# Uradni list L 305/2006

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 305 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 494. november 2006 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 305

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 494. november 2006

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1632/2006 z dne 3. novembra 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1633/2006 z dne 3. novembra 2006 o spremembi uredb (ES) št. 2771/1999 in (ES) št. 1898/2005 glede uskladiščenja intervencijskega masla za prodajo | 3 |
| | * | Direktiva Komisije 2006/89/ES z dne 3. novembra 2006 o šesti prilagoditvi Direktive Sveta 94/55/ES o približevanju zakonodaje držav članic glede prevoza nevarnega blaga po cesti tehničnemu napredku (
  1
  ) | 4 |
| | * | Direktiva Komisije 2006/90/ES z dne 3. novembra 2006 o sedmi prilagoditvi Direktive Sveta 96/49/ES o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s prevozom nevarnega blaga po železnici tehničnemu napredku (
  1
  ) | 6 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

Uredba Komisije (ES) št. 1632/2006 z dne 3. novembra 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 1633/2006 z dne 3. novembra 2006 o spremembi uredb (ES) št. 2771/1999 in (ES) št. 1898/2005 glede uskladiščenja intervencijskega masla za prodajo

3

*

Direktiva Komisije 2006/89/ES z dne 3. novembra 2006 o šesti prilagoditvi Direktive Sveta 94/55/ES o približevanju zakonodaje držav članic glede prevoza nevarnega blaga po cesti tehničnemu napredku (
  1
  )

1

4

*

Direktiva Komisije 2006/90/ES z dne 3. novembra 2006 o sedmi prilagoditvi Direktive Sveta 96/49/ES o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s prevozom nevarnega blaga po železnici tehničnemu napredku (
  1
  )

1

6

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Odločba Komisije z dne 27. oktobra 2006 o spremembi Odločbe 2000/147/ES o izvajanju Direktive Sveta 89/106/EGS v zvezi s klasifikacijo požarne odpornosti gradbenih proizvodov
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 5063)

   (
  1
  ) | 8 |
| | * | Odločba Komisije z dne 3. novembra 2006 o določitvi lokacij za vizumski informacijski sistem med razvojno fazo
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 5161) | 13 |
| | * | Sklep Komisije z dne 3. novembra 2006 o zaključku protidampinškega postopka glede uvoza kompaktnih diskov za snemanje (CD+/-R) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Hongkonga in Malezije | 15 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

*

Odločba Komisije z dne 27. oktobra 2006 o spremembi Odločbe 2000/147/ES o izvajanju Direktive Sveta 89/106/EGS v zvezi s klasifikacijo požarne odpornosti gradbenih proizvodov
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 5063)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 5063)

1

8

*

Odločba Komisije z dne 3. novembra 2006 o določitvi lokacij za vizumski informacijski sistem med razvojno fazo
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 5161)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 5161)

13

*

Sklep Komisije z dne 3. novembra 2006 o zaključku protidampinškega postopka glede uvoza kompaktnih diskov za snemanje (CD+/-R) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Hongkonga in Malezije

15

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 4.11.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 305/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 305/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1632/2006

z dne 3. novembra 2006

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 4. novembra 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. novembra 2006

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 386/2005 (UL L 62, 9.3.2005, str. 3).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 3. novembra 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 62,9 |
| 096 | 40,4 |
| 204 | 53,3 |
| 999 | 52,2 |
| 0707 00 05 | 052 | 103,8 |
| 096 | 81,8 |
| 204 | 46,9 |
| 220 | 155,5 |
| 628 | 196,3 |
| 999 | 116,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 85,0 |
| 204 | 54,1 |
| 999 | 69,6 |
| 0805 50 10 | 052 | 68,1 |
| 388 | 49,1 |
| 524 | 46,0 |
| 528 | 42,9 |
| 999 | 51,5 |
| 0806 10 10 | 052 | 102,1 |
| 508 | 250,4 |
| 999 | 176,3 |
| 0808 10 80 | 388 | 81,9 |
| 400 | 99,0 |
| 800 | 160,2 |
| 804 | 103,2 |
| 999 | 111,1 |
| 0808 20 50 | 052 | 100,1 |
| 400 | 174,0 |
| 720 | 78,0 |
| 999 | 117,4 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

62,9

096

40,4

204

53,3

999

52,2

0707 00 05

052

103,8

096

81,8

204

46,9

220

155,5

628

196,3

999

116,9

0709 90 70

052

85,0

204

54,1

999

69,6

0805 50 10

052

68,1

388

49,1

524

46,0

528

42,9

999

51,5

0806 10 10

052

102,1

508

250,4

999

176,3

0808 10 80

388

81,9

400

99,0

800

160,2

804

103,2

999

111,1

0808 20 50

052

100,1

400

174,0

720

78,0

999

117,4

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 750/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 12). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 4.11.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 305/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 305/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1633/2006

z dne 3. novembra 2006

o spremembi uredb (ES) št. 2771/1999 in (ES) št. 1898/2005 glede uskladiščenja intervencijskega masla za prodajo

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni organizaciji trga mleka in mlečnih izdelkov (1) in zlasti člena 10 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 21 Uredbe Komisije (ES) št. 2771/1999 z dne 16. decembra 1999 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede intervencije na trgu masla in smetane (2) določa, da se mora intervencijsko maslo za prodajo uskladiščiti pred 1. januarjem 2006. |
| --- | --- |

(1)

Člen 21 Uredbe Komisije (ES) št. 2771/1999 z dne 16. decembra 1999 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede intervencije na trgu masla in smetane (2) določa, da se mora intervencijsko maslo za prodajo uskladiščiti pred 1. januarjem 2006.

| (2) | Člen 1(a) Uredbe Komisije (ES) št. 1898/2005 z dne 9. novembra 2005 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999, kar zadeva ukrepe za prodajo smetane, masla in zgoščenega masla na trgu Skupnosti (3), določa, da mora biti intervencijsko maslo, odkupljeno v skladu s členom 6(2) Uredbe (ES) št. 1255/1999 za prodajo po znižanih cenah, uskladiščeno pred 1. januarjem 2006. |
| --- | --- |

(2)

Člen 1(a) Uredbe Komisije (ES) št. 1898/2005 z dne 9. novembra 2005 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999, kar zadeva ukrepe za prodajo smetane, masla in zgoščenega masla na trgu Skupnosti (3), določa, da mora biti intervencijsko maslo, odkupljeno v skladu s členom 6(2) Uredbe (ES) št. 1255/1999 za prodajo po znižanih cenah, uskladiščeno pred 1. januarjem 2006.

| (3) | Glede na položaj na trgu masla in količine masla v intervencijskih zalogah je primerno, da je maslo, uskladiščeno pred 1. majem 2006, na voljo za prodajo. |
| --- | --- |

(3)

Glede na položaj na trgu masla in količine masla v intervencijskih zalogah je primerno, da je maslo, uskladiščeno pred 1. majem 2006, na voljo za prodajo.

| (4) | Uredbi (ES) št. 2771/1999 in (ES) št. 1898/2005 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbi (ES) št. 2771/1999 in (ES) št. 1898/2005 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne izdelke – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne izdelke –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V členu 21 Uredbe (ES) št. 2771/1999 se datum „1. januarjem 2006“ nadomesti s „1. majem 2006“.

Člen 2

V členu 1(a) Uredbe (ES) št. 1898/2005 se datum „1. januarjem 2006“ nadomesti s „1. majem 2006“.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. novembra 2006

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1913/2005 (UL L 307, 25.11.2005, str. 2).

1

(2)  UL L 333, 24.12.1999, str. 11. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1474/2006 (UL L 275, 6.10.2006, str. 44).

2

(3)  UL L 308, 25.11.2005, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1474/2006.

3

---

| 4.11.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 305/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 305/4

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2006/89/ES

z dne 3. novembra 2006

o šesti prilagoditvi Direktive Sveta 94/55/ES o približevanju zakonodaje držav članic glede prevoza nevarnega blaga po cesti tehničnemu napredku

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 94/55/ES z dne 21. novembra 1994 o približevanju zakonodaje držav članic glede prevoza nevarnega blaga po cesti (1) in zlasti člena 8 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Prilogi A in B k Direktivi 94/55/ES se nanašata na prilogi A in B k Evropskemu sporazumu o mednarodnem prevozu nevarnega blaga po cesti (ADR), kakor se uporablja od 1. januarja 2005. |
| --- | --- |

(1)

Prilogi A in B k Direktivi 94/55/ES se nanašata na prilogi A in B k Evropskemu sporazumu o mednarodnem prevozu nevarnega blaga po cesti (ADR), kakor se uporablja od 1. januarja 2005.

| (2) | ADR se posodablja vsaki dve leti. Zato se bo 1. januarja 2007 začela uporabljati spremenjena različica, s prehodnim obdobjem do 30. junija 2007. |
| --- | --- |

(2)

ADR se posodablja vsaki dve leti. Zato se bo 1. januarja 2007 začela uporabljati spremenjena različica, s prehodnim obdobjem do 30. junija 2007.

| (3) | Zato je treba spremeniti prilogi A in B k Direktivi 94/55/ES. |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba spremeniti prilogi A in B k Direktivi 94/55/ES.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Odbora za prevoz nevarnega blaga, ustanovljenega v skladu s členom 9 Direktive 94/55/ES – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Odbora za prevoz nevarnega blaga, ustanovljenega v skladu s členom 9 Direktive 94/55/ES –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Prilogi A in B k Direktivi 94/55/ES se spremenita:

| 1. | Priloga A se nadomesti z naslednjim:

  „PRILOGA A
  Določbe Priloge A k Evropskemu sporazumu o mednarodnem prevozu nevarnega blaga po cesti (ADR), kakor se uporablja od 1. januarja 2007, pri čemer se ‚pogodbenica‘ nadomesti z ‚država članica‘.
  Besedilo sprememb različice Priloge A k ADR iz leta 2007 bo objavljeno takoj, ko bo na voljo v vseh uradnih jezikih Skupnosti.“ |
| --- | --- |

1.

Priloga A se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA A

Določbe Priloge A k Evropskemu sporazumu o mednarodnem prevozu nevarnega blaga po cesti (ADR), kakor se uporablja od 1. januarja 2007, pri čemer se ‚pogodbenica‘ nadomesti z ‚država članica‘.

Besedilo sprememb različice Priloge A k ADR iz leta 2007 bo objavljeno takoj, ko bo na voljo v vseh uradnih jezikih Skupnosti.“

| 2. | Priloga B se nadomesti z naslednjim:

  „PRILOGA B
  Določbe Priloge B k Evropskemu sporazumu o mednarodnem prevozu nevarnega blaga po cesti (ADR), kakor se uporablja od 1. januarja 2007, pri čemer se ‚pogodbenica‘ nadomesti z ‚država članica‘.
  Besedilo sprememb različice Priloge B k ADR iz leta 2007 bo objavljeno takoj, ko bo na voljo v vseh uradnih jezikih Skupnosti.“ |
| --- | --- |

2.

Priloga B se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA B

Določbe Priloge B k Evropskemu sporazumu o mednarodnem prevozu nevarnega blaga po cesti (ADR), kakor se uporablja od 1. januarja 2007, pri čemer se ‚pogodbenica‘ nadomesti z ‚država članica‘.

Besedilo sprememb različice Priloge B k ADR iz leta 2007 bo objavljeno takoj, ko bo na voljo v vseh uradnih jezikih Skupnosti.“

Člen 2

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 1. julija 2007. Komisiji takoj sporočijo besedila navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice predložijo Komisiji besedilo temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 3. novembra 2006

Za Komisijo

Jacques BARROT

Podpredsednik

---

(1)  UL L 319, 12.12.1994, str. 7. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2004/111/ES (UL L 365, 10.12.2004, str. 25).

