile navale utilizate pentru examinarea practică

Cerințe tehnice minime pentru construcțiile navale utilizate pentru examinarea practică

Construcția navală utilizată pentru examene practice intră sub incidența articolului 2 din Directiva (UE) 2017/2397.

---

(1)  Standardele europene de stabilire a cerințelor tehnice pentru navele de navigație interioară sunt disponibile la adresa https://www.cesni.eu

1

---

ANEXA III

STANDARDE PENTRU OMOLOGAREA SIMULATOARELOR

I.   CERINȚELE TEHNICE ȘI FUNCȚIONALE PENTRU SIMULATOARELE DE NAVIGAȚIE ȘI DE RADIOLOCAȚIE UTILIZATE ÎN NAVIGAȚIA INTERIOARĂ

| Nr. | Element | Nivelul de calitate pentru cerințele tehnice | Procedura de testare | Simulator de navigație | Simulator de radiolocație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Instalație radar de navigație interioară | Pe simulator trebuie instalată cel puțin o instalație radar de navigație interioară cu aceleași funcționalități ca o instalație radar de navigație interioară omologată în temeiul ES-TRIN. | Trebuie să se verifice dacă instalația are aceleași funcționalități ca și instalația radar de navigație interioară omologată. | x | x |
| 2. | Sistem de comunicații | Simulatorul trebuie să fie dotat cu un sistem de comunicații care să includă:






  — | o legătură telefonică alternativă internă; și |

Nr.

Element

Nivelul de calitate pentru cerințele tehnice

Procedura de testare

Simulator de navigație

Simulator de radiolocație

1.

Instalație radar de navigație interioară

Pe simulator trebuie instalată cel puțin o instalație radar de navigație interioară cu aceleași funcționalități ca o instalație radar de navigație interioară omologată în temeiul ES-TRIN.

Trebuie să se verifice dacă instalația are aceleași funcționalități ca și instalația radar de navigație interioară omologată.

x

x

2.

Sistem de comunicații

Simulatorul trebuie să fie dotat cu un sistem de comunicații care să includă:

—

o legătură telefonică alternativă internă; și

| — | două sisteme independente de comunicații radio pentru navigația interioară. |
| --- | --- |

—

două sisteme independente de comunicații radio pentru navigația interioară.

Trebuie să se verifice dacă simulatorul este dotat cu sisteme de comunicații.

x

x

3.

ECDIS pentru navigația interioară

Pe simulator trebuie instalat cel puțin un ECDIS pentru navigația interioară.

Trebuie să se verifice dacă instalația are aceleași funcționalități ca un ECDIS pentru navigația interioară.

x

4.

Zona de exerciții

Zona de exerciții cuprinde cel puțin un râu reprezentativ cu brațe laterale sau canale și porturi.

Inspecția vizuală a zonei.

x

x

5.

Semnale sonore

Semnalele sonore pot fi emise folosind pedale sau butoane.

Trebuie să se verifice dacă pedalele sau butoanele funcționează corect.

x

x

6.

Panoul luminilor de navigație pe timp de noapte

Pe simulator este instalat panoul luminilor de navigație pe timp de noapte.

Trebuie să se verifice dacă panoul luminilor de navigație pe timp de noapte funcționează corect.

x

x

7.

Modele matematice pentru construcții navale

Cel puțin trei modele matematice ale unor tipuri reprezentative de construcții navale cu diferite metode de propulsie și condiții de încărcare, inclusiv o construcție navală mică (eventual un remorcher), o construcție navală de dimensiuni medii (de exemplu, cu lungime de 86 m) și o construcție navală mare (de exemplu, cu lungime de 110 sau 135 m).

Trebuie să se verifice dacă sunt disponibile cele trei modele obligatorii.

x

8.

Modele matematice pentru construcții navale

Cel puțin un model matematic al unui tip reprezentativ de construcție navală (de exemplu, cu lungime de 86 m).

Trebuie să se verifice dacă modelul obligatoriu este disponibil.

x

9

Numărul construcțiilor navale vizate disponibile (1)

Simulatorul trebuie să includă construcții navale vizate din cel puțin cinci clase FIT (Forumul Internațional al Transporturilor).

Trebuie să se verifice dacă sunt disponibile numărul și diversitatea necesare de construcții navale vizate.

x

x

10.

Postul operatorului

Operatorul trebuie să fie în măsură să comunice pe toate canalele de frecvență foarte înaltă (VHF). Operatorul trebuie să fie în măsură să monitorizeze utilizarea canalelor.

Trebuie să se verifice dacă operatorul poate comunica pe toate canalele VHF și dacă poate monitoriza utilizarea tuturor canalelor.

x

x

11.

Exerciții diverse

Trebuie să existe posibilitatea de a concepe, memora și desfășura diverse exerciții care să poată fi manipulate în timpul funcționării echipamentelor.

Se realizează diferite operațiuni.

x

x

12.

Exerciții separabile

În timpul examinării mai multor candidați, exercițiile efectuate de un candidat nu trebuie să interfereze cu examinarea altui candidat.

Exercițiul este repetat pentru fiecare candidat.

x

x

13.

Funcțiile și configurația punții de comandă

Secțiunea de timonerie este proiectată pentru navigația radar comandată de către o singură persoană, astfel cum se prevede în ES-TRIN 2017/1.

Trebuie să se verifice dacă configurația punții și funcțiile echipamentelor corespund cerințelor tehnice aplicabile construcțiilor navale de navigație interioară. Trebuie să se verifice dacă timoneria este proiectată pentru operațiuni de comandă executate de o singură persoană.

x

x

14.

Postul de cârmă (punte de comandă/cabină)

Posturile de cârmă trebuie să fie similare celor de pe construcțiile navale de navigație interioară în ceea ce privește forma și dimensiunile.

Inspecție vizuală.

x

x

15.

Postul operatorului

| 1. | Trebuie să existe o încăpere separată în care să poată sta operatorul (operatorii) și examinatorul (examinatorii), unde examinatorul trebuie să fie în măsură să vadă imaginea radar cu care lucrează candidatul. |
| --- | --- |

1.

Trebuie să existe o încăpere separată în care să poată sta operatorul (operatorii) și examinatorul (examinatorii), unde examinatorul trebuie să fie în măsură să vadă imaginea radar cu care lucrează candidatul.

| 2. | Timoneria și postul operatorului trebuie să fie separate între ele. Acestea trebuie să fie cât mai bine izolate fonic. |
| --- | --- |

2.

Timoneria și postul operatorului trebuie să fie separate între ele. Acestea trebuie să fie cât mai bine izolate fonic.

| 3. | Operatorul trebuie să fie în măsură să utilizeze cel puțin două canale VHF simultan. |
| --- | --- |

3.

Operatorul trebuie să fie în măsură să utilizeze cel puțin două canale VHF simultan.

| 4. | Operatorul trebuie să fie în măsură să identifice în mod clar canalul de comunicații radio utilizat de candidat. |
| --- | --- |

4.

Operatorul trebuie să fie în măsură să identifice în mod clar canalul de comunicații radio utilizat de candidat.

Inspecția vizuală a postului operatorului și verificarea funcționării.

x

x

16.

Post de informare prealabilă/de raportare

Posibilitatea de a viziona înregistrarea la un post de operator sau la un post de raportare.

Activitățile de evaluare trebuie monitorizate.

x

x

Construcție navală proprie (2)

17.

Grade de libertate

Simulatorul trebuie să fie în măsură să reprezinte mișcările în șase grade de libertate.

Gradele de libertate implementate în simulator pot fi evaluate prin observarea sistemului de vizualizare sau cu ajutorul instrumentelor. Astfel, următoarele manevre sunt efectuate cu construcții navale mici, care se deplasează de obicei în mod mai distinctiv și mai rapid decât cele mai mari.

| — | Dacă orizontul oscilează atunci când se privește în față în timpul navigației în curbe, se activează mișcarea de ruliu. |
| --- | --- |

—

Dacă orizontul oscilează atunci când se privește în față în timpul navigației în curbe, se activează mișcarea de ruliu.

| — | Dacă prova se ridică și coboară cu accelerații longitudinale mari, se activează mișcarea de tangaj. |
| --- | --- |

—

Dacă prova se ridică și coboară cu accelerații longitudinale mari, se activează mișcarea de tangaj.

| — | Dacă afișajul sondei ultrason se modifică atunci când se navighează cu viteze mari la o adâncime constantă a apei, se activează mișcarea de ridicare. Acest test presupune modelarea efectului de squat. |
| --- | --- |

—

Dacă afișajul sondei ultrason se modifică atunci când se navighează cu viteze mari la o adâncime constantă a apei, se activează mișcarea de ridicare. Acest test presupune modelarea efectului de squat.

x

18.

Grade de libertate

Simulatorul trebuie să fie în măsură să simuleze mișcările în trei grade de libertate.

Trebuie evaluate gradele de libertate implementate în simulator.

x

19.

Sistemul de propulsie

Simularea tuturor componentelor sistemului de propulsie se realizează cât mai realist posibil și ia în considerare toate influențele relevante.

Sistemul de propulsie trebuie să fie testat prin manevre de accelerare și de oprire, în timpul cărora se pot observa performanțele motorului (în ceea ce privește reacția la accelerație) și ale construcției navale (în ceea ce privește viteza maximă și comportamentul în timp).

x

x

20.

Dispozitive de comandă

Dispozitivul de comandă se comportă realist în ceea ce privește viteza de girație a cârmei și ia în considerare cele mai importante influențe.

Pentru a testa calitatea simulării dispozitivelor de comandă, se pot efectua diferite verificări. Se furnizează limitări în cazul în care nu este posibilă evaluarea comportamentului fără protocoale ale variabilelor de stare.

| — | Reacție: dispozitivul de comandă este utilizat pentru deplasarea înainte și înapoi. Trebuie să se verifice dacă se inițiază modificări ale direcției construcției navale. |
| --- | --- |

—

Reacție: dispozitivul de comandă este utilizat pentru deplasarea înainte și înapoi. Trebuie să se verifice dacă se inițiază modificări ale direcției construcției navale.

| — | Viteza de girație a cârmei: se utilizează dispozitivul de comandă și viteza de girație este observată pe afișaj. Se poate măsura dacă viteza de girație este realistă. |
| --- | --- |

—

Viteza de girație a cârmei: se utilizează dispozitivul de comandă și viteza de girație este observată pe afișaj. Se poate măsura dacă viteza de girație este realistă.

x

x

21.

Efectele apei mici

Efectul adâncimii limitate a apei asupra consumului de energie și a comportamentului de manevră este modelat corect din punctul de vedere al calității.

Se propun două tipuri de teste care permit evaluarea calității în ceea ce privește luarea în considerare a influenței apei mici:

Deplasare înainte în linie dreaptă: se măsoară viteza maximă atinsă în diferite adâncimi ale apei, standardizată cu viteza în apă adâncă și reprezentată în raport cu pescajul de referință în funcție de adâncimea apei (T/h). Comparația cu datele existente din testele de modelare oferă informații despre calitatea influenței apei mici în simulare.

Cerc de întoarcere: prin comanda navigației unei construcții navale la putere constantă și cu un unghi al cârmei de 20 ° într-o apă laterală fără obstacole, se pot înregistra valorile vitezei, unghiului de derivă, vitezei de girație și diametrului cercului de întoarcere a unei construcții navale staționare care se întoarce în ape cu o adâncime redusă treptat.

Reprezentarea acestor date în raport cu T/h permite determinarea modului în care se modifică unghiul de derivă, viteza de girație, viteza și diametrul în funcție de adâncimea apei.

x

22.

Influența curentului

Există cel puțin două puncte de măsurare a curentului la bordul construcției navale, astfel încât să se poată calcula momentul de ambardare datorat curentului.

Sunt prevăzute teste pentru a verifica existența caracteristicii de performanță și luarea în considerare a acesteia în simulare:

| — | O construcție navală proprie fără propulsie este plasată într-o cale navigabilă cu curent. Se observă dacă construcția navală este luată de curent. În plus, se verifică dacă este accelerată până la viteza curentului. Dacă curentul urmează direcția căii navigabile, se va verifica dacă construcția navală se rotește ușor. |
| --- | --- |

—

O construcție navală proprie fără propulsie este plasată într-o cale navigabilă cu curent. Se observă dacă construcția navală este luată de curent. În plus, se verifică dacă este accelerată până la viteza curentului. Dacă curentul urmează direcția căii navigabile, se va verifica dacă construcția navală se rotește ușor.

| — | Un test de navigație la intrarea într-un port dintr-o cale navigabilă cu curent arată în ce măsură simulatorul calculează în mod realist un moment de ambardare generat de curentul neomogen. |
| --- | --- |

—

Un test de navigație la intrarea într-un port dintr-o cale navigabilă cu curent arată în ce măsură simulatorul calculează în mod realist un moment de ambardare generat de curentul neomogen.

x

x

23.

Influența vântului

Influența vântului generează forțe în plan orizontal în funcție de viteza reală și de direcția vântului. De asemenea, vântul generează momente de ambardare și de ruliu.

Se pot realiza diverse teste pentru a verifica nivelul de calitate al influenței vântului. Pentru a putea detecta cu ușurință aceste efecte, se vor alege viteze relativ mari ale vântului.

Realizați testul după cum urmează: rulați un test atât pentru vânt din prova, cât și pentru vânt lateral, la două viteze diferite ale vântului, într-o zonă fără alte influențe decât vântul. Activați vântul și observați comportamentul. Opriți vântul și observați din nou comportamentul. Începeți cu o construcție navală staționară.

x

24.

Efectul malului

Forța laterală și momentul de ambardare tind să se modifice în mod corespunzător în funcție de distanța față de mal și viteză.

Pentru a verifica efectul malului în simulator, este necesară o zonă de exercițiu care include un dig sau un zid pe o parte. Trebuie efectuate următoarele teste:

| — | Construcția navală navighează de-a lungul zidului. Se verifică dacă mișcarea în linie dreaptă este afectată, dacă construcția navală este atrasă spre zid și dacă prova se îndepărtează de acesta. |
| --- | --- |

—

Construcția navală navighează de-a lungul zidului. Se verifică dacă mișcarea în linie dreaptă este afectată, dacă construcția navală este atrasă spre zid și dacă prova se îndepărtează de acesta.

| — | Se modifică distanța până la mal sau zid și viteza construcției navale și se observă modul în care se schimbă efectele. |
| --- | --- |

—

Se modifică distanța până la mal sau zid și viteza construcției navale și se observă modul în care se schimbă efectele.

x

25.

Interacțiunea între construcții navale

Construcțiile navale interacționează între ele și se calculează efectele realiste.

Pentru o verificare completă a interacțiunii dintre construcții navale, se rulează pe simulator un exercițiu cu două construcții navale proprii într-o apă laterală fără obstacole. Dacă acest lucru nu este posibil, testul poate fi efectuat și cu o construcție navală din trafic pe postul construcției navale cu care se interacționează. Pentru o bună evaluare a rezultatelor, cele două construcții navale trebuie să pornească pe cursuri paralele, la o distanță laterală relativ mică una de cealaltă.

| — | Atât în cazul depășirii, cât și al intersectării cursurilor, se va verifica în ce măsură construcția navală proprie este supusă atracției și rotației. |
| --- | --- |

—

Atât în cazul depășirii, cât și al intersectării cursurilor, se va verifica în ce măsură construcția navală proprie este supusă atracției și rotației.

| — | Se reduce adâncimea apei și se verifică dacă efectele de interacțiune cresc. |
| --- | --- |

—

Se reduce adâncimea apei și se verifică dacă efectele de interacțiune cresc.

| — | Se mărește distanța dintre construcțiile navale pentru a verifica dacă efectele scad. |
| --- | --- |

—

Se mărește distanța dintre construcțiile navale pentru a verifica dacă efectele scad.

| — | Se mărește viteza celeilalte construcții navale și se verifică relația funcțională dintre efectul trecerii unei construcții navale prin apropiere și viteza de întâlnire. |
| --- | --- |

—

Se mărește viteza celeilalte construcții navale și se verifică relația funcțională dintre efectul trecerii unei construcții navale prin apropiere și viteza de întâlnire.

x

26.

Efectul de squat

Se modelează atât scufundarea dinamică, cât și asieta în funcție de viteză, adâncimea apei și pescaj.

Această caracteristică se testează cel mai bine într-o zonă cu apă laterală fără obstacole și o adâncime constantă a apei.

| — | În urma unei probe, trebuie să reiasă dacă caracteristica „efectul de squat” poate fi verificată cu ajutorul sondelor ultrason. |
| --- | --- |

—

În urma unei probe, trebuie să reiasă dacă caracteristica „efectul de squat” poate fi verificată cu ajutorul sondelor ultrason.

| — | Valorile diferite ale distanței libere sub chilă la prova și la pupa arată dacă se modifică asieta construcției navale. |
| --- | --- |

—

Valorile diferite ale distanței libere sub chilă la prova și la pupa arată dacă se modifică asieta construcției navale.

| — | Prin creșterea vitezei, se verifică relația funcțională dintre squat (diferența dintre distanța liberă sub chilă în staționare și în marș) și viteza construcției navale. |
| --- | --- |

—

Prin creșterea vitezei, se verifică relația funcțională dintre squat (diferența dintre distanța liberă sub chilă în staționare și în marș) și viteza construcției navale.

| — | Se verifică dacă efectul de squat crește odată cu scăderea adâncimii apei la viteză constantă. |
| --- | --- |

—

Se verifică dacă efectul de squat crește odată cu scăderea adâncimii apei la viteză constantă.

x

27.

Efectul de canal

Luarea în considerare a curentului de retur. Curentul de retur nu este liniar în raport cu viteza construcției navale.

Curentul de retur este un efect fizic introdus în simulator ca o forță de rezistență care se exercită asupra construcției navale. Pentru a-l verifica, se plasează construcția navală într-un canal îngust; construcția navală se deplasează uniform, la putere constantă. Se măsoară viteza. Se mărește puterea și se măsoară din nou viteza. Testul se repetă în apă fără obstacole, la aceeași putere constantă (două niveluri). Efectul așteptat este următorul:

| — | Viteza în canalul îngust este mai mică decât cea atinsă în apa fără obstacole la același nivel de putere. |
| --- | --- |

—

Viteza în canalul îngust este mai mică decât cea atinsă în apa fără obstacole la același nivel de putere.

| — | Diferența de viteză este mai mare la o putere mai ridicată decât la o putere mai redusă. |
| --- | --- |

—

Diferența de viteză este mai mare la o putere mai ridicată decât la o putere mai redusă.

x

28.

Efectul de ecluză

Într-o ecluză, construcția navală este supusă acelorași efecte ca într-un canal. Ecluza produce un efect suplimentar datorat unui curent de deplasament generat de construcția navală, cu un factor mare de blocare la intrarea în ecluză (efectul de piston).

Testul pentru efectul de canal evidențiază curentul de retur. Nu este necesară repetarea testului. Efectul de piston poate fi demonstrat după cum urmează:

| — | Construcția navală intră în ecluză la o viteză relativ ridicată. Construcția navală ar trebui să întâmpine o rezistență suplimentară după ce a intrat în ecluză (va încetini). Atunci când propulsia este oprită, forțele de sens invers ar trebui să fie încă prezente, iar construcția navală ar trebui să dea înapoi ușor. |
| --- | --- |

—

Construcția navală intră în ecluză la o viteză relativ ridicată. Construcția navală ar trebui să întâmpine o rezistență suplimentară după ce a intrat în ecluză (va încetini). Atunci când propulsia este oprită, forțele de sens invers ar trebui să fie încă prezente, iar construcția navală ar trebui să dea înapoi ușor.

| — | Pornirea în ecluză, cu reglaj fix al propulsiei. La ieșirea din ecluză, construcția navală va întâmpina o forță de rezistență datorată efectului de piston. După ieșirea din ecluză (construcția navală este eliberată de efectele acesteia), forța de rezistență va dispărea, fapt pus în evidență de o creștere bruscă și notabilă a vitezei. |
| --- | --- |

—

Pornirea în ecluză, cu reglaj fix al propulsiei. La ieșirea din ecluză, construcția navală va întâmpina o forță de rezistență datorată efectului de piston. După ieșirea din ecluză (construcția navală este eliberată de efectele acesteia), forța de rezistență va dispărea, fapt pus în evidență de o creștere bruscă și notabilă a vitezei.

x

29.

Eșuarea

Eșuarea încetinește construcția navală și este evidențiată printr-un sunet, dar nu duce în toate cazurile la oprirea construcției navale. Eșuarea este notificată operatorului.

Pentru testarea eșuării este necesară o zonă de exerciții cu fund plan și cu o porțiune ușor înălțată a fundului. În cadrul acestei verificări se urmărește disponibilitatea informațiilor adecvate cu privire la adâncime în simulatorul în sine, și nu reprezentarea în sistemul de vizualizare.

La eșuarea pe o plajă, trebuie să se verifice dacă construcția navală se oprește complet; în caz afirmativ, se verifică dacă oprirea este bruscă sau graduală.

În timpul eșuării, trebuie să se verifice, cu ajutorul sistemului de vizualizare, modificarea planului orizontal al construcției navale.

La deplasarea pe deasupra unui fund plan în apă foarte mică, trebuie să se verifice dacă construcția navală eșuează din cauza apupării la viteză în timp ce viteza crește constant.

Pentru toate situațiile de eșuare, trebuie să se verifice dacă acest incident este marcat prin emiterea unui sunet.

x

30.

Eșuarea

Ciocnirea construcție navală – țărm, ciocnirea construcție navală – construcție navală, ciocnirea construcție navală – pod

Eșuarea și ciocnirile construcție navală – țărm, construcție navală – construcție navală, construcție navală – pod sunt notificate candidatului și operatorului în timpul simulării.

Inspecție vizuală.

x

31.

Ciocnirea construcției navale de țărm

Ciocnirile construcției navale de țărm sunt notificate în timpul simulării cel puțin printr-un sunet. Simularea încetinește construcția navală. Calculul ciocnirii se efectuează folosind o formă bidimensională a construcției navale.

Simularea ciocnirii construcției navale de țărm poate fi realizată doar într-o zonă de exerciții în care există diverse obiecte pe țărm.

Prin ciocnirea construcției navale de diferite obiecte se poate verifica dacă simulatorul detectează aceste obiecte și dacă reacționează la ele.

În cazul unor tipuri diferite de obiecte, se verifică dacă există unele în cazul cărora nu apare nicio reacție la ciocnire.

Sunetul emis în cazul unei ciocniri se verifică cu ajutorul sistemului audio al simulatorului, după caz.

Observarea ciocnirii în sistemul de vizualizare arată dacă ciocnirea se produce brusc sau dacă se simulează o zonă de dezagregare.

O ciocnire în unghi de 180 de grade la viteză mică poate arăta dacă se calculează o presiune elastică.

x

32.

Ciocnirea între două construcții navale

Ciocnirile între două construcții navale sunt notificate în timpul simulării cel puțin printr-un sunet. Simularea încetinește construcția navală. Calculul ciocnirii se efectuează folosind o formă bidimensională a construcției navale.

Cu condiția prealabilă că nu are nicio importanță pentru construcția navală proprie dacă cealaltă construcție navală de care se ciocnește este tot o construcție navală proprie sau o construcție navală din trafic, se pot simula diferite ciocniri.

Se testează reacțiile pe simulator ale construcției navale proprii la ciocnirea cu o altă construcție navală și se verifică dacă ciocnirea este marcată prin emiterea unui sunet.

La postul instructorului, se verifică – prin mărirea suficientă a imaginii – dacă contururile construcției navale sunt utilizate pentru detectarea ciocnirii.

Se verifică dacă ciocnirea are loc exact în momentul în care contururile celor două construcții navale intră în contact.

Se verifică dacă detectarea ciocnirii se face cu precizie pentru diverse construcții navale cu forme diferite.

x

33.

Ciocnirea construcției navale de un pod

Ciocnirile construcției navale de un pod sunt detectate prin utilizarea unei valori statice a înălțimii (timonerie coborâtă, arbore coborât). Ciocnirile sunt notificate în timpul simulării cel puțin printr-un sunet. Simularea încetinește construcția navală.

Pentru această verificare, în zona de exerciții trebuie să existe un pod și trebuie utilizată harta electronică pentru navigație interioară.

Se verifică dacă în timpul trecerii pe sub un pod cu distanță liberă insuficientă se produce o ciocnire și care sunt consecințele pentru continuarea simulării.

Se verifică dacă este posibilă traversarea în condiții de siguranță prin reducerea suficientă a nivelului apei sau prin creșterea suficientă a pescajului. Acest lucru trebuie verificat și în sistemul de vizualizare.

Sunt necesare diferite rulări ale testului pentru a verifica punctul de ciocnire de pe construcția navală, dacă există doar unul. În acest caz se poate determina, de asemenea, dacă podul provoacă o ciocnire pe axa centrală sau pe bordurile exterioare.

x

34.

Timonerie reglabilă pe înălțime

Înălțimea de ciocnire și nivelul ochilor sunt adaptate la poziția punții. Trebuie să fie disponibilă o mișcare continuă a timoneriei reglabile pe înălțime.

O condiție prealabilă pentru evaluarea acestei caracteristici de performanță este disponibilitatea unei construcții navale de navigație interioară tipice, de exemplu o construcție navală cu lungime de 110 m.

Disponibilitatea generală a acestei funcționalități poate fi verificată prin prezența unui dispozitiv de comandă pentru modificarea poziției punții.

Funcția poate fi evaluată pe punte și trebuie să se verifice dacă pot fi alese poziții aleatorii și dacă mișcarea este bruscă sau se produce cu o viteză realistă.

Prin poziționarea unei alte construcții navale proprii în apropiere, se poate verifica dacă această funcționalitate este disponibilă și pentru alte construcții navale în sistemul de vizualizare.

Se poate observa dacă luminile de navigație și semnalele pe timp de zi se mișcă, de asemenea, în funcție de mișcarea timoneriei reglabile pe înălțime a celei de-a doua construcții navale proprii în sistemul de vizualizare.

x

35.

Parâme

Sistemul de vizualizare trebuie să afișeze atât dinamica construcției navale, cât și a parâmei (de exemplu, slăbirea întinderii, elasticitatea, masa, ruperea și legarea de bolarzi).

Într-o zonă de exerciții cu zid de cheu, se va verifica amararea cu o parâmă.

Atunci când se utilizează parâma, se verifică dacă aceasta se leagă de anumiți bolarzi.

Ruperea parâmei se verifică prin încercarea de a opri cu o parâmă construcția navală accelerată la viteză maximă.

Slăbirea întinderii parâmei se verifică prin reducerea forței și a distanței.

x

36.

Ancore

Ancorele pot fi lăsate și ridicate. Se iau în calcul adâncimea apei și dinamica lanțului.

Funcționarea ancorei se poate verifica într-o zonă de exerciții cu adâncime limitată a apei și cu o construcție navală proprie cu una sau mai multe ancore. Este rezonabil să existe un curent constant de viteză variabilă.

Molarea și ridicarea ancorei sunt posibile numai dacă există dispozitive de acționare adecvate. De asemenea, trebuie să se verifice dacă există instrumente care indică lungimea lanțului.

Se verifică dacă vitezele diferă în timpul molării și ridicării. De asemenea, trebuie să se verifice dacă se aude un sunet adecvat.

Prin modificarea adâncimii apei, trebuie să se verifice dacă aceasta influențează funcționarea ancorei.

La o viteză scăzută a curentului, trebuie să se verifice dacă construcția navală oscilează și se oprește după ancorare.

La creșterea constantă a curentului, trebuie să se verifice dacă ancora ține pe loc construcția navală.

Dacă nu este suficientă o singură ancoră, trebuie să se verifice dacă construcția navală poate fi oprită cu două ancore, în cazul în care se folosesc două ancore.

x

37.

Remorcarea (operațiune cu două construcții navale)

În timpul remorcării, se iau în calcul atât dinamica celor două construcții navale, cât și legarea lor prin cablu.

Zona de exerciții pentru verificarea funcției de remorcare poate fi o suprafață din largul mării. Pe lângă construcția navală proprie care asigură remorcarea sau este remorcată, este necesară încă o construcție navală (construcție navală proprie sau construcție navală din trafic).