1

---

| 4.11.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 305/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 305/6

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2006/90/ES

z dne 3. novembra 2006

o sedmi prilagoditvi Direktive Sveta 96/49/ES o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s prevozom nevarnega blaga po železnici tehničnemu napredku

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 96/49/ES z dne 23. julija 1996 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s prevozom nevarnega blaga po železnici (1) in zlasti člena 8 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga k Direktivi 96/49/ES se nanaša na Pravilnik o mednarodnem železniškem prevozu nevarnega blaga (RID), kakor se uporablja od 1. januarja 2005. |
| --- | --- |

(1)

Priloga k Direktivi 96/49/ES se nanaša na Pravilnik o mednarodnem železniškem prevozu nevarnega blaga (RID), kakor se uporablja od 1. januarja 2005.

| (2) | RID se posodablja vsaki dve leti. Zato se bo 1. januarja 2007 začela uporabljati naslednja spremenjena različica, s prehodnim obdobjem do 30. junija 2007. |
| --- | --- |

(2)

RID se posodablja vsaki dve leti. Zato se bo 1. januarja 2007 začela uporabljati naslednja spremenjena različica, s prehodnim obdobjem do 30. junija 2007.

| (3) | Zato je treba spremeniti Prilogo k Direktivi 96/49/ES. |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba spremeniti Prilogo k Direktivi 96/49/ES.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Odbora za prevoz nevarnega blaga iz člena 9 Direktive 96/49/ES – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Odbora za prevoz nevarnega blaga iz člena 9 Direktive 96/49/ES –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Direktiva 96/49/ES se spremeni:

Priloga k Direktivi 96/49/ES se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA

Priloga k Pravilniku o mednarodnem železniškem prevozu nevarnega blaga (RID) – Dodatek C h Konvenciji o mednarodnih železniških prevozih (COTIF), kakor se uporablja od 1. januarja 2007.

Besedilo sprememb različice RID iz leta 2007 bo objavljeno takoj, ko bo na voljo v vseh uradnih jezikih Skupnosti.“

Člen 2

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 1. julija 2007. Komisiji takoj sporočijo besedila navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice predložijo Komisiji besedilo temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 3. novembra 2006

Za Komisijo

Jacques BARROT

Podpredsednik

---

(1)  UL L 235, 17.9.1996, str. 25. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2004/110/ES (UL L 365, 10.12.2004, str. 24).

1

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

| 4.11.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 305/8 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 305/8

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 27. oktobra 2006

o spremembi Odločbe 2000/147/ES o izvajanju Direktive Sveta 89/106/EGS v zvezi s klasifikacijo požarne odpornosti gradbenih proizvodov

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 5063)

(Besedilo velja za EGP)

(2006/751/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/106/EGS z dne 21. decembra 1988 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic, ki se nanašajo na gradbene proizvode (1), in zlasti člena 20(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 2000/147/ES (2) je vzpostavila sistem klasifikacije požarne odpornosti gradbenih proizvodov. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 2000/147/ES (2) je vzpostavila sistem klasifikacije požarne odpornosti gradbenih proizvodov.

| (2) | Po pregledu nekaterih družin proizvodov je treba uvesti ločene razrede požarne odpornosti za električne kable. |
| --- | --- |

(2)

Po pregledu nekaterih družin proizvodov je treba uvesti ločene razrede požarne odpornosti za električne kable.

| (3) | Odločbo 2000/147/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Odločbo 2000/147/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za gradbeništvo – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za gradbeništvo –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Priloga k Odločbi 2000/147/ES se spremeni v skladu s Prilogo k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 27. oktobra 2006

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 40, 11.2.1989, str. 12. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

1

(2)  UL L 50, 23.2.2000, str. 14.

2

---

PRILOGA

Priloga k Odločbi 2000/147/ES se spremeni:

| 1. | Naslov tabele 1 se nadomesti z „RAZREDI POŽARNE ODPORNOSTI ZA GRADBENE PROIZVODE RAZEN TALNIH OBLOG, LINEARNIH CEVNIH TOPLOTNIH IZOLACIJ IN ELEKTRIČNIH KABLOV“. |
| --- | --- |

1.

Naslov tabele 1 se nadomesti z „RAZREDI POŽARNE ODPORNOSTI ZA GRADBENE PROIZVODE RAZEN TALNIH OBLOG, LINEARNIH CEVNIH TOPLOTNIH IZOLACIJ IN ELEKTRIČNIH KABLOV“.

| 2. | Opomba (*) v tabeli 1 se črta. |
| --- | --- |

2.

Opomba (*) v tabeli 1 se črta.

| 3. | Doda se naslednje besedilo:
  „Tabela 4
  RAZREDI POŽARNE ODPORNOSTI ZA ELEKTRIČNE KABLE








  Razred | Preskusna(-e) metoda(-e) | Klasifikacijska merila | Dodatna klasifikacija |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aca | EN ISO 1716 | PCS ≤ 2,0 MJ/kg (1) | |
| B1ca | FIPEC20 Scen 2 (5)


  in | FS ≤ 1,75 m in THR1 200s ≤ 10 MJ in najvišja HRR ≤ 20 kW in FIGRA ≤ 120 Ws– 1 | Nastajanje dima (2)
   (6) in goreče kapljice/delci (3) ter kislost (4)
   (8) |
| EN 60332-1-2 | H ≤ 425 mm |
| B2ca | FIPEC20 Scen 1 (5)


  in | FS ≤ 1,5 m in THR1 200s ≤ 15 MJ in najvišja HRR ≤ 30 kW in FIGRA ≤ 150 Ws– 1 | Nastajanje dima (2)
   (7) in goreče kapljice/delci (3) ter kislost (4)
   (8) |
| EN 60332-1-2 | H ≤ 425 mm |
| Cca | FIPEC20 Scen 1 (5)


  in | FS ≤ 2,0 m in THR1 200s ≤ 30 MJ in najvišja HRR ≤ 60 kW in FIGRA ≤ 300 Ws– 1 | Nastajanje dima (2)
   (7) in goreče kapljice/delci (3) ter kislost (4)
   (8) |
| EN 60332-1-2 | H ≤ 425 mm |
| Dca | FIPEC20 Scen 1 (5)


  in | THR1 200s ≤ 70 MJ in najvišja HRR ≤ 400 kW in FIGRA ≤ 1 300 Ws– 1 | Nastajanje dima (2)
   (7) in goreče kapljice/delci (3) ter kislost (4)
   (8) |
| EN 60332-1-2 | H ≤ 425 mm |
| Eca | EN 60332-1-2 | H ≤ 425 mm | |
| Fca | Odpornost ni določena |

3.

Doda se naslednje besedilo:

„Tabela 4

RAZREDI POŽARNE ODPORNOSTI ZA ELEKTRIČNE KABLE

Razred

Preskusna(-e) metoda(-e)

Klasifikacijska merila

Dodatna klasifikacija

Aca

EN ISO 1716

PCS ≤ 2,0 MJ/kg (1)

B1ca

FIPEC20 Scen 2 (5)

in

FS ≤ 1,75 m in THR1 200s ≤ 10 MJ in najvišja HRR ≤ 20 kW in FIGRA ≤ 120 Ws– 1

Nastajanje dima (2)
   (6) in goreče kapljice/delci (3) ter kislost (4)
   (8)

EN 60332-1-2

H ≤ 425 mm

B2ca

FIPEC20 Scen 1 (5)

in

FS ≤ 1,5 m in THR1 200s ≤ 15 MJ in najvišja HRR ≤ 30 kW in FIGRA ≤ 150 Ws– 1

Nastajanje dima (2)
   (7) in goreče kapljice/delci (3) ter kislost (4)
   (8)

EN 60332-1-2

H ≤ 425 mm

Cca

FIPEC20 Scen 1 (5)

in

FS ≤ 2,0 m in THR1 200s ≤ 30 MJ in najvišja HRR ≤ 60 kW in FIGRA ≤ 300 Ws– 1

Nastajanje dima (2)
   (7) in goreče kapljice/delci (3) ter kislost (4)
   (8)

EN 60332-1-2

H ≤ 425 mm

Dca

FIPEC20 Scen 1 (5)

in

THR1 200s ≤ 70 MJ in najvišja HRR ≤ 400 kW in FIGRA ≤ 1 300 Ws– 1

Nastajanje dima (2)
   (7) in goreče kapljice/delci (3) ter kislost (4)
   (8)

EN 60332-1-2

H ≤ 425 mm

Eca

EN 60332-1-2

H ≤ 425 mm

Fca

Odpornost ni določena

POGOJI ZA NAMEŠČANJE IN PRITRJEVANJE TER OPREDELITVE PRESKUSNIH PARAMETROV V ZVEZI Z ELEKTRIČNIMI KABLI (KOT JE OMENJENO V OPOMBI (5) k tabeli 4)

1   Pogoji za nameščanje in pritrjevanje

1.1   Nameščanje splošnega preskusnega vzorca za razrede B1ca, B2ca, Cca in Dca

Kabli se namestijo na sprednji del standardne lestve (EN 50266-1). Uporabijo se kabli dolžine 3,5 m. Spodnji del električnih kablov je 20 cm pod spodnjim robom gorilnika. Kabli se namestijo na sredino lestve (glede na njeno širino).

Vsak preskusni del ali snop se posamično pritrdi na vsako prečko lestve s kovinsko žico (jekleno ali bakreno). Za električne kable premera do vključno 50 mm se uporabi žica premera 0,5 mm do vključno 1,0 mm. Za kable premera nad 50 mm se uporabi žica premera med 1,0 mm in 1,5 mm.

Pri nameščanju preskusnih delov se prvi preskusni del namesti približno na sredino lestve, naslednji preskusni deli pa dodajo na obe strani, tako da je celotna vrsta preskusnih delov postavljena približno na sredino lestve.

Določanje razmakov in povezovanje v snope sta razložena spodaj.

Na vsakih 25 cm se vriše vodoravna črta, s katero se meri širjenje plamena kot funkcija časa. Prva črta (tj. začetna črta) je na isti višini kot gorilnik.

Kabli se namestijo, kot je opisano spodaj, glede na njihovo klasifikacijo.

1.1.1   Razreda B2ca, Cca in razred Dca

Izbrani postopek namestitve je odvisen od premera električnega kabla v skladu s tabelo 4.1.

Tabela 4.1

NAMESTITEV KOT FUNKCIJA PREMERA KABLA

| Premer kabla | Namestitev |
| --- | --- |
| Večji ali enak 20 mm | 20 mm razmaka med kabli |
| Med 5 in 20 mm | Razmak premera enega kabla med kabli |
| Manjši ali enak 5 mm | Kable je treba povezati v snope premera 10 mm. Snopi se ne smejo prepogniti. Razmak med snopi je 10 mm. |

Premer kabla

Namestitev

Večji ali enak 20 mm

20 mm razmaka med kabli

Med 5 in 20 mm

Razmak premera enega kabla med kabli

Manjši ali enak 5 mm

Kable je treba povezati v snope premera 10 mm. Snopi se ne smejo prepogniti. Razmak med snopi je 10 mm.

Mejne vrednosti so določene s premerom, zaokroženim na najbližji mm, razen pri kablih s premerom manj kot 5 mm, pri katerih se premer ne zaokroži.

Naslednje formule se uporabljajo za določitev števila dolžin kablov na preskus.

1.1.1.1   Za kable premera 20 mm ali več

Število kablov N se izračuna:

Formula ... enačba 1

pri čemer je:

| | dc
  premer kabla (v mm in zaokrožen na najbližji mm). |
| --- | --- |

dc
  premer kabla (v mm in zaokrožen na najbližji mm).

| | int function = rezultat kot del celega števila (tj. vrednost, zaokrožena navzdol). |
| --- | --- |

int function = rezultat kot del celega števila (tj. vrednost, zaokrožena navzdol).

1.1.1.2   Za kable premera več kot 5 mm in manj kot 20 mm

Število kablov N se izračuna:

Formula ... enačba 2

pri čemer je:

| | dc
  premer kabla (v mm in zaokrožen). |
| --- | --- |

dc
  premer kabla (v mm in zaokrožen).

| | int function = rezultat kot del celega števila (tj. vrednost, zaokrožena navzdol). |
| --- | --- |

int function = rezultat kot del celega števila (tj. vrednost, zaokrožena navzdol).