Condiția de bază pentru remorcare poate fi testată prin plasarea unui cablu de remorcare între o construcție navală proprie și cealaltă construcție navală.

Dacă acest lucru nu este posibil, trebuie să se verifice dacă este disponibilă cel puțin o metodă alternativă pentru definirea unei forțe care provine de la un remorcher virtual.

Se verifică dacă cealaltă construcție navală, utilizată ca remorcher, poate accelera construcția navală proprie remorcată și poate iniția o mișcare de girație prin tracțiune laterală.

Se verifică dacă construcția navală proprie utilizată ca remorcher poate deplasa și opri cealaltă construcție navală prin manevre adecvate și dacă cealaltă construcție navală poate fi întoarsă prin tracțiune laterală.

x

Construcții navale din trafic

38.

Numărul de construcții navale din trafic

Trebuie să fie disponibile cel puțin 10 construcții navale din trafic.

Testul trebuie să arate dacă se poate introduce într-un exercițiu numărul de construcții navale necesar.

x

x

39.

Controlul construcțiilor navale din trafic

Construcțiile navale din trafic pot urma rute cu schimbarea cursului și a vitezei în mod realist.

Disponibilitatea funcțiilor de control trebuie verificată prin crearea unui nou exercițiu care să includă construcții navale din trafic.

x

x

40.

Comportamentul de mișcare

Comportament de mișcare relativ fluid.

Se aplică procedura de evaluare a controlului construcțiilor navale din trafic.

x

x

41.

Influența vântului

Construcțiile navale din trafic reacționează la un vânt dat prin afișarea unui unghi de derivă.

Activarea vântului într-un exercițiu trebuie să determine apariția unui unghi de derivă la construcțiile navale din trafic, unghi care se modifică în funcție de viteză și de direcția vântului.

x

42.

Influența curentului

Construcțiile navale din trafic reacționează la un curent dat prin afișarea unui unghi de derivă.

Activarea curentului într-un exercițiu trebuie să determine apariția unui unghi de derivă la construcțiile navale din trafic, unghi care se modifică în funcție de viteză și de direcția curentului.

x

x

43.

Secțiunea și dimensiunile imaginii

Sistemul de vizualizare permite o vizualizare circulară panoramică (360 de grade). Câmpul vizual orizontal poate fi obținut printr-o vizualizare fixă de cel puțin 210 grade și prin vizualizări suplimentare comutabile pentru restul orizontului. Imaginea pe verticală permite vizualizarea în jos până la apă și în sus până la cer, corespunzătoare vederii reale posibile de la postul obișnuit de cârmă din timonerie.

Inspecția vizuală a simulatorului pornit.

x

44.

Rezoluție după frecvența cadrelor

Rezoluția afișajului corespunde rezoluției ochiului uman. Frecvența cadrelor (în mod ideal > 50 cps, redând cel puțin o imagine realistă și fluidă) asigură o imagine fără sacadare.

Rezoluția trebuie verificată prin inspecție vizuală.

x

45.

Detalii suplimentare și calitatea afișajului

Nivelul de detaliu al sistemului de afișaj este superior unei reprezentări simplificate. Acesta asigură o reprezentare bună a zonei de navigație în toate circumstanțele.

Modelul vizual trebuie verificat prin inspecție vizuală.

x

46.

Suprafața apei

Valurile create de construcția navală depind de viteza acesteia. Se ia în considerare adâncimea apei. Valurile create de vânt corespund direcției și vitezei vântului.

Inspecția vizuală trebuie să arate dacă valurile create de construcția navală se schimbă în funcție de viteza acesteia și dacă valurile create de vânt se schimbă în funcție de direcția și viteza vântului.

x

47.

Soarele, Luna, corpuri cerești

Soarele și Luna urmează un interval de 24 de ore. Pozițiile nu corespund exact locului și datei simulării. Cerul de noapte poate prezenta stele aleatorii.

Inspecția vizuală trebuie să arate dacă soarele, luna și corpurile cerești vizibile pe timp de zi, de noapte și la crepuscul pot fi modificate.

x

48.

Condiții meteorologice

Sunt reprezentate straturi de nori staționare, de altitudine. În plus, se pot reprezenta condiții de ploaie, pâclă și ceață.

Inspecția vizuală indică nivelul necesar de detaliere.

x

49.

Zgomotul ambiant

Zgomotele motorului sunt reproduse în mod realist.

Zgomotele motorului trebuie să fie verificate în condiții de vreme și de mare liniștită, evaluând zgomotele pentru diverse turații ale motorului. Trebuie să se determine dacă sunetul motorului este audibil și dacă nivelul volumului și sunetul sunt adecvate.

x

x

50.

Surse externe de zgomot (de exemplu, zgomotele motorului, semnalele de avertizare sonoră și ancora)

Semnalele sonore unice sunt redate în mod realist, dar nu pot fi localizate cu ajutorul auzului.

Într-o primă etapă, în timoneria construcției navale proprii staționare, toate semnalele sonore disponibile sunt activate unul după altul. Se evaluează dacă semnalele sonore sunt realiste în ceea ce privește sunetul și nivelul volumului. Într‐o a doua etapă, aceleași semnale sonore sunt activate pe o altă construcție navală, modificându‐se distanța față de această construcție navală. Trebuie să se verifice dacă se emite semnalul sonor corect și dacă nivelurile volumului sunt adecvate.

Toate grupurile de putere auxiliare (de exemplu, ancorele) care pot fi activate în timoneria construcției navale sunt activate separat. Trebuie să se verifice dacă starea de funcționare este audibilă.

x

51.

Zgomot extern (semnale sonore)

Semnalele sonore provenite de la construcțiile navale vizate trebuie să fie audibile.

În cursul unui exercițiu, trebuie prevăzut un semnal sonor de la o construcție navală vizată.

x

52.

Informații acustice interne

Semnalele acustice de la dispozitivele de pe punte sunt reproduse în mod realist, dar sunt redate de difuzoare amplasate pe consola simulatorului.

Toate semnalele acustice ale tuturor dispozitivelor disponibile în timonerie sunt activate succesiv. Trebuie să se verifice dacă semnalele sunt emise de dispozitivele în sine sau de difuzoarele simulatorului și dacă sunetele sunt realiste.

x

53.

Audibilitate

Operatorul poate auzi toate zgomotele provenite din timoneria construcției navale.

În cadrul unei simulări, trebuie să se verifice dacă sunetele provenite din timoneria construcției navale sunt transmise în mod clar și inteligibil și dacă nivelul volumului este reglabil.

x

54.

Înregistrare

Înregistrarea sunetelor provenite din timoneria construcției navale este sincronizată cu simularea.

Se rulează un exercițiu, incluzându-se comunicații radio și sunete. La reluare, înregistrarea trebuie să se audă corect și să fie sincronizată cu reluarea simulării.

x

55.

Conformitatea radarului

Precizia unghiulară a relevmentului orizontal trebuie să fie conformă cu specificația tehnică europeană EN 302 194 a ETSI. Efectele legate de limitarea pe verticală a unghiului de deschidere sunt identificabile, de exemplu, la trecerea pe sub poduri.

Conformitate „verticală”: simularea trecerii pe sub un pod, cu luarea în considerare a următoarelor:

| — | înălțimea antenei în raport cu suprafața apei la pescajul curent; |
| --- | --- |

—

înălțimea antenei în raport cu suprafața apei la pescajul curent;

| — | unghiul de radiație în funcție de fasciculul antenei și de asieta construcției navale; |
| --- | --- |

—

unghiul de radiație în funcție de fasciculul antenei și de asieta construcției navale;

| — | înălțimea podului măsurată de la marginea inferioară a podului până la suprafața apei. |
| --- | --- |

—

înălțimea podului măsurată de la marginea inferioară a podului până la suprafața apei.

x

x

56.

Rezoluție

Simularea radar trebuie să creeze o imagine radar realistă.

Simularea radar trebuie să îndeplinească cerințele din specificația tehnică europeană EN 302 194 a ETSI [1].

Trebuie să se verifice dacă rezoluția este corespunzătoare la o distanță de 1 200 m: două obiecte cu o distanță azimutală de 30 m trebuie să fie identificate ca două obiecte diferite.

Două obiecte aflate la o depărtare de 1 200 m în aceeași direcție și separate unul de celălalt de o distanță de 15 m trebuie să fie identificate ca două obiecte diferite.

x

x

57.

Ocultarea provocată de propria construcție navală sau de o alta

Ocultarea corespunde relațiilor trigonometrice, dar nu se iau în considerare modificările poziției dinamice a construcțiilor navale.

Ocultarea provocată de propria construcție navală trebuie să fie verificată prin apropierea acesteia de o geamandură și prin evaluarea distanței de la care geamandura este ascunsă de prova construcției navale. Această distanță trebuie să fie realistă.

Ocultarea provocată de alte construcții navale trebuie să fie verificată prin plasarea a două construcții navale pe aceeași direcție. Atunci când se plasează o construcție navală mai mică în spatele uneia mai mari, construcția navală mai mică nu ar trebui să apară pe afișajul radar.

x

x

58.

Ecouri perturbatoare produse de mare și de ploaie

Reglarea filtrelor și efectul acestora corespund amplitudinii dispozitivelor reale omologate.

Se face o evaluare prin activarea și reglarea filtrelor.

x

x

59.

Ecouri false

Se generează ecouri false. În plus, frecvența ecourilor multiple se modifică în mod realist în funcție de distanță.

În cursul unui exercițiu cu mai multe construcții navale vizate, ar trebui să fie vizibile ecouri false. În timpul testului, observatorul trebuie să caute interferențe și ecouri multiple.

x

x

60.

Adâncimea apei

Topografia fundului apei este descrisă detaliat prin contururi și sondaje batimetrice sau în orice altă formă cu rezoluție înaltă, în măsura în care sunt disponibile date.

Când construcția navală navighează prin zona care urmează să fie testată, trebuie să se verifice dacă sonda ultrason afișează valori realiste.

x

61.

Curentul

Curentul poate fi definit în mod arbitrar prin câmpuri vectoriale cel puțin bidimensionale, la o rezoluție înaltă și adaptată dimensiunii construcției navale și zonei de navigație.

Efectul curentului trebuie verificat prin lăsarea unei construcții navale proprii în derivă pe un râu. Construcția navală se va deplasa odată cu curentul într-un mod realist.

x

x

62.

Maree

Datele despre maree sunt reprezentate cu o rezoluție slabă spațială și/sau temporală.

Efectul mareei asupra obiectelor plutitoare poate fi evaluat prin simularea, de preferință, a unui obiect plutitor mic, fără propulsie sau alte forțe care să acționeze asupra lui (de exemplu, vânt sau parâme). Prin modificarea orei, se poate verifica dacă curentul mareic și nivelul apei se modifică odată cu ora și sunt realiste. Nivelul apei este vizibil în mod direct pe afișajul sondei ultrason și poate fi înregistrat pentru o zi întreagă pentru a fi comparat cu date măsurate sau calculate.

x

63.

Vânt

Se pot defini fluctuații și câmpuri vectoriale ale vântului, care permit modificări locale.

Dacă este „instalat” un anemometru la bord, instrumentul de pe punte trebuie să afișeze viteza relativă și direcția vântului. Trebuie să se verifice influența diferitelor câmpuri ale vântului asupra dinamicii construcției navale.

x

64.

Modele 2D/3D ale obiectelor staționare

Înlocuirea obiectelor cu reprezentări 2D este permisă numai pentru obiectele îndepărtate, care nu sunt identificate.

Obiectele fixe sunt observate în timp ce o construcție navală se mișcă în întreaga zonă de simulare care trebuie validată. Se poate determina de la ce distanță și în ce mod se reduce nivelul de detaliere și se utilizează modele 2D.

x

65.

Nivelul de detaliere a obiectelor staționare

Este posibil un nivel bun de detaliere pentru obiectele realiste, deși vor fi vizibile simplificări ale formei și suprafeței.

Se încarcă zona de exerciții care urmează să fie evaluată și se setează o construcție navală proprie. Mai întâi trebuie să se verifice dacă se identifică toate obiectele importante din punctul de vedere al navigației. Peisajul trebuie să pară realist la prima vedere.

x

66.

Modele diurne/nocturne ale obiectelor mobile

Pe întuneric, orice obiect poate fi iluminat. Sursele de lumină importante din punctul de vedere al navigației pot emite lumină în acord cu anumite caracteristici prestabilite.

Se încarcă zona de exerciții care urmează să fie evaluată și se setează o construcție navală proprie. Ora simulării este setată la miezul nopții. Trebuie să se verifice dacă toate obiectele importante din punctul de vedere al navigației sunt iluminate în simulare la fel cum ar fi într-o situație reală.

În plus, trebuie să se verifice dacă sunt iluminate și alte obiecte. Dacă software-ul simulatorului are această funcție, instructorul pornește și oprește iluminarea obiectelor vizate.

x

67.

Modele 2D/3D ale obiectelor mobile

Obiectele bidimensionale sunt utilizate doar în fundal (la distanță mare), astfel încât să fie abia vizibile. În celelalte cazuri se utilizează modele 3D.

Se încarcă zona de exerciții care urmează să fie evaluată și se setează o construcție navală proprie. Se explorează întreaga zonă de exerciții, utilizând, observând și evaluând obiectele mobile disponibile, pentru a determina dacă au suprafețe plane orientate spre observator.

x

68.

Nivelul de detaliere

În cazul unui nivel îmbunătățit de detaliere, obiectele sunt prezentate în mod realist, dar cu forme și suprafețe simplificate.

O construcție navală proprie navighează într-o zonă de exerciții aleasă aleatoriu. Se utilizează obiecte mobile care pot fi evaluate. Acestea trebuie să fie reprezentate într-un mod realist.

x

69.

Setarea luminilor de navigație și a semnalelor pe timp de zi

Luminile de navigație și semnalele prezentate pot fi comutate individual, adică toate luminile și semnalele sunt stocate separat în baza de date și sunt poziționate în conformitate cu cerințele construcțiilor navale reale și cu reglementările aplicabile construcției navale utilizate.

Într-o zonă de exerciții selectată, se utilizează o construcție navală proprie în imediata apropiere a unei construcții navale din trafic. Pe cât posibil, operatorul activează tot felul de semnale de zi și lumini de navigație la bordul construcției navale din trafic. Dacă simulatorul permite acest lucru, în locul construcției navale din trafic se utilizează o a doua construcție navală proprie. Pe cea de-a doua construcție navală proprie se activează, de asemenea, tot felul de semnale de zi și lumini de navigație. La postul de cârmă al primei construcții navale proprii se va verifica ce lumini de navigație și semnale de zi sunt vizibile pe celelalte două construcții navale.

x

70.

Modele diurne/nocturne

Sursele de lumină pot lumina intermitent în funcție de anumite caracteristici.

O construcție navală proprie navighează într-o zonă dată. Ora simulării este setată la 24:00. Se utilizează toate obiectele mobile care pot fi evaluate. Pe cât posibil, operatorul comută toate sursele de lumină disponibile instalate pe obiecte pentru a realiza inspecția vizuală a acestora.

x

71.

Reflectivitatea radar

Ecoul din imaginea radar trebuie să fie realist și să depindă de unghiul de vizualizare.

Se verifică dacă obiectele reflectoare prezintă un ecou realist.

x

x

72.

Ecourile generate de valuri și precipitații

Ecourile hulei sunt înregistrate pentru modele tipice de valuri, care includ și gama hulei marine. Ecourile precipitațiilor trebuie să fie reprezentate în mod realist.

Ecourile hulei trebuie să fie verificate prin activarea unor înălțimi și direcții diferite ale valurilor. Trebuie verificate ecourile precipitațiilor.

x

x

73.

Valuri

Hula și direcția valurilor pot fi reglate; mișcările construcției navale sunt realiste.

Trebuie să se verifice dacă mișcările construcției navale se modifică în funcție de starea mării. Direcțiile și înălțimea valurilor trebuie să fie vizibile.

x

74.

Precipitații

Sunt disponibile toate condițiile meteorologice (vizibilitate redusă, precipitații – cu excepția fulgerelor și a formării norilor), iar imaginea rezultată este coerentă.

Trebuie efectuată o inspecție vizuală pentru a verifica dacă vizibilitatea este redusă de condițiile meteorologice.

x

75.

Afișarea hărților

ECDIS pentru navigația interioară în mod informare trebuie să îndeplinească cerințele celui mai recent standard publicat de Uniunea Europeană sau de Comisia Centrală pentru Navigația pe Rin [Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 909/2013 al Comisiei sau ECDIS pentru navigația interioară al CCNR ediția 2.3 sau ediția actualizată].

Trebuie să se verifice dacă software-ul ECDIS este certificat și dacă se utilizează harta electronică pentru navigație interioară.

x

76.

Unități de măsură

Simulatorul folosește unitățile de măsură pentru navigația pe căile navigabile interioare europene (km, km/h).

Trebuie să se verifice unitățile afișate.

x

x

77.

Opțiunile de limbă

Se utilizează limba de examinare și/sau limba engleză.

Trebuie verificată limba instrumentelor.

x

x

78.

Numărul de exerciții

Trebuie să existe posibilitatea de a concepe, memora și desfășura diverse exerciții care să poată fi manipulate în timpul funcționării echipamentelor.

Se realizează diferite operațiuni.

x

x

79.

Numărul de construcții navale proprii

Se poate activa o construcție navală proprie diferită pentru fiecare punte.

Demonstrarea unor exerciții diferite pe mai multe punți (dacă este cazul).

x

80.

Datele memorate

Trebuie memorate toate valorile simulării care sunt necesare pentru a reda înregistrarea acesteia, inclusiv imaginea și sunetul exercițiului efectuat de candidat.

Se rulează o simulare cu înregistrare. Se reîncarcă și se redă înregistrarea simulării pentru a verifica dacă aceasta conține toate datele relevante.

x

x

81.

Înregistrarea examenului desfășurat

Trebuie să existe posibilitatea de a reda înregistrarea examenului în sala operatorului sau la un post de raportare. Comunicațiile radio trebuie să poată fi înregistrate.

Trebuie vizionată înregistrarea exercițiului.

x

x

II.   STANDARDE PENTRU PROCEDURA ADMINISTRATIVĂ DE OMOLOGARE A SIMULATOARELOR DE NAVIGAȚIE ȘI A SIMULATOARELOR DE RADIOLOCAȚIE

I.   Procedura de omologare a simulatoarelor utilizate la examenele menționate la articolul 17 alineatul (3) literele (a) și (b) din Directiva (UE) 2017/2397

| 1. | Entitatea care utilizează simulatoare pentru evaluarea competențelor prezintă autorității competente a statului membru o cerere de omologare






  (a) | în care precizează pentru care evaluare a competențelor se solicită omologarea simulatorului, mai exact pentru examinarea practică în vederea obținerii unui certificat de calificare în calitate de comandant de navă (simulatorul de navigație), respectiv pentru examinarea practică în vederea obținerii unei autorizații specifice pentru navigarea cu ajutorul radiolocației (simulator de radiolocație), sau pentru ambele; |
| --- | --- | --- |

1.

Entitatea care utilizează simulatoare pentru evaluarea competențelor prezintă autorității competente a statului membru o cerere de omologare

(a)

în care precizează pentru care evaluare a competențelor se solicită omologarea simulatorului, mai exact pentru examinarea practică în vederea obținerii unui certificat de calificare în calitate de comandant de navă (simulatorul de navigație), respectiv pentru examinarea practică în vederea obținerii unei autorizații specifice pentru navigarea cu ajutorul radiolocației (simulator de radiolocație), sau pentru ambele;

| (b) | în care se arată că simulatorul asigură respectarea deplină a cerințelor tehnice și funcționale minime menționate în standardul sau standardele relevante pentru simulatoare. |
| --- | --- |

(b)

în care se arată că simulatorul asigură respectarea deplină a cerințelor tehnice și funcționale minime menționate în standardul sau standardele relevante pentru simulatoare.

| 2. | Autoritatea competentă se asigură că cerințele minime specificate în standard pentru cerințele funcționale și tehnice aplicabile simulatoarelor sunt verificate în conformitate cu procedura de testare pentru fiecare element. Pentru acest exercițiu, autoritatea competentă apelează la experți independenți de entitatea care desfășoară programul de formare. Experții trebuie să consemneze verificarea conformității pentru fiecare element. În cazul în care procedurile de testare confirmă îndeplinirea cerințelor, autoritatea competentă omologhează simulatorul. Omologarea precizează pentru care evaluare specifică a competențelor este autorizat respectivul simulator. |
| --- | --- |

2.

Autoritatea competentă se asigură că cerințele minime specificate în standard pentru cerințele funcționale și tehnice aplicabile simulatoarelor sunt verificate în conformitate cu procedura de testare pentru fiecare element. Pentru acest exercițiu, autoritatea competentă apelează la experți independenți de entitatea care desfășoară programul de formare. Experții trebuie să consemneze verificarea conformității pentru fiecare element. În cazul în care procedurile de testare confirmă îndeplinirea cerințelor, autoritatea competentă omologhează simulatorul. Omologarea precizează pentru care evaluare specifică a competențelor este autorizat respectivul simulator.

II.   Notificarea omologării și sistemul standardelor de calitate

| 1. | Autoritatea competentă pentru omologarea simulatoarelor trebuie să notifice omologarea unui simulator Comisiei Europene și oricărei organizații internaționale interesate, indicând cel puțin următoarele:






  (a) | evaluarea specifică a competențelor pentru care este omologat simulatorul, mai exact examinarea practică în vederea obținerii unui certificat de calificare în calitate de comandant de navă (simulatorul de navigație), respectiv examinarea practică în vederea obținerii unei autorizații specifice pentru navigarea cu ajutorul radiolocației (simulator de radiolocație), sau ambele; |
| --- | --- | --- |

1.

Autoritatea competentă pentru omologarea simulatoarelor trebuie să notifice omologarea unui simulator Comisiei Europene și oricărei organizații internaționale interesate, indicând cel puțin următoarele:

(a)

evaluarea specifică a competențelor pentru care este omologat simulatorul, mai exact examinarea practică în vederea obținerii unui certificat de calificare în calitate de comandant de navă (simulatorul de navigație), respectiv examinarea practică în vederea obținerii unei autorizații specifice pentru navigarea cu ajutorul radiolocației (simulator de radiolocație), sau ambele;

| (b) | numele operatorului simulatorului; |
| --- | --- |

(b)

numele operatorului simulatorului;

| (c) | denumirea programului de formare (dacă este cazul); |
| --- | --- |

(c)

denumirea programului de formare (dacă este cazul);

| (d) | organismul care eliberează certificatul de calificare, autorizația specifică sau certificatul de examinare practică; |
| --- | --- |

(d)

organismul care eliberează certificatul de calificare, autorizația specifică sau certificatul de examinare practică;

| (e) | data intrării în vigoare, a revocării sau a suspendării omologării simulatorului. |
| --- | --- |

(e)

data intrării în vigoare, a revocării sau a suspendării omologării simulatorului.

| 2. | În interesul sistemului de evaluare și asigurare a calității prevăzut la articolul 27 din Directiva (UE) 2017/2397, autoritățile competente păstrează cererile menționate în secțiunea I punctul 1 litera (a) și documentația menționată în secțiunea I punctul 2. |
| --- | --- |

2.

În interesul sistemului de evaluare și asigurare a calității prevăzut la articolul 27 din Directiva (UE) 2017/2397, autoritățile competente păstrează cererile menționate în secțiunea I punctul 1 litera (a) și documentația menționată în secțiunea I punctul 2.

---

(1)  O construcție navală vizată este controlată de simulator și poate avea un comportament de mișcare mult mai simplu decât o construcție navală proprie.

(2)  Construcția navală proprie este un obiect al simulatorului care este controlat complet de om și care oferă o reprezentare vizuală a scenariului.

---

ANEXA IV

STANDARDE PENTRU CAPACITATEA DIN PUNCT DE VEDERE MEDICAL

CRITERIILE DE CAPACITATE DIN PUNCT DE VEDERE MEDICAL ASOCIATE UNOR AFECȚIUNI (CAPACITATE GENERALĂ, VEDERE ȘI AUZ)

Introducere

Examinatorul medical trebuie să țină cont de faptul că nu este posibilă elaborarea unei liste exhaustive a criteriilor de capacitate din punct de vedere medical, care să acopere toate afecțiunile posibile și variațiile de manifestare și de prognostic. Principiile care stau la baza abordării adoptate în tabel pot fi adesea extrapolate la afecțiunile care nu sunt menționate în acesta. Decizia privind capacitatea în cazul prezenței unei afecțiuni medicale trebuie să fie luată în urma unei evaluări și analize clinice atente, ținând seama de următoarele elemente:

| • | Capacitatea din punct de vedere medical – compusă din capacitatea fizică și psihică – a persoanei care lucrează la bordul unei construcții navale de navigație interioară înseamnă că persoana în cauză nu suferă de nicio boală sau handicap care să o facă inaptă pentru oricare dintre următoarele:






  (a) | să execute sarcinile necesare în vederea operării unei construcții navale; |
| --- | --- | --- |

•

Capacitatea din punct de vedere medical – compusă din capacitatea fizică și psihică – a persoanei care lucrează la bordul unei construcții navale de navigație interioară înseamnă că persoana în cauză nu suferă de nicio boală sau handicap care să o facă inaptă pentru oricare dintre următoarele:

(a)

să execute sarcinile necesare în vederea operării unei construcții navale;

| (b) | să își îndeplinească în orice moment sarcinile primite; |
| --- | --- |

(b)

să își îndeplinească în orice moment sarcinile primite;

| (c) | să perceapă în mod corect mediul înconjurător. |
| --- | --- |

(c)

să perceapă în mod corect mediul înconjurător.

| • | Afecțiunile enumerate sunt exemple uzuale ale bolilor care pot face membrii echipajului inapți de muncă. Lista poate fi utilizată, de asemenea, pentru determinarea limitărilor adecvate ale capacității din punct de vedere medical. Criteriile furnizate oferă medicului simple orientări, neputând înlocui raționamentul medical temeinic. |
| --- | --- |

•

Afecțiunile enumerate sunt exemple uzuale ale bolilor care pot face membrii echipajului inapți de muncă. Lista poate fi utilizată, de asemenea, pentru determinarea limitărilor adecvate ale capacității din punct de vedere medical. Criteriile furnizate oferă medicului simple orientări, neputând înlocui raționamentul medical temeinic.

| • | Implicațiile diverselor afecțiuni pentru munca și traiul pe o navă de navigație interioară variază foarte mult, în funcție de istoricul fiecăreia și de posibilitățile de tratament. Pentru luarea deciziei privind capacitatea din punct de vedere medical se vor folosi cunoștințele despre afecțiune și se va evalua manifestarea individuală a caracteristicilor acesteia la persoana examinată. |
| --- | --- |

•

Implicațiile diverselor afecțiuni pentru munca și traiul pe o navă de navigație interioară variază foarte mult, în funcție de istoricul fiecăreia și de posibilitățile de tratament. Pentru luarea deciziei privind capacitatea din punct de vedere medical se vor folosi cunoștințele despre afecțiune și se va evalua manifestarea individuală a caracteristicilor acesteia la persoana examinată.

| • | În cazul în care capacitatea din punct de vedere medical nu poate fi demonstrată pe deplin, se pot impune măsuri de atenuare și restricții care să asigure o securitate echivalentă a navigației. La notele care însoțesc prezentul text se adaugă o listă cu măsuri de atenuare și restricții. După caz, se fac trimiteri la aceste măsuri de atenuare și restricții în descrierile criteriilor de capacitate din punct de vedere medical. |
| --- | --- |

•

În cazul în care capacitatea din punct de vedere medical nu poate fi demonstrată pe deplin, se pot impune măsuri de atenuare și restricții care să asigure o securitate echivalentă a navigației. La notele care însoțesc prezentul text se adaugă o listă cu măsuri de atenuare și restricții. După caz, se fac trimiteri la aceste măsuri de atenuare și restricții în descrierile criteriilor de capacitate din punct de vedere medical.

Tabelul are următoarea configurație:

Coloana 1: Clasificarea Internațională OMS a Bolilor, a 10-a revizuire (ICD-10). Codurile sunt utilizate pentru a facilita analiza datelor și, în special, compilarea acestora la nivel internațional.

Coloana 2: Denumirea comună a afecțiunii sau a grupului de afecțiuni, cu o scurtă precizare privind modul în care acestea afectează capacitatea de muncă în navigația interioară.

Coloana 3: Criteriile de capacitate din punct de vedere medical care au condus la decizia: inapt.

Coloana 4: Criteriile de capacitate din punct de vedere medical care au condus la decizia: apt să îndeplinească în orice moment sarcinile primite.

Există două apendice:

Apendicele 1: criterii relevante privind vederea, în sensul codului de diagnostic H 0059

Apendicele 2: criterii relevante privind auzul, în sensul codului de diagnostic H 68-95.

| ICD 10


  Coduri de diagnostic | Afecțiunea


  Justificarea criteriilor | Inapt să îndeplinească în orice moment sarcinile primite







  — | probabil temporar (T) |
| --- | --- | --- | --- |

ICD 10

Coduri de diagnostic

Afecțiunea

Justificarea criteriilor

Inapt să îndeplinească în orice moment sarcinile primite

—

probabil temporar (T)

| — | probabil permanent (P) |
| --- | --- |

—

probabil permanent (P)

Apt să îndeplinească în orice moment sarcinile primite

A 00–B99

BOLI INFECȚIOASE

A 00 – 09

Boli infecțioase intestinale

Transmisibilitate, recurență.

T – Dacă este depistată în timp ce persoana se află pe uscat (în caz de simptome manifeste sau de așteptare

a rezultatelor analizei privind statutul de purtător) sau dacă se confirmă statutul de purtător, până se demonstrează vindecarea.

Nu există simptome care să afecteze securitatea muncii.

A 15–16

Tuberculoză pulmonară

Transmisibilitate, recurență.

T – Depistare pozitivă sau anamneză pozitivă, până la investigare.

În caz de infectare, până la stabilizarea prin tratament și confirmarea statutului necontagios.

P – Recidivă sau sechele grave.

Tratament încheiat cu succes.

A 50-64

Infecții cu transmitere sexuală

Incapacitate gravă, recurență.

T – Dacă infecția este depistată pe uscat: până la confirmarea diagnosticului, inițierea tratamentului și încheierea cu succes a acestuia. T – Dacă infecția este depistată pe uscat: până la confirmarea diagnosticului, inițierea tratamentului și încheierea cu succes a acestuia.

P – Incapacitate care nu se poate trata, complicații tardive.

Nu există simptome care să afecteze securitatea muncii.

B 15

Hepatita A

Transmisibilă prin contaminarea alimentelor sau a apei.

T – Până la dispariția icterului sau restabilirea toleranței la efort fizic.

Nu există simptome care să afecteze securitatea muncii.

B 16–19

Hepatita B

Transmisibilă prin contact cu sângele sau alte fluide corporale. Risc de insuficiență hepatică permanentă și de cancer hepatic.

T – Până la dispariția icterului sau restabilirea toleranței la efort fizic.

P – Insuficiență hepatică persistentă, cu simptome care afectează securitatea muncii sau cu risc de complicații.

Nu există simptome care să afecteze securitatea muncii. Apt pentru o durată limitată, de maximum doi ani.

Hepatita C Transmisibilă prin contact cu sângele sau alte fluide corporale. Risc de insuficiență hepatică permanentă.

T – Până la dispariția icterului sau restabilirea toleranței la efort fizic.

P – Insuficiență hepatică persistentă, cu simptome care afectează securitatea muncii sau cu risc de complicații.

Nu există simptome care să afecteze securitatea muncii.

B 20-24

HIV+

Transmisibilă prin contact cu sângele sau alte fluide corporale. Evoluție spre boli asociate cu HIV sau spre SIDA.

T – Măsuri corecte de vigilență privind afecțiunea și respectarea deplină a indicațiilor terapeutice.

P – Incapacitate ireversibilă rezultată din boli asociate cu HIV. Incapacitate persistentă datorată medicației.

Nu există simptome care să afecteze securitatea muncii. Apt pentru o durată limitată, de maximum doi ani.

A 00–B 99

neîncadrate în altă parte

Alte boli infecțioase

Incapacitatea pacientului, statut contagios.

T – În cazul unei infecții grave și al unui risc ridicat de transmitere.

P – În cazul riscului persistent de incapacitate sau de recidivă a episoadelor infecțioase.

Nu există simptome care să afecteze securitatea muncii.

C00–48

CANCERE

C 00–48

Tumori maligne – inclusiv limfom, leucemie și afecțiuni conexe.

Recidivă – în special complicațiile acute, de exemplu riscul pentru persoana în cauză în caz de hemoragie.

T – Până la investigare, tratament și evaluarea prognosticului.

P – Incapacitate persistentă, cu simptome care afectează securitatea muncii sau cu probabilitate mare de recidivă.

Nu există simptome care să afecteze securitatea muncii.

De confirmat prin evaluare formală de către un specialist.

D 50–89

BOLI ALE SÂNGELUI

D 50 –59

Anemii de nutriție/Anemii hemolitice

Toleranță redusă la efort fizic. Anomalii sporadice ale numărului de eritrocite.

T – Până la normalizarea sau stabilizarea hemoglobinei.

P – Anemie gravă, persistentă sau recurentă sau incapacitate legată de o scădere a numărului de eritrocite care nu se poate trata.

Nu există simptome care să afecteze securitatea muncii.

D 73

Splenectomie

(antecedente chirurgicale de ~)

Vulnerabilitate sporită la anumite infecții.

T – Până la încheierea tratamentului clinic și restabilirea toleranței la efort fizic.

Nu există simptome care să afecteze securitatea muncii.

D 50-89

neîncadrate în altă parte

Alte boli ale sângelui și ale organelor hematopoietice

Diverse – recurența sângerărilor anormale și, eventual, scăderea toleranței la efort fizic sau slăbirea rezistenței la infecții.

T – Atât timp cât pacientul rămâne sub observație.

P – Anomalii cronice de coagulare.

Evaluare de la caz la caz.

E 00–90

BOLI ENDOCRINE ȘI METABOLICE

E 10

Diabet

– insulinodependent

Incapacitate gravă asociată hipoglicemiei. Complicații produse de lipsa controlului nivelului de glucoză din sânge.

Risc mărit de probleme de vedere, neurologice și cardiace.

| 1. | gestionare adecvată; |
| --- | --- |

1.

gestionare adecvată;

| 2. | respectarea tratamentului sau |
| --- | --- |

2.

respectarea tratamentului sau

| 3. | vigilența în raport cu hipoglicemia. |
| --- | --- |

3.

vigilența în raport cu hipoglicemia.

P – În caz de proastă gestionare sau nerespectarea tratamentului. Antecedente de hipoglicemie sau lipsa de vigilență în raport cu hipoglicemia.

Incapacitate provocată de complicațiile diabetului.

Evaluare de la caz la caz, cu limitare temporală maximă de cinci ani. Cu condiția demonstrării unei bune gestionări, a respectării depline a indicațiilor terapeutice și a unei bune vigilențe în raport cu hipoglicemia.

Se poate aplica restricția 04***.

E 11-14

Diabet – fără tratament cu insulină

Tratat cu alte tipuri de medicație.

Evoluție spre insulinodependență, risc mărit de probleme de vedere, neurologice și cardiace.

| 1. | gestionare adecvată, |
| --- | --- |

1.

gestionare adecvată,

| 2. | respectarea tratamentului sau |
| --- | --- |

2.

respectarea tratamentului sau

| 3. | vigilența în raport cu hipoglicemia. |
| --- | --- |

3.

vigilența în raport cu hipoglicemia.

Odată stabilizat, în absența complicațiilor care conduc la incapacitate: apt pentru o durată limitată, de maximum cinci ani.

Diabet – fără tratament cu insulină Tratat doar prin regim alimentar.

Evoluție spre insulinodependență, risc mărit de probleme de vedere, neurologice și cardiace.

| 1. | gestionare adecvată, |
| --- | --- |

1.

gestionare adecvată,

| 2. | respectarea tratamentului sau |
| --- | --- |

2.

respectarea tratamentului sau

| 3. | vigilența în raport cu hipoglicemia. |
| --- | --- |

3.

vigilența în raport cu hipoglicemia.

Odată stabilizat, în absența complicațiilor care conduc la incapacitate: apt pentru o durată limitată, de maximum cinci ani.

E 65-68

Obezitate/masă corporală anormală – prea mare sau prea mică

Risc de accidentare a persoanei în cauză, mobilitate și toleranță la efort fizic reduse, ceea ce afectează capacitatea de a îndeplini sarcinile uzuale și pe cele din situații de urgență.

Risc mărit de diabet, boli arteriale și artrită.

T – Dacă persoana în cauză nu reușește să îndeplinească sarcini cruciale în materie de securitate, dacă are rezultate slabe la evaluarea capacității fizice și la testul de efort, dacă are un indice al masei corporale (IMC) ≥ 40 (obezitate de nivel 3).

P – persoana în cauză nu reușește să îndeplinească sarcini cruciale în materie de securitate; rezultate slabe la evaluarea capacității fizice și la testul de efort, fără perspective de ameliorare.

Poate îndeplini, în situații uzuale și de urgență, sarcinile cruciale în materie de securitate care i-au fost alocate.

Se pot aplica restricțiile 07*** și/sau 09***.

E 00–90

neîncadrate în altă parte

Alte boli endocrine și metabolice (afecțiuni ale glandei tiroide, ale glandelor suprarenale, inclusiv boala Addison, ale glandei pituitare, ale ovarelor sau testiculelor).

Risc de recurență sau de complicații.

T – Până la investigare, buna gestionare și respectarea tratamentului. Până la un an după diagnosticarea inițială sau după recidivă, timp în care s-a asigurat monitorizarea regulată.

P – În caz de incapacitate persistentă, de necesitate a ajustării frecvente a medicației sau de risc mărit de complicații majore.

Evaluare de la caz la caz: dacă starea pacientului este stabilizată prin medicație, dacă monitorizarea stării nu trebuie să fie frecventă și dacă riscul de complicații este foarte redus.

F 00–99

TULBURĂRI MENTALE ȘI DE COMPORTAMENT

F10

Consumul abuziv de alcool

(sindromul de dependență)

Recurență, accidente, comportament instabil/riscuri pentru securitate.

T – Până la investigare, buna gestionare și respectarea tratamentului. Până la un an după diagnosticarea inițială sau după recidivă, timp în care s-a asigurat monitorizarea regulată.

P – În caz de persistență sau risc de comorbiditate, cu posibilitate de evoluție sau de manifestare recurentă la locul de muncă.

Timp de trei ani consecutivi: apt pentru o durată limitată, de un an, cu restricțiile 04*** și 05***. Ulterior:

apt pentru o perioadă de trei ani, cu restricțiile 04*** și 05***.

Ulterior: apt fără restricții pentru perioade consecutive de doi, trei și cinci ani, fără recidivă și fără comorbiditate, dacă analizele de sânge efectuate la finalul fiecărei perioade nu indică nicio problemă.

F 11-19

Toxicomanie/consum abuziv de substanțe psihoactive, aici fiind incluse atât consumul de droguri ilicite, cât și dependența de medicamente eliberate pe bază de prescripție medicală.

Recurență, accidente, comportament instabil/riscuri pentru securitate.

T – Până la investigare, buna gestionare și respectarea tratamentului. Până la un an după diagnosticarea inițială sau după recidivă, timp în care s-a asigurat monitorizarea regulată.

P – În caz de persistență sau risc de comorbiditate, cu posibilitate de evoluție sau de manifestare recurentă la locul de muncă.

Timp de trei ani consecutivi: apt pentru o durată limitată, de un an, cu restricțiile 04*** și 05***. Ulterior:

apt pentru o perioadă de trei ani, cu restricțiile 04*** și 05***.

Ulterior: apt fără restricții pentru perioade consecutive de doi, trei și cinci ani, fără recidivă și fără comorbiditate, dacă analizele de sânge efectuate la finalul fiecărei perioade nu indică nicio problemă.

F 20-31

Tulburări psihotice (acute)

– organice, schizotipale sau dintr-o altă categorie menționată în ICD.

Tulburare afectivă bipolară (tulburare maniaco-depresivă) Recurență; alterarea percepției/funcției cognitive, accidente, comportament instabil și periculos.

În urma unui episod unic, cu factori declanșatori:

T – Până la investigare, buna gestionare și respectarea tratamentului. Până după trei luni de la diagnosticarea inițială.

Dacă membrul echipajului de punte este conștient de starea sa, respectă tratamentul și nu suferă de efecte secundare ale medicației: apt, cu restricția 04***. Se poate aplica restricția 05***.

Apt fără restricții: la un an după episod, cu condiția ca factorii declanșatori să poată și să fie evitați întotdeauna.

Limitare temporală: în primii doi ani, șase luni. În următorii cinci ani, un an.

În urma unui episod unic, fără factori declanșatori, sau în urma mai multor episoade, cu sau fără factori declanșatori:

T – Până la investigare, buna gestionare și respectarea tratamentului. Până după doi ani de la ultimul episod.

P – Mai mult de un episod sau risc persistent de recurență. Nu se îndeplinesc criteriile de capacitate, cu sau fără restricții.

Dacă nu a existat recidivă și nu s-a urmat un tratament medicamentos timp de doi ani: apt, dacă un medic specialist a stabilit că se poate identifica fără echivoc cauza ca fiind pasageră și că recidiva este foarte puțin probabilă.

F 32-38

Tulburări ale dispoziției/afective Anxietate gravă, depresie sau altă tulburare mentală care poate afecta performanța. Recurență, performanță redusă, în special în situații de urgență.

T – În fază acută, sub investigație sau în prezența unor simptome sau efecte secundare ale medicației care produc incapacitate.

P – Simptome care produc incapacitate, persistente sau recurente.

După refacerea completă și după evaluarea cuprinzătoare a cazului individual. Se poate prescrie o evaluare a capacității, în funcție de caracteristicile și de gravitatea tulburării dispoziției.

Limitare temporală: în primii doi ani, șase luni. Se pot aplica restricțiile 04*** și/sau 07***. În următorii cinci ani, un an.

Tulburări ale dispoziției/afective

Simptome minore sau reactive de anxietate/depresie. Recurență, performanță redusă, în special în situații de urgență.

T – Până la dispariția simptomelor și încheierea tratamentului medicamentos.

P – Simptome care produc incapacitate, persistente sau recurente.

Dacă persoana în cauză nu prezintă simptome sau efecte secundare ale medicației care provoacă incapacitate. Se pot aplica restricțiile 04*** și/sau 07***.

F 00–99

neîncadrate în altă parte

Alte tulburări psihice

de exemplu, tulburări de personalitate, de atenție (ADHD), de dezvoltare (de exemplu, autism). Alterarea performanței și a fiabilității, cu impact asupra relațiilor cu ceilalți.

P – Dacă se consideră că tulburarea poate avea consecințe în materie de securitate.

Nu există riscul ca tulburarea să producă efecte adverse la locul de muncă.

Incidente în cursul perioadelor anterioare de activitate profesională.

Se pot aplica restricțiile 04*** și/sau 07***.

G 00–99

BOLI ALE SISTEMULUI NERVOS

G 40-41

Epilepsie

Risc pentru construcția navală, pentru alte persoane și pentru persoana în cauză în cazul unei crize epileptice.

Epilepsie

T – Atât timp cât pacientul rămâne sub observație și timp de un an după criză.

După un an de la criza epileptică și cu condiția ca starea pacientului să fie stabilizată prin medicație:

apt, cu restricția 04***.

Apt fără restricții: după un an de la criza epileptică și de la încheierea tratamentului.

Epilepsie – fără factori declanșatori (crize multiple) Risc pentru construcția navală, pentru alte persoane și pentru persoana în cauză în cazul crizelor epileptice.

T – Atât timp cât pacientul rămâne sub observație și timp de doi ani după ultima criză.

P – Crize recurente, care nu pot fi controlate prin medicație.

Pacientul nu urmează un tratament medicamentos sau starea sa este stabilizată prin medicație și respectă cu strictețe tratamentul:

apt, cu restricția 04***.

Apt fără restricții în cazul în care nu mai există crize epileptice și tratamentul medicamentos a încetat de cel puțin 10 ani.

Epilepsie – provocată de alcool, medicamente, leziune în zona capului

(crize multiple)

Risc pentru construcția navală, pentru alte persoane și pentru persoana în cauză în cazul unei crize epileptice.

T – Atât timp cât pacientul rămâne sub observație și timp de doi ani după ultima criză.

P – Crize recurente, care nu pot fi controlate prin medicație.

Pacientul nu urmează un tratament medicamentos sau starea sa este stabilizată prin medicație și respectă cu strictețe tratamentul:

apt, cu restricția 04***.

Apt fără restricții în cazul în care nu mai există crize epileptice și tratamentul medicamentos a încetat de cel puțin cinci ani.

G 43

Migrenă (crize frecvente, care provoacă incapacitate) Risc de recurențe care provoacă incapacitate.

P – Crize frecvente, care provoacă incapacitate.

Nu există riscul ca tulburarea să producă efecte adverse care provoacă incapacitate la locul de muncă. Nu au existat incidente în cursul perioadelor anterioare de activitate profesională.

G 47

Apnee de somn

Oboseală și episoade de somnolență în timpul muncii.

T – Până la confirmarea reușitei tratamentului timp de cel puțin trei luni.

P – Tratamentul nu a avut succes sau nu s-au respectat indicațiile terapeutice.

Dacă eficacitatea tratamentului este demonstrată timp de trei luni. Evaluarea respectării tratamentului la fiecare șase luni.

Se poate aplica restricția 05***.

Narcolepsie

Oboseală și episoade de somn în timpul muncii.

T – Până la gestionarea prin tratament, confirmată timp de cel puțin doi ani.

P – Tratamentul nu a avut succes sau nu s-au respectat indicațiile terapeutice.

Dacă medicul specialist confirmă gestionarea completă prin tratament de cel puțin doi ani: apt, cu restricția 04***.

G 00–99

neîncadrate în altă parte

Alte afecțiuni ale sistemului nervos

De exemplu, scleroză multiplă, boala Parkinson. Recurență/progresie. Limitarea forței musculare, a echilibrului, a coordonării și a mobilității.

T – Până la investigare, buna gestionare și respectarea tratamentului.

P – Dacă limitările afectează securitatea muncii sau dacă persoana în cauză nu satisface criteriile de capacitate fizică.

Evaluare de la caz la caz, pe baza cerințelor profesionale și a celor privind situațiile de urgență, cu avizul unui medic specialist neuropsihiatru.

R 55

Sincopa și alte tulburări de conștiență
  Recurență care provoacă leziuni sau pierderea controlului

T – Până la investigații pentru determinarea cauzei și gestionarea confirmată a oricărei stări subiacente.

Manifestările constă în:

(a) simplu leșin/sincopă idiopatică

Image 1

Evaluare de la caz la caz. Se poate aplica restricția 04***.

(b) nu doar un simplu leșin/sincopă idiopatică. Tulburare fără cauză cunoscută: nu este recurentă și nu s-au depistat cauze cardiace, metabolice sau neurologice subiacente.

T – Patru săptămâni.

Evaluare de la caz la caz. Se poate aplica restricția 04***.

(c) Tulburare: recurentă sau cu posibilă cauză subiacentă de natură cardiacă, metabolică sau neurologică.

T – Cu posibilă cauză subiacentă neidentificată sau care nu se poate trata: timp de șase luni de la episod dacă nu există recurențe.

T – Cu cauză subiacentă identificată și tratată: timp de o lună de tratament reușit.

Image 2

(d) Tulburare de conștiență cu caracteristici care indică o epilepsie. A se vedea G 40-41.

P – Pentru toate tulburările menționate mai sus, în cazul în care incidentele recurente persistă în pofida investigațiilor exhaustive și a tratamentului adecvat.

T 90

Intervenție chirurgicală/leziune intracraniană, inclusiv tratarea unor anomalii vasculare, sau leziune gravă în zona capului cu traumatism cerebral. Risc pentru construcția navală, pentru alte persoane și pentru persoana în cauză în cazul unei crize epileptice. Deficit al funcțiilor cognitive, senzoriale sau motorii. Recurență sau complicații asociate cu o afecțiune subiacentă.

T – Timp de un an sau mai mult, până când probabilitatea producerii unei crize epileptice este redusă*, potrivit avizului unui medic specialist.

P – Incapacitate persistentă asociată unei afecțiuni sau leziuni subiacente sau unor crize epileptice recurente.

După cel puțin un an, cu condiția ca probabilitatea producerii unei crize epileptice să fie redusă* și să nu existe o afecțiune sau o leziune subiacentă care să producă incapacitate: apt, cu restricția 04***.

Apt fără restricții dacă nu există nicio afecțiune sau leziune subiacentă care să producă incapacitate și dacă nu se administrează tratament medicamentos împotriva epilepsiei. Risc foarte redus* de producere a unei crize epileptice.

H00-99

BOLILE OCHIULUI ȘI ALE URECHII

H00-59

Afecțiuni ale ochiului: progresive sau recurente (de exemplu, glaucom, maculopatie, retinopatie diabetică, retinopatie pigmentară, keratocon, diplopie, blefarospasm, uveită, ulcerație corneană, dezlipirea de retină)

Incapacitate viitoare de a îndeplini criteriile de vedere, risc de recurență.

T – Incapacitate temporară de a îndeplini criteriile de vedere relevante (a se vedea apendicele 1) și probabilitate redusă de degradare ulterioară sau de recurență care să provoace incapacitate după tratament sau vindecare.

P – Incapacitate de a îndeplini criteriile de vedere relevante (a se vedea apendicele 1) sau, după tratament, probabilitate ridicată de degradare ulterioară sau de recurență care să provoace incapacitate.

Probabilitate foarte redusă de recurență. Probabilitatea producerii, în perioada certificatului, a unei progresii până la un nivel la care criteriile de vedere să nu mai fie îndeplinite este foarte redusă.

H65-67

Otită – externă sau medie

Recurență, sursă posibilă de infecție în cazul personalului care lucrează cu alimentele, probleme legate de utilizarea unui aparat auditiv.

T – În cazul unor simptome care afectează securitatea muncii.

P – În cazul unor supurații cronice la personalul care lucrează cu alimente.

Tratament eficace și absența probabilității de recidivă.

H68-95

Afecțiuni ale urechii:

progresive (de exemplu, otoscleroză)

T – Incapacitate temporară de a îndeplini criteriile de auz relevante (a se vedea apendicele 2) și probabilitate redusă de degradare ulterioară sau de recurență care să provoace incapacitate după tratament sau vindecare.

P – Incapacitate de a îndeplini criteriile de auz relevante (a se vedea apendicele 2) sau, după tratament, probabilitate ridicată de degradare ulterioară sau de recurență care să provoace incapacitate.

Rată foarte scăzută de recidivă*. Probabilitatea producerii, în perioada certificatului, a unei progresii până la un nivel la care criteriile de auz să nu mai fie îndeplinite este foarte redusă.

H81

Boala Ménière și alte forme de vertij cronic sau recurent care provoacă incapacitate.

Pierderea echilibrului, care conduce la pierderea mobilității și la stări de greață.

T – În faza acută.

P – Crize frecvente, care provoacă incapacitate.

Probabilitate redusă* de apariție a unor efecte care să provoace incapacitate la locul de muncă.

I00-99

BOLILE APARATULUI CIRCULATOR

I 05-08

I 34-39

Boli cardiace congenitale și valvulare (inclusiv intervenția chirurgicală pentru tratarea acestor afecțiuni)

Murmur cardiac care nu a făcut încă obiectul investigațiilor Probabilitate de progresie, limitarea efortului fizic

T – Până la investigare și, dacă este necesar, până la tratarea cu succes.

P – Dacă toleranța la efort fizic este limitată, dacă survin episoade de incapacitate, dacă persoana în cauză urmează un tratament cu anticoagulante sau dacă există un risc permanent ridicat de producere a unui incident care ar provoca incapacitatea.

Evaluare de la caz la caz, cu avizul unui cardiolog.

I 10-15

Hipertensiune

Risc sporit de boală cardiacă ischemică, de leziuni oculare și renale și de accident vascular cerebral.
  Risc de episod hipertensiv acut.

T – În general, dacă presiunea arterială sistolică > 160 mm Hg sau presiunea arterială diastolică > 100 mm Hg, până la investigare și, dacă este necesar, până la tratarea cu succes.

P – Dacă presiunea arterială sistolică > 160 mm Hg sau presiunea arterială diastolică > 100 mm Hg în mod persistent, cu sau fără tratament.

Dacă boala este tratată și nu există efecte ale afecțiunii sau ale medicației care să provoace incapacitate.

I 20-25

Incident cardiac, respectiv infarct miocardic, confirmarea prin EKG a unor infarcte miocardice vechi sau un bloc al ramurii stângi nou identificat, angină pectorală, stop cardiac, bypass coronarian, angioplastie coronariană Pierdere bruscă a capacității, limitarea efortului fizic. Probleme de gestionare a unui incident cardiac recurent la locul de muncă.

T – Timp de trei luni după investigația inițială și administrarea tratamentului sau mai mult în cazul în care simptomele nu au dispărut și dacă există o probabilitate mare de recurență datorată observațiilor de patologie.

P – Dacă nu se îndeplinesc criteriile de eliberare a certificatului și reducerea suplimentară a riscului de recidivă este improbabilă.

Rată foarte scăzută de recidivă*, respectarea deplină a indicațiilor de reducere a riscurilor și absența unei comorbidități semnificative: inițial, eliberarea unui certificat valabil șase luni, iar ulterior, a unui certificat anual.

Rată scăzută de recidivă*:

apt, cu restricția 04***.

Apt pentru o durată limitată, de un an.

I 44-49

Aritmii cardiace și alte tulburări de conducere (inclusiv cele care necesită implantarea unui stimulator cardiac și a unui defibrilator) Risc de incapacitate în caz de recurență, pierderea bruscă a capacității, limitarea efortului fizic; funcționarea stimulatorului cardiac/defibrilatorului poate fi afectată de câmpuri electrice puternice

T – Până la investigare, tratare și confirmarea eficacității tratamentului.

P – Dacă persistă simptome care provoacă incapacitate sau dacă există un risc prea mare de incapacitate în caz de recurență, inclusiv cu un implant de defibrilator.

Rată scăzută de recidivă*: apt, cu restricția 04***.

Apt pentru o durată limitată, de un an.

I 61-69

G 46

Boală cerebrovasculară ischemică (accident vascular cerebral sau accident ischemic tranzitoriu)

Risc sporit de recurență, pierdere bruscă a capacității, limitarea mobilității. Predispoziție la alte boli ale sistemului circulator care provoacă pierderea bruscă a capacității.

T – Până la investigare, buna gestionare și respectarea tratamentului. Până după trei luni de la diagnosticarea inițială.

P – Dacă există simptome reziduale care interferează cu îndeplinirea sarcinilor sau dacă există un risc semnificativ de recidivă.

Evaluare de la caz la caz a capacității de a-și îndeplini sarcinile; se aplică restricția 04***.

Evaluarea trebuie să ia în considerare probabilitatea unor incidente cardiace viitoare. Poate îndeplini, în situații uzuale și de urgență, sarcinile cruciale în materie de securitate care i-au fost alocate. Apt pentru o durată limitată, de un an.

I 73

Claudicație arterială Predispoziție la alte boli ale sistemului circulator care provoacă pierderea bruscă a capacității. Limitarea capacității de efort fizic.

T – Până la evaluare.

P – În cazul incapacității de a-și îndeplini sarcinile.

Apt, cu restricția 04***, cu condiția ca simptomele să fie minore și să nu afecteze îndeplinirea sarcinilor esențiale sau să poată fi tratate chirurgical sau prin altă metodă terapeutică. Trebuie evaluată probabilitatea unor incidente cardiace viitoare. Apt pentru o durată limitată, de un an.