1.1.1.3   Za kable ali žice premera 5 mm ali manj

Število snopov premera 10 mm Nbu
  se izračuna:

Formula ... enačba 3

Namestiti je torej treba 15 snopov z razmakom 10 mm med snopi.

Število kablov v vsakem snopu (n) je:

Formula ... enačba 4

pri čemer je:

| | dc
  premer kabla (vrednost v mm, ki
  ni
  zaokrožena). |
| --- | --- |

dc
  premer kabla (vrednost v mm, ki
  ni
  zaokrožena).

| | Število dolžin kablov (CL) za žice ali kable premera manj kot 5 mm je torej:

  CL = n × 15 ... enačba 5 |
| --- | --- |

Število dolžin kablov (CL) za žice ali kable premera manj kot 5 mm je torej:

CL = n × 15 ... enačba 5

1.1.1.4   Skupna dolžina kabla na preskus

Skupna dolžina L (m) na preskus je:

| | L = n × 15 × 3,5 za d
  c ≤ 5 mm
  ali |
| --- | --- |

L = n × 15 × 3,5 za d
  c ≤ 5 mm

ali

| | L = N × 3,5 za d
  c > 5 mm ... enačba 6 |
| --- | --- |

L = N × 3,5 za d
  c > 5 mm ... enačba 6

1.1.2   Razred B1ca

Na zadnji strani nosilca kablov se namesti negorljiva plošča iz kalcijevega silikata gostote 870 ± 50 kg/m3 in debeline 11 ± 2 mm. Ta plošča se lahko namesti v dveh delih.

V vseh drugih vidikih je namestitev kablov enaka kot pri razredih B2ca, Cca in Dca.

2.   Opredelitve preskusnih parametrov

Tabela 4.2

OPREDELITVE PRESKUSNIH PARAMETROV PRI FIPEC20 SCENARIJA 1 IN 2

Vsi izračunani parametri se ovrednotijo v 20 minutah od začetka preskusa (vžig gorilnika).

| Parameter | Obrazložitev |
| --- | --- |
| Začetek preskusa | Vžig gorilnika |
| Konec preskusa | 20 minut po vžigu gorilnika (potek časa za izračun parametrov) |
| HRRsm30, kW | Hitrost sproščanja toplote, izražena kot drseče povprečje na 30 s |
| SPRsm60, m2/s | Hitrost nastajanja dima, izražena kot drseče povprečje na 60 s |
| Najvišja HRR, kW | Najvišja HRRsm30 med začetkom in koncem preskusa, brez upoštevanja vpliva vira vžiga |
| Najvišja SPR, m2/s | Najvišja SPRsm60 med začetkom in koncem preskusa |
| THR1 200, MJ | Celotna sprostitev toplote (HRRsm30) od začetka do konca preskusa, brez upoštevanja vpliva vira vžiga |
| TSP1 200, m2 | Celoten nastanek dima (HRRsm60) od začetka do konca preskusa |
| FIGRA, W/s | Indeks stopnje rasti ognja je določen kot najvišja vrednost kvocienta med HRRsm30, brez upoštevanja vpliva vira vžiga, in časa. Mejni vrednosti HRRsm30 = 3 kW in THR = 0,4 MJ |
| SMOGRA, cm2/s2 | Indeks stopnje rasti dima je določen kot najvišja vrednost kvocienta med SPRsm60 in časom, pomnožena z 10 000. Mejni vrednosti SPRsm60 0,1 m2/s in TSP = 6 m2 |
| PCS | Bruto kalorični potencial |
| FS | Širjenje plamenov (poškodovana dolžina) |
| H | Širjenje plamenov |
| FIPEC | Požarna odpornost električnih kablov“ |

Parameter

Obrazložitev

Začetek preskusa

Vžig gorilnika

Konec preskusa

20 minut po vžigu gorilnika (potek časa za izračun parametrov)

HRRsm30, kW

Hitrost sproščanja toplote, izražena kot drseče povprečje na 30 s

SPRsm60, m2/s

Hitrost nastajanja dima, izražena kot drseče povprečje na 60 s

Najvišja HRR, kW

Najvišja HRRsm30 med začetkom in koncem preskusa, brez upoštevanja vpliva vira vžiga

Najvišja SPR, m2/s

Najvišja SPRsm60 med začetkom in koncem preskusa

THR1 200, MJ

Celotna sprostitev toplote (HRRsm30) od začetka do konca preskusa, brez upoštevanja vpliva vira vžiga

TSP1 200, m2

Celoten nastanek dima (HRRsm60) od začetka do konca preskusa

FIGRA, W/s

Indeks stopnje rasti ognja je določen kot najvišja vrednost kvocienta med HRRsm30, brez upoštevanja vpliva vira vžiga, in časa. Mejni vrednosti HRRsm30 = 3 kW in THR = 0,4 MJ

SMOGRA, cm2/s2

Indeks stopnje rasti dima je določen kot najvišja vrednost kvocienta med SPRsm60 in časom, pomnožena z 10 000. Mejni vrednosti SPRsm60 0,1 m2/s in TSP = 6 m2

PCS

Bruto kalorični potencial

FS

Širjenje plamenov (poškodovana dolžina)

H

Širjenje plamenov

FIPEC

Požarna odpornost električnih kablov“

---

(1)  Za proizvod v celoti, razen kovinskih materialov, in za vse zunanje komponente (tj. tulec) proizvoda.

(2)

| s1 | = | TSP1 200 ≤ 50 m2
  in najvišja SPR ≤ 0,25 m2/s |
| --- | --- | --- |
| s1a | = | s1 in prepustnost v skladu z EN 61034-2 ≥ 80 % |
| s1b | = | s1 in prepustnost v skladu z EN 61034-2 ≥ 60 % < 80 % |
| s2 | = | TSP1 200 ≤ 400 m2
  in najvišja SPR ≤ 1,5 m2/s |
| s3 | = | ne s1 ali s2. |

s1

=

TSP1 200 ≤ 50 m2
  in najvišja SPR ≤ 0,25 m2/s

s1a

=

s1 in prepustnost v skladu z EN 61034-2 ≥ 80 %

s1b

=

s1 in prepustnost v skladu z EN 61034-2 ≥ 60 % < 80 %

s2

=

TSP1 200 ≤ 400 m2
  in najvišja SPR ≤ 1,5 m2/s

s3

=

ne s1 ali s2.

(3)  Za FIPEC20 scenarija 1 in 2: d0 = brez gorečih kapljic/delcev v času 1 200 s; d1 = brez gorečih kapljic/delcev, obstojnih dlje kot 10 s v času 1 200 s; d2 = ne d0 ali d1.

(4)  EN 50267-2-3: a1 = prevodnost < 2,5 μS/mm in pH > 4,3; a2 = prevodnost < 10 μS/mm in pH > 4,3; a3 = ne a1 ali a2. Brez deklaracije = odpornost ni določena.

(5)  Pretok zraka v komoro se nastavi na 8 000 ± 800 l/min.

FIPEC20 scenarij 1 = prEN 50399-2-1 z namestitvijo in pritrditvijo kot spodaj.

FIPEC20 scenarij 2 = prEN 50399-2-2 z namestitvijo in pritrditvijo kot spodaj.

(6)  Razred dima, ki je določen za kable razreda B1ca, mora izhajati iz preskusa FIPEC20 Scen 2.

(7)  Razred dima, ki je določen za kable razreda B2ca, Cca, Dca, mora izhajati iz preskusa FIPEC20 Scen 1.

(8)  Merjenje nevarnih lastnosti plinov, ki nastanejo pri požaru in ki ogrožajo sposobnost oseb, izpostavljenih tem plinom, za uspešen izhod v sili, ne pa opisovanje toksičnosti teh plinov.

---

| 4.11.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 305/13 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 305/13

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 3. novembra 2006

o določitvi lokacij za vizumski informacijski sistem med razvojno fazo

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 5161)

(Besedila v angleškem, češkem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku so edina verodostojna)

(2006/752/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 2004/512/ES z dne 8. junija 2004 o vzpostavitvi vizumskega informacijskega sistema (VIS) (1) in zlasti člena 3 Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Za razvoj VIS in njegovega komunikacijskega omrežja je treba določiti lokacijo njegovega centralnega sistema in lokacijo nadomestnega centralnega sistema. |
| --- | --- |

(1)

Za razvoj VIS in njegovega komunikacijskega omrežja je treba določiti lokacijo njegovega centralnega sistema in lokacijo nadomestnega centralnega sistema.

| (2) | V sklepih Sveta z dne 20. februarja 2004 o razvoju vizumskega informacijskega sistema (VIS) je bilo navedeno, da bi moral biti VIS zasnovan na centralizirani sistemski arhitekturi in imeti skupno tehnično platformo s SIS II ter da bi ga bilo treba vzpostaviti na isti lokaciji kot centralni sistem SIS II. |
| --- | --- |

(2)

V sklepih Sveta z dne 20. februarja 2004 o razvoju vizumskega informacijskega sistema (VIS) je bilo navedeno, da bi moral biti VIS zasnovan na centralizirani sistemski arhitekturi in imeti skupno tehnično platformo s SIS II ter da bi ga bilo treba vzpostaviti na isti lokaciji kot centralni sistem SIS II.

| (3) | V sklepih Sveta z dne 29. aprila 2004 o schengenskem informacijskem sistemu je bilo navedeno, da bi moral osrednji del sistema SIS II biti nameščen v Strasbourgu, sistem poslovne kontinuitete pa v Salzburgu. |
| --- | --- |

(3)

V sklepih Sveta z dne 29. aprila 2004 o schengenskem informacijskem sistemu je bilo navedeno, da bi moral osrednji del sistema SIS II biti nameščen v Strasbourgu, sistem poslovne kontinuitete pa v Salzburgu.

| (4) | Zato je treba določiti odnose med Komisijo in državama članicama, ki bosta gostili centralni sistem in nadomestni centralni sistem VIS med njegovim razvojem. Te določbe bi morale zlasti opredeliti pogoje, ki urejajo odnose med različnimi strankami, dostop zadevnih organov in osebja do lokacij ter lokalno podporo, ki jo morata zagotoviti državi članici gostiteljici. |
| --- | --- |

(4)

Zato je treba določiti odnose med Komisijo in državama članicama, ki bosta gostili centralni sistem in nadomestni centralni sistem VIS med njegovim razvojem. Te določbe bi morale zlasti opredeliti pogoje, ki urejajo odnose med različnimi strankami, dostop zadevnih organov in osebja do lokacij ter lokalno podporo, ki jo morata zagotoviti državi članici gostiteljici.

| (5) | Ta odločba ne posega v sprejemanje prihodnjih zakonodajnih instrumentov za vzpostavljanje, delovanje, uporabo in lokacijo VIS. |
| --- | --- |

(5)

Ta odločba ne posega v sprejemanje prihodnjih zakonodajnih instrumentov za vzpostavljanje, delovanje, uporabo in lokacijo VIS.

| (6) | V skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (2) Združeno kraljestvo ni sodelovalo pri sprejetju Odločbe 2004/512/ES, ki zato zanj ni zavezujoča, niti se v njem ne uporablja, saj pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda. Zato ta odločba Komisije ni naslovljena na Združeno kraljestvo. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (2) Združeno kraljestvo ni sodelovalo pri sprejetju Odločbe 2004/512/ES, ki zato zanj ni zavezujoča, niti se v njem ne uporablja, saj pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda. Zato ta odločba Komisije ni naslovljena na Združeno kraljestvo.

| (7) | V skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (3) Irska ni sodelovala pri sprejetju Odločbe 2004/512/ES, ki zato zanjo ni zavezujoča, niti se v njej ne uporablja, saj pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda. Zato ta odločba Komisije ni naslovljena na Irsko. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (3) Irska ni sodelovala pri sprejetju Odločbe 2004/512/ES, ki zato zanjo ni zavezujoča, niti se v njej ne uporablja, saj pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda. Zato ta odločba Komisije ni naslovljena na Irsko.