183

Vene varicoase
  Risc de sângerare în caz de leziune, modificări ale pielii și ulcerații.

T – Până la încheierea tratamentului în cazul unor simptome care provoacă incapacitate. Până la o lună după intervenția chirurgicală.

Nu există simptome care provoacă incapacitate, nici complicații.

I 80.2-3

Flebită și tromboflebită/embolism pulmonar
  Risc de recurență și de embolism pulmonar grav.

Risc de sângerări din cauza tratamentului cu anticoagulante.

T – Până la investigare și tratare și, în mod normal, în timpul tratamentului de scurtă durată cu anticoagulante.

P – În cazul unor incidente recurente sau al tratamentului permanent cu anticoagulante.

Persoana în cauză poate fi considerată aptă pentru muncă dacă tratamentul cu anticoagulante îi stabilizează starea și riscul de leziuni este redus și cu condiția monitorizării regulate a ratei de coagulare.

I 00-99

neîncadrate în altă parte

Alte boli ale aparatului circulator, precum cardiomiopatia, pericardita, insuficiența cardiacă.

Risc de recurență, pierdere bruscă a capacității, limitarea efortului fizic.

T – Până la investigare, tratare și confirmarea eficacității tratamentului.

P – Dacă există simptome care provoacă incapacitate sau risc de incapacitate asociat recidivei.

Evaluare de la caz la caz, cu avizul unui medic specialist.

J 00–99

BOLILE APARATULUI RESPIRATOR

J 02-04

J 30-39

Afecțiuni ale nasului, gâtului și sinusurilor
  Provoacă incapacitatea persoanei în cauză.

Risc de transmitere a infecției prin alimente/altor membri ai echipajului, în anumite condiții.

T – Până la dispariția simptomelor care afectează securitatea muncii.

P – În caz de incapacitate și de recurență.

Încheierea tratamentului și absența factorilor care predispun la recidivă.

J 40-44

Bronșită cronică și/sau emfizem
  Toleranță redusă la efort fizic și simptome care provoacă incapacitate.

T – În cazul unui episod acut.

P – În cazul unor recurențe grave repetate, dacă nu se întrunesc criteriile generale de capacitate din punct de vedere medical sau în caz de dispnee care provoacă incapacitate.

Trebuie evaluată capacitatea în situații de urgență. Poate îndeplini, în situații uzuale și de urgență, sarcinile cruciale în materie de securitate care i-au fost alocate.

Apt pentru o durată limitată, de un an.

J 45-46

Astm (evaluare detaliată și informații furnizate de un medic specialist tuturor candidaților) Episoade imprevizibile de dispnee gravă

T – Până la gestionarea episodului, investigarea cauzei (inclusiv în caz de boală profesională) și administrarea unui tratament eficace.

La persoanele cu vârsta sub 20 de ani, spitalizarea sau administrarea orală de steroizi în ultimii trei ani.

P – În cazul unui risc previzibil de criză de astm cu manifestare rapidă și cu potențial letal la locul de muncă sau în cazul unor antecedente necontrolate sau al unor spitalizări multiple.

Apt pentru muncă în cazul unor antecedente de astm la vârsta adultă**, cu bună gestionare a afecțiunii cu ajutorul unui inhalator; absența episoadelor care să fi necesitat spitalizarea sau administrarea orală de steroizi în ultimii doi ani sau a antecedentelor de astm declanșat de efortul fizic care să necesite tratament regulat.

J 93

Pneumotorax (spontan sau traumatic)

Incapacitate acută provocată de recurență.

T – În mod normal, timp de 12 luni de la episodul inițial.

P – După episoade recurente, cu excepția cazului în care se practică pleurectomia sau pleurodeza.

În mod normal, după 12 luni de la episodul inițial sau după o perioadă mai scurtă, în funcție de avizul medicului specialist.

K 00–99

BOLILE APARATULUI DIGESTIV

K 01-06

Bolile stomatologice
  Durere acută de dinți.

Infecții recurente ale cavității bucale și ale gingiilor.

T – Până la dispariția simptomelor care afectează securitatea muncii.

Dacă dentiția și gingiile au aspect sănătos (sau, în caz de edentație, dacă gingiile au aspect sănătos și proteza dentară este în stare bună). Dacă persoana în cauză nu poartă o proteză dentară complexă sau dacă s-a efectuat un control stomatologic în ultimul an, dacă nu este nevoie de repetarea acestuia și nu au mai existat probleme după acest control.

K 25-28

Ulcer peptic
  Recurență cu dureri, sângerare sau perforare.

T – Până la vindecare sau până la tratamentul chirurgical sau gestionarea Helicobacter pylori și dacă persoana în cauză a avut un regim alimentar normal în ultimele trei luni.

P – Dacă ulcerul persistă în pofida intervenției chirurgicale și a medicației.

După vindecare și după trei luni de regim alimentar normal.

K 40-41

Hernie inghinală sau femurală
  Risc de strangulare.

T – Până la investigarea afecțiunii, pentru a confirma că nu există risc de strangulare, și, dacă este necesar, până la tratament.

După tratarea cu succes sau dacă chirurgul confirmă că nu există risc de strangulare.

K 42-43

Hernie ombilicală/ventrală
  Instabilitatea peretelui abdominal la mișcări de aplecare și de ridicare.

Evaluare de la caz la caz, în funcție de severitatea simptomelor sau de gradul de incapacitate.

Trebuie luate în considerare implicațiile efortului fizic regulat și intens care implică întregul corp.

Evaluare de la caz la caz, în funcție de severitatea simptomelor sau de gradul de incapacitate.

Trebuie luate în considerare implicațiile efortului fizic regulat și intens care implică întregul corp.

K 44

Hernie diafragmatică (hiatală)

Refluxul conținutului gastric și aciditate care provoacă pirozis etc.

Evaluare de la caz la caz, în funcție de severitatea simptomelor în poziție culcată sau în funcție de tulburarea somnului provocată de aceste simptome.

Evaluare de la caz la caz, în funcție de severitatea simptomelor în poziție culcată sau în funcție de tulburarea somnului provocată de aceste simptome.

K 50,

51, 57, 58, 90

Enterită și colită neinfecțioase, boala Crohn, diverticulită etc.
  Incapacitate și dureri

T – Până la investigare și tratament, P – Dacă afecțiunea este gravă sau recurentă.

Evaluare de la caz la caz, cu avizul unui medic specialist. Probabilitate redusă de recidivă.

K 60

I 84

Afecțiuni ale regiunilor anală și rectală: hemoroizi, fisuri și fistule Probabilitatea unor episoade dureroase, care limitează activitatea

T – În cazul unor simptome care afectează securitatea muncii.

P – A se lua în considerare dacă afecțiunea este recurentă sau nu se poate trata.

Evaluare de la caz la caz.

K 70, 72

Ciroză hepatică

Insuficiență hepatică. Varice esofagiene, hematemeză.

T – Până la investigații complete.

P – Dacă afecțiunea este severă sau se dezvoltă complicații precum ascita sau varicele esofagiene.

Evaluare de la caz la caz, cu avizul unui medic specialist.

Apt pentru o durată limitată, de un an.

K 80-83

Boli ale canalelor biliare

Colică biliară provocată de calculi, icter, insuficiență hepatică.

T – În cazul colicii biliare, până la tratarea definitivă P – În cazul insuficienței hepatice avansate sau al simptomelor recurente sau persistente care provoacă incapacitate

Evaluare de la caz la caz, cu avizul unui medic specialist. Este puțin probabil să se producă un episod brusc de colică biliară.

K 85-86

Pancreatită
  Risc de recurență.

T – Până la soluționare.

P – Dacă este o afecțiune recurentă sau asociată cu consumul de alcool, cu excepția cazului în care se demonstrează abstinența.

Evaluare de la caz la caz, cu avizul unui medic specialist.

Y 83

Stomie (ileostomie, colostomie)Incapacitate în cazul pierderii controlului – necesitatea de a purta o pungă de colostomie etc. Posibile probleme într-o situație de urgență prelungită.

T – Până la investigare, buna gestionare și respectarea tratamentului.

P – Gestionare deficitară.

Evaluare de la caz la caz.

N 00–99

BOLILE APARATULUI GENITO-URINAR

N 00, N 17

Nefrită acută
  Insuficiență renală, hipertensiune

P – Până la soluționare.

Evaluare de la caz la caz dacă există efecte reziduale.

N 03–05,

N 18-19

Nefrită sau nefropatie subacută sau cronică
  Insuficiență renală, hipertensiune

T – Până la investigare.

Evaluare de la caz la caz, de către un medic specialist, pe baza funcționării rinichilor și a riscului de complicații.

N 20-23

Litiaze urinare

Dureri sub forma colicilor nefritice.

T – Până la investigarea afecțiunii, pentru a se confirma că nu există riscul unor simptome care să afecteze securitatea muncii.

P – În cazurile grave de formare recurentă a calculilor.

Evaluare de la caz la caz.

N 33, N40

Hiperplazia prostatei/obstrucția urinară
  Retenția acută de urină

T – Până la investigare și tratament P – Dacă nu se poate remedia.

Evaluare de la caz la caz.

N 70-98

Afecțiuni ginecologice – Sângerare vaginală abundentă, dureri menstruale severe, endometrioză, prolapsul organelor genitale sau altele Incapacitate din cauza durerii sau a sângerării

T – Dacă afecțiunea provoacă incapacitate sau dacă sunt necesare investigații pentru a determina cauza și a o trata.

Evaluare de la caz la caz dacă afecțiunea riscă să necesite tratament în timpul voiajului sau să afecteze capacitatea de muncă.

R 31, 80, 81,

82

Proteinurie, hematurie, glicozurie sau alte anomalii ale funcției urinare Indicator al unei probleme renale sau al altor afecțiuni

T – Dacă constatările inițiale sunt semnificative din punct de vedere clinic.

P – Cauză subiacentă gravă și care nu se poate trata, de exemplu alterarea funcției renale.

Posibilitate foarte redusă de prezență a unei afecțiuni subiacente grave.

Z 90.5

Absența dobândită a rinichiului sau un rinichi nefuncțional
  Limitarea regularizării fluidelor în condiții extreme dacă rinichiul existent nu este complet funcțional

P – Orice reducere a funcționării rinichiului existent la un membru nou al echipajului de punte. Disfuncția semnificativă a rinichiului existent la un membru mai vechi al echipajului de punte.

Pe baza investigării funcției renale și a avizului medicului specialist, rinichiul existent trebuie să fie complet funcțional și să nu prezinte predispoziție pentru o boală evolutivă.

O 00–99

SARCINĂ

O 00–99

Sarcină
  Complicații, limitarea mobilității în stadii avansate. Risc pentru mamă și copil în cazul nașterii premature la locul de muncă.

T – Decizii în conformitate cu legislația națională.

În caz de anomalii ale sarcinii este necesar un nivel ridicat de monitorizare.

Sarcină fără complicații care să provoace incapacitatea: decizii în conformitate cu legislația națională.

L00–99

BOLILE PIELII

L 00–08

Infecții cutanate
  Recurență, transmisibilitate.

T – În cazul unor simptome care afectează securitatea muncii P – A se lua în considerare în cazul membrilor echipajului de punte care au probleme recurente de acest tip.

În funcție de natura și gravitatea infecției.

L10–99

Alte boli ale pielii, de exemplu eczemă, dermatită, psoriazis Recurență, uneori cauză profesională

T – În cazul unor simptome care afectează securitatea muncii.

Evaluare de la caz la caz, restricții în funcție de situație, de exemplu în cazul în care afecțiunea este agravată de căldură sau de substanțele utilizate la locul de muncă.

M00–99

AFECȚIUNI MUSCULO-SCHELETICE

M 10–23

Osteoartrita, alte boli ale articulațiilor și protezarea subsecventă a articulației Durere și limitarea mobilității, care afectează capacitatea de a îndeplini sarcinile uzuale sau pe cele din situații de urgență. Risc de infectare sau de dislocare și de uzură prematură a protezelor articulare.

T – Restabilirea completă a funcției; este necesară confirmarea acesteia prin evaluarea formală de către un medic specialist înainte de revenirea la muncă după o artroplastie de șold sau de genunchi.

P – Pentru cazurile avansate și grave.

Evaluare de la caz la caz. Apt pentru a-și îndeplini sarcinile uzuale și pe cele necesare în situații de urgență, cu risc foarte redus de agravare până la punctul în care aceste sarcini să nu mai poată fi îndeplinite.

M 24.4

Instabilitate recurentă a articulațiilor umărului sau genunchiului

Limitarea bruscă a mobilității, dureri.

T – Până la o stare suficientă de recuperare și stabilizarea funcției articulare.

Evaluare de la caz la caz a instabilității ocazionale.

M 54.5

Dorsopatii

Durere și limitarea mobilității, care afectează capacitatea de a îndeplini sarcinile uzuale sau pe cele din situații de urgență. Exacerbarea incapacității.

T – În fază acută.

P – În caz de recurență sau de incapacitate.

Evaluare de la caz la caz.

Y 83.4

Z 97.1

Prezența unui membru artificial

Limitarea mobilității, care afectează capacitatea de a îndeplini sarcinile uzuale sau pe cele din situații de urgență.

P – În cazul incapacității de a-și îndeplini sarcinile esențiale.

Dacă persoana în cauză își poate îndeplini sarcinile uzuale și pe cele din situații de urgență, sunt permise limitări ale unor activități specifice neesențiale.

Se poate aplica restricția 03***

AFECȚIUNI GENERALE

R 47, F 80

Tulburări logopedice Limitarea capacității de comunicare

P – Afecțiunea este incompatibilă cu îndeplinirea fiabilă a sarcinilor uzuale și a celor din situații de urgență în mod sigur sau eficient.

Nu există obstacole în calea comunicării orale de bază.

T 78

Z 88

Alergii (altele decât dermatita alergică și astmul) Risc de recurență și de gravitate crescândă a reacției.

Diminuarea capacității de îndeplinire a sarcinilor.

T – Până la dispariția simptomelor care afectează securitatea muncii.

P – În cazul în care există un risc rezonabil că s-ar putea manifesta o reacție cu consecințe letale.

În cazul unei reacții care provoacă incapacitate, dar fără risc letal, și dacă efectele pot fi controlate complet pe termen lung prin medicație care nu conține steroizi sau printr-o adaptare a stilului de viață

care poate fi realizată la locul de muncă fără consecințe critice asupra securității.

Z 94

Transplanturi – de rinichi, inimă, plămân, ficat (pentru proteze,

inclusiv articulare și ale membrelor, pentru lentile de contact, aparate auditive, valve cardiace etc., a se consulta secțiunea specifică)Posibilitate de respingere. Efecte secundare ale medicației.

T – Până când efectele intervenției chirurgicale se stabilizează cu ajutorul medicației împotriva respingerii.

P – Evaluare de la caz la caz și confirmare prin evaluare formală realizată de un medic specialist.

Evaluare de la caz la caz, cu avizul unui medic specialist.

Apt pentru o durată limitată, de un an.

Clasificare în funcție de afecțiune

Afecțiuni evolutive care, la momentul evaluării, se încadrează în criterii, de exemplu

boala Huntington (inclusiv antecedente familiale), keratocon

T – Până la investigare și tratament, dacă se specifică astfel.

P – Dacă există probabilitatea unei evoluții nefaste.

Evaluare de la caz la caz, cu avizul unui medic specialist. Aceste tipuri de afecțiuni sunt acceptabile dacă se consideră improbabil ca boala să degenereze până la următorul control medical.

Clasificare în funcție de afecțiune

Afecțiuni care nu sunt încadrate într-o categorie specifică

T – Până la investigare și tratament, dacă se specifică astfel.

P – În caz de incapacitate permanentă.

A se proceda ca în cazul afecțiunilor conexe. A se lua în considerare riscul de manifestare bruscă a incapacității, riscul de recidivă sau riscul unei evoluții care să conducă la limitarea capacității de a îndeplini sarcinile uzuale și pe cele din situații de urgență. Dacă există dubii, se va solicita o a doua opinie sau se vor aplica restricții și se va solicita recomandarea unui arbitru

Apendicele 1

Criterii relevante privind vederea, în sensul codului de diagnostic H 0059

Criterii minime pentru vedere:

1.   Acuitatea vizuală în timpul zilei:

Acuitatea ambilor ochi împreună sau a ochiului mai bun, cu sau fără corecție mai mare sau egală cu 0,8. Vederea monoculară este acceptată.

Diplopia manifestă (motilitatea) care nu poate fi corectată nu este acceptată. În cazul vederii monoculare: motilitate normală a ochiului bun.

Se poate aplica restricția 01***.

2.   Vederea în zori și la amurg:

A se testa în caz de glaucom, de afecțiuni retiniene sau de opacifiere (de exemplu, cataractă). Sensibilitate la contrast de 0,032 cd/m2 în absența ebluisării; rezultat de 1:2,7 sau superior la testul cu aparatul Mesotest.

3.   Câmp vizual:

Câmpul vizual orizontal trebuie să fie de cel puțin 120 de grade. Extensia trebuie să fie de cel puțin 50 de grade la stânga și la dreapta și de 20 de grade în sus și în jos. Nu trebuie să existe deficiențe pe o rază de 20 de grade față de axul central.

Cel puțin un ochi trebuie să întrunească criteriul de acuitate vizuală și să aibă câmp vizual fără scotoame patologice. Testarea oficială efectuată de un medic oftalmolog este obligatorie dacă se constată anomalii în timpul testului inițial sau în caz de glaucom ori distrofie retiniană.

4.   Simț cromatic pentru membrii echipajului de punte cu atribuții de navigație:

Simțul cromatic este considerat adecvat dacă candidatul trece testul Ishihara cu 24 de planșe cu maximum două greșeli. În cazul în care candidatul nu trece acest test, trebuie efectuat unul dintre testele alternative aprobate, enumerate mai jos. Dacă există dubii, se efectuează un test cu anomaloscop. Coeficientul anomaloscopului trebuie să fie cuprins între 0,7 și 1,4 pentru a evidenția tricromatismul normal.

Testele aprobate ca alternativă la planșele Ishihara:

| (a) | Velhagen/Broschmann (rezultat cu maximum două greșeli); |
| --- | --- |

(a)

Velhagen/Broschmann (rezultat cu maximum două greșeli);

| (b) | Kuchenbecker-Broschmann (maximum două greșeli); |
| --- | --- |

(b)

Kuchenbecker-Broschmann (maximum două greșeli);

| (c) | HRR (rezultat minim „ușor”); |
| --- | --- |

(c)

HRR (rezultat minim „ușor”);

| (d) | TMC (rezultat minim „gradul doi”); |
| --- | --- |

(d)

TMC (rezultat minim „gradul doi”);

| (e) | Holmes Wright B (rezultat cu maximum 8 greșeli pentru „mic”); |
| --- | --- |

(e)

Holmes Wright B (rezultat cu maximum 8 greșeli pentru „mic”);

| (f) | Farnsworth Panel D 15 (rezultat minim: cel mult o inversare diametral opusă în seria aranjată de culori); |
| --- | --- |

(f)

Farnsworth Panel D 15 (rezultat minim: cel mult o inversare diametral opusă în seria aranjată de culori);

| (g) | CAD (Colour Assessment and Diagnosis) (rezultat cu maximum patru unități CAD). |
| --- | --- |

(g)

CAD (Colour Assessment and Diagnosis) (rezultat cu maximum patru unități CAD).

Titularii de brevete de comandant de navă eliberate în conformitate cu Directiva 96/50/CE a Consiliului (1) al căror coeficient la anomaloscop pentru simțul cromatic este cuprins între 0,7 și 3,0 sunt considerați apți dacă certificatul lor a fost eliberat înainte de 1 aprilie 2004.

Nu este permisă utilizarea corecției optice cu sticlă filtrantă pentru simțul cromatic, de exemplu lentilele de contact sau ochelarii fotocromatici.

Apendicele 2

Criterii relevante privind auzul, în sensul codului de diagnostic H 68-95

Criterii minime pentru auz

Auzul este considerat adecvat dacă valoarea medie a pierderii auzului la ambele urechi, cu sau fără aparat auditiv, nu depășește 40 dB la frecvențele 500, 1000, 2000 și 3000 Hz. În cazul depășirii valorii de 40 dB, auzul va fi totuși considerat adecvat dacă candidatul trece un test de auz cu un audiometru conform cu ISO 8253-1:2010 sau echivalent.

Se poate aplica restricția 02***.

Note la tabel și apendice:

Note la tabel și apendice:

- Ratele de recurență:

- Ratele de recurență:

Dacă se folosesc expresiile „foarte scăzut” și „scăzut” pentru riscul de recidivă, este vorba în esență de judecăți clinice. Pentru anumite afecțiuni este disponibil totuși un prognostic cantitativ al riscului de recidivă. În astfel de cazuri, de exemplu crize epileptice și incidente cardiace, se poate indica necesitatea unor investigații suplimentare pentru a determina riscul suplimentar de recidivă la o anumită persoană. Nivelurile cantitative aproximative de recidivă/recurență sunt următoarele:

foarte scăzut: rată de recidivă/recurență mai mică de 2 % pe an;

scăzut: rată de recidivă/recurență de 2-5 % pe an.

** Astmul la adulți:

** Astmul la adulți:

Astmul poate persista din copilărie sau poate debuta după vârsta de 16 ani. Există o gamă largă de cauze intrinsece și extrinsece pentru dezvoltarea astmului la vârsta adultă. La membrii echipajului nou angajați care au antecedente de astm bronșic cu debut la vârsta adultă, trebuie investigat rolul alergenilor specifici, inclusiv al celor care provoacă astm bronșic profesional. Trebuie luați, de asemenea, în considerare factori declanșatori mai puțin specifici, cum ar fi frigul, efortul fizic și infecția căilor respiratorii. Toate acestea pot afecta capacitatea de lucru în domeniul navigației interioare.

Astm ușor intermitent: episoade rare de șuierat astmatic, care apar mai puțin de o dată la două săptămâni, calmate ușor și rapid de inhalatorul cu beta-agoniști.

Astm ușor: episoade frecvente de șuierat astmatic, necesitând utilizarea unui inhalator cu beta-agoniști sau cu corticosteroizi. Inhalarea regulată de steroizi (sau de steroizi/beta-agoniști cu acțiune prelungită) poate înlătura în mod eficient simptomele și necesitatea unui tratament cu beta-agoniști.

Astm declanșat de efortul fizic: episoade de șuierat astmatic și dispnee provocate de efortul fizic, mai ales în condiții de frig. Episoadele pot fi tratate în mod eficient prin inhalarea de steroizi (sau de steroizi/beta-agoniști cu acțiune prelungită) sau cu ajutorul altor medicamente administrate pe cale orală.

Astm moderat: episoade frecvente de șuierat astmatic, în pofida inhalării regulate de steroizi (sau de steroizi/beta-agoniști cu acțiune prelungită), necesitând inhalarea frecventă de beta-agoniști sau suplimentarea cu alte medicamente și nevoia ocazională de steroizi administrați pe cale orală.

Astm grav: episoade frecvente de șuierat astmatic și de dispnee, spitalizări frecvente, utilizarea frecventă a tratamentului cu steroizi administrați pe cale orală.

*** Măsuri de atenuare și restricții

*** Măsuri de atenuare și restricții

01 Este necesară corecția vederii (ochelari sau lentile de contact sau ambele)

02 Este necesar un aparat auditiv

03 Este necesară o proteză de membru

04 Persoana în cauză nu trebuie să execute singură sarcini în timonerie

05 Numai pe timp de zi

06 Nu sunt autorizate sarcini de navigație

07 Doar pe următoarea construcție navală: ...

08 Doar în următoarea zonă: ...

09 Doar următoarea sarcină: ...

Măsurile de atenuare și restricțiile pot fi combinate. Acestea trebuie combinate dacă este necesar.

---

(1)  Directiva 96/50/CE a Consiliului din 23 iulie 1996 privind armonizarea condițiilor de obținere a brevetelor de comandant de navă pentru transportul de mărfuri și călători pe căile navigabile interioare din Comunitate (JO L 235, 17.9.1996, p. 31).

1

---

DECIZII

| 10.1.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 6/101 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 6/101

---

DECIZIA (UE) 2020/13 A CONSILIULUI

din 19 decembrie 2019

de modificare a directivelor de negociere pentru negocierea acordurilor de parteneriat economic cu țările și regiunile din Africa, zona Caraibilor și Pacific, în măsura în care aceste acorduri intră în sfera de competență a Uniunii

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 90, articolul 100 alineatul (2), articolul 207 alineatul (4) primul paragraf și articolul 209, coroborate cu articolul 218 alineatele (3) și (4),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | La 17 iunie 2002, Consiliul a autorizat Comisia să negocieze începerea negocierilor acordurile de parteneriat economic (APE) cu țările și regiunile din Africa, zona Caraibilor și Pacific (ACP) și a adoptat directivele pentru negocierea acordurilor respective. |
| --- | --- |

(1)

La 17 iunie 2002, Consiliul a autorizat Comisia să negocieze începerea negocierilor acordurile de parteneriat economic (APE) cu țările și regiunile din Africa, zona Caraibilor și Pacific (ACP) și a adoptat directivele pentru negocierea acordurilor respective.

| (2) | Acordurile de parteneriat economic încheiate cu țările și regiunile ACP includ clauze de rendez-vous pentru viitoarea revizuire a respectivelor acorduri. |
| --- | --- |

(2)

Acordurile de parteneriat economic încheiate cu țările și regiunile ACP includ clauze de rendez-vous pentru viitoarea revizuire a respectivelor acorduri.

| (3) | Modificarea directivelor de negociere este necesară pentru a încadra noile negocieri, în lumina recentelor inițiative și priorități de politică ale Uniunii legate de evoluția comerțului pe plan mondial. |
| --- | --- |

(3)

Modificarea directivelor de negociere este necesară pentru a încadra noile negocieri, în lumina recentelor inițiative și priorități de politică ale Uniunii legate de evoluția comerțului pe plan mondial.

| (4) | APE fac parte din relația globală dintre Uniune și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și țările ACP, pe de altă parte, astfel cum este prevăzut în Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte (1) astfel cum a fost modificat ultima dată (Acordul de parteneriat de la Cotonou) și, odată ce acesta devine aplicabil, în acordul care îi va succeda. În temeiul articolului 34 alineatul (1) din Acordul de parteneriat de la Cotonou, cooperarea economică și comercială dintre părți vizează promovarea integrării armonioase și progresive a statelor ACP în economia mondială, ținând seama în mod corespunzător de opțiunile lor politice și de prioritățile în materie de dezvoltare, promovând astfel dezvoltarea durabilă a acestora și contribuind la eradicarea sărăciei în țările ACP. În acest context, APE pot fi considerate instrumente de dezvoltare astfel cum sunt menționate la articolul 36 alineatul (2) din Acordul de parteneriat de la Cotonou. Prin urmare, negocierile ar trebui să țină seama în special de diferitele niveluri de dezvoltare a părților, precum și de constrângerile economice, sociale și de mediu specifice ale țărilor ACP și de capacitatea respectivelor țări de a se adapta și de a-și adapta economiile la procesul de liberalizare, |
| --- | --- |

(4)

APE fac parte din relația globală dintre Uniune și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și țările ACP, pe de altă parte, astfel cum este prevăzut în Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte (1) astfel cum a fost modificat ultima dată (Acordul de parteneriat de la Cotonou) și, odată ce acesta devine aplicabil, în acordul care îi va succeda. În temeiul articolului 34 alineatul (1) din Acordul de parteneriat de la Cotonou, cooperarea economică și comercială dintre părți vizează promovarea integrării armonioase și progresive a statelor ACP în economia mondială, ținând seama în mod corespunzător de opțiunile lor politice și de prioritățile în materie de dezvoltare, promovând astfel dezvoltarea durabilă a acestora și contribuind la eradicarea sărăciei în țările ACP. În acest context, APE pot fi considerate instrumente de dezvoltare astfel cum sunt menționate la articolul 36 alineatul (2) din Acordul de parteneriat de la Cotonou. Prin urmare, negocierile ar trebui să țină seama în special de diferitele niveluri de dezvoltare a părților, precum și de constrângerile economice, sociale și de mediu specifice ale țărilor ACP și de capacitatea respectivelor țări de a se adapta și de a-și adapta economiile la procesul de liberalizare,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Directivele de negociere adresate Comisiei pentru negocierea acordurilor de parteneriat economic cu țările și regiunile din Africa, zona Caraibilor și Pacific, în măsura în care aceste acorduri intră în sfera de competență a Uniunii, se modifică astfel cum se precizează în addendum.

Articolul 2

Negocierile se desfășoară cu consultarea Grupului de lucru pentru ACP. Comitetul pentru politică comercială este asociat cu privire la aspectele specifice legate de comerț.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează Comisiei.

Adoptată la Bruxelles, 19 decembrie 2019.

Pentru Consiliu

Președintele

K. MIKKONEN

---

(1)  
  JO L 317, 15.12.2000, p. 3.

1

---

ADDENDUM

Directive de negociere pentru negocierea acordurilor de parteneriat economic cu țările și regiunile din Africa, zona Caraibilor și Pacific

1.   Preambul

În afară de trimiterea generală la Acordul de la Cotonou (1) și la acordul care îi va succeda, odată ce va fi aplicabil, se va face o trimitere specială, printre altele, la următoarele:

| — | angajamentul părților de a promova și accelera dezvoltarea economică, culturală și socială a statelor ACP, cu scopul de a contribui la pace, prosperitate, securitate și dezvoltare durabilă, precum și de a promova un mediu politic stabil și democratic; |
| --- | --- |

—

angajamentul părților de a promova și accelera dezvoltarea economică, culturală și socială a statelor ACP, cu scopul de a contribui la pace, prosperitate, securitate și dezvoltare durabilă, precum și de a promova un mediu politic stabil și democratic;

| — | angajamentul părților în ceea ce privește respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor fundamentale ale lucrătorilor, a principiilor democratice și a statului de drept, care constituie elementele esențiale ale parteneriatului ACP-UE, precum și în ceea ce privește buna guvernanță, inclusiv combaterea corupției, care reprezintă un element fundamental al parteneriatului ACP-UE; |
| --- | --- |

—

angajamentul părților în ceea ce privește respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor fundamentale ale lucrătorilor, a principiilor democratice și a statului de drept, care constituie elementele esențiale ale parteneriatului ACP-UE, precum și în ceea ce privește buna guvernanță, inclusiv combaterea corupției, care reprezintă un element fundamental al parteneriatului ACP-UE;

| — | angajamentul părților cu privire la un set de principii și norme convenite la nivel internațional, care vizează promovarea unei relații de sprijin reciproc între comerț și dezvoltarea durabilă, inclusiv sprijinirea Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă (Agenda 2030) și a obiectivelor sale de dezvoltare durabilă, a acordurilor și a standardelor internaționale în domeniul muncii, inclusiv promovarea ocupării depline și productive a forței de muncă și a muncii decente pentru toți, precum și a acordurilor internaționale privind schimbările climatice, cum ar fi Acordul de la Paris și Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

—

angajamentul părților cu privire la un set de principii și norme convenite la nivel internațional, care vizează promovarea unei relații de sprijin reciproc între comerț și dezvoltarea durabilă, inclusiv sprijinirea Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă (Agenda 2030) și a obiectivelor sale de dezvoltare durabilă, a acordurilor și a standardelor internaționale în domeniul muncii, inclusiv promovarea ocupării depline și productive a forței de muncă și a muncii decente pentru toți, precum și a acordurilor internaționale privind schimbările climatice, cum ar fi Acordul de la Paris și Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice;

| — | angajamentul părților de a-și axa parteneriatul pe obiectivul de reducere și de eradicare a sărăciei, în conformitate cu obiectivele dezvoltării durabile și integrării progresive a țărilor ACP în economia mondială; de a-și baza, prin urmare, cooperarea economică și comercială ACP-UE pe inițiativele de integrare regională existente în țările ACP; |
| --- | --- |

—

angajamentul părților de a-și axa parteneriatul pe obiectivul de reducere și de eradicare a sărăciei, în conformitate cu obiectivele dezvoltării durabile și integrării progresive a țărilor ACP în economia mondială; de a-și baza, prin urmare, cooperarea economică și comercială ACP-UE pe inițiativele de integrare regională existente în țările ACP;

| — | obiectivul cooperării economice și comerciale ACP-UE de a promova integrarea armonioasă și progresivă a statelor ACP în economia mondială, cu respectarea opțiunilor lor politice și a priorităților lor de dezvoltare și, în special, a propriilor strategii de reducere a sărăciei, promovând astfel dezvoltarea durabilă a acestora și contribuind la eradicarea sărăciei în țările ACP; |
| --- | --- |

—

obiectivul cooperării economice și comerciale ACP-UE de a promova integrarea armonioasă și progresivă a statelor ACP în economia mondială, cu respectarea opțiunilor lor politice și a priorităților lor de dezvoltare și, în special, a propriilor strategii de reducere a sărăciei, promovând astfel dezvoltarea durabilă a acestora și contribuind la eradicarea sărăciei în țările ACP;

| — | angajamentul părților de a sprijini procesul de integrare regională în cadrul grupului statelor ACP și de a promova integrarea regională ca instrument-cheie pentru integrarea țărilor ACP în economia mondială; |
| --- | --- |

—

angajamentul părților de a sprijini procesul de integrare regională în cadrul grupului statelor ACP și de a promova integrarea regională ca instrument-cheie pentru integrarea țărilor ACP în economia mondială;

| — | angajamentul părților de a consolida cooperarea economică, comercială și în domeniul investițiilor și de a crea o nouă dinamică a schimburilor comerciale și a investițiilor între ele, în vederea facilitării tranziției țărilor ACP către o economie mondială liberalizată, precum și de a promova dezvoltarea sectorului privat, în special a microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (MIMM); |
| --- | --- |

—

angajamentul părților de a consolida cooperarea economică, comercială și în domeniul investițiilor și de a crea o nouă dinamică a schimburilor comerciale și a investițiilor între ele, în vederea facilitării tranziției țărilor ACP către o economie mondială liberalizată, precum și de a promova dezvoltarea sectorului privat, în special a microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (MIMM);

| — | angajamentul părților de a ține seama de nevoile și nivelurile de dezvoltare diferite ale țărilor și regiunilor ACP; |
| --- | --- |

—

angajamentul părților de a ține seama de nevoile și nivelurile de dezvoltare diferite ale țărilor și regiunilor ACP;

| — | angajamentul părților de a-și respecta obligațiile asumate în cadrul Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) și de a favoriza realizarea obiectivelor OMC; |
| --- | --- |

—

angajamentul părților de a-și respecta obligațiile asumate în cadrul Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) și de a favoriza realizarea obiectivelor OMC;

| — | obiectivul comun al părților de a consolida cooperarea și capacitățile, după caz, în toate domeniile relevante pentru comerțul și investițiile durabile și de a realiza liberalizarea progresivă și reciprocă a comerțului cu mărfuri și servicii, în conformitate cu normele OMC, ținând seama de nivelul de dezvoltare a țărilor ACP și de constrângerile economice, sociale și de mediu cu care se confruntă; |
| --- | --- |

—

obiectivul comun al părților de a consolida cooperarea și capacitățile, după caz, în toate domeniile relevante pentru comerțul și investițiile durabile și de a realiza liberalizarea progresivă și reciprocă a comerțului cu mărfuri și servicii, în conformitate cu normele OMC, ținând seama de nivelul de dezvoltare a țărilor ACP și de constrângerile economice, sociale și de mediu cu care se confruntă;

| — | angajamentele părților de a se asigura că eforturile întreprinse în cadrul Acordului de la Cotonou și al acordului care îi va succeda, precum și cele întreprinse în cadrul acordurilor de parteneriat economic (APE) se consolidează reciproc; |
| --- | --- |

—

angajamentele părților de a se asigura că eforturile întreprinse în cadrul Acordului de la Cotonou și al acordului care îi va succeda, precum și cele întreprinse în cadrul acordurilor de parteneriat economic (APE) se consolidează reciproc;

| — | dreptul de a reglementa activitatea economică în interes public, în conformitate cu obligațiile internaționale, pentru a îndeplini obiective legitime de politică publică precum protecția și promovarea sănătății publice, serviciile sociale, educația publică, siguranța, mediul, moralitatea publică, protecția socială sau a consumatorilor, protecția vieții private și a datelor cu caracter personal și promovarea și protecția diversității culturale. |
| --- | --- |

—

dreptul de a reglementa activitatea economică în interes public, în conformitate cu obligațiile internaționale, pentru a îndeplini obiective legitime de politică publică precum protecția și promovarea sănătății publice, serviciile sociale, educația publică, siguranța, mediul, moralitatea publică, protecția socială sau a consumatorilor, protecția vieții private și a datelor cu caracter personal și promovarea și protecția diversității culturale.

2.   Natura și domeniul de aplicare ale APE

Scopul negocierilor constă în încheierea unor APE între Uniunea Europeană (UE) și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și țările și regiunile din Africa, zona Caraibilor și Pacific, pe de altă parte. APE vizează promovarea integrării progresive și armonioase a țărilor ACP în economia mondială, cu respectarea opțiunilor lor politice și a priorităților lor de dezvoltare, încurajând prin aceasta dezvoltarea lor durabilă și contribuind la eradicarea sărăciei în țările ACP.

În temeiul dispozițiilor articolului 36 alineatul (1) din Acordul de la Cotonou și al dispozițiilor relevante din acordul care îi va succeda, odată ce va fi aplicabil, negocierile vizează instituirea și, dacă este cazul, aprofundarea unor APE cu subgrupurile ACP definite în conformitate cu dispozițiile articolului 37 alineatul (3) din Acordul de la Cotonou și cu dispozițiile relevante din acordul care îi va succeda, odată ce va fi aplicabil, ținând seama de procesul de integrare regională din cadrul ACP.

Acordurile de parteneriat economic (APE) sunt menite să promoveze o integrare economică mai strânsă între părți, prin eliminarea progresivă a barierelor comerciale dintre acestea și prin intensificarea cooperării în toate domeniile relevante pentru comerț, în deplină conformitate cu dispozițiile OMC.

APE se întemeiază pe obiectivele și principiile Acordului de la Cotonou, în special pe elementele fundamentale ale acestuia, precum și pe dispozițiile din partea III titlul II și pe dispozițiile relevante din acordul care îi va succeda, odată ce va fi aplicabil. Prin urmare, negocierile referitoare la APE trebuie să țină seama, în special, de nivelurile diferite de dezvoltare a părților, precum și de constrângerile economice, sociale și de mediu specifice ale țărilor ACP și de capacitatea lor de a se adapta și de a-și adapta economiile la procesul de liberalizare.

3.   Comerțul cu mărfuri

3.1.   Obiectiv

APE sunt destinate instituirii de zone de liber schimb între părți, pe baza obiectivelor de dezvoltare ale Acordului de la Cotonou și ale acordului care îi va succeda, în conformitate cu dispozițiile OMC. Prin urmare, se înțelege că următoarele condiții de acces pe piață ar urma să fie disponibile numai în contextul acestor APE. Orice viitoare negocieri legate de APE privind comerțul cu mărfuri se bazează pe acquis-ul dispozițiilor deja negociate.

3.2.   Taxe la import

—   Importurile în Uniunea Europeană

APE se bazează pe condițiile de acces pe piață prevăzute în prezent și le îmbunătățesc. Măsurile specifice pentru eliminarea progresivă a tarifelor se stabilesc în cursul negocierilor, ținând seama de interesele de export existente și potențiale ale țărilor ACP și de impactul măsurilor de liberalizare a comerțului, în special asupra integrării regionale din cadrul ACP.

—   Importurile în țările ACP

Având ca obiectiv principal promovarea dezvoltării durabile prin integrare economică regională și politici adecvate, negocierile vor urmări (1) eliminarea taxelor vamale la importurile din Uniunea Europeană pentru cea mai mare parte a schimburilor comerciale pe parcursul unei perioade de tranziție, (2) eliminarea tuturor taxelor cu efect echivalent taxelor vamale odată cu aplicarea APE și (3) eliminarea restricțiilor cantitative și a măsurilor cu efect echivalent odată cu aplicarea APE.

Calendarul de eliminare a tarifelor și lista finală a produselor vizate de liberalizarea comerțului de către țările ACP vor reflecta constrângerile economice, sociale și de mediu cu care se confruntă, precum și capacitatea acestora de a-și adapta economiile la procesul de liberalizare. Prin urmare, o perioadă de tranziție, compatibilă cu obiectivele Acordului de la Cotonou, cu acordul care îi va succeda și cu normele OMC, va fi aplicată în mod flexibil, pentru a ține seama de constrângerile specifice ale țărilor ACP în cauză. Aceeași flexibilitate se va aplica în ceea ce privește lista produselor vizate și calendarul/ritmul angajamentelor de liberalizare asumat de țările ACP.

Fără a aduce atingere celor de mai sus, țările ACP acordă Uniunii Europene, în orice moment, un tratament nu mai puțin favorabil decât cel acordat de clauza națiunii celei mai favorizate. Aceasta nu se aplică în cazul concesiilor acordate între țările ACP sau de către țările ACP altor țări în curs de dezvoltare care nu sunt mari puteri comerciale, în cadrul acordurilor regionale sau al altor dispoziții comerciale compatibile cu cerințele OMC.

Pe durata negocierilor și în conformitate cu articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și cu APE încheiate în cadrul Acordului de la Cotonou și al acordului care îi va succeda, odată ce va fi aplicabil, se va ține seama de interesele specifice ale regiunilor ultraperiferice ale Uniunii Europene. În acest context, APE pot prevedea, în special, măsuri specifice în favoarea produselor din aceste regiuni, care să vizeze integrarea lor în comerțul intraregional, pe termen scurt, în conformitate cu dispozițiile OMC. În temeiul Deciziei de asociere peste mări (2), ar trebui să se țină seama și de interesele țărilor și teritoriilor de peste mări.

Țările ACP se angajează, cel puțin, să extindă în mod automat tratamentul acordat Uniunii Europene tuturor celorlalte părți la APE în cauză, preferabil înainte de liberalizarea comerțului în raport cu Uniunea Europeană.

În cazul în care survin dificultăți serioase ca urmare a liberalizării comerțului, țările ACP pot, în consultare cu Uniunea Europeană, să suspende temporar aplicarea calendarului de liberalizare și, dacă este necesar, să revizuiască sau să adapteze ritmul evoluției către obiectivul final de instituire a zonei de liber schimb, în deplină conformitate cu dispozițiile OMC.

Programele și calendarele țărilor ACP de liberalizare a comerțului fac parte integrantă din APE. Acestea vor include listele corespunzătoare de produse, precum și calendarele de eliminare a tarifelor. Aceste liste și calendare vor fi finalizate în cursul negocierilor.

—   Taxe de bază

Taxele de bază cărora urmează să li se aplice reducerile convenite sunt taxele vamale în regimul clauzei națiunii celei mai favorizate aplicate efectiv de către țările ACP la data semnării APE. Aceste taxe sunt definite într-o listă anexată la fiecare APE.

3.3.   Dispoziții generale

Taxele la export. Toate taxele la export aplicate în cadrul schimburilor comerciale dintre părți vor fi eliminate, pe baza unui calendar convenit, într-o perioadă care nu va depăși zece ani.

Restricțiile cantitative și măsurile cu efect echivalent aplicate exporturilor sau importurilor în cadrul schimburilor comerciale dintre părți se elimină odată cu aplicarea APE.

Tratamentul național și măsurile fiscale. În APE va fi inclusă o dispoziție standard privind tratamentul național, care garantează că produsele părților beneficiază de un tratament care nu este mai puțin favorabil decât cel acordat produselor similare de origine națională. Orice măsuri sau practici fiscale interne discriminatorii deja existente vor fi eliminate odată cu aplicarea APE.

Impozitare. APE ar trebui să includă dispoziții referitoare la excepțiile privind impozitarea, pe baza articolelor relevante din acordurile OMC.

Ritm variabil. Atunci când acest lucru este compatibil cu obiectivele de integrare ale regiunilor ACP în cauză, APE prevăd un ritm variabil al liberalizării comerțului, ținând seama de nivelul de dezvoltare a țărilor ACP în cauză, precum și de diferitele niveluri de integrare existente în regiune, în conformitate cu procesul intern de integrare al regiunii.

Clauza de securitate alimentară. APE conțin dispoziții care vizează promovarea securității alimentare în conformitate cu normele OMC.

Măsuri de salvgardare. Dispozițiile referitoare la măsurile de salvgardare se aplică în conformitate cu dispozițiile relevante ale OMC.

Antidumping. În cazul în care una dintre părți constată că cealaltă parte recurge, în cadrul schimburilor comerciale, la practici prejudiciabile de dumping sau de subvenționare în sensul dispozițiilor GATT, aceasta poate lua măsurile corespunzătoare împotriva acestor practici, în conformitate cu normele și practicile GATT/OMC. În acest context, Uniunea Europeană ține cont în mod special de situația economică și socială specifică a țărilor ACP în cauză.

Statu-quo. Părțile convin că nu vor fi introduse noi taxe sau că taxele existente nu vor fi majorate și că niciuna dintre părți nu va introduce noi restricții cantitative sau măsuri cu efect echivalent după aplicarea APE dintre grupul regional și Uniunea Europeană. Părțile ar trebui să ia în considerare acest principiu încă de la începerea negocierilor.

Transparență. Ambele părți vor trebui să își comunice reciproc tarifele vamale și orice modificări ulterioare aduse acestora.

Clasificarea mărfurilor. Pentru clasificarea mărfurilor în schimburile comerciale dintre părți se aplică Sistemul armonizat.

3.4.   Reguli de origine și cooperare administrativă

Negocierile privind regulile de origine și cooperarea administrativă țin seama de ultimele evoluții în materie de reguli de origine ale UE, precum și de regulile de origine în vigoare prevăzute de fiecare APE. În acest context, Uniunea Europeană evaluează orice cerere specifică de modificare a regulilor de origine, prezentată de statul (statele) ACP, cu scopul de a simplifica regulile existente și de a îmbunătăți accesul pe piață actual pentru țările ACP, ținând seama de situația țărilor și, în special, de experiența și structura relațiilor lor comerciale preferențiale.

APE vor conferi părților competența de a lua măsuri adecvate în cazul lipsei de cooperare administrativă sau în caz de gestionare defectuoasă. În ceea ce privește problema pierderilor de taxe vamale legată de gestionarea defectuoasă a importurilor preferențiale, ar putea fi identificate măsuri adecvate pe baza unei decizii orizontale a Consiliului.

3.5.   Regim vamal, facilități comerciale, măsuri antifraudă și responsabilitate financiară

Negocierile vizează simplificarea tuturor cerințelor și procedurilor legate de importuri și exporturi, în special în ceea ce privește procedurile vamale, licențele de import, determinarea valorii în vamă, regimul de tranzit și controlul înainte de expediere, pe baza celor mai înalte standarde internaționale și în conformitate cu dispozițiile Acordului OMC privind facilitarea comerțului. APE vor include un protocol privind asistența administrativă reciprocă în domeniul vamal. Acestea vor include, de asemenea, o clauză antifraudă pentru a preveni utilizarea abuzivă a preferințelor tarifare.

4.   Comerțul cu servicii, investițiile și comerțul digital

4.1.   Domeniul de aplicare

APE vor prevedea o liberalizare progresivă și reciprocă a comerțului cu servicii și a investițiilor, cu scopul de a asigura un nivel comparabil al oportunităților de acces pe piață, în conformitate cu normele OMC relevante, în special articolul V din GATS, ținând seama de nivelul de dezvoltare a țărilor ACP în cauză. APE ar trebui să acopere toate modurile de furnizare.

Calitatea înaltă a utilităților publice ale UE ar trebui menținută în conformitate cu TFUE, în special cu Protocolul nr. 26 privind serviciile de interes general, și ținând seama de angajamentele asumate de UE în acest domeniu, inclusiv în cadrul GATS. Serviciile furnizate în exercitarea autorității guvernamentale, astfel cum sunt definite la articolul I-3 din GATS, nu fac obiectul acestor negocieri. APE reafirmă dreptul părților de a reglementa activitatea economică în interes public în conformitate cu obligațiile internaționale.

În plus, APE ar trebui să conțină discipline de reglementare destinate să abordeze barierele interne în calea schimburilor comerciale, inclusiv, după caz, în domeniul reglementării interne. APE pot include, de asemenea, discipline privind cerințele de performanță legate de investiții.

În contextul intensificării digitalizării comerțului și al importantei dimensiuni de dezvoltare pe care o are comerțul digital, negocierile ar trebui să conducă la norme care să se refere la comerțul digital, inclusiv la fluxurile transfrontaliere de date, fără a negocia și fără a aduce atingere normelor UE privind protecția datelor cu caracter personal și fără a aduce atingere legislației UE. Aceste norme ar trebui să vizeze îmbunătățirea condițiilor pentru comerțul digital în beneficiul întreprinderilor și al consumatorilor și creșterea participării microîntreprinderilor și întreprinderilor mici și mijlocii (MIMM), precum și crearea de noi oportunități de promovare a unei creșteri și a unei dezvoltări durabile și favorabile incluziunii. APE ar trebui să asigure flexibilitatea, cooperarea și dialogul adecvate cu privire la problemele de reglementare ridicate de comerțul digital.

APE vor prevedea ca serviciile audiovizuale să fie tratate separat în cadrul unor acorduri specifice de cooperare culturală și parteneriat cultural între părți. Astfel de acorduri vor asigura posibilitatea ca Uniunea Europeană și statele sale membre, precum și țările ACP să își mențină și să își dezvolte capacitatea de a defini și pune în aplicare politicile lor culturale și audiovizuale pentru conservarea diversității lor culturale, recunoscând, conservând și promovând în același timp valorile și identitățile culturale ale ACP în vederea favorizării dialogului intercultural prin îmbunătățirea oportunităților de acces pe piață pentru bunurile și serviciile culturale din aceste țări, în conformitate cu dispozițiile articolului 27 din Acordul de la Cotonou și cu dispoziția relevantă din acordul care îi va succeda, odată ce va fi aplicabil.

Părțile convin că niciuna dintre ele nu va introduce măsuri noi sau mai discriminatorii după intrarea în vigoare a APE dintre grupul regional și Uniunea Europeană. Părțile ar trebui să ia în considerare acest principiu încă de la începerea negocierilor.

Procesul de liberalizare se va desfășura pe o bază asimetrică. Țărilor ACP li se va permite un anumit grad de flexibilitate în funcție de nivelul lor de dezvoltare, atât în ansamblu, cât și la nivel de sector și subsector, în conformitate cu dispozițiile GATS, în special cele legate de participarea țărilor în curs de dezvoltare la acordurile de liberalizare.

Pentru Uniunea Europeană, perioada de tranziție nu ar trebui să depășească 10 ani.

Pentru țările ACP, pentru a ține seama de constrângerile specifice ale țărilor ACP în cauză, va fi aplicată în mod flexibil o perioadă de tranziție compatibilă cu obiectivele Acordului de la Cotonou, cu acordul care îi va succeda și cu normele OMC, dar aceasta nu ar trebui, în principiu, să depășească 15 ani.

Țările ACP semnatare ale unui APE se angajează să aplice între ele cel puțin același regim pe care îl aplică în cazul Uniunii Europene.

APE vor confirma din nou angajamentele referitoare la servicii asumate în temeiul Acordului de la Cotonou și al dispozițiilor relevante din acordul care îi va succeda, odată ce va fi aplicabil.

4.2.   Măsuri practice

Negocierile pot fi amânate în cazurile justificate de anumite constrângeri economice, sociale și de mediu cu care se confruntă țările ACP. În acest caz, părțile evaluează în mod regulat situația în cursul negocierilor legate de APE. Părțile se vor asigura că etapa de pregătire a acestor negocieri este utilizată în mod activ pentru pregătirea negocierilor, în special prin mobilizarea unui sprijin adecvat pentru dezvoltarea serviciilor în conformitate cu dispozițiile Acordului de la Cotonou, în special cu articolul 41 alineatul (5), și cu dispozițiile relevante din acordul care îi va succeda, odată ce va fi aplicabil.

5.   Plăți curente și mișcări de capital

APE vor reconfirma angajamentele asumate în cadrul articolului 12 din anexa II la Acordul de la Cotonou și al dispozițiilor relevante din acordul care îi va succeda, odată ce va fi aplicabil.

APE ar trebui să aibă drept obiectiv liberalizarea deplină a plăților curente și a mișcărilor de capital legate de tranzacțiile reglementate de APE. Acestea ar trebui să includă toate dispozițiile privind salvgardarea și exceptarea (de exemplu, referitoare la uniunea economică și monetară și la balanța de plăți a Uniunii), care ar trebui să fie în concordanță cu dispozițiile TFUE privind libera circulație a capitalurilor.

6.   Domenii legate de comerț

6.1.   Aspecte generale

APE vor reconfirma angajamentele din domenii legate de comerț, asumate în cadrul Acordului de la Cotonou (3) și al acordului care îi va succeda, în special în ceea ce privește politica în domeniul concurenței, protecția drepturilor de proprietate intelectuală (inclusiv indicațiile geografice), standardizarea și certificarea, măsurile sanitare și fitosanitare, comerțul și mediul, comerțul și standardele de muncă, politica în domeniul protecției consumatorilor și protecția sănătății consumatorilor. Aceste dispoziții din cadrul APE vor fi revizuite în lumina rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale, plurilaterale și bilaterale.

6.2.   Domenii specifice

În plus, în ceea ce privește următoarele domenii, se aplică următoarele dispoziții:

| | Investiții. În conformitate cu obiectivul reducerii și, în cele din urmă, „al eradicării sărăciei în conformitate cu obiectivele dezvoltării durabile” (și în legătură cu articolele 1, 29, 75-78 și cu anexa II la Acordul de la Cotonou, precum și cu dispozițiile relevante ale acordului care îi va succeda, odată ce va fi aplicabil), părțile convin să instituie un cadru care să faciliteze, să consolideze și să stimuleze investițiile durabile reciproc avantajoase realizate între ele, luând în considerare inițiativele multilaterale privind facilitarea investițiilor. Acest cadru se va baza pe principiile nediscriminării, deschiderii, transparenței și stabilității. Părțile vor încuraja dezvoltarea unor medii de investiții atractive și stabile prin sprijinirea unor norme stabile și transparente pentru investitori și vor căuta să îmbunătățească incluziunea financiară și accesul la finanțare.
  În cazul în care sunt identificate de către ambele părți ca domeniu de negociere și sub rezerva unor directive de negociere suplimentare, specifice la nivel de țară sau de regiune, pot fi negociate dispoziții privind protecția investițiilor. Acestea respectă abordarea reformată a UE privind protecția investițiilor, inclusiv soluționarea litigiilor în materie de investiții. De asemenea, dispozițiile respective asigură un nivel ridicat de protecție a investitorilor și a investițiilor, menținând în același timp pe deplin dreptul părților de a reglementa pe teritoriul lor pentru a atinge obiective de politică legitime. Eventualele negocieri ar trebui să ia în considerare și principiile și orientările relevante recunoscute la nivel internațional referitoare la dezvoltarea durabilă și la comportamentul responsabil în afaceri, astfel cum se menționează în abordarea reformată a Uniunii Europene privind protecția investițiilor. |
| --- | --- |

Investiții. În conformitate cu obiectivul reducerii și, în cele din urmă, „al eradicării sărăciei în conformitate cu obiectivele dezvoltării durabile” (și în legătură cu articolele 1, 29, 75-78 și cu anexa II la Acordul de la Cotonou, precum și cu dispozițiile relevante ale acordului care îi va succeda, odată ce va fi aplicabil), părțile convin să instituie un cadru care să faciliteze, să consolideze și să stimuleze investițiile durabile reciproc avantajoase realizate între ele, luând în considerare inițiativele multilaterale privind facilitarea investițiilor. Acest cadru se va baza pe principiile nediscriminării, deschiderii, transparenței și stabilității. Părțile vor încuraja dezvoltarea unor medii de investiții atractive și stabile prin sprijinirea unor norme stabile și transparente pentru investitori și vor căuta să îmbunătățească incluziunea financiară și accesul la finanțare.