| (8) | Na podlagi člena 5 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, se je Danska 13. avgusta 2004 odločila prenesti Odločbo 2004/512/ES v svojo zakonodajo. Odločba 2004/512/ES je zato zanjo zavezujoča v mednarodnem pravu. |
| --- | --- |

(8)

Na podlagi člena 5 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, se je Danska 13. avgusta 2004 odločila prenesti Odločbo 2004/512/ES v svojo zakonodajo. Odločba 2004/512/ES je zato zanjo zavezujoča v mednarodnem pravu.

| (9) | Kar zadeva Islandijo in Norveško, Odločba 2004/512/ES pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (4), kar sodi na področje iz točke B člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (5). |
| --- | --- |

(9)

Kar zadeva Islandijo in Norveško, Odločba 2004/512/ES pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (4), kar sodi na področje iz točke B člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (5).

| (10) | Kar zadeva Švico, Odločba 2004/512/ES pomeni razvoj schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, kar sodi na področje iz člena 4(1) Sklepa Sveta 2004/860/ES (6) o podpisu in o začasni uporabi nekaterih določb tega sporazuma v imenu Evropske skupnosti. |
| --- | --- |

(10)

Kar zadeva Švico, Odločba 2004/512/ES pomeni razvoj schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, kar sodi na področje iz člena 4(1) Sklepa Sveta 2004/860/ES (6) o podpisu in o začasni uporabi nekaterih določb tega sporazuma v imenu Evropske skupnosti.

| (11) | Ta uredba je akt, ki izhaja iz schengenskega pravnega reda ali je drugače povezan z njim v smislu člena 3(2) Akta o pristopu. |
| --- | --- |

(11)

Ta uredba je akt, ki izhaja iz schengenskega pravnega reda ali je drugače povezan z njim v smislu člena 3(2) Akta o pristopu.

| (12) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 5(1) Uredbe Sveta (ES) št. 2424/2001 z dne 6. decembra 2001 o razvoju druge generacije Schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (7) – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 5(1) Uredbe Sveta (ES) št. 2424/2001 z dne 6. decembra 2001 o razvoju druge generacije Schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (7) –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

1.   Med razvojem sistema je sedež centralne enote VIS v Strasbourgu (Francija).

2.   Med razvojem sistema je sedež nadomestne centralne enote v kraju Sankt Johann in Pongau (Avstrija).

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Belgijo, Češko republiko, Zvezno republiko Nemčijo, Republiko Estonijo, Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Italijansko republiko, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Republiko Madžarsko, Republiko Malto, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Avstrijo, Republiko Poljsko, Portugalsko republiko, Republiko Slovenijo, Slovaško republiko, Republiko Finsko in Kraljevino Švedsko.

V Bruslju, 3. novembra 2006

Za Komisijo

Franco FRATTINI

Podpredsednik

---

(1)  UL L 213, 15.6.2004, str. 5.

1

(2)  UL L 131, 1.6.2000, str. 43.

2

(3)  UL L 64, 7.3.2002, str. 20.

3

(4)  UL L 176, 10.7.1999, str. 36.

4

(5)  UL L 176, 10.7.1999, str. 31.

5

(6)  UL L 370, 17.12.2004, str. 78.

6

(7)  UL L 328, 13.12.2001, str. 4.

7

---

| 4.11.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 305/15 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 305/15

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 3. novembra 2006

o zaključku protidampinškega postopka glede uvoza kompaktnih diskov za snemanje (CD+/-R) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Hongkonga in Malezije

(2006/753/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“) in zlasti člena 9 Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   Začetek

| (1) | Začetek protidampinškega postopka glede uvoza kompaktnih diskov („CD-ROM-ov“) za snemanje s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“), Hongkonga in Malezije je bil objavljen 6. avgusta 2005 v Uradnem listu Evropske unije
   (2) („obvestilo o začetku postopka“). |
| --- | --- |

(1)

Začetek protidampinškega postopka glede uvoza kompaktnih diskov („CD-ROM-ov“) za snemanje s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“), Hongkonga in Malezije je bil objavljen 6. avgusta 2005 v Uradnem listu Evropske unije
   (2) („obvestilo o začetku postopka“).

| (2) | Začetek postopka je sledil pritožbi, ki jo je 24. junija 2005 v imenu proizvajalcev, ki sestavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 60 % celotne proizvodnje CD-ROM-ov v Skupnosti, vložil Odbor evropskih proizvajalcev CD-ROM-ov in DVD+/-R-ov – CECMA („pritožnik“). Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu CD-ROM-ov in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za začetek postopka. |
| --- | --- |

(2)

Začetek postopka je sledil pritožbi, ki jo je 24. junija 2005 v imenu proizvajalcev, ki sestavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 60 % celotne proizvodnje CD-ROM-ov v Skupnosti, vložil Odbor evropskih proizvajalcev CD-ROM-ov in DVD+/-R-ov – CECMA („pritožnik“). Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu CD-ROM-ov in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za začetek postopka.

1.2   Zainteresirane stranke, ki jih zadeva postopek

| (3) | Komisija je pritožnika, druge proizvajalce Skupnosti, proizvajalce izvoznike, uvoznike, dobavitelje, uporabnike in združenja, za katere je znano, da jih to zadeva, ter predstavnike LRK uradno seznanila z začetkom postopka. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da v roku, ki je določen v obvestilu o začetku, pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je pritožnika, druge proizvajalce Skupnosti, proizvajalce izvoznike, uvoznike, dobavitelje, uporabnike in združenja, za katere je znano, da jih to zadeva, ter predstavnike LRK uradno seznanila z začetkom postopka. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da v roku, ki je določen v obvestilu o začetku, pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje.

| (4) | Proizvajalci pritožniki, drugi sodelujoči proizvajalci Skupnosti, proizvajalci izvozniki, uvozniki, dobavitelji, uporabniki in združenja so izrazili svoja stališča. Vsem zainteresiranim strankam, ki so vložile ustrezni zahtevek in dokazale, da obstajajo posebni razlogi, zaradi katerih bi morale biti zaslišane, je bilo to odobreno. |
| --- | --- |

(4)

Proizvajalci pritožniki, drugi sodelujoči proizvajalci Skupnosti, proizvajalci izvozniki, uvozniki, dobavitelji, uporabniki in združenja so izrazili svoja stališča. Vsem zainteresiranim strankam, ki so vložile ustrezni zahtevek in dokazale, da obstajajo posebni razlogi, zaradi katerih bi morale biti zaslišane, je bilo to odobreno.

| (5) | Da bi proizvajalci izvozniki v LRK lahko predložili zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) ali individualno obravnavo („IO“), če tako želijo, je Komisija kitajskim družbam, za katere je znano, da jih to zadeva, poslala obrazce TGO in IO. |
| --- | --- |

(5)

Da bi proizvajalci izvozniki v LRK lahko predložili zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) ali individualno obravnavo („IO“), če tako želijo, je Komisija kitajskim družbam, za katere je znano, da jih to zadeva, poslala obrazce TGO in IO.

| (6) | Trinajst skupin proizvajalcev izvoznikov („proizvajalci izvozniki“) je zahtevalo TGO v skladu s členom 2(7) ali IO v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe, če bi preiskava pokazala, da ne izpolnjujejo pogojev za TGO. |
| --- | --- |

(6)

Trinajst skupin proizvajalcev izvoznikov („proizvajalci izvozniki“) je zahtevalo TGO v skladu s členom 2(7) ali IO v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe, če bi preiskava pokazala, da ne izpolnjujejo pogojev za TGO.

| (7) | Glede na očitno veliko število proizvajalcev izvoznikov v LRK in Hongkongu, je bilo v obvestilu o začetku za ugotavljanje dampinga predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in če bi bilo, izbrala vzorec, so bili vsi proizvajalci izvozniki zaprošeni, da se javijo Komisiji in predložijo, kot je določeno v obvestilu o začetku, osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z zadevnim izdelkom, v obdobju preiskave (1. julij 2004–30. junij 2005). |
| --- | --- |

(7)

Glede na očitno veliko število proizvajalcev izvoznikov v LRK in Hongkongu, je bilo v obvestilu o začetku za ugotavljanje dampinga predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in če bi bilo, izbrala vzorec, so bili vsi proizvajalci izvozniki zaprošeni, da se javijo Komisiji in predložijo, kot je določeno v obvestilu o začetku, osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z zadevnim izdelkom, v obdobju preiskave (1. julij 2004–30. junij 2005).

| (8) | Po preiskavi predloženih informacij in glede na veliko število proizvajalcev izvoznikov v LRK in Hongkongu, ki so bili pripravljeni sodelovati, je bilo odločeno, da je vzorčenje potrebno. |
| --- | --- |

(8)

Po preiskavi predloženih informacij in glede na veliko število proizvajalcev izvoznikov v LRK in Hongkongu, ki so bili pripravljeni sodelovati, je bilo odločeno, da je vzorčenje potrebno.

| (9) | Komisija je poslala vprašalnike vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim družbam, ki so se javile v rokih, navedenih v obvestilu o začetku. Komisija je prejela odgovore od vseh proizvajalcev pritožnikov, enega drugega proizvajalca Skupnosti, osmih nepovezanih uvoznikov, enega distributerja in sedmih trgovcev na drobno (eden od teh je hkrati trgovec na debelo), šestih proizvajalcev izvoznikov v LRK, šest proizvajalcev iz Hongkonga, štirih proizvajalcev izvoznikov v Maleziji, dveh trgovcev, povezanih s kitajskimi proizvajalci izvozniki, in enega trgovca, povezanega z malezijskim proizvajalcem izvoznikom, s sedežem na Tajvanu, enega trgovca, povezanega s proizvajalci izvozniki iz Hongkonga, dvanajstih uvoznikov, povezanih s kitajskimi ali malezijskimi proizvajalci izvozniki, s sedežem v Skupnosti. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je poslala vprašalnike vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim družbam, ki so se javile v rokih, navedenih v obvestilu o začetku. Komisija je prejela odgovore od vseh proizvajalcev pritožnikov, enega drugega proizvajalca Skupnosti, osmih nepovezanih uvoznikov, enega distributerja in sedmih trgovcev na drobno (eden od teh je hkrati trgovec na debelo), šestih proizvajalcev izvoznikov v LRK, šest proizvajalcev iz Hongkonga, štirih proizvajalcev izvoznikov v Maleziji, dveh trgovcev, povezanih s kitajskimi proizvajalci izvozniki, in enega trgovca, povezanega z malezijskim proizvajalcem izvoznikom, s sedežem na Tajvanu, enega trgovca, povezanega s proizvajalci izvozniki iz Hongkonga, dvanajstih uvoznikov, povezanih s kitajskimi ali malezijskimi proizvajalci izvozniki, s sedežem v Skupnosti.

| (10) | Komisija je poiskala in preverila vse informacije, potrebne za dokončno ugotovitev dampinga, posledične škode in interesa Skupnosti, ter izvedla preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:






  (a) | proizvajalci Skupnosti:






  — | Computer Support Italcard s.r.l. (Milano, Italija) |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komisija je poiskala in preverila vse informacije, potrebne za dokončno ugotovitev dampinga, posledične škode in interesa Skupnosti, ter izvedla preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:

(a)

proizvajalci Skupnosti:

—

Computer Support Italcard s.r.l. (Milano, Italija)

| — | Global Digital Disk GmbH & Co KG (Dresden, Nemčija) |
| --- | --- |

—

Global Digital Disk GmbH & Co KG (Dresden, Nemčija)

| — | Manufacturing Advanced Media S.A. (Mulhouse, Francija) |
| --- | --- |

—

Manufacturing Advanced Media S.A. (Mulhouse, Francija)

| — | Sony DADC AG (Salzburg, Avstrija) |
| --- | --- |

—

Sony DADC AG (Salzburg, Avstrija)

| — | TDK Recording Media Europe SA (Luksemburg) |
| --- | --- |

—

TDK Recording Media Europe SA (Luksemburg)

| (b) | proizvajalci izvozniki v LRK:






  — | Fortune (Jiangsu) Multimedia Co., Ltd, Nantong |
| --- | --- | --- |

(b)

proizvajalci izvozniki v LRK:

—

Fortune (Jiangsu) Multimedia Co., Ltd, Nantong

| — | Prodisc Technology. Inc. („Prodisc China“), Ningbo |
| --- | --- |

—

Prodisc Technology. Inc. („Prodisc China“), Ningbo

| (c) | proizvajalci izvozniki v Hongkongu:






  — | Audio Distributor’s/Artsome Ltd. |
| --- | --- | --- |

(c)

proizvajalci izvozniki v Hongkongu:

—

Audio Distributor’s/Artsome Ltd.

| — | Lead Data Inc. |
| --- | --- |

—

Lead Data Inc.

| — | Mediastar Technology Ltd. |
| --- | --- |

—

Mediastar Technology Ltd.

| — | MDA Technology Ltd. |
| --- | --- |

—

MDA Technology Ltd.

| (d) | proizvajalci izvozniki v Maleziji:






  — | Daxon Technologies Sdn Bhd, Kuala Lumpur, |
| --- | --- | --- |

(d)

proizvajalci izvozniki v Maleziji:

—

Daxon Technologies Sdn Bhd, Kuala Lumpur,

| — | Digital Data Technologies Sdn Bhd., Kuala Lumpur |
| --- | --- |

—

Digital Data Technologies Sdn Bhd., Kuala Lumpur

| — | Dragon Optical Media Technologies Sdn Bhd. Kuala Lumpur |
| --- | --- |

—

Dragon Optical Media Technologies Sdn Bhd. Kuala Lumpur

| — | Memory Tech Sdn Bhd., Kuala Lumpur |
| --- | --- |

—

Memory Tech Sdn Bhd., Kuala Lumpur

| (e) | povezani trgovci:






  — | Daxon BenQ Inc. (Tajvan) |
| --- | --- | --- |

(e)

povezani trgovci:

—

Daxon BenQ Inc. (Tajvan)

| — | Prodisc Technology Inc. (Taipei, Tajvan) |
| --- | --- |

—

Prodisc Technology Inc. (Taipei, Tajvan)

| — | Artsome Investment Ltd. (Hongkong) |
| --- | --- |

—

Artsome Investment Ltd. (Hongkong)

| (f) | nepovezani uvozniki in distributerji:






  — | Emtec International S.p.a. (Pariz, Francija) |
| --- | --- | --- |

(f)

nepovezani uvozniki in distributerji:

—

Emtec International S.p.a. (Pariz, Francija)

| — | Ingram Micro Distribution GmbH (München, Nemčija) |
| --- | --- |

—

Ingram Micro Distribution GmbH (München, Nemčija)

| — | Intenso GmbH (Vechta, Nemčija) |
| --- | --- |

—

Intenso GmbH (Vechta, Nemčija)

| — | Maxell Europe Ltd (London, Združeno kraljestvo) |
| --- | --- |

—

Maxell Europe Ltd (London, Združeno kraljestvo)

| — | Philips Recordable Media (Wiesbaden, Nemčija) |
| --- | --- |

—

Philips Recordable Media (Wiesbaden, Nemčija)

| — | Sony France S.A. (Pariz, Francija) |
| --- | --- |

—

Sony France S.A. (Pariz, Francija)

| — | Verbatim Ltd (London, Združeno kraljestvo) |
| --- | --- |

—

Verbatim Ltd (London, Združeno kraljestvo)

| (g) | povezani distributer:






  — | SK Kassetten GmbH & Co KG (Neuenrade, Nemčija) |
| --- | --- | --- |

(g)

povezani distributer:

—

SK Kassetten GmbH & Co KG (Neuenrade, Nemčija)

| (h) | trgovci na debelo/trgovci na drobno:






  — | Metro Group Buying GmbH (Düsseldorf, Nemčija) |
| --- | --- | --- |

(h)

trgovci na debelo/trgovci na drobno:

—

Metro Group Buying GmbH (Düsseldorf, Nemčija)

| (i) | trgovci na drobno:






  — | Carrefour Marchandises Internationales (Pariz, Francija) |
| --- | --- | --- |

(i)

trgovci na drobno:

—

Carrefour Marchandises Internationales (Pariz, Francija)

| — | El Corte Inglés S.A.(Madrid, Španija) |
| --- | --- |

—

El Corte Inglés S.A.(Madrid, Španija)

| — | FNAC S.A. (Pariz, Francija) |
| --- | --- |

—

FNAC S.A. (Pariz, Francija)

| (j) | druge zainteresirane stranke:






  — | Philips Intellectual Property & Standards, Eindhoven, Nizozemska |
| --- | --- | --- |

(j)

druge zainteresirane stranke:

—

Philips Intellectual Property & Standards, Eindhoven, Nizozemska

| (11) | Glede na potrebo po vzpostavitvi normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike v LRK, katerim TGO mogoče ne bi bil odobren, je preveritveni obisk za vzpostavitev normalne vrednosti na podlagi podatkov primerljive države potekal v prostorih naslednje družbe:






  — | Taiyo Yuden, Inc. (Takasaki, Japonska) |
| --- | --- | --- |

(11)

Glede na potrebo po vzpostavitvi normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike v LRK, katerim TGO mogoče ne bi bil odobren, je preveritveni obisk za vzpostavitev normalne vrednosti na podlagi podatkov primerljive države potekal v prostorih naslednje družbe:

—

Taiyo Yuden, Inc. (Takasaki, Japonska)

1.3   Vzorčenje

| (12) | Glede proizvajalcev izvoznikov v LRK in Hongkongu je Komisija v skladu s členom 17 osnovne uredbe izbrala vzorec, ki temelji na največjem reprezentativnem obsegu izvoza v Skupnost, ki ga je bilo mogoče v razpoložljivem času primerno preučen. |
| --- | --- |

(12)

Glede proizvajalcev izvoznikov v LRK in Hongkongu je Komisija v skladu s členom 17 osnovne uredbe izbrala vzorec, ki temelji na največjem reprezentativnem obsegu izvoza v Skupnost, ki ga je bilo mogoče v razpoložljivem času primerno preučen.

| (13) | Izbrani vzorec za kitajske proizvajalce izvoznike zajema štiri kitajske proizvajalce izvoznike, ki predstavljajo približno 85 % obsega izvoza sodelujočih strank iz LRK v Skupnost. Poleg tega sta bila dva izvoznika vključena na rezervni seznam. |
| --- | --- |

(13)

Izbrani vzorec za kitajske proizvajalce izvoznike zajema štiri kitajske proizvajalce izvoznike, ki predstavljajo približno 85 % obsega izvoza sodelujočih strank iz LRK v Skupnost. Poleg tega sta bila dva izvoznika vključena na rezervni seznam.

| (14) | Izbrani vzorci za proizvajalce izvoznike iz Hongkonga zajemajo štiri družbe, ki predstavljajo približno 90 % obsega izvoza sodelujočih proizvajalcev izvoznikov iz Hongkonga v Skupnost. Poleg tega sta bili dve družbi vključeni na rezervni seznam. |
| --- | --- |

(14)

Izbrani vzorci za proizvajalce izvoznike iz Hongkonga zajemajo štiri družbe, ki predstavljajo približno 90 % obsega izvoza sodelujočih proizvajalcev izvoznikov iz Hongkonga v Skupnost. Poleg tega sta bili dve družbi vključeni na rezervni seznam.

| (15) | Komisija je prejela izpolnjene vprašalnike od vzorčenih izvoznikov iz LRK in Hongkonga, kakor tudi družb na rezervnem seznamu. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je prejela izpolnjene vprašalnike od vzorčenih izvoznikov iz LRK in Hongkonga, kakor tudi družb na rezervnem seznamu.

| (16) | V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe je bilo s kitajskimi in hongkonškimi organi opravljeno posvetovanje o vzorcih,vendar ti niso predložili pripomb. |
| --- | --- |

(16)

V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe je bilo s kitajskimi in hongkonškimi organi opravljeno posvetovanje o vzorcih,vendar ti niso predložili pripomb.

1.4   Obdobje preiskave

| (17) | Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. julija 2004 do 30. junija 2005 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2002 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(17)

Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. julija 2004 do 30. junija 2005 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2002 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).

1.5   Začasni ukrepi

| (18) | Treba je opozoriti, da zaradi potrebe po nadaljnji proučitvi nekaterih vidikov škode, vzročne zveze in interesov Skupnosti, v sedanji preiskavi niso bili uvedeni nobeni začasni ukrepi. Vse stranke so prejele obvestilo o predhodnih ugotovitvah, dejstvih in premislekih, na katerih je temeljila odločitev o neuvedbi začasnih ukrepov. Vsem strankam je bilo določeno obdobje, v katerem lahko izrazijo pripombe. |
| --- | --- |

(18)

Treba je opozoriti, da zaradi potrebe po nadaljnji proučitvi nekaterih vidikov škode, vzročne zveze in interesov Skupnosti, v sedanji preiskavi niso bili uvedeni nobeni začasni ukrepi. Vse stranke so prejele obvestilo o predhodnih ugotovitvah, dejstvih in premislekih, na katerih je temeljila odločitev o neuvedbi začasnih ukrepov. Vsem strankam je bilo določeno obdobje, v katerem lahko izrazijo pripombe.

| (19) | Nekatere zainteresirane stranke so predložile pisne pripombe. Tem strankam je bila na zahtevo dana tudi možnost za ustno zaslišanje. Komisija je nadaljevala z iskanjem in preverjanjem vseh informacij, za katere je menila, da so potrebne za njene dokončne ugotovitve. |
| --- | --- |

(19)

Nekatere zainteresirane stranke so predložile pisne pripombe. Tem strankam je bila na zahtevo dana tudi možnost za ustno zaslišanje. Komisija je nadaljevala z iskanjem in preverjanjem vseh informacij, za katere je menila, da so potrebne za njene dokončne ugotovitve.

1.6   Obstoječi ukrepi na uvoz CD-ROM-ov iz drugih držav

| (20) | Dokončne protidampinške dajatve na uvoz CD-ROM-ov iz Tajvana so bile uvedene 19. junija 2002 (3). Gibale so se med 17,7 % in 38,5 %. |
| --- | --- |

(20)

Dokončne protidampinške dajatve na uvoz CD-ROM-ov iz Tajvana so bile uvedene 19. junija 2002 (3). Gibale so se med 17,7 % in 38,5 %.

| (21) | Poleg tega je bila 6. junija 2003 uvedena dokončna izravnalna dajatev na uvoz CD-ROM-ov iz Indije (4). Dajatev znaša 7,3 %. |
| --- | --- |

(21)

Poleg tega je bila 6. junija 2003 uvedena dokončna izravnalna dajatev na uvoz CD-ROM-ov iz Indije (4). Dajatev znaša 7,3 %.

1.7   Zadevni izdelek in podobni izdelek

1.7.1   Zadevni izdelek

| (22) | Zadevni izdelek zajema kompaktne diske (CD-ROM-i) s poreklom iz LRK, Hongkonga in Malezije, leta 2005 uvrščeni pod oznako KN ex 8523 90 00. Zaradi sprememb kombinirane nomenklature in, ker CD/R-ji s snemalno zmogljivostjo več kot 900 megabajtov od leta 2006 ne obstajajo več, je zadevni izdelek uvrščen pod oznako KN ex 8523 90 10. |
| --- | --- |

(22)

Zadevni izdelek zajema kompaktne diske (CD-ROM-i) s poreklom iz LRK, Hongkonga in Malezije, leta 2005 uvrščeni pod oznako KN ex 8523 90 00. Zaradi sprememb kombinirane nomenklature in, ker CD/R-ji s snemalno zmogljivostjo več kot 900 megabajtov od leta 2006 ne obstajajo več, je zadevni izdelek uvrščen pod oznako KN ex 8523 90 10.

| (23) | Zadevni izdelek je polikarbonaten disk, prevlečen s slojem barve, odsevnim slojem in zaščitnim slojem. Čeprav je snemanje na take diske mogoče izvesti v več korakih, posnetih podatkov ni več mogoče izbrisati. Disk je optični medij za shranjevanje podatkov ali glasbe v digitalni obliki. |
| --- | --- |

(23)

Zadevni izdelek je polikarbonaten disk, prevlečen s slojem barve, odsevnim slojem in zaščitnim slojem. Čeprav je snemanje na take diske mogoče izvesti v več korakih, posnetih podatkov ni več mogoče izbrisati. Disk je optični medij za shranjevanje podatkov ali glasbe v digitalni obliki.

| (24) | CD-ROM-e se razlikujejo po vrsti shranjenih podatkov (podatkovni CD-ROM-i napram glasbenim CD-ROM-om), zmogljivosti shranjevanja, plasti odsevne kovine in po tem, ali je CD-ROM potiskan. Preiskava je pokazala, da imajo vse vrste CD-ROM-ov enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter osnovno uporabo. Zato se jih šteje za en sam izdelek. |
| --- | --- |

(24)

CD-ROM-e se razlikujejo po vrsti shranjenih podatkov (podatkovni CD-ROM-i napram glasbenim CD-ROM-om), zmogljivosti shranjevanja, plasti odsevne kovine in po tem, ali je CD-ROM potiskan. Preiskava je pokazala, da imajo vse vrste CD-ROM-ov enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter osnovno uporabo. Zato se jih šteje za en sam izdelek.

1.7.2   Podobni izdelek

| (25) | Med zadevnim izdelkom in CD-ROM-i, ki so izdelani in prodani na domačem trgu v LRK, Hongkongu, Maleziji in na Japonskem, ki je predstavljala primerljivo državo, ter CD-ROM-i, ki jih je v Skupnosti izdelala in prodala industrija Skupnosti, ni bilo ugotovljenih razlik. Za vse je bilo ugotovljeno, da imajo enake osnovne fizikalne, kemijske lastnosti in končno uporabo. |
| --- | --- |

(25)

Med zadevnim izdelkom in CD-ROM-i, ki so izdelani in prodani na domačem trgu v LRK, Hongkongu, Maleziji in na Japonskem, ki je predstavljala primerljivo državo, ter CD-ROM-i, ki jih je v Skupnosti izdelala in prodala industrija Skupnosti, ni bilo ugotovljenih razlik. Za vse je bilo ugotovljeno, da imajo enake osnovne fizikalne, kemijske lastnosti in končno uporabo.

| (26) | Zato se sklene, da vse vrste CD-ROM-ov predstavljajo en izdelek in se štejejo za podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(26)

Zato se sklene, da vse vrste CD-ROM-ov predstavljajo en izdelek in se štejejo za podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

2.   DAMPING

| (27) | Preiskava je pokazala, da je stopnja dampinga za vsakega sodelujočega proizvajalca izvoznika iz zadevnih držav večja od de minimis. Vendar pa na podlagi sklepov ni treba natančno opredeliti teh ugotovitev. |
| --- | --- |

(27)

Preiskava je pokazala, da je stopnja dampinga za vsakega sodelujočega proizvajalca izvoznika iz zadevnih držav večja od de minimis. Vendar pa na podlagi sklepov ni treba natančno opredeliti teh ugotovitev.

3.   ŠKODA

3.1   Proizvodnja Skupnosti

| (28) | V skladu z opredelitvijo industrije Skupnosti, določene v členu 4(1) osnovne uredbe, je bila ob začetku preiskave vključena v opredelitev proizvodnje Skupnosti štela tudi proizvodnja naslednjih proizvajalcev Skupnosti:






  — | pet pritožnikov proizvajalcev Skupnosti:






  — | CDA Datenträger Albrechts GmbH („CDA“) |
| --- | --- | --- | --- |

(28)

V skladu z opredelitvijo industrije Skupnosti, določene v členu 4(1) osnovne uredbe, je bila ob začetku preiskave vključena v opredelitev proizvodnje Skupnosti štela tudi proizvodnja naslednjih proizvajalcev Skupnosti:

—

pet pritožnikov proizvajalcev Skupnosti:

—

CDA Datenträger Albrechts GmbH („CDA“)

| — | Computer Support Italcard s.r.l. („CSI“) |
| --- | --- |

—

Computer Support Italcard s.r.l. („CSI“)

| — | Global Digital Disc GmbH & Co KG („GDD“) |
| --- | --- |

—

Global Digital Disc GmbH & Co KG („GDD“)

| — | Manufacturing Advanced Media S.A. („MAM-E“) |
| --- | --- |

—

Manufacturing Advanced Media S.A. („MAM-E“)

| — | TDK Recording Media Europe S.A. („TDK“) |
| --- | --- |

—

TDK Recording Media Europe S.A. („TDK“)

| — | dva druga proizvajalca Skupnosti, ki sta v celoti sodelovala v preiskavi in podprla postopek:






  — | BOC SA |
| --- | --- | --- |

—

dva druga proizvajalca Skupnosti, ki sta v celoti sodelovala v preiskavi in podprla postopek:

—

BOC SA

| — | Sony DADC Austria AG („Sony DADC“) |
| --- | --- |

—

Sony DADC Austria AG („Sony DADC“)

| — | trinajst drugih proizvajalcev, navedenih v pritožbi, ki so prejeli vprašalnik, vendar ga niso izpolnili. |
| --- | --- |

—

trinajst drugih proizvajalcev, navedenih v pritožbi, ki so prejeli vprašalnik, vendar ga niso izpolnili.

3.1.1   Izvzetje proizvajalcev Skupnosti iz opredelitve proizvajalcev Skupnosti zaradi znatnega uvoza med ali po koncu OP.

3.1.1.1   Družba A

| (29) | Iz izpolnjenega vprašalnika družbe A, je razvidno, da je poleg lastne proizvodnje v Skupnosti uvažala zadevni izdelek iz zadevnih držav. Delež uvoza, ki je bil prodan na trgu Skupnosti, je znatno presegel delež podobnega izdelka, ki je bil izdelan in prodan v Skupnosti. |
| --- | --- |

(29)

Iz izpolnjenega vprašalnika družbe A, je razvidno, da je poleg lastne proizvodnje v Skupnosti uvažala zadevni izdelek iz zadevnih držav. Delež uvoza, ki je bil prodan na trgu Skupnosti, je znatno presegel delež podobnega izdelka, ki je bil izdelan in prodan v Skupnosti.

| (30) | Nato se je proučilo, ali je kljub znatnemu uvozu, središče dejavnosti družbe A še vedno v Skupnosti in/ali je obseg uvoza lahko samo začasne narave. |
| --- | --- |

(30)

Nato se je proučilo, ali je kljub znatnemu uvozu, središče dejavnosti družbe A še vedno v Skupnosti in/ali je obseg uvoza lahko samo začasne narave.

| (31) | Ugotovljeno je bilo, da uvoz družbe A ni bil začasne narave, pač pa je temeljil na strateški odločitvi družbe, da svojo proizvodnjo utemelji na t. i. „Original Design Manufacturers („ODM“)“, torej na družbah, ki svoje izdelke oblikujejo in proizvajajo, vendar prodajajo pod tujimi blagovnimi znamkami. Zato ni bilo mogoče skleniti, da je središče dejavnosti družbe A za proizvodnjo CD-ROM-ov še vedno v Skupnosti, saj je verjetno, da bi družba A za svojo prodajo na trgu Skupnosti nadaljevala z znatnim uvozom iz zadevnih držav. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so v OP uvoženi CD-ROM-i predstavljali večino prodaje družbe A na trgu Skupnosti. To družbo uvršča bolj med uvoznike kot proizvajalce. Ugotovljeno je bilo tudi, da je glavna uprava družbe A in središče R&R za CD-ROM-e izven Skupnosti. |
| --- | --- |

(31)

Ugotovljeno je bilo, da uvoz družbe A ni bil začasne narave, pač pa je temeljil na strateški odločitvi družbe, da svojo proizvodnjo utemelji na t. i. „Original Design Manufacturers („ODM“)“, torej na družbah, ki svoje izdelke oblikujejo in proizvajajo, vendar prodajajo pod tujimi blagovnimi znamkami. Zato ni bilo mogoče skleniti, da je središče dejavnosti družbe A za proizvodnjo CD-ROM-ov še vedno v Skupnosti, saj je verjetno, da bi družba A za svojo prodajo na trgu Skupnosti nadaljevala z znatnim uvozom iz zadevnih držav. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so v OP uvoženi CD-ROM-i predstavljali večino prodaje družbe A na trgu Skupnosti. To družbo uvršča bolj med uvoznike kot proizvajalce. Ugotovljeno je bilo tudi, da je glavna uprava družbe A in središče R&R za CD-ROM-e izven Skupnosti.

| (32) | Zato je bilo sklenjeno, da družba A ne sme biti vključena v opredelitev industrije Skupnosti in, da se njena proizvodnja izvzame iz opredelitve proizvodnje Skupnosti. |
| --- | --- |

(32)

Zato je bilo sklenjeno, da družba A ne sme biti vključena v opredelitev industrije Skupnosti in, da se njena proizvodnja izvzame iz opredelitve proizvodnje Skupnosti.

| (33) | Poleg tega je družba A v vmesnem času umaknila svojo podporo pritožbi ter se izrekla proti uvedbi protidampinških ukrepov za uvoz iz zadevnih držav, kar potrjuje zgoraj navedeno oceno spremembe središča interesa družbe A. |
| --- | --- |

(33)

Poleg tega je družba A v vmesnem času umaknila svojo podporo pritožbi ter se izrekla proti uvedbi protidampinških ukrepov za uvoz iz zadevnih držav, kar potrjuje zgoraj navedeno oceno spremembe središča interesa družbe A.

3.1.1.2   Družba B

| (34) | Iz izpolnjenega vprašalnika družbe B je razvidno, da je v obravnavanem obdobju poleg lastne proizvodnje v Skupnosti zadevni izdelek tudi uvažala. Vendar se je uvoz med OP zmanjšal za manj kot 1 % skupne prodaje, zato se zmanjšanje šteje kot nepomembno. |
| --- | --- |

(34)

Iz izpolnjenega vprašalnika družbe B je razvidno, da je v obravnavanem obdobju poleg lastne proizvodnje v Skupnosti zadevni izdelek tudi uvažala. Vendar se je uvoz med OP zmanjšal za manj kot 1 % skupne prodaje, zato se zmanjšanje šteje kot nepomembno.

| (35) | Poleg tega je Komisija prejela tudi izpolnjen vprašalnik druge družbe („B-Rel“), za katero se je izkazalo, da ima isto matično družbo („korporacijo družbe B“) kot družba B. Zato se družbo B-Rel in družbo B šteje za povezani, v skladu s členom 4(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(35)

Poleg tega je Komisija prejela tudi izpolnjen vprašalnik druge družbe („B-Rel“), za katero se je izkazalo, da ima isto matično družbo („korporacijo družbe B“) kot družba B. Zato se družbo B-Rel in družbo B šteje za povezani, v skladu s členom 4(2) osnovne uredbe.

| (36) | Kot distributer CD-ROM-ov družbe B za maloprodajni trg v Skupnosti je B-Rel kupila vse CD-ROM-e, ki jih je družba B namenila za maloprodajni trg. Poleg tega je družba B-Rel uvozila znatne količine iz tretjih držav, vključno z zadevnimi državami. |
| --- | --- |

(36)

Kot distributer CD-ROM-ov družbe B za maloprodajni trg v Skupnosti je B-Rel kupila vse CD-ROM-e, ki jih je družba B namenila za maloprodajni trg. Poleg tega je družba B-Rel uvozila znatne količine iz tretjih držav, vključno z zadevnimi državami.