În cazul în care sunt identificate de către ambele părți ca domeniu de negociere și sub rezerva unor directive de negociere suplimentare, specifice la nivel de țară sau de regiune, pot fi negociate dispoziții privind protecția investițiilor. Acestea respectă abordarea reformată a UE privind protecția investițiilor, inclusiv soluționarea litigiilor în materie de investiții. De asemenea, dispozițiile respective asigură un nivel ridicat de protecție a investitorilor și a investițiilor, menținând în același timp pe deplin dreptul părților de a reglementa pe teritoriul lor pentru a atinge obiective de politică legitime. Eventualele negocieri ar trebui să ia în considerare și principiile și orientările relevante recunoscute la nivel internațional referitoare la dezvoltarea durabilă și la comportamentul responsabil în afaceri, astfel cum se menționează în abordarea reformată a Uniunii Europene privind protecția investițiilor.

| | Achiziții publice. APE vor urmări să asigure o transparență deplină în ceea ce privește normele și metodele în materie de achiziții publice la toate nivelurile administrației publice, în conformitate cu principiile Acordului privind achizițiile publice (OMC). În plus, părțile pot urmări liberalizarea progresivă a piețelor lor de achiziții publice pe baza principiului nediscriminării și ținând seama de nivelurile lor de dezvoltare. |
| --- | --- |

Achiziții publice. APE vor urmări să asigure o transparență deplină în ceea ce privește normele și metodele în materie de achiziții publice la toate nivelurile administrației publice, în conformitate cu principiile Acordului privind achizițiile publice (OMC). În plus, părțile pot urmări liberalizarea progresivă a piețelor lor de achiziții publice pe baza principiului nediscriminării și ținând seama de nivelurile lor de dezvoltare.

| | Standarde, reglementări tehnice și proceduri de evaluare a conformității. APE ar trebui să conțină un capitol cuprinzător privind barierele tehnice în calea comerțului (BTC), care să se bazeze pe Acordul OMC privind barierele tehnice în calea comerțului și să îl depășească pe acesta. Acest capitol ar trebui să urmărească, printre altele, asigurarea compatibilității și a convergenței reglementărilor tehnice prin aplicarea standardelor internaționale, simplificarea cerințelor în materie de testare și certificare prin adoptarea unor proceduri de evaluare a conformității bazate pe riscuri, precum și sporirea transparenței. |
| --- | --- |

Standarde, reglementări tehnice și proceduri de evaluare a conformității. APE ar trebui să conțină un capitol cuprinzător privind barierele tehnice în calea comerțului (BTC), care să se bazeze pe Acordul OMC privind barierele tehnice în calea comerțului și să îl depășească pe acesta. Acest capitol ar trebui să urmărească, printre altele, asigurarea compatibilității și a convergenței reglementărilor tehnice prin aplicarea standardelor internaționale, simplificarea cerințelor în materie de testare și certificare prin adoptarea unor proceduri de evaluare a conformității bazate pe riscuri, precum și sporirea transparenței.

| | Standarde sanitare și fitosanitare. APE ar trebui să conțină un capitol cuprinzător privind standardele sanitare și fitosanitare (SPS), în concordanță cu alte acorduri recente ale UE. Pe baza principiilor Acordului OMC privind SPS, negocierile ar trebui să vizeze includerea unor aspecte precum utilizarea standardelor internaționale (CIPP, OIE și Codex), transparența și nediscriminarea, evitarea întârzierilor nejustificate, armonizarea, recunoașterea echivalenței, recunoașterea statutului privind organismele dăunătoare și a statutului sanitar ale părților, regionalizarea (zonarea), procedurile de control, inspecție și aprobare, principiul precauției, auditurile, certificarea, controalele la import, măsurile de urgență, stabilirea de liste preliminare în domeniul veterinar, considerarea Uniunii Europene drept entitate unică, cooperarea tehnică, îmbunătățirea cooperării cu privire la rezistența la antimicrobiene și la bunăstarea animalelor, precum și a unor mecanisme de abordare a preocupărilor comerciale specifice legate de măsurile SPS. În plus, capitolul respectiv ar trebui să sublinieze importanța schimbului de informații între părți în cazul modificării standardelor, precum și necesitatea unor politici de însoțire, inclusiv necesitatea cooperării la nivel tehnic. |
| --- | --- |

Standarde sanitare și fitosanitare. APE ar trebui să conțină un capitol cuprinzător privind standardele sanitare și fitosanitare (SPS), în concordanță cu alte acorduri recente ale UE. Pe baza principiilor Acordului OMC privind SPS, negocierile ar trebui să vizeze includerea unor aspecte precum utilizarea standardelor internaționale (CIPP, OIE și Codex), transparența și nediscriminarea, evitarea întârzierilor nejustificate, armonizarea, recunoașterea echivalenței, recunoașterea statutului privind organismele dăunătoare și a statutului sanitar ale părților, regionalizarea (zonarea), procedurile de control, inspecție și aprobare, principiul precauției, auditurile, certificarea, controalele la import, măsurile de urgență, stabilirea de liste preliminare în domeniul veterinar, considerarea Uniunii Europene drept entitate unică, cooperarea tehnică, îmbunătățirea cooperării cu privire la rezistența la antimicrobiene și la bunăstarea animalelor, precum și a unor mecanisme de abordare a preocupărilor comerciale specifice legate de măsurile SPS. În plus, capitolul respectiv ar trebui să sublinieze importanța schimbului de informații între părți în cazul modificării standardelor, precum și necesitatea unor politici de însoțire, inclusiv necesitatea cooperării la nivel tehnic.

| | Protecția datelor. APE vor stabili obiectivul de a asigura un nivel ridicat de protecție a vieții private și a datelor cu caracter personal prin intermediul unor regimuri și politici juridice adecvate, inclusiv prin asigurarea efectivă de către autoritățile independente de supraveghere a respectării reglementărilor, ca factor central al încrederii cetățenilor în economia digitală și ca element esențial pentru facilitarea schimburilor comerciale și a cooperării între părți în materie de asigurare a respectării reglementărilor. |
| --- | --- |

Protecția datelor. APE vor stabili obiectivul de a asigura un nivel ridicat de protecție a vieții private și a datelor cu caracter personal prin intermediul unor regimuri și politici juridice adecvate, inclusiv prin asigurarea efectivă de către autoritățile independente de supraveghere a respectării reglementărilor, ca factor central al încrederii cetățenilor în economia digitală și ca element esențial pentru facilitarea schimburilor comerciale și a cooperării între părți în materie de asigurare a respectării reglementărilor.

| | Drepturile de proprietate intelectuală. APE ar trebui să creeze un nivel de protecție adecvat, echilibrat și eficient și să prevadă dispoziții aplicabile în domeniul civil și la frontiere referitoare la asigurarea respectării reglementărilor în domeniul drepturilor de proprietate intelectuală, inclusiv al indicațiilor geografice (IG), mergând mai departe decât Acordul OMC privind aspectele legate de comerț ale drepturilor de proprietate intelectuală (Acordul TRIPS). APE ar trebui să reafirme flexibilitatea prevăzută în cadrul Acordului TRIPS. APE ar trebui să recunoască importanța Declarației privind Acordul TRIPS și sănătatea publică, adoptată la 14 noiembrie 2001 de Conferința ministerială a OMC. În interpretarea și punerea în aplicare a drepturilor și obligațiilor care decurg din APE, părțile asigură coerența cu Declarația de la Doha. Printre altele, părțile ar trebui să pună în aplicare articolul 31a din Acordul TRIPS, precum și anexa și apendicele la anexă aferent, care au intrat în vigoare la 23 ianuarie 2017.
  APE ar trebui să prevadă protecția directă și recunoașterea efectivă prin stabilirea unei liste de IG (vinuri, băuturi spirtoase, produse agricole și produse alimentare), pe baza nivelului de protecție prevăzut la articolul 23 din TRIPS, inclusiv împotriva evocării și a utilizării abuzive, precum și măsuri adecvate și eficace de asigurare a respectării reglementărilor, coexistența cu mărci anterioare bona fide, protecția împotriva caracterului generic ulterior și dispoziții privind adăugarea de noi IG. Ar trebui abordate chestiunile legate de drepturile individuale anterioare, de exemplu cele legate de soiurile de plante, de mărci, de utilizări generice sau de alte utilizări anterioare legitime, în scopul soluționării conflictelor existente în mod satisfăcător pentru toate părțile. |
| --- | --- |

Drepturile de proprietate intelectuală. APE ar trebui să creeze un nivel de protecție adecvat, echilibrat și eficient și să prevadă dispoziții aplicabile în domeniul civil și la frontiere referitoare la asigurarea respectării reglementărilor în domeniul drepturilor de proprietate intelectuală, inclusiv al indicațiilor geografice (IG), mergând mai departe decât Acordul OMC privind aspectele legate de comerț ale drepturilor de proprietate intelectuală (Acordul TRIPS). APE ar trebui să reafirme flexibilitatea prevăzută în cadrul Acordului TRIPS. APE ar trebui să recunoască importanța Declarației privind Acordul TRIPS și sănătatea publică, adoptată la 14 noiembrie 2001 de Conferința ministerială a OMC. În interpretarea și punerea în aplicare a drepturilor și obligațiilor care decurg din APE, părțile asigură coerența cu Declarația de la Doha. Printre altele, părțile ar trebui să pună în aplicare articolul 31a din Acordul TRIPS, precum și anexa și apendicele la anexă aferent, care au intrat în vigoare la 23 ianuarie 2017.

APE ar trebui să prevadă protecția directă și recunoașterea efectivă prin stabilirea unei liste de IG (vinuri, băuturi spirtoase, produse agricole și produse alimentare), pe baza nivelului de protecție prevăzut la articolul 23 din TRIPS, inclusiv împotriva evocării și a utilizării abuzive, precum și măsuri adecvate și eficace de asigurare a respectării reglementărilor, coexistența cu mărci anterioare bona fide, protecția împotriva caracterului generic ulterior și dispoziții privind adăugarea de noi IG. Ar trebui abordate chestiunile legate de drepturile individuale anterioare, de exemplu cele legate de soiurile de plante, de mărci, de utilizări generice sau de alte utilizări anterioare legitime, în scopul soluționării conflictelor existente în mod satisfăcător pentru toate părțile.

| | Comerț și concurență. APE ar trebui să aibă drept obiectiv reducerea la minimum a denaturărilor concurenței prin intermediul unor dispoziții privind politica în domeniul concurenței, privind subvențiile și întreprinderile deținute de stat. Dispozițiile nu vor împiedica furnizarea de servicii publice. De asemenea, dispozițiile în cauză vor permite o flexibilitate adecvată pentru punerea în aplicare a măsurilor de stimulare a dezvoltării economice, de combatere a sărăciei sau de realizare a altor obiective de politică publică, cum ar fi securitatea alimentară. |
| --- | --- |

Comerț și concurență. APE ar trebui să aibă drept obiectiv reducerea la minimum a denaturărilor concurenței prin intermediul unor dispoziții privind politica în domeniul concurenței, privind subvențiile și întreprinderile deținute de stat. Dispozițiile nu vor împiedica furnizarea de servicii publice. De asemenea, dispozițiile în cauză vor permite o flexibilitate adecvată pentru punerea în aplicare a măsurilor de stimulare a dezvoltării economice, de combatere a sărăciei sau de realizare a altor obiective de politică publică, cum ar fi securitatea alimentară.

| | Comerțul și dezvoltarea durabilă. APE ar trebui să promoveze punerea în aplicare a Agendei 2030 și să adere la principiile și normele relevante convenite la nivel internațional cu privire la drepturile lucrătorilor, inclusiv la nediscriminarea de gen.
  Prin urmare, APE ar trebui să includă dispoziții privind munca, egalitatea de gen și sporirea oportunităților pentru femei în domeniul comerțului, precum și dispoziții privind aspectele de mediu ale comerțului și ale dezvoltării durabile, inclusiv pescuitul și acvacultura sustenabile, biodiversitatea, pădurile și produsele forestiere, precum și aspecte legate de schimbările climatice, în special de CCONUSC, de Acordul de la Paris și de inițiative referitoare la atenuarea schimbărilor climatice, de exemplu în cadrul Organizației Maritime Internaționale (OMI).
  APE ar trebui să includă dispoziții care să promoveze respectarea și punerea în aplicare efectivă a principiilor și normelor relevante convenite la nivel internațional, inclusiv a standardelor fundamentale de muncă, a convențiilor fundamentale ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM) și a acordurilor multilaterale de mediu, precum și dispoziții privind securitatea și sănătatea în muncă, inspecțiile muncii și dialogul social, precum și protecția socială și a muncii. APE ar trebui să includă un angajament al fiecărei părți în favoarea derulării unor eforturi continue și susținute în vederea ratificării convențiilor fundamentale ale OIM.
  APE ar trebui să reafirme dreptul de legiferare al părților în domeniul muncii și al mediului, în concordanță cu angajamentele lor internaționale și să încurajeze niveluri ridicate de protecție, inclusiv ținând seama de cele mai avantajoase opțiuni din punctul de vedere al mediului. APE ar trebui să reitereze respectarea principiului precauției. Ele ar trebui să includă dispoziții care să prevadă că nivelurile de protecție a muncii și a mediului nu pot fi reduse pentru a încuraja comerțul și investițiile străine directe. APE ar trebui să includă un angajament de a nu deroga de la legislația internă din domeniul muncii și al mediului sau de a nu renunța la aplicarea acesteia.
  APE ar trebui să promoveze o contribuție mai mare a comerțului și a investițiilor, inclusiv a investițiilor străine directe, la dezvoltarea durabilă, inclusiv prin abordarea unor aspecte precum facilitarea comerțului cu mărfuri și servicii care respectă mediul și clima și promovarea unor programe voluntare de asigurare a durabilității și a responsabilității sociale a întreprinderilor, având în vedere instrumentele recunoscute la nivel internațional și încurajând părțile să utilizeze practicile internaționale, inclusiv orientările OCDE, principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului și orientările specifice fiecărui sector.
  APE ar trebui să includă dispoziții privind punerea în aplicare efectivă și monitorizarea dispozițiilor menționate anterior, precum și un mecanism de soluționare a eventualelor litigii apărute între părți. APE ar trebui să prevadă participarea organismelor societății civile, inclusiv consultări periodice și acțiuni de comunicare. Aceste organisme ar trebui să monitorizeze punerea în aplicare a acordului în ansamblu și să aibă un rol consultativ în relația cu părțile. |
| --- | --- |

Comerțul și dezvoltarea durabilă. APE ar trebui să promoveze punerea în aplicare a Agendei 2030 și să adere la principiile și normele relevante convenite la nivel internațional cu privire la drepturile lucrătorilor, inclusiv la nediscriminarea de gen.

Prin urmare, APE ar trebui să includă dispoziții privind munca, egalitatea de gen și sporirea oportunităților pentru femei în domeniul comerțului, precum și dispoziții privind aspectele de mediu ale comerțului și ale dezvoltării durabile, inclusiv pescuitul și acvacultura sustenabile, biodiversitatea, pădurile și produsele forestiere, precum și aspecte legate de schimbările climatice, în special de CCONUSC, de Acordul de la Paris și de inițiative referitoare la atenuarea schimbărilor climatice, de exemplu în cadrul Organizației Maritime Internaționale (OMI).

APE ar trebui să includă dispoziții care să promoveze respectarea și punerea în aplicare efectivă a principiilor și normelor relevante convenite la nivel internațional, inclusiv a standardelor fundamentale de muncă, a convențiilor fundamentale ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM) și a acordurilor multilaterale de mediu, precum și dispoziții privind securitatea și sănătatea în muncă, inspecțiile muncii și dialogul social, precum și protecția socială și a muncii. APE ar trebui să includă un angajament al fiecărei părți în favoarea derulării unor eforturi continue și susținute în vederea ratificării convențiilor fundamentale ale OIM.

APE ar trebui să reafirme dreptul de legiferare al părților în domeniul muncii și al mediului, în concordanță cu angajamentele lor internaționale și să încurajeze niveluri ridicate de protecție, inclusiv ținând seama de cele mai avantajoase opțiuni din punctul de vedere al mediului. APE ar trebui să reitereze respectarea principiului precauției. Ele ar trebui să includă dispoziții care să prevadă că nivelurile de protecție a muncii și a mediului nu pot fi reduse pentru a încuraja comerțul și investițiile străine directe. APE ar trebui să includă un angajament de a nu deroga de la legislația internă din domeniul muncii și al mediului sau de a nu renunța la aplicarea acesteia.

APE ar trebui să promoveze o contribuție mai mare a comerțului și a investițiilor, inclusiv a investițiilor străine directe, la dezvoltarea durabilă, inclusiv prin abordarea unor aspecte precum facilitarea comerțului cu mărfuri și servicii care respectă mediul și clima și promovarea unor programe voluntare de asigurare a durabilității și a responsabilității sociale a întreprinderilor, având în vedere instrumentele recunoscute la nivel internațional și încurajând părțile să utilizeze practicile internaționale, inclusiv orientările OCDE, principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului și orientările specifice fiecărui sector.

APE ar trebui să includă dispoziții privind punerea în aplicare efectivă și monitorizarea dispozițiilor menționate anterior, precum și un mecanism de soluționare a eventualelor litigii apărute între părți. APE ar trebui să prevadă participarea organismelor societății civile, inclusiv consultări periodice și acțiuni de comunicare. Aceste organisme ar trebui să monitorizeze punerea în aplicare a acordului în ansamblu și să aibă un rol consultativ în relația cu părțile.

| | Dialogul privind agricultura. Având în vedere importanța sectorului agricol pentru dezvoltarea socioeconomică și securitatea alimentară a țărilor ACP, APE ar trebui să prevadă un dialog privind agricultura (parteneriatul pentru agricultură), care poate acoperi aspecte precum produsele de bază (în special cele relevante pentru securitatea alimentară) și lanțurile valorice regionale, utilizarea de noi tehnologii, facilitarea comerțului, accesul pe piață, investițiile responsabile, cercetarea și inovarea în cadrul cărora se acordă atenția cuvenită adaptării la schimbările climatice și atenuării acestora, precum și biodiversitatea și sistemele alimentare durabile. |
| --- | --- |

Dialogul privind agricultura. Având în vedere importanța sectorului agricol pentru dezvoltarea socioeconomică și securitatea alimentară a țărilor ACP, APE ar trebui să prevadă un dialog privind agricultura (parteneriatul pentru agricultură), care poate acoperi aspecte precum produsele de bază (în special cele relevante pentru securitatea alimentară) și lanțurile valorice regionale, utilizarea de noi tehnologii, facilitarea comerțului, accesul pe piață, investițiile responsabile, cercetarea și inovarea în cadrul cărora se acordă atenția cuvenită adaptării la schimbările climatice și atenuării acestora, precum și biodiversitatea și sistemele alimentare durabile.

6.3.   Punere în aplicare

Consiliul APE (a se vedea punctul 8 de mai jos), asistat de un Comitet mixt de punere în aplicare, alcătuit din experți tehnici de rang înalt, va monitoriza punerea în aplicare a acestor dispoziții. Comitetul mixt de punere în aplicare se va reuni în mod regulat și cel puțin o dată pe an. Acesta va elabora rapoarte anuale în care va evalua progresele înregistrate și va formula recomandări privind măsuri care să conducă la obținerea de noi realizări, inclusiv în ceea ce privește cooperarea pentru dezvoltare în conformitate cu dispozițiile Acordului de la Cotonou și cu dispozițiile relevante ale acordului care îi va succeda, odată ce va fi aplicabil. Dacă este necesar, ar putea fi luată în considerare crearea unor subcomitete speciale pentru anumite domenii legate de comerț.

7.   Complementaritate

APE și strategiile de dezvoltare ale partenerilor ACP trebuie să se susțină reciproc. În special, pentru a facilita îndeplinirea obiectivelor APE, părțile ACP se vor angaja să integreze pe deplin APE în cadrul strategiilor lor de dezvoltare, iar Uniunea Europeană se va angaja să facă același lucru în cadrul propriilor strategii de cooperare pentru dezvoltare. Aceasta ar urma să înglobeze promovarea sprijinului pentru dezvoltarea sectorului privat, în special a microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (MIMM), inclusiv a dimensiunii de gen, precum și evidențierea importanței pe care o are colectarea de date defalcate în funcție de gen pentru monitorizare și punere în aplicare. În acest scop părțile se vor angaja să aloce resurse adecvate în cadrul programelor indicative naționale și regionale, în conformitate cu dispozițiile relevante ale Acordului de la Cotonou și cu dispozițiile relevante ale acordului care îi va succeda, odată ce va fi aplicabil.

8.   Cadrul instituțional

Pentru fiecare APE va fi instituit un Consiliu mixt APE, care va îndeplini următoarele funcții:

| — | se asigură că APE funcționează în mod corespunzător; |
| --- | --- |

—

se asigură că APE funcționează în mod corespunzător;

| — | analizează evoluția cooperării economice și comerciale dintre părți; |
| --- | --- |

—

analizează evoluția cooperării economice și comerciale dintre părți;

| — | caută metode adecvate de prevenire a problemelor care ar putea apărea în domeniile acoperite de APE, în special în ceea ce privește realizarea obiectivelor de dezvoltare ale APE; |
| --- | --- |

—

caută metode adecvate de prevenire a problemelor care ar putea apărea în domeniile acoperite de APE, în special în ceea ce privește realizarea obiectivelor de dezvoltare ale APE;

| — | face schimb de opinii și formulează recomandări cu privire la orice chestiune de interes comun referitoare la cooperarea economică și comercială, inclusiv la măsurile necesare pentru punerea în aplicare corespunzătoare a APE și, în special, la necesitatea asigurării cooperării pentru dezvoltare în conformitate cu dispozițiile relevante ale Acordului de la Cotonou și cu dispozițiile relevante ale acordului care îi va succeda, odată ce va fi aplicabil. |
| --- | --- |

—

face schimb de opinii și formulează recomandări cu privire la orice chestiune de interes comun referitoare la cooperarea economică și comercială, inclusiv la măsurile necesare pentru punerea în aplicare corespunzătoare a APE și, în special, la necesitatea asigurării cooperării pentru dezvoltare în conformitate cu dispozițiile relevante ale Acordului de la Cotonou și cu dispozițiile relevante ale acordului care îi va succeda, odată ce va fi aplicabil.

Componența, frecvența, ordinea de zi și locul de desfășurare a reuniunilor comune ale Consiliului APE vor fi convenite prin consultări între părți.

Consiliul APE va avea competența de a lua decizii cu privire la toate aspectele vizate de APE. Acesta va prezenta un raport Consiliului de miniștri instituit în conformitate cu dispozițiile articolului 15 din Acordul de la Cotonou și cu dispozițiile relevante din acordul care îi va succeda, odată ce va fi aplicabil, cu privire la chestiuni de interes comun pentru întregul grup de state ACP și pentru Uniunea Europeană.

APE ar trebui să prevadă o comunicare regulată și consultări periodice cu societatea civilă.

9.   Clauza privind excepțiile

APE vor include o clauză standard privind excepțiile, aplicabilă părților relevante din aceste acorduri, care să permită luarea de măsuri, de exemplu, pentru motive de protecție a ordinii publice, a vieții sau sănătății oamenilor, animalelor sau plantelor, de conservare a resurselor naturale epuizabile, cu condiția ca astfel de măsuri să fie aplicate în conformitate cu normele OMC.

10.   Dispoziții finale

APE vor include:

| — | un capitol privind soluționarea litigiilor și o clauză de neexecutare, inclusiv dispoziții corespunzătoare articolelor 96 și 97 din Acordul de la Cotonou și dispozițiilor relevante ale acordului care îi va succeda, odată ce va fi aplicabil. Dispozițiile referitoare la soluționarea litigiilor privind comerțul sau aspectele legate de comerț nu vor afecta drepturile și obligațiile părților în conformitate cu normele OMC, în special cu Memorandumul de înțelegere privind regulile și procedurile de soluționare a litigiilor; |
| --- | --- |

—

un capitol privind soluționarea litigiilor și o clauză de neexecutare, inclusiv dispoziții corespunzătoare articolelor 96 și 97 din Acordul de la Cotonou și dispozițiilor relevante ale acordului care îi va succeda, odată ce va fi aplicabil. Dispozițiile referitoare la soluționarea litigiilor privind comerțul sau aspectele legate de comerț nu vor afecta drepturile și obligațiile părților în conformitate cu normele OMC, în special cu Memorandumul de înțelegere privind regulile și procedurile de soluționare a litigiilor;

| — | o clauză privind evoluțiile viitoare, cu condiția ca APE să poată fi extinse, în special prin aderare, sau să fuzioneze, în funcție de progresele înregistrate în ceea ce privește integrarea regională; |
| --- | --- |

—

o clauză privind evoluțiile viitoare, cu condiția ca APE să poată fi extinse, în special prin aderare, sau să fuzioneze, în funcție de progresele înregistrate în ceea ce privește integrarea regională;

| — | o clauză privind intrarea lor în vigoare, durata (nelimitată), denunțarea, avizul necesar pentru denunțare și o clauză de aplicare teritorială. |
| --- | --- |

—

o clauză privind intrarea lor în vigoare, durata (nelimitată), denunțarea, avizul necesar pentru denunțare și o clauză de aplicare teritorială.

În scopul APE, părțile din partea ACP reprezintă grupul regional sau statele sale membre ori grupul regional și statele sale membre, în conformitate cu sferele lor de competență. APE se aplică, de asemenea, măsurilor adoptate de orice autoritate de la nivel guvernamental, regional sau local pe teritoriul părților.

11.   Structura și organizarea negocierilor

În conformitate cu dispozițiile relevante ale Acordului de la Cotonou și cu dispozițiile relevante ale acordului care îi va succeda, odată ce va fi aplicabil, perioada de negocieri va fi utilizată, de asemenea, pentru consolidarea capacităților în sectorul public și privat al țărilor ACP, în vederea îmbunătățirii capacității acestora de a defini și de a pune în aplicare strategii și politici comerciale regionale și multilaterale adecvate. Aceasta va include măsuri destinate creșterii competitivității, consolidării organizațiilor regionale și susținerii inițiativelor de integrare comercială regională, cu asistență pentru ajustarea bugetară și reforma fiscală, dacă este cazul, precum și modernizării infrastructurilor și stimulării investițiilor. Aceste măsuri vor fi monitorizate la nivel regional, după caz, de grupul regional implicat în negocierile privind APE și de Uniunea Europeană. Grupul regional respectiv va prezenta, printre altele, propuneri de luat în considerare în cadrul dialogului dintre Uniunea Europeană și țările ACP privind programarea la nivel național și regional.

Vor fi instituite mecanisme adecvate pentru a garanta informarea și consultarea actorilor nestatali din Uniunea Europeană și din țările ACP cu privire la conținutul negocierilor, precum și coordonarea cu dialogurile ACP-UE aflate în desfășurare.

Prezentele directive vor fi reexaminate și, dacă este nevoie, revizuite cel puți n o dată la 10 ani.

---

(1)  Acordul de parteneriat ACP-UE a fost modificat prin acordul semnat la Luxemburg la 25 iunie 2005 (JO L 209, 11.8.2005, p. 27) și prin acordul semnat la Ouagadougou la 22 iunie 2010 (JO L 287, 4.11.2010, p. 3).

(2)  Decizia 2013/755/UE din 25 noiembrie 2013 privind asocierea țărilor și teritoriilor de peste mări la Uniunea Europeană („Decizia de asociere peste mări”) (JO L 344, 19.12.2013, p. 1).

(3)  Articolele 45-51 și 78 din Acordul de la Cotonou și dispozițiile relevante din acordul care îi va succeda, odată ce va fi aplicabil.