| (37) | Primerjava prodaje CR-ROM-ov družbe B-Rel s poreklom iz zadevnih držav in tistih, ki jih je izdelala družba B (in jih nato neposredno prodala poslovnim strankam ali preko družbe B-Rel trgovcem na drobno) je pokazala, da je za korporacijo družbe B delež uvoza izdelka, ki se je prodal na trgu Skupnosti, znatno presegel delež podobnega izdelka, ki je bil izdelan in prodan v Skupnosti. |
| --- | --- |

(37)

Primerjava prodaje CR-ROM-ov družbe B-Rel s poreklom iz zadevnih držav in tistih, ki jih je izdelala družba B (in jih nato neposredno prodala poslovnim strankam ali preko družbe B-Rel trgovcem na drobno) je pokazala, da je za korporacijo družbe B delež uvoza izdelka, ki se je prodal na trgu Skupnosti, znatno presegel delež podobnega izdelka, ki je bil izdelan in prodan v Skupnosti.

| (38) | Nato se je proučilo, ali je kljub znatnemu uvozu središče dejavnosti družbe B še vedno v Skupnosti in/ali je obseg uvoza lahko samo začasne narave. |
| --- | --- |

(38)

Nato se je proučilo, ali je kljub znatnemu uvozu središče dejavnosti družbe B še vedno v Skupnosti in/ali je obseg uvoza lahko samo začasne narave.

| (39) | Iz ugotovitev preiskave je mogoče razbrati, da se uvoza ne more šteti za začasnega (saj se obseg lastne proizvodnje CD-ROM-ov v bližnji prihodnosti ne bi znatno povečal, tudi če se upošteva možna širitev proizvodnih zmogljivosti družbe B). Zato se zdi verjetno, da bi korporacija družbe B, velik delež izdelkov, ki bi jih prodala v Skupnosti, pridobila iz zadevnih držav. Ugotovljeno je bilo tudi, da je glavna uprava korporacije družbe B in središče R&R za CD-ROM-e izven Skupnosti. Zato ni bilo mogoče skleniti, da je središče dejavnosti korporacije družbe B za proizvodnjo CD-ROM-ov v Skupnosti. |
| --- | --- |

(39)

Iz ugotovitev preiskave je mogoče razbrati, da se uvoza ne more šteti za začasnega (saj se obseg lastne proizvodnje CD-ROM-ov v bližnji prihodnosti ne bi znatno povečal, tudi če se upošteva možna širitev proizvodnih zmogljivosti družbe B). Zato se zdi verjetno, da bi korporacija družbe B, velik delež izdelkov, ki bi jih prodala v Skupnosti, pridobila iz zadevnih držav. Ugotovljeno je bilo tudi, da je glavna uprava korporacije družbe B in središče R&R za CD-ROM-e izven Skupnosti. Zato ni bilo mogoče skleniti, da je središče dejavnosti korporacije družbe B za proizvodnjo CD-ROM-ov v Skupnosti.

| (40) | Zato je bilo sklenjeno, da se družbe B ne more vključiti v opredelitev industrije Skupnosti in da se njena proizvodnja zato izvzame iz opredelitve proizvodnje Skupnosti. |
| --- | --- |

(40)

Zato je bilo sklenjeno, da se družbe B ne more vključiti v opredelitev industrije Skupnosti in da se njena proizvodnja zato izvzame iz opredelitve proizvodnje Skupnosti.

3.1.1.3   Družba C

| (41) | Komisija je prejela izpolnjen vprašalnik proizvajalca Skupnosti družbe C, ter družbe C-Rel, distributerja CD-ROM-ov s sedežem v Nemčiji. Ugotovljeno je bilo, da imata družba C in družba C-Rel istega lastnika in sta tako povezani v skladu s členom 4(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(41)

Komisija je prejela izpolnjen vprašalnik proizvajalca Skupnosti družbe C, ter družbe C-Rel, distributerja CD-ROM-ov s sedežem v Nemčiji. Ugotovljeno je bilo, da imata družba C in družba C-Rel istega lastnika in sta tako povezani v skladu s členom 4(2) osnovne uredbe.

| (42) | Med obdobjem preiskave je družba C-Rel prodajala in nakupovala CD-ROM-e, ki jih je izdelala družba C. Vendar je bilo na podlagi dodatnih informacij, zahtevanih od vseh proizvajalcev Skupnosti za obdobje od julija 2005 do februarja 2006, ugotovljeno, da je družba C-Rel po koncu obdobja preiskave, tj. od julija 2005 naprej, začela uvažati znatne količine (na ravni, ki je enaka proizvodnji družb C v OP) CD-ROM-ov iz tretjih držav, vključno z znatnim obsegom iz zadevnih držav. |
| --- | --- |

(42)

Med obdobjem preiskave je družba C-Rel prodajala in nakupovala CD-ROM-e, ki jih je izdelala družba C. Vendar je bilo na podlagi dodatnih informacij, zahtevanih od vseh proizvajalcev Skupnosti za obdobje od julija 2005 do februarja 2006, ugotovljeno, da je družba C-Rel po koncu obdobja preiskave, tj. od julija 2005 naprej, začela uvažati znatne količine (na ravni, ki je enaka proizvodnji družb C v OP) CD-ROM-ov iz tretjih držav, vključno z znatnim obsegom iz zadevnih držav.

| (43) | Komisija je, da bi preverila, ali je zadevni uvoz začasne narave, zahtevala dodatne podatke, tokrat za obdobje od marca 2006 do maja 2006. Na podlagi tega je, ker je obseg uvoza ostal enak, treba skleniti, da zadevni uvoz ni začasne narave, ampak strateška odločitev, da se v prihodnje znaten del izdelkov za prodajo uvozi. |
| --- | --- |

(43)

Komisija je, da bi preverila, ali je zadevni uvoz začasne narave, zahtevala dodatne podatke, tokrat za obdobje od marca 2006 do maja 2006. Na podlagi tega je, ker je obseg uvoza ostal enak, treba skleniti, da zadevni uvoz ni začasne narave, ampak strateška odločitev, da se v prihodnje znaten del izdelkov za prodajo uvozi.

| (44) | V skladu z načeli, predstavljenimi zgoraj in uporabljenimi v zvezi z družbama A in B, ter ob dejstvu, da bo družba C-Rel/družba C v prihodnosti zavarovana pred vplivi dampinškega uvoza, je bilo sklenjeno, da družba C ne sme biti vključena v opredelitev proizvodnje Skupnosti. |
| --- | --- |

(44)

V skladu z načeli, predstavljenimi zgoraj in uporabljenimi v zvezi z družbama A in B, ter ob dejstvu, da bo družba C-Rel/družba C v prihodnosti zavarovana pred vplivi dampinškega uvoza, je bilo sklenjeno, da družba C ne sme biti vključena v opredelitev proizvodnje Skupnosti.

3.1.2   Izvzetje proizvajalcev Skupnosti iz opredelitve proizvajalcev Skupnosti zaradi prenehanja proizvodnje med ali po koncu OP.

3.1.2.1   Družba D

| (45) | Po in med OP je pritožnik proizvajalec Skupnosti družba D začela postopek likvidacije. Več strank je trdilo, da je treba v skladu s prakso Skupnosti družbo D izvzeti iz opredelitve proizvodnje Skupnosti. |
| --- | --- |

(45)

Po in med OP je pritožnik proizvajalec Skupnosti družba D začela postopek likvidacije. Več strank je trdilo, da je treba v skladu s prakso Skupnosti družbo D izvzeti iz opredelitve proizvodnje Skupnosti.

| (46) | Likvidacijski upravitelj je januarja 2006 objavil, da namerava prodati vsa sredstva družbe D, vključno z njenimi proizvodnimi linijami. Pritožnik je nato obvestil Komisijo, da namerava odvisna družba družbe D, pritožnik proizvajalec Skupnosti družba E, pridobiti proizvodne linije svoje nadrejene družbe, ter jih v svojih prostorih ponovno namestiti ter uporabiti za nadaljevanje proizvodnje CD-ROM-ov, v ta namen bi bila družba E dokapitalizirana in prodana zunanji stranki. |
| --- | --- |

(46)

Likvidacijski upravitelj je januarja 2006 objavil, da namerava prodati vsa sredstva družbe D, vključno z njenimi proizvodnimi linijami. Pritožnik je nato obvestil Komisijo, da namerava odvisna družba družbe D, pritožnik proizvajalec Skupnosti družba E, pridobiti proizvodne linije svoje nadrejene družbe, ter jih v svojih prostorih ponovno namestiti ter uporabiti za nadaljevanje proizvodnje CD-ROM-ov, v ta namen bi bila družba E dokapitalizirana in prodana zunanji stranki.

| (47) | Zato v času vmesnega poročila ni bilo mogoče skleniti, da je treba družbo D izvzeti iz opredelitve proizvodnje Skupnosti, saj naj bi se proizvodne linije verjetno ponovno namestile in uporabile v prostorih njene odvisne družbe v Skupnosti, družbe E. |
| --- | --- |

(47)

Zato v času vmesnega poročila ni bilo mogoče skleniti, da je treba družbo D izvzeti iz opredelitve proizvodnje Skupnosti, saj naj bi se proizvodne linije verjetno ponovno namestile in uporabile v prostorih njene odvisne družbe v Skupnosti, družbe E.

| (48) | Vendar je bila na podlagi zahtevanih dodatnih informacij za obdobje od julija 2005 do maja 2006 (tj. po OP) ugotovljeno, da proizvodne linije dejansko niso bile ponovno nameščene, saj sta proizvodnja in zmogljivost ustrezali tistima, pred nakupom proizvodnih linij. Poleg tega ni bil službam Komisije predložen noben veljaven poslovni načrt, ki bi dokazal, da so bile proizvodne linije nameščene v prostorih družbe E. |
| --- | --- |

(48)

Vendar je bila na podlagi zahtevanih dodatnih informacij za obdobje od julija 2005 do maja 2006 (tj. po OP) ugotovljeno, da proizvodne linije dejansko niso bile ponovno nameščene, saj sta proizvodnja in zmogljivost ustrezali tistima, pred nakupom proizvodnih linij. Poleg tega ni bil službam Komisije predložen noben veljaven poslovni načrt, ki bi dokazal, da so bile proizvodne linije nameščene v prostorih družbe E.

| (49) | Praksa Skupnosti je, da proizvajalci, ki so dokončno prenehali s svojo proizvodnjo med ali po OP, ne morejo biti vključeni v opredelitev industrije Skupnosti v skladu s členom 4 osnovne uredbe. Zato je treba proizvodnjo družbe D izvzeti iz opredelitve proizvodnje Skupnosti, saj so proizvodne linije družbe D ostale dokončno zaprte po koncu OP in ni dokazov, da bodo začele ponovno obratovati. |
| --- | --- |

(49)

Praksa Skupnosti je, da proizvajalci, ki so dokončno prenehali s svojo proizvodnjo med ali po OP, ne morejo biti vključeni v opredelitev industrije Skupnosti v skladu s členom 4 osnovne uredbe. Zato je treba proizvodnjo družbe D izvzeti iz opredelitve proizvodnje Skupnosti, saj so proizvodne linije družbe D ostale dokončno zaprte po koncu OP in ni dokazov, da bodo začele ponovno obratovati.

3.1.2.2   CDA & BOC SA

| (50) | Po objavi obvestila o začetku sta še dve družbi CDA in BOC SA obvestili Komisijo, da sta v bližnji prihodnosti prenehali s proizvodnjo v Skupnosti. |
| --- | --- |

(50)

Po objavi obvestila o začetku sta še dve družbi CDA in BOC SA obvestili Komisijo, da sta v bližnji prihodnosti prenehali s proizvodnjo v Skupnosti.

| (51) | Zato sta bili družbi CDA in BOC SA izvzeti iz opredelitve industrije Skupnosti, njuna proizvodnja pa iz opredelitve proizvodnje Skupnosti. |
| --- | --- |

(51)

Zato sta bili družbi CDA in BOC SA izvzeti iz opredelitve industrije Skupnosti, njuna proizvodnja pa iz opredelitve proizvodnje Skupnosti.

3.1.3   Ostali proizvajalci Skupnosti

| (52) | Pritožnik je predložil seznam trinajstih drugih proizvajalcev v Skupnosti. Z izjemo družbe BOC SA ni nihče od teh proizvajalcev sodeloval v preiskavi. Kljub temu jih je treba pri opredelitvi proizvodnje Skupnosti upoštevati. |
| --- | --- |

(52)

Pritožnik je predložil seznam trinajstih drugih proizvajalcev v Skupnosti. Z izjemo družbe BOC SA ni nihče od teh proizvajalcev sodeloval v preiskavi. Kljub temu jih je treba pri opredelitvi proizvodnje Skupnosti upoštevati.

| (53) | Na podlagi informacij pritožnika je bila proizvodnja teh družb ocenjena na približno 264 milijonov enot (za koledarsko leto 2004). |
| --- | --- |

(53)

Na podlagi informacij pritožnika je bila proizvodnja teh družb ocenjena na približno 264 milijonov enot (za koledarsko leto 2004).

| (54) | Iz nedavnih informacij pritožnika je razvidno, da so vsaj štirje od navedenih ostalih proizvajalcev Skupnosti med ali po OP prenehali s proizvodnjo. |
| --- | --- |

(54)

Iz nedavnih informacij pritožnika je razvidno, da so vsaj štirje od navedenih ostalih proizvajalcev Skupnosti med ali po OP prenehali s proizvodnjo.

| (55) | Kot je navedeno zgoraj, se proizvajalcev, ki so dokončno prenehali s svojo proizvodnjo med ali po OP, ne sme vključiti v opredelitev industrije Skupnosti. Zato je treba iz opredelitve proizvodnje Skupnosti izvzeti tudi zadevne štiri družbe. |
| --- | --- |

(55)

Kot je navedeno zgoraj, se proizvajalcev, ki so dokončno prenehali s svojo proizvodnjo med ali po OP, ne sme vključiti v opredelitev industrije Skupnosti. Zato je treba iz opredelitve proizvodnje Skupnosti izvzeti tudi zadevne štiri družbe.

| (56) | Sklene se, da se proizvodnja CD-ROM-ov Skupnosti v smislu člena 4(1) osnovne uredbe, opredeli kot:






  — | CD-ROM-i, ki jih proizvaja prvotnih 20 družb, navedenih v uvodni izjavi (28), razen






  — | CD-ROM-ov, ki jih proizvajajo tri družbe, ki so, kot je navedeno v uvodnih izjavah (29) do (44), izvzete zaradi uvoza; in |
| --- | --- | --- | --- |

(56)

Sklene se, da se proizvodnja CD-ROM-ov Skupnosti v smislu člena 4(1) osnovne uredbe, opredeli kot:

—

CD-ROM-i, ki jih proizvaja prvotnih 20 družb, navedenih v uvodni izjavi (28), razen

—

CD-ROM-ov, ki jih proizvajajo tri družbe, ki so, kot je navedeno v uvodnih izjavah (29) do (44), izvzete zaradi uvoza; in

| — | proizvodnje treh sodelujočih družb, ki so bile, kot je navedeno v uvodnih izjavah (45) do (51), izvzete zaradi prenehanja proizvodnje v Skupnosti; |
| --- | --- |

—

proizvodnje treh sodelujočih družb, ki so bile, kot je navedeno v uvodnih izjavah (45) do (51), izvzete zaradi prenehanja proizvodnje v Skupnosti;

| — | proizvodnje štirih nesodelujočih družb, ki so bile, kot je navedeno v uvodnih izjavah (52) do (55), izvzete zaradi prenehanja proizvodnje v Skupnosti. |
| --- | --- |

—

proizvodnje štirih nesodelujočih družb, ki so bile, kot je navedeno v uvodnih izjavah (52) do (55), izvzete zaradi prenehanja proizvodnje v Skupnosti.

| (57) | Skupna proizvodnja preostalih desetih proizvajalcev, ki sestavljajo industrijo Skupnosti v smislu člena 4(1) osnovne uredbe, je bila med OP ocenjena na 168 milijonov enot. |
| --- | --- |

(57)

Skupna proizvodnja preostalih desetih proizvajalcev, ki sestavljajo industrijo Skupnosti v smislu člena 4(1) osnovne uredbe, je bila med OP ocenjena na 168 milijonov enot.

3.2   Opredelitev industrije Skupnosti

| (58) | Iz uvodne izjave (57) zgoraj je razvidno, da je proizvodnjo Skupnosti v smislu člena 4(1) osnovne uredbe, sestavljalo deset proizvajalcev, katerih skupna proizvodnja je bila ocenjena na 168 milijonov enot. |
| --- | --- |

(58)

Iz uvodne izjave (57) zgoraj je razvidno, da je proizvodnjo Skupnosti v smislu člena 4(1) osnovne uredbe, sestavljalo deset proizvajalcev, katerih skupna proizvodnja je bila ocenjena na 168 milijonov enot.

| (59) | Poleg tega je iz uvodne izjave (28) in uvodnih izjav, ki sledijo, razvidno, da je Manufacturing Advanced Media („MAM-E“) edini proizvajalec Skupnosti, ki je sodeloval s Komisijo v preiskavi. |
| --- | --- |

(59)

Poleg tega je iz uvodne izjave (28) in uvodnih izjav, ki sledijo, razvidno, da je Manufacturing Advanced Media („MAM-E“) edini proizvajalec Skupnosti, ki je sodeloval s Komisijo v preiskavi.

| (60) | Skupna proizvodnja te družbe znaša več kot 50 % proizvodnje Skupnosti. Zaradi tega se šteje, da ta družba sestavlja industrijo Skupnosti v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(60)

Skupna proizvodnja te družbe znaša več kot 50 % proizvodnje Skupnosti. Zaradi tega se šteje, da ta družba sestavlja industrijo Skupnosti v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe.

3.3   Potrošnja Skupnosti

3.3.1   Uvodne pripombe

3.3.1.1   Podatki o uvozu

| (61) | Statistični podatki o uvozu CD-ROM-ov so vključeni v podatke Eurostata pod oznako KN 8523 90 00. Vendar so pod isto oznako KN vključeni tudi drugi snemalni mediji tako kot DVD-R, CD-ROM-i itd. Poleg tega se uvoz pod oznako KN 8523 90 00 evidentira v kilogramih, medtem ko vse zainteresirane stranke CD-ROM-e, ki jih izdelajo in prodajo, evidentirajo po enotah. Zato statistični podatki Eurostata brez podrobnejše razčlenitve pridobljenih vrednosti niso zanesljiv vir podatkov. |
| --- | --- |

(61)

Statistični podatki o uvozu CD-ROM-ov so vključeni v podatke Eurostata pod oznako KN 8523 90 00. Vendar so pod isto oznako KN vključeni tudi drugi snemalni mediji tako kot DVD-R, CD-ROM-i itd. Poleg tega se uvoz pod oznako KN 8523 90 00 evidentira v kilogramih, medtem ko vse zainteresirane stranke CD-ROM-e, ki jih izdelajo in prodajo, evidentirajo po enotah. Zato statistični podatki Eurostata brez podrobnejše razčlenitve pridobljenih vrednosti niso zanesljiv vir podatkov.

| (62) | Zato so bili statistični podatki podrobneje razčlenjeni z uporabo metode, ki jo predlagal pritožnik, in nato podkrepljeni s podatki, pridobljenimi med preiskavo, tj. podatki izvoznikov in drugih virov, da se zagotovi, da so vrednosti kar najbolj popolne in natančne. |
| --- | --- |

(62)

Zato so bili statistični podatki podrobneje razčlenjeni z uporabo metode, ki jo predlagal pritožnik, in nato podkrepljeni s podatki, pridobljenimi med preiskavo, tj. podatki izvoznikov in drugih virov, da se zagotovi, da so vrednosti kar najbolj popolne in natančne.

3.3.1.2   Podatki o proizvodnji Skupnosti

| (63) | Podatki o proizvodnji Skupnosti so bili pridobljeni s preverjenimi odgovori na vprašalnik edinega sodelujočega proizvajalca Skupnosti, ki sestavlja industrijo Skupnosti. Nadaljnje informacije o proizvodnji Skupnosti so bile pridobljene na podlagi izpolnjenih vprašalnikov družb, ki so bile izvzete iz opredelitve proizvodnje Skupnosti ter podatkov iz pritožbe. |
| --- | --- |

(63)

Podatki o proizvodnji Skupnosti so bili pridobljeni s preverjenimi odgovori na vprašalnik edinega sodelujočega proizvajalca Skupnosti, ki sestavlja industrijo Skupnosti. Nadaljnje informacije o proizvodnji Skupnosti so bile pridobljene na podlagi izpolnjenih vprašalnikov družb, ki so bile izvzete iz opredelitve proizvodnje Skupnosti ter podatkov iz pritožbe.

3.3.2   Potrošnja

| (64) | Potrošnja v Skupnosti je bila določena na podlagi:






  — | skupnega uvoza zadevnega izdelka v Skupnost, kot je navedeno v podatkih Eurostata, in izraženega v enotah; |
| --- | --- | --- |

(64)

Potrošnja v Skupnosti je bila določena na podlagi:

—

skupnega uvoza zadevnega izdelka v Skupnost, kot je navedeno v podatkih Eurostata, in izraženega v enotah;

| — | skupne preverjene prodaje industrije Skupnosti na trg Skupnosti; |
| --- | --- |

—

skupne preverjene prodaje industrije Skupnosti na trg Skupnosti;

| — | skupne preverjene prodaje drugih sodelujočih proizvajalcev na trg Skupnosti; |
| --- | --- |

—

skupne preverjene prodaje drugih sodelujočih proizvajalcev na trg Skupnosti;

| — | skupne ocenjene prodaje drugih še delujočih proizvajalcev Skupnosti na trg Skupnosti; |
| --- | --- |

—

skupne ocenjene prodaje drugih še delujočih proizvajalcev Skupnosti na trg Skupnosti;

| (65) | Na podlagi tega je se je potrošnja Skupnosti razvijala:









  Potrošnja | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| V milijonih enot | 3 580 | 3 738 | 3 527 | 3 488 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 104 | 99 | 97 |

(65)

Na podlagi tega je se je potrošnja Skupnosti razvijala:

Potrošnja

2002

2003

2004

OP

V milijonih enot

3 580

3 738

3 527

3 488

Indeks (2002 = 100)

100

104

99

97

| (66) | V obravnavanem obdobju se je potrošnja v Skupnosti zmanjšala za 3 %. Potrošnja je svoj vrh dosegla leta 2003. Potem se je potrošnja Skupnosti zmanjšala za 7 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(66)

V obravnavanem obdobju se je potrošnja v Skupnosti zmanjšala za 3 %. Potrošnja je svoj vrh dosegla leta 2003. Potem se je potrošnja Skupnosti zmanjšala za 7 odstotnih točk.

3.4   Uvoz iz zadevnih držav

3.4.1   Kumulativna ocena učinkov dampinškega uvoza iz zadevnih držav

| (67) | Komisija je proučila, ali je treba vplive dampinškega uvoza iz zadevnih držav oceniti kumulativno v skladu z merili iz člena 3(4) osnovne uredbe. Ta člen določa, da se učinki uvoza iz dveh ali več držav, ki so istočasno predmet protidampinških preiskav, oceni kumulativno samo, če se ugotovi, da:






  — | je ugotovljena stopnja dampinga glede na uvoz iz vsake od zadevnih držav nad de minimis, kot je opredeljena v členu 9(3) osnovne uredbe; |
| --- | --- | --- |

(67)

Komisija je proučila, ali