---

| 10.1.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 6/112 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 6/112

---

DECIZIA (UE) 2020/14 A REPREZENTANȚILOR GUVERNELOR STATELOR MEMBRE, REUNIȚI ÎN CADRUL CONSILIULUI,

din 19 decembrie 2019

de autorizare a Comisiei Europene să negocieze, în numele statelor membre, acordurile de parteneriat economic dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și țările și regiunile din Africa, zona Caraibilor și Pacific, pe de altă parte, în măsura în care aceste acorduri intră în sfera de competență a statelor membre

REPREZENTANȚII GUVERNELOR STATELOR MEMBRE ALE UNIUNII EUROPENE, REUNIȚI ÎN CADRUL CONSILIULUI,

întrucât:

| (1) | La 17 iunie 2002, Consiliul a autorizat Comisia să negocieze acorduri de parteneriat economic cu țări și regiuni din Africa, zona Caraibilor și Pacific și a adoptat directive pentru negocierile respective. |
| --- | --- |

(1)

La 17 iunie 2002, Consiliul a autorizat Comisia să negocieze acorduri de parteneriat economic cu țări și regiuni din Africa, zona Caraibilor și Pacific și a adoptat directive pentru negocierile respective.

| (2) | Comisia ar trebui să fie autorizată să negocieze, în numele statelor membre, acordurile de parteneriat economic dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și țările și regiunile din Africa, zona Caraibilor și Pacific, pe de altă parte, în măsura în care aceste acorduri intră în sfera de competență a statelor membre, pe baza directivelor de negociere modificate, |
| --- | --- |

(2)

Comisia ar trebui să fie autorizată să negocieze, în numele statelor membre, acordurile de parteneriat economic dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și țările și regiunile din Africa, zona Caraibilor și Pacific, pe de altă parte, în măsura în care aceste acorduri intră în sfera de competență a statelor membre, pe baza directivelor de negociere modificate,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   Reprezentanții guvernelor statelor membre autorizează Comisia să negocieze, în numele statelor membre, acordurile de parteneriat economic dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și țările și regiunile din Africa, zona Caraibilor și Pacific, pe de altă parte, în măsura în care aceste acorduri intră în sfera de competență a statelor membre.

(2)   Negocierile se desfășoară, după caz, pe baza directivelor de negociere prevăzute în addendumul la Decizia (UE) 2020/13 a Consiliului (1).

Articolul 2

Articolul 1 nu aduce atingere viitoarelor decizii ale statelor membre referitoare la desemnarea reprezentantului acestora pentru aspectele care intră în sfera lor de competență.

Articolul 3

Negocierile se desfășoară cu consultarea Grupului de lucru pentru ACP. Comitetul pentru politică comercială este asociat cu privire la aspectele specifice legate de comerț.

Articolul 4

Prezenta decizie se adresează Comisiei.

Adoptată la Bruxelles, 19 decembrie 2019.

Pentru reprezentanții guvernelor statelor membre

Președintele

F. MIKKONEN

---

(1)  Decizia (UE) 2020/13 a Consiliului din 19 decembrie 2019 de modificare a directivelor de negociere pentru negocierea acordurilor de parteneriat economic cu țările și regiunile din Africa, zona Caraibilor și Pacific, în măsura în care aceste acorduri intră în sfera de competență a Uniunii (a se vedea pagina 101 din prezentul Jurnal Oficial).

1

---

| 10.1.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 6/114 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 6/114

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/15 A COMISIEI

din 9 ianuarie 2020

de modificare a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE privind măsurile zoosanitare de combatere a pestei porcine africane în anumite state membre

[notificată cu numărul C(2020) 122]

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

Având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

Având în vedere Directiva 89/662/CEE Consiliului din 11 decembrie 1989 privind controlul veterinar în cadrul schimburilor intracomunitare în vederea realizării pieței interne (1), în special articolul 9 alineatul (4),

având în vedere Directiva 90/425/CEE a Consiliului din 26 iunie 1990 privind controalele veterinare și zootehnice aplicabile în schimburile din cadrul Uniunii cu anumite animale vii și produse în vederea realizării pieței interne (2), în special articolul 10 alineatul (4),

având în vedere Directiva 2002/99/CE a Consiliului din 16 decembrie 2002 de stabilire a normelor de sănătate animală care reglementează producția, transformarea, distribuția și introducerea produselor de origine animală destinate consumului uman (3), în special articolul 4 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE a Comisiei (4) stipulează măsurile zoosanitare de combatere a pestei porcine africane în anumite state membre în care au existat cazuri confirmate de respectiva boală la porci domestici sau sălbatici (statele membre în cauză). În părțile I-IV din anexa la decizia de punere în aplicare respectivă sunt enumerate și delimitate anumite zone din statele membre în cauză, diferențiate în funcție de nivelul de risc, estimat pe baza situației epidemiologice a bolii respective. Anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE a fost modificată de mai multe ori pentru a se ține seama de evoluția situației epidemiologice din Uniune în ceea ce privește pesta porcină africană, evoluție care trebuie să fie reflectată în anexa respectivă. Anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE a fost modificată cel mai recent prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/2169 a Comisiei (5), ca urmare a evoluției situației epidemiologice din Polonia și Slovacia în ceea ce privește porcii domestici și a apariției unor noi cazuri de pestă porcină africană la porci sălbatici din Polonia, Lituania și Ungaria. |
| --- | --- |

(1)

Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE a Comisiei (4) stipulează măsurile zoosanitare de combatere a pestei porcine africane în anumite state membre în care au existat cazuri confirmate de respectiva boală la porci domestici sau sălbatici (statele membre în cauză). În părțile I-IV din anexa la decizia de punere în aplicare respectivă sunt enumerate și delimitate anumite zone din statele membre în cauză, diferențiate în funcție de nivelul de risc, estimat pe baza situației epidemiologice a bolii respective. Anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE a fost modificată de mai multe ori pentru a se ține seama de evoluția situației epidemiologice din Uniune în ceea ce privește pesta porcină africană, evoluție care trebuie să fie reflectată în anexa respectivă. Anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE a fost modificată cel mai recent prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/2169 a Comisiei (5), ca urmare a evoluției situației epidemiologice din Polonia și Slovacia în ceea ce privește porcii domestici și a apariției unor noi cazuri de pestă porcină africană la porci sălbatici din Polonia, Lituania și Ungaria.

| (2) | De la data adoptării Deciziei de punere în aplicare (UE) 2019/2169, au apărut noi cazuri de pestă porcină africană la porci sălbatici din Polonia și Ungaria, precum și la porci domestici din Bulgaria. Având în vedere situația epidemiologică actuală din Uniune, regionalizarea pentru cele trei state membre a fost reevaluată și actualizată. De asemenea, măsurile existente de gestionare a riscurilor au fost reevaluate și actualizate. Aceste modificări trebuie să fie reflectate și în anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE. |
| --- | --- |

(2)

De la data adoptării Deciziei de punere în aplicare (UE) 2019/2169, au apărut noi cazuri de pestă porcină africană la porci sălbatici din Polonia și Ungaria, precum și la porci domestici din Bulgaria. Având în vedere situația epidemiologică actuală din Uniune, regionalizarea pentru cele trei state membre a fost reevaluată și actualizată. De asemenea, măsurile existente de gestionare a riscurilor au fost reevaluate și actualizate. Aceste modificări trebuie să fie reflectate și în anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE.

| (3) | La finalul lunii decembrie a anului 2019, au fost observate două cazuri de pestă porcină africană la porci sălbatici din districtele żarski și lipski din Polonia, în zone enumerate în prezent în partea I a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE. Aceste cazuri de pestă porcină africană apărută la porci sălbatici constituie un nivel crescut de risc, care trebuie să fie reflectat în anexa respectivă. În consecință, este necesar ca aceste zone din Polonia afectate de pestă porcină africană să fie incluse de acum în lista din partea II, în loc de partea I, a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE. |
| --- | --- |

(3)

La finalul lunii decembrie a anului 2019, au fost observate două cazuri de pestă porcină africană la porci sălbatici din districtele żarski și lipski din Polonia, în zone enumerate în prezent în partea I a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE. Aceste cazuri de pestă porcină africană apărută la porci sălbatici constituie un nivel crescut de risc, care trebuie să fie reflectat în anexa respectivă. În consecință, este necesar ca aceste zone din Polonia afectate de pestă porcină africană să fie incluse de acum în lista din partea II, în loc de partea I, a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE.

| (4) | În plus, la finalul lunii decembrie a anului 2019 au fost observate mai multe cazuri de pestă porcină africană la porci sălbatici din districtele grójecki, kraśnicki și niżański din Polonia, în zone menționate în prezent în partea II a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE, situate în imediata apropiere a zonelor menționate în partea I a anexei respective. Aceste cazuri de pestă porcină africană apărută la porci sălbatici constituie un nivel crescut de risc, care trebuie să fie reflectat în anexa respectivă. În consecință, este necesar ca aceste zone din Polonia, incluse în lista din partea I a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE și aflate în imediata apropiere a zonelor enumerate în partea II care sunt afectate de aceste cazuri recente de pestă porcină africană, să fie incluse de acum în lista din partea II a anexei respective, în loc de partea sa I. |
| --- | --- |

(4)

În plus, la finalul lunii decembrie a anului 2019 au fost observate mai multe cazuri de pestă porcină africană la porci sălbatici din districtele grójecki, kraśnicki și niżański din Polonia, în zone menționate în prezent în partea II a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE, situate în imediata apropiere a zonelor menționate în partea I a anexei respective. Aceste cazuri de pestă porcină africană apărută la porci sălbatici constituie un nivel crescut de risc, care trebuie să fie reflectat în anexa respectivă. În consecință, este necesar ca aceste zone din Polonia, incluse în lista din partea I a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE și aflate în imediata apropiere a zonelor enumerate în partea II care sunt afectate de aceste cazuri recente de pestă porcină africană, să fie incluse de acum în lista din partea II a anexei respective, în loc de partea sa I.

| (5) | În plus, la finalul lunii decembrie a anului 2019 au fost observate mai multe cazuri de pestă porcină africană la porci sălbatici în diviziunile administrative Békés, Jász-Nagykun-Szolnok și Hajdú-Bihar din Ungaria, în zone menționate în prezent în partea II a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE, situate în imediata apropiere a unor zone menționate în partea I a anexei respective. Aceste cazuri de pestă porcină africană apărută la porci sălbatici constituie un nivel crescut de risc, care trebuie să fie reflectat în anexa respectivă. În consecință, este necesar ca respectivele zone din Ungaria menționate în partea I din anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE, care se află în imediata apropiere a unor zone menționate în partea II afectată de aceste cazuri recente de pestă porcină africană, să fie incluse de acum în lista din partea II a anexei respective, în loc de partea sa I. |
| --- | --- |

(5)

În plus, la finalul lunii decembrie a anului 2019 au fost observate mai multe cazuri de pestă porcină africană la porci sălbatici în diviziunile administrative Békés, Jász-Nagykun-Szolnok și Hajdú-Bihar din Ungaria, în zone menționate în prezent în partea II a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE, situate în imediata apropiere a unor zone menționate în partea I a anexei respective. Aceste cazuri de pestă porcină africană apărută la porci sălbatici constituie un nivel crescut de risc, care trebuie să fie reflectat în anexa respectivă. În consecință, este necesar ca respectivele zone din Ungaria menționate în partea I din anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE, care se află în imediata apropiere a unor zone menționate în partea II afectată de aceste cazuri recente de pestă porcină africană, să fie incluse de acum în lista din partea II a anexei respective, în loc de partea sa I.

| (6) | În ianuarie 2020, a fost observat un focar de pestă porcină africană la porci domestici din regiunea Shumen din Bulgaria, într-o zonă menționată în prezent în partea II a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE. Acest focare de pestă porcină africană apărută la porci domestici constituie un nivel crescut de risc care este necesar să fie reflectat în anexa respectivă. În consecință, este necesar ca această zonă din Bulgaria afectată de pestă porcină africană să fie inclusă de acum în lista din partea III a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE, în loc de partea sa II. Având în vedere că partea III a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE menționează zonele în care situația epidemiologică este încă în curs de evoluție și foarte dinamică, în situația în care se aduc orice modificări zonelor menționate în partea respectivă, trebuie să se acorde întotdeauna o atenție deosebită efectelor asupra zonelor înconjurătoare, astfel cum s-a făcut în cazul de față. |
| --- | --- |

(6)

În ianuarie 2020, a fost observat un focar de pestă porcină africană la porci domestici din regiunea Shumen din Bulgaria, într-o zonă menționată în prezent în partea II a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE. Acest focare de pestă porcină africană apărută la porci domestici constituie un nivel crescut de risc care este necesar să fie reflectat în anexa respectivă. În consecință, este necesar ca această zonă din Bulgaria afectată de pestă porcină africană să fie inclusă de acum în lista din partea III a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE, în loc de partea sa II. Având în vedere că partea III a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE menționează zonele în care situația epidemiologică este încă în curs de evoluție și foarte dinamică, în situația în care se aduc orice modificări zonelor menționate în partea respectivă, trebuie să se acorde întotdeauna o atenție deosebită efectelor asupra zonelor înconjurătoare, astfel cum s-a făcut în cazul de față.

| (7) | Pentru a se ține seama de recentele evoluții ale situației epidemiologice a pestei porcine africane în Uniune și pentru a combate într-un mod proactiv riscurile asociate răspândirii respectivei boli, este necesar să fie delimitate noi zone cu risc înalt, având o suprafață suficientă, în Polonia, Ungaria și Bulgaria, care să fie menționate în mod corespunzător în părțile I, II și III ale anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE. Prin urmare, este necesar ca anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE să fie modificată în consecință. |
| --- | --- |

(7)

Pentru a se ține seama de recentele evoluții ale situației epidemiologice a pestei porcine africane în Uniune și pentru a combate într-un mod proactiv riscurile asociate răspândirii respectivei boli, este necesar să fie delimitate noi zone cu risc înalt, având o suprafață suficientă, în Polonia, Ungaria și Bulgaria, care să fie menționate în mod corespunzător în părțile I, II și III ale anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE. Prin urmare, este necesar ca anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE să fie modificată în consecință.

| (8) | Având în vedere caracterul urgent al situației epidemiologice din Uniune în ceea ce privește răspândirea pestei porcine africane, este necesar ca modificările aduse anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE prin prezenta decizie să intre în vigoare cât mai curând posibil. |
| --- | --- |

(8)

Având în vedere caracterul urgent al situației epidemiologice din Uniune în ceea ce privește răspândirea pestei porcine africane, este necesar ca modificările aduse anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE prin prezenta decizie să intre în vigoare cât mai curând posibil.

| (9) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(9)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE se înlocuiește cu textul anexei la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 9 ianuarie 2020.

Pentru Comisie

Stella KYRIAKIDES

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 395, 30.12.1989, p. 13.

1

(2)  
  JO L 224, 18.8.1990, p. 29.

2

(3)  
  JO L 18, 23.1.2003, p. 11.

3

(4)  Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE a Comisiei din 9 octombrie 2014 privind măsurile zoosanitare de combatere a pestei porcine africane în anumite state membre și de abrogare a Deciziei de punere în aplicare 2014/178/UE (JO L 295, 11.10.2014, p. 63).

4

(5)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/2169 a Comisiei din 17 decembrie 2019 de modificare a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE privind măsurile zoosanitare de combatere a pestei porcine africane în anumite state membre (JO L 328, 18.12.2019, p. 97).

5

---

ANEXĂ

Anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE se înlocuiește cu următorul text:

„ANEXĂ

PARTEA I

1.   Belgia

Următoarele zone din Belgia:

| in Luxembourg province:





  the area is delimited clockwise by: |
| --- |

in Luxembourg province:

the area is delimited clockwise by:

| Frontière avec la France, |
| --- |

Frontière avec la France,

| Rue Mersinhat, |
| --- |

Rue Mersinhat,

| La N818jusque son intersection avec la N83, |
| --- |

La N818jusque son intersection avec la N83,

| La N83 jusque son intersection avec la N884, |
| --- |

La N83 jusque son intersection avec la N884,

| La N884 jusque son intersection avec la N824, |
| --- |

La N884 jusque son intersection avec la N824,

| La N824 jusque son intersection avec Le Routeux, |
| --- |

La N824 jusque son intersection avec Le Routeux,

| Le Routeux, |
| --- |

Le Routeux,

| Rue d’Orgéo, |
| --- |

Rue d’Orgéo,

| Rue de la Vierre, |
| --- |

Rue de la Vierre,

| Rue du Bout-d’en-Bas, |
| --- |

Rue du Bout-d’en-Bas,

| Rue Sous l’Eglise, |
| --- |

Rue Sous l’Eglise,

| Rue Notre-Dame, |
| --- |

Rue Notre-Dame,

| Rue du Centre, |
| --- |

Rue du Centre,

| La N845 jusque son intersection avec la N85, |
| --- |

La N845 jusque son intersection avec la N85,

| La N85 jusque son intersection avec la N40, |
| --- |

La N85 jusque son intersection avec la N40,

| La N40 jusque son intersection avec la N802, |
| --- |

La N40 jusque son intersection avec la N802,

| La N802 jusque son intersection avec la N825, |
| --- |

La N802 jusque son intersection avec la N825,

| La N825 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- |

La N825 jusque son intersection avec la E25-E411,

| La E25-E411jusque son intersection avec la N40, |
| --- |

La E25-E411jusque son intersection avec la N40,

| N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle, |
| --- |

N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle,

| Rue du Tombois, |
| --- |

Rue du Tombois,

| Rue Du Pierroy, |
| --- |

Rue Du Pierroy,

| Rue Saint-Orban, |
| --- |

Rue Saint-Orban,

| Rue Saint-Aubain, |
| --- |

Rue Saint-Aubain,

| Rue des Cottages, |
| --- |

Rue des Cottages,

| Rue de Relune, |
| --- |

Rue de Relune,

| Rue de Rulune, |
| --- |

Rue de Rulune,

| Route de l’Ermitage, |
| --- |

Route de l’Ermitage,

| N87: Route de Habay, |
| --- |

N87: Route de Habay,

| Chemin des Ecoliers, |
| --- |

Chemin des Ecoliers,

| Le Routy, |
| --- |

Le Routy,

| Rue Burgknapp, |
| --- |

Rue Burgknapp,

| Rue de la Halte, |
| --- |

Rue de la Halte,

| Rue du Centre, |
| --- |

Rue du Centre,

| Rue de l’Eglise, |
| --- |

Rue de l’Eglise,

| Rue du Marquisat, |
| --- |

Rue du Marquisat,

| Rue de la Carrière, |
| --- |

Rue de la Carrière,

| Rue de la Lorraine, |
| --- |

Rue de la Lorraine,

| Rue du Beynert, |
| --- |

Rue du Beynert,

| Millewée, |
| --- |

Millewée,

| Rue du Tram, |
| --- |

Rue du Tram,

| Millewée, |
| --- |

Millewée,

| N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg, |
| --- |

N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg,

| Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg, |
| --- |

Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg,

| Frontière avec la France, |
| --- |

Frontière avec la France,

| La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy, |
| --- |

La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy,

| La N871 jusque son intersection avec la N88, |
| --- |

La N871 jusque son intersection avec la N88,

| La N88 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- |

La N88 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N811, |
| --- |

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N811,

| La N811 jusque son intersection avec la N88, |
| --- |

La N811 jusque son intersection avec la N88,

| La N88 jusque son intersection avecla N883 au niveau d’Aubange, |
| --- |

La N88 jusque son intersection avecla N883 au niveau d’Aubange,

| La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d’Aubange, |
| --- |

La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d’Aubange,

| La N81 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- |

La N81 jusque son intersection avec la E25-E411,

| La E25-E411 jusque son intersection avec la N40, |
| --- |

La E25-E411 jusque son intersection avec la N40,

| La N40 jusque son intersection avec la rue du Fet, |
| --- |

La N40 jusque son intersection avec la rue du Fet,

| Rue du Fet, |
| --- |

Rue du Fet,

| Rue de l’Accord jusque son intersection avec la rue de la Gaume, |
| --- |

Rue de l’Accord jusque son intersection avec la rue de la Gaume,

| Rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue des Bruyères, |
| --- |

Rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue des Bruyères,

| Rue des Bruyères, |
| --- |

Rue des Bruyères,

| Rue de Neufchâteau, |
| --- |

Rue de Neufchâteau,

| Rue de la Motte, |
| --- |

Rue de la Motte,

| La N894 jusque son intersection avec laN85, |
| --- |

La N894 jusque son intersection avec laN85,

| La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
| --- |

La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France.

2.   Estonia

Următoarele zone din Estonia:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Ungaria

Următoarele zone din Ungaria:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950950, 950960, 950970, 951050, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150, 956160 és 956450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950950, 950960, 950970, 951050, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150, 956160 és 956450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe,

| — | Csongrád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Csongrád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900750, 901250, 901260, 901270, 901350, 901551, 901560, 901570, 902650, 902660, 902670, 902750, 903650, 903750, 903850, 903950, 903960, 904050, 904060, 904150, 904250, 904350, 904950, 904960, 905050, 905060, 905070, 905080, 905150, 905250 és 905260 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900750, 901250, 901260, 901270, 901350, 901551, 901560, 901570, 902650, 902660, 902670, 902750, 903650, 903750, 903850, 903950, 903960, 904050, 904060, 904150, 904250, 904350, 904950, 904960, 905050, 905060, 905070, 905080, 905150, 905250 és 905260 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye 251360, 251550, 251850, 251950, 252050, 252150, 252250, 252350, 252450, 252550, 252650, 252750, és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 251360, 251550, 251850, 251950, 252050, 252150, 252250, 252350, 252450, 252550, 252650, 252750, és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 552010, 552150, 552250, 552350, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 552010, 552150, 552250, 552350, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 571050, 571150, 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050,575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577250, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580050, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 571050, 571150, 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050,575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577250, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580050, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 855650 és 855660 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 855650 és 855660 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

4.   Letonia

Următoarele zone din Letonia:

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Kuldīgas novada Gudenieku pagasts, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku pagasts,

| — | Pāvilostas novads, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts,

| — | Grobiņas novads, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novads,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

5.   Lituania

Următoarele zone din Lituania:

| — | Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo ir Vėžaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo ir Vėžaičių seniūnijos,

| — | Plungės rajono savivaldybės: Babrungo, Kulių, Nausodžio, Paukštakių, Platelių, Plungės miesto, Šateikių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybės: Babrungo, Kulių, Nausodžio, Paukštakių, Platelių, Plungės miesto, Šateikių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Lenkimų, Mosėdžio, Notėnų, Skuodo, Skuodo miesto, Šačių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Lenkimų, Mosėdžio, Notėnų, Skuodo, Skuodo miesto, Šačių seniūnijos.

6.   Polonia

Următoarele zone din Polonia:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim,

| gminy Janowiec Kościelny, Janowo i Kozłowo w powiecie nidzickim, |
| --- |

gminy Janowiec Kościelny, Janowo i Kozłowo w powiecie nidzickim,

| powiat działdowski, |
| --- |

powiat działdowski,

| gminy Łukta, Miłomłyn, Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Łukta, Miłomłyn, Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim,

| gminy Kisielice, Susz, Iława z miastem Iława, Lubawa z miastem Lubawa, w powiecie iławskim, |
| --- |

gminy Kisielice, Susz, Iława z miastem Iława, Lubawa z miastem Lubawa, w powiecie iławskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Kulesze Kościelne, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Kulesze Kościelne, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| powiat zambrowski, |
| --- |

powiat zambrowski,

| w województwie mazowieckim:





  powiat ostrołęcki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat ostrołęcki,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim,

| powiat miejski Płock, |
| --- |

powiat miejski Płock,

| powiat sierpecki, |
| --- |

powiat sierpecki,

| powiat żuromiński, |
| --- |

powiat żuromiński,

| gminy Andrzejewo, Brok, Małkinia Górna, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Zaręby Kościelne i Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Andrzejewo, Brok, Małkinia Górna, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Zaręby Kościelne i Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka w powiecie ostrowskim,

| gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim,

| powiat przasnyski, |
| --- |

powiat przasnyski,

| powiat makowski, |
| --- |

powiat makowski,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Kowala, Przytyk, Wierzbica, Wolanów, Zakrzew, część gminy Jedlińsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 i część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej od drogi nr 9 w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Kowala, Przytyk, Wierzbica, Wolanów, Zakrzew, część gminy Jedlińsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 i część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej od drogi nr 9 w powiecie radomskim,

| powiat miejski Radom, |
| --- |

powiat miejski Radom,

| powiat szydłowiecki, |
| --- |

powiat szydłowiecki,

| gminy Borkowice, Gielniów, Odrzywół, Przysucha, Rusinów, Wieniawa w powiecie przysuskim, |
| --- |

gminy Borkowice, Gielniów, Odrzywół, Przysucha, Rusinów, Wieniawa w powiecie przysuskim,

| gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim,

| powiat gostyniński, |
| --- |

powiat gostyniński,

| w województwie podkarpackim:





  gmina Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gmina Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim,

| gminy Laszki, Radymno z miastem Radymno, część gminy Wiązownica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 867 i gmina wiejska Jarosław w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Laszki, Radymno z miastem Radymno, część gminy Wiązownica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 867 i gmina wiejska Jarosław w powiecie jarosławskim,

| powiat tarnobrzeski, |
| --- |

powiat tarnobrzeski,

| gminy Przeworsk z miastem Przeworsk, Gać Jawornik Polski, Kańczuga, Tryńcza i Zarzecze w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Przeworsk z miastem Przeworsk, Gać Jawornik Polski, Kańczuga, Tryńcza i Zarzecze w powiecie przeworskim,

| powiat łańcucki, |
| --- |

powiat łańcucki,

| gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez droge nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez droge nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| powiat kolbuszowski, |
| --- |

powiat kolbuszowski,

| w województwie świętokrzyskim:





  gminy Lipnik, Opatów, Wojciechowice, Sadowie i część gminy Ożarów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gminy Lipnik, Opatów, Wojciechowice, Sadowie i część gminy Ożarów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim,

| powiat sandomierski, |
| --- |

powiat sandomierski,

| gmina Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim, |
| --- |

gmina Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim,

| gminy Brody i Mirzec w powiecie starachowickim, |
| --- |

gminy Brody i Mirzec w powiecie starachowickim,

| powiat ostrowiecki, |
| --- |

powiat ostrowiecki,

| w województwie łódzkim:





  gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i Nieborów w powiecie łowickim, |
| --- |

w województwie łódzkim:

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i Nieborów w powiecie łowickim,

| gminy Biała Rawska, Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim, |
| --- |

gminy Biała Rawska, Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim,

| powiat skierniewicki, |
| --- |

powiat skierniewicki,

| powiat miejski Skierniewice, |
| --- |

powiat miejski Skierniewice,

| gminy Drzewica i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
| --- |

gminy Drzewica i Poświętne w powiecie opoczyńskim,

| gminy Czerniewice, Inowłódz, Rzeczyca i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Czerniewice, Inowłódz, Rzeczyca i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim,

| w województwie pomorskim:





  powiat nowodworski, |
| --- |

w województwie pomorskim:

powiat nowodworski,

| gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim, |
| --- |

gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim,

| gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
| --- |

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim,

| powiat gdański, |
| --- |

powiat gdański,

| Miasto Gdańsk, |
| --- |

Miasto Gdańsk,

| powiat tczewski, |
| --- |

powiat tczewski,

| powiat kwidzyński, |
| --- |

powiat kwidzyński,

| w województwie lubuskim:





  gminy Szlichtyngowa i Wschowa w powiecie wschowskim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gminy Szlichtyngowa i Wschowa w powiecie wschowskim,

| miasto Gozdnica w powiecie żagańskim, |
| --- |

miasto Gozdnica w powiecie żagańskim,

| gminy Brody, Przewóz, Trzebiel, Tuplice, część gminy Lubsko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 287, miasto Łęknica w powiecie żarskim, |
| --- |

gminy Brody, Przewóz, Trzebiel, Tuplice, część gminy Lubsko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 287, miasto Łęknica w powiecie żarskim,

| gminy Bytnica, Krosno Odrzańskie, Maszewo i Gubin z miastem Gubin w powiecie krośnieńskim, |
| --- |

gminy Bytnica, Krosno Odrzańskie, Maszewo i Gubin z miastem Gubin w powiecie krośnieńskim,

| gminy Międzyrzecz, Pszczew, Trzciel w powiecie międzyrzeckim, |
| --- |

gminy Międzyrzecz, Pszczew, Trzciel w powiecie międzyrzeckim,

| gmina Lubrza, Łagów, Skąpe, część gminy Zbąszynek położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Szczaniec położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Świebodzin położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

gmina Lubrza, Łagów, Skąpe, część gminy Zbąszynek położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Szczaniec położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Świebodzin położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie świebodzińskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim,

| gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim, |
| --- |

gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim,

| gminy Pęcław, Jerzmanowa, część gminy wiejskiej Głogów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 i miasta Głogów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- |

gminy Pęcław, Jerzmanowa, część gminy wiejskiej Głogów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 i miasta Głogów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| gminy Chocianów, Grębocice, Radwanice, Przemków i część gminy Polkowice położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 331 w powiecie polkowickim, |
| --- |

gminy Chocianów, Grębocice, Radwanice, Przemków i część gminy Polkowice położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 331 w powiecie polkowickim,

| gmina Niechlów w powiecie górowskim. |
| --- |

gmina Niechlów w powiecie górowskim.

| w województwie wielkopolskim:





  powiat leszczyński, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

powiat leszczyński,

| powiat miejski Leszno, |
| --- |

powiat miejski Leszno,

| powiat nowotomyski, |
| --- |

powiat nowotomyski,

| gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i Kamieniec w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i Kamieniec w powiecie grodziskim,

| gminy Stęszew i Buk w powiecie poznańskim, |
| --- |

gminy Stęszew i Buk w powiecie poznańskim,

| powiat kościański. |
| --- |

powiat kościański.

7.   România

Următoarele zone din România:

| — | Județul Suceava. |
| --- | --- |

—

Județul Suceava.

8.   Slovacia

Următoarele zone din Slovacia:

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou,

| — | the whole district of Humenné, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné,

| — | the whole district of Snina, |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina,

| — | the whole district of Sobrance, |
| --- | --- |

—

the whole district of Sobrance,

| — | the whole district of Košice-mesto, |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice-mesto,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, Pusté Čemerné and Strážske, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, Pusté Čemerné and Strážske,

| — | in the district of Košice - okolie, the whole municipalities not included in Part II. |
| --- | --- |

—

in the district of Košice - okolie, the whole municipalities not included in Part II.

9.   Grecia

The following areas in Grecia:

| — | in the regional unit of Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality),

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality),

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality),

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality),

| — | in the regional unit of Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality),

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality), |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality),

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality), |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality),

| — | in the regional unit of Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality),

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality),

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality),

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality),

| — | in the regional unit of Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality),

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality),

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality),

| — | in the regional unit of Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality),

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality),

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

PARTEA II

1.   Belgia

Următoarele zone din Belgia:

| in Luxembourg province:





  the area is delimited clockwise by: |
| --- |

in Luxembourg province:

the area is delimited clockwise by:

| La frontière avec la France au niveau de Florenville, |
| --- |

La frontière avec la France au niveau de Florenville,

| La N85 jusque son intersection avec la N894au niveau de Florenville, |
| --- |

La N85 jusque son intersection avec la N894au niveau de Florenville,

| La N894 jusque son intersection avec larue de la Motte, |
| --- |

La N894 jusque son intersection avec larue de la Motte,

| La rue de la Motte jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau, |
| --- |

La rue de la Motte jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau,

| La rue de Neufchâteau, |
| --- |

La rue de Neufchâteau,

| La rue des Bruyères jusque son intersection avec la rue de la Gaume, |
| --- |

La rue des Bruyères jusque son intersection avec la rue de la Gaume,

| La rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue de l’Accord, |
| --- |

La rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue de l’Accord,

| La rue de l’Accord, |
| --- |

La rue de l’Accord,

| La rue du Fet, |
| --- |

La rue du Fet,

| La N40 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- |

La N40 jusque son intersection avec la E25-E411,

| La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler, |
| --- |

La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler,

| La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d’Aubange, |
| --- |

La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d’Aubange,

| La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d’Aubange, |
| --- |

La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d’Aubange,

| La N88 jusque son intersection avec la N811, |
| --- |

La N88 jusque son intersection avec la N811,

| La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- |

La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88, |
| --- |

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88,

| La N88 jusque son intersection avec la N871, |
| --- |

La N88 jusque son intersection avec la N871,

| La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy, |
| --- |

La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy,

| La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
| --- |

La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France.

2.   Bulgaria

Următoarele zone din Bulgaria:

| — | the whole region of Haskovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo,

| — | the whole region of Yambol, |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol,

| — | the whole region of Sliven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven,

| — | the whole region of Stara Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora,

| — | the whole region of Gabrovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo,

| — | the whole region of Pernik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik,

| — | the whole region of Kyustendil, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil,

| — | the whole region of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv,

| — | the whole region of Pazardzhik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik,

| — | the whole region of Smolyan, |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan,

| — | the whole region of Burgas excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Dobrich excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Varna excluding the areas in Part III. |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna excluding the areas in Part III.

3.   Estonia

Următoarele zone din Estonia:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Ungaria

Următoarele zone din Ungaria:

| — | Békés megye 950850, 950860, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953510, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950850, 950860, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953510, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651100, 651200, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652100, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100,653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655400, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658310, 658401, 658402, 658403, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651100, 651200, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652100, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100,653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655400, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658310, 658401, 658402, 658403, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 901850, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901450, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902550, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550 és 904650, 904750, 904760, 904850, 904860, 905350, 905360, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 901850, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901450, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902550, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550 és 904650, 904750, 904760, 904850, 904860, 905350, 905360, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703350, 703360, 703370, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705150,705250, 705350, 705450, 705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703350, 703360, 703370, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705150,705250, 705350, 705450, 705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 7151850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 7151850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye: 252460, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350 és 253450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 252460, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350 és 253450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821,552360 és 552960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821,552360 és 552960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570950, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570950, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 853560, 853650, 854150, 854250, 854350, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855750, 855850, 855950, 855960, 856051, 856150, 856250, 856260, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250, 857550, 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 853560, 853650, 854150, 854250, 854350, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855750, 855850, 855950, 855960, 856051, 856150, 856250, 856260, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250, 857550, 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Letonia

Următoarele zone din Letonia:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novads, |
| --- | --- |

—

Aizputes novads,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novads, |
| --- | --- |

—

Durbes novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novads, |
| --- | --- |

—

Saldus novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novads, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

6.   Lituania

Următoarele zone din Lituania:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Alovės, Butrimonių, Daugų, Nemunaičio, Pivašiūnų, Punios, Raitininkų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Alovės, Butrimonių, Daugų, Nemunaičio, Pivašiūnų, Punios, Raitininkų seniūnijos,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos ir Vilkijos seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, Užliedžių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1 ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos ir Vilkijos seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, Užliedžių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1 ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė: Degučių, Marijampolės, Mokolų, Liudvinavo ir Narto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Degučių, Marijampolės, Mokolų, Liudvinavo ir Narto seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Žlibinų ir Stalgėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Žlibinų ir Stalgėnų seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių ir Ylakių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių ir Ylakių seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

7.   Polonia

Următoarele zone din Polonia:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gminy Elbląg, Gronowo Elbląskie, Milejewo, Młynary, Markusy, Rychliki i Tolkmicko w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Elbląg, Gronowo Elbląskie, Milejewo, Młynary, Markusy, Rychliki i Tolkmicko w powiecie elbląskim,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| powiat gołdapski, |
| --- |

powiat gołdapski,

| gmina Wieliczki w powiecie oleckim, |
| --- |

gmina Wieliczki w powiecie oleckim,

| powiat piski, |
| --- |

powiat piski,

| gmina Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gmina Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie w powiecie bartoszyckim,

| gminy Biskupiec, Gietrzwałd, Jonkowo, Purda, Stawiguda, Świątki, Olsztynek i miasto Olsztyn oraz część gminy Barczewo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Biskupiec, Gietrzwałd, Jonkowo, Purda, Stawiguda, Świątki, Olsztynek i miasto Olsztyn oraz część gminy Barczewo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie olsztyńskim,

| gmina Miłakowo, część gminy Małdyty położona na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga i część gminy Morąg położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gmina Miłakowo, część gminy Małdyty położona na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga i część gminy Morąg położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga w powiecie ostródzkim,

| część gminy Ryn położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową łączącą miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim, |
| --- |

część gminy Ryn położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową łączącą miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim,

| gminy Braniewo i miasto Braniewo, Frombork, Lelkowo, Pieniężno, Płoskinia oraz część gminy Wilczęta położona na pólnoc od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim, |
| --- |

gminy Braniewo i miasto Braniewo, Frombork, Lelkowo, Pieniężno, Płoskinia oraz część gminy Wilczęta położona na pólnoc od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim,

| gmina Reszel, część gminy Kętrzyn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn, na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy oraz na zachód i na południe od zachodniej i południowej granicy miasta Kętrzyn, miasto Kętrzyn i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gmina Reszel, część gminy Kętrzyn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn, na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy oraz na zachód i na południe od zachodniej i południowej granicy miasta Kętrzyn, miasto Kętrzyn i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim,

| gmina Nidzica w powiecie nidzickim, |
| --- |

gmina Nidzica w powiecie nidzickim,

| gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| powiat mrągowski, |
| --- |

powiat mrągowski,

| gmina Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- |

gmina Zalewo w powiecie iławskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Rudka, Brańsk z miastem Brańsk, i część gminy Boćki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Rudka, Brańsk z miastem Brańsk, i część gminy Boćki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim,

| powiat grajewski, |
| --- |

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wiznaw powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wiznaw powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| gminy Dziadkowice, Grodzisk, Mielnik, Nurzec-Stacja i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Dziadkowice, Grodzisk, Mielnik, Nurzec-Stacja i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim,

| gminy Białowieża, Czyże, Narew, Narewka, Hajnówka z miastem Hajnówka i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gminy Białowieża, Czyże, Narew, Narewka, Hajnówka z miastem Hajnówka i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim,

| gminy Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim,

| powiat kolneński z miastem Kolno, |
| --- |

powiat kolneński z miastem Kolno,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady, Choroszcz i część gminy Poświętne położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 681 w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady, Choroszcz i część gminy Poświętne położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 681 w powiecie białostockim,

| powiat suwalski, |
| --- |

powiat suwalski,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok, |
| --- |

powiat miejski Białystok,

| w województwie mazowieckim:





  powiat siedlecki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat siedlecki,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Bielany, Ceranów, Kosów Lacki, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Bielany, Ceranów, Kosów Lacki, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| powiat węgrowski, |
| --- |

powiat węgrowski,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| gminy Grudusk, Opinogóra Górna, Gołymin-Ośrodek i część gminy Glinojeck położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie ciechanowskim, |
| --- |

gminy Grudusk, Opinogóra Górna, Gołymin-Ośrodek i część gminy Glinojeck położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie ciechanowskim,

| powiat sochaczewski, |
| --- |

powiat sochaczewski,

| gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim,

| gminy Garbatka – Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Garbatka – Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim,

| powiat lipski, |
| --- |

powiat lipski,

| gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, część gminy Jedlińsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 i część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez droge nr 9 w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, część gminy Jedlińsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 i część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez droge nr 9 w powiecie radomskim,

| gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| powiat płoński, |
| --- |

powiat płoński,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| powiat wołomiński, |
| --- |

powiat wołomiński,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły w powiecie garwolińskim,

| gmina Boguty – Pianki w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gmina Boguty – Pianki w powiecie ostrowskim,

| gminy Stupsk, Wiśniewo i część gminy Strzegowo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Stupsk, Wiśniewo i część gminy Strzegowo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie mławskim,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| powiat grójecki, |
| --- |

powiat grójecki,

| powiat grodziski, |
| --- |

powiat grodziski,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| gminy Białobrzegi, Promna, Radzanów, Stara Błotnica, Wyśmierzyce w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gminy Białobrzegi, Promna, Radzanów, Stara Błotnica, Wyśmierzyce w powiecie białobrzeskim,

| gminy Klwów i Potworów w powiecie przysuskim, |
| --- |

gminy Klwów i Potworów w powiecie przysuskim,

| powiat miejski Warszawa, |
| --- |

powiat miejski Warszawa,

| w województwie lubelskim:





  powiat bialski, |
| --- |

w województwie lubelskim:

powiat bialski,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gminy Aleksandrów, Biłgoraj z miastem Biłgoraj, Biszcza, Józefów, Księżpol, Łukowa, Obsza, Potok Górny i Tarnogród, część gminy Frampol położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74, część gminy Goraj położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835, część gminy Tereszpol położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 858, część gminy Turobin położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835 w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

gminy Aleksandrów, Biłgoraj z miastem Biłgoraj, Biszcza, Józefów, Księżpol, Łukowa, Obsza, Potok Górny i Tarnogród, część gminy Frampol położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74, część gminy Goraj położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835, część gminy Tereszpol położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 858, część gminy Turobin położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835 w powiecie biłgorajskim,

| powiat janowski, |
| --- |

powiat janowski,

| powiat puławski, |
| --- |

powiat puławski,

| powiat rycki, |
| --- |

powiat rycki,

| gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Bychawa, Jabłonna, Krzczonów, Garbów Strzyżewice, Wysokie, Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Konopnica, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Bychawa, Jabłonna, Krzczonów, Garbów Strzyżewice, Wysokie, Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Konopnica, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim,

| gminy Rybczewice i Piaski w powiecie świdnickim, |
| --- |

gminy Rybczewice i Piaski w powiecie świdnickim,

| gmina Fajsławice, część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Fajsławice, część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| powiat hrubieszowski, |
| --- |

powiat hrubieszowski,

| gminy Krynice, Rachanie, Tarnawatka, Łaszczów, Telatyn, Tyszowce i Ulhówek w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Krynice, Rachanie, Tarnawatka, Łaszczów, Telatyn, Tyszowce i Ulhówek w powiecie tomaszowskim,

| gminy Białopole, Chełm, Dorohusk, Dubienka, Kamień, Leśniowice, Ruda – Huta, Sawin, Wojsławice, Żmudź w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Białopole, Chełm, Dorohusk, Dubienka, Kamień, Leśniowice, Ruda – Huta, Sawin, Wojsławice, Żmudź w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gmina Adamów, Miączyn, Sitno, Komarów-Osada, Krasnobród, Łabunie, Zamość, Grabowiec, część gminy Zwierzyniec położona na południowy-wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 858 i część gminy Skierbieszów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Adamów, Miączyn, Sitno, Komarów-Osada, Krasnobród, Łabunie, Zamość, Grabowiec, część gminy Zwierzyniec położona na południowy-wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 858 i część gminy Skierbieszów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| powiat kraśnicki, |
| --- |

powiat kraśnicki,

| powiat opolski, |
| --- |

powiat opolski,

| gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Podedwórze, Sosnowica w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Podedwórze, Sosnowica w powiecie parczewskim,

| gminy Hanna, Stary Brus, Wola Uhruska, Wyryki, gmina wiejska Włodawa oraz część gminy Hańsk położona na wschód od linii wyznaczonej od drogi nr 819 w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Stary Brus, Wola Uhruska, Wyryki, gmina wiejska Włodawa oraz część gminy Hańsk położona na wschód od linii wyznaczonej od drogi nr 819 w powiecie włodawskim,

| gmina Komarówka Podlaska w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gmina Komarówka Podlaska w powiecie radzyńskim,

| w województwie podkarpackim:





  powiat stalowowolski, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

powiat stalowowolski,

| gminy Horyniec-Zdrój, Cieszanów, Oleszyce, Stary Dzików i Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

gminy Horyniec-Zdrój, Cieszanów, Oleszyce, Stary Dzików i Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim,

| gminy Adamówka i Sieniawa w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Adamówka i Sieniawa w powiecie przeworskim,

| część gminy Wiązownica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 867 w powiecie jarosławskim, |
| --- |

część gminy Wiązownica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 867 w powiecie jarosławskim,

| gmina Kamień, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez droge nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

gmina Kamień, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez droge nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| powiat leżajski, |
| --- |

powiat leżajski,

| powiat niżański, |
| --- |

powiat niżański,

| w województwie pomorskim:





  gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
| --- |

w województwie pomorskim:

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim,

| gmina Stare Pole w powiecie malborskim, |
| --- |

gmina Stare Pole w powiecie malborskim,

| w województwie świętokrzyskim:





  gmina Tarłów i część gminy Ożarów polożona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gmina Tarłów i część gminy Ożarów polożona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim,

| w województwie lubuskim:





  gmina Sława w powiecie wschowskim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gmina Sława w powiecie wschowskim,

| gminy Bobrowice i Dąbie w powiecie krośnieńskim, |
| --- |

gminy Bobrowice i Dąbie w powiecie krośnieńskim,

| powiay nowosolski, |
| --- |

powiay nowosolski,

| powiat zielonogórski, |
| --- |

powiat zielonogórski,

| powiat miejski Zielona Góra, |
| --- |

powiat miejski Zielona Góra,

| gmina Jasień, Lipniki Łużyckie, Żary, część gminy Lubsko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 287 i część gminy wiejskiej Żary położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie żarskim, |
| --- |

gmina Jasień, Lipniki Łużyckie, Żary, część gminy Lubsko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 287 i część gminy wiejskiej Żary położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie żarskim,

| gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Niegosławice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań i miasto Żagań w powiecie żagańskim, |
| --- |

gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Niegosławice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań i miasto Żagań w powiecie żagańskim,

| część gminy Zbąszynek położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Szczaniec położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Świebodzin położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

część gminy Zbąszynek położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Szczaniec położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Świebodzin położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie świebodzińskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gmina Kotla, Żukowice, część gminy wiejskiej Głogów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12, część miasta Głogów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gmina Kotla, Żukowice, część gminy wiejskiej Głogów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12, część miasta Głogów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| gmina Gaworzyce w powiecie polkowickim, |
| --- |

gmina Gaworzyce w powiecie polkowickim,

| w województwie wielkopolskim:





  powiat wolsztyński, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

powiat wolsztyński,

| gminy Rakoniewice i Wielichowo w powiecie grodziskim. |
| --- |

gminy Rakoniewice i Wielichowo w powiecie grodziskim.

8.   Slovacia

Următoarele zone din Slovacia:

| — | in the district of Košice – okolie, the whole municipalities of Ďurkov, Kalša, Košický Klečenov, Nový Salaš, Rákoš, Ruskov, Skároš, Slančík, Slanec, Slanská Huta, Slanské Nové Mesto, Svinica and Trstené pri Hornáde, |
| --- | --- |

—

in the district of Košice – okolie, the whole municipalities of Ďurkov, Kalša, Košický Klečenov, Nový Salaš, Rákoš, Ruskov, Skároš, Slančík, Slanec, Slanská Huta, Slanské Nové Mesto, Svinica and Trstené pri Hornáde,

| — | the whole district of Trebisov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Trebisov,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not already included in Part I. |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not already included in Part I.

9.   România

Următoarele zone din România:

| — | Judeţul Bistrița-Năsăud. |
| --- | --- |

—

Judeţul Bistrița-Năsăud.

PARTEA III

1.   Bulgaria

Următoarele zone din Bulgaria:

| — | the whole region of Kardzhali, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali,

| — | the whole region of Blagoevgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad,

| — | the whole region of Montana, |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana,

| — | the whole region of Ruse, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse,

| — | the whole region of Razgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad,

| — | the whole region of Silistra, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra,

| — | the whole region of Pleven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven,

| — | the whole region of Vratza, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza,

| — | the whole region of Vidin, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin,

| — | the whole region of Targovishte, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte,

| — | the whole region of Lovech, |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech,

| — | the whole region of Sofia city, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city,

| — | the whole region of Sofia Province, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province,

| — | the whole region of Shumen, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen,

| — | in the region of Dobrich:






  — | the whole municipality of Tervel, |
| --- | --- | --- |

—

in the region of Dobrich:

—

the whole municipality of Tervel,

| — | in the region of Varna:






  — | the whole municipality of Dalgopol, |
| --- | --- | --- |

—

in the region of Varna:

—

the whole municipality of Dalgopol,

| — | the whole municipality of Provadiya, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Provadiya,

| — | the whole municipality of Valchi dol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Valchi dol,

| — | the whole municipality of Vetrino, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Vetrino,

| — | in the region of Veliko Tarnovo:






  — | the whole municipality of Svishtov, |
| --- | --- | --- |

—

in the region of Veliko Tarnovo:

—

the whole municipality of Svishtov,

| — | the whole municipality of Pavlikeni, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Pavlikeni,

| — | the whole municipality of Polski Trambesh, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Polski Trambesh,

| — | the whole municipality of Strajitsa, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Strajitsa,

| — | in Burgas region:






  — | the whole municipality of Burgas, |
| --- | --- | --- |

—

in Burgas region:

—

the whole municipality of Burgas,

| — | the whole municipality of Kameno, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kameno,

| — | the whole municipality of Malko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Malko Tarnovo,

| — | the whole municipality of Primorsko, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Primorsko,

| — | the whole municipality of Sozopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sozopol,

| — | the whole municipality of Sredets, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sredets,

| — | the whole municipality of Tsarevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tsarevo,

| — | the whole municipality of Sungurlare, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sungurlare,

| — | the whole municipality of Ruen, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruen,

| — | the whole municipality of Aytos. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Aytos.

2.   Lituania

Următoarele zone din Lituania:

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Simno, Krokialaukio ir Miroslavo seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Simno, Krokialaukio ir Miroslavo seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Čekiškės, Ežerėlio, Kačerginės, Kulautuvos, Raudondvario, Ringaudų ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1, Užliedžių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1 ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Čekiškės, Ežerėlio, Kačerginės, Kulautuvos, Raudondvario, Ringaudų ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1, Užliedžių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1 ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kazlų Rudos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rudos savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė: Gudelių, Igliaukos, Sasnavos ir Šunskų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Gudelių, Igliaukos, Sasnavos ir Šunskų seniūnijos,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos.

3.   Polonia

Următoarele zone din Polonia:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  Gminy Bisztynek, Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

Gminy Bisztynek, Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim,

| gminy Srokowo, Barciany, część gminy Kętrzyn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Srokowo, Barciany, część gminy Kętrzyn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gmina Stare Juchy w powiecie ełckim, |
| --- |

gmina Stare Juchy w powiecie ełckim,

| część gminy Wilczęta położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim, |
| --- |

część gminy Wilczęta położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim,

| część gminy Morąg położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga, część gminy Małdyty położona na północny – wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga w powiecie ostródzkim, |
| --- |

część gminy Morąg położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga, część gminy Małdyty położona na północny – wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga w powiecie ostródzkim,

| gminy Godkowo i Pasłęk w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Godkowo i Pasłęk w powiecie elbląskim,

| gminy Kowale Oleckie, Olecko i Świętajno w powiecie oleckim, |
| --- |

gminy Kowale Oleckie, Olecko i Świętajno w powiecie oleckim,

| powiat węgorzewski, |
| --- |

powiat węgorzewski,

| gminy Kruklanki, Wydminy, Miłki, Giżycko z miastem Giżycko i część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Kruklanki, Wydminy, Miłki, Giżycko z miastem Giżycko i część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim,

| gminy Jeziorany, Kolno, Dywity, Dobre Miasto i część gminy Barczewo położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Jeziorany, Kolno, Dywity, Dobre Miasto i część gminy Barczewo położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie olsztyńskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Orla, Wyszki, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski i część gminy Boćki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Orla, Wyszki, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski i część gminy Boćki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim,

| gminy Łapy, Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, część gminy Poświętne położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 681 w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Łapy, Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, część gminy Poświętne położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 681 w powiecie białostockim,

| gminy Kleszczele, Czeremcha i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gminy Kleszczele, Czeremcha i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim,

| gminy Perlejewo, Drohiczyn i Milejczyce w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Perlejewo, Drohiczyn i Milejczyce w powiecie siemiatyckim,

| gmina Ciechanowiec w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gmina Ciechanowiec w powiecie wysokomazowieckim,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew i część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia dorzeki Wisły w powiecie garwolińskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew i część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia dorzeki Wisły w powiecie garwolińskim,

| powiat miński, |
| --- |

powiat miński,

| gminy Jabłonna Lacka, Sabnie i Sterdyń w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Jabłonna Lacka, Sabnie i Sterdyń w powiecie sokołowskim,

| gminy Ojrzeń, Sońsk, Regimin, Ciechanów z miastem Ciechanów i część gminy Glinojeck położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie ciechanowskim, |
| --- |

gminy Ojrzeń, Sońsk, Regimin, Ciechanów z miastem Ciechanów i część gminy Glinojeck położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie ciechanowskim,

| część gminy Strzegowo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie mławskim, |
| --- |

część gminy Strzegowo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie mławskim,

| gmina Nur w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gmina Nur w powiecie ostrowskim,

| gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim,

| gmina Stromiec w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gmina Stromiec w powiecie białobrzeskim,

| w województwie lubelskim:





  gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Susiec, Tomaszów Lubelski i miasto Tomaszów Lubelski w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Susiec, Tomaszów Lubelski i miasto Tomaszów Lubelski w powiecie tomaszowskim,

| gminy Wierzbica, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Wierzbica, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze w powiecie chełmskim,

| gminy Izbica, Gorzków, Rudnik, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17, część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Izbica, Gorzków, Rudnik, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17, część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| gmina Stary Zamość, Radecznica, Szczebrzeszyn, Sułów, Nielisz, część gminy Skierbieszów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843, część gminy Zwierzyniec położona na północny-zachód od linii wyznaczonej przez droge nr 858 powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Stary Zamość, Radecznica, Szczebrzeszyn, Sułów, Nielisz, część gminy Skierbieszów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843, część gminy Zwierzyniec położona na północny-zachód od linii wyznaczonej przez droge nr 858 powiecie zamojskim,

| część gminy Frampol położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74, część gminy Goraj położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835, część gminy Tereszpol położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 858, część gminy Turobin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835 w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

część gminy Frampol położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74, część gminy Goraj położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835, część gminy Tereszpol położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 858, część gminy Turobin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835 w powiecie biłgorajskim,

| gmina Urszulin i część gminy Hańsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez droge nr 819 w powiecie włodawskim, |
| --- |

gmina Urszulin i część gminy Hańsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez droge nr 819 w powiecie włodawskim,

| powiat łęczyński, |
| --- |

powiat łęczyński,

| gmina Trawniki w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Trawniki w powiecie świdnickim,

| gminy Adamów, Krzywda, Serokomla, Wojcieszków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów, Krzywda, Serokomla, Wojcieszków w powiecie łukowskim,

| gminy Milanów, Parczew, Siemień w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Milanów, Parczew, Siemień w powiecie parczewskim,

| gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski, Ułan-Majorat, Wohyń w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski, Ułan-Majorat, Wohyń w powiecie radzyńskim,

| powiat lubartowski, |
| --- |

powiat lubartowski,

| gminy Głusk, Jastków, Niemce i Wólka w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Głusk, Jastków, Niemce i Wólka w powiecie lubelskim,

| gminy Mełgiew i miasto Świdnik w powiecie świdnickim, |
| --- |

gminy Mełgiew i miasto Świdnik w powiecie świdnickim,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| w województwie podkarpackim:





  gmina Narol w powiecie lubaczowskim. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gmina Narol w powiecie lubaczowskim.

4.   România

Următoarele zone din România:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Judeţul Mehedinţi, |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Judeţul Olt, |
| --- | --- |

—

Judeţul Olt,

| — | Judeţul Dolj, |
| --- | --- |

—

Judeţul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin, |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Judeţul Maramureş. |
| --- | --- |

—

Judeţul Maramureş.

PARTEA IV

Italia

Următoarele zone din Italia:

| — | Întregul teritoriu al Sardiniei. |
| --- | --- |

—

Întregul teritoriu al Sardiniei.

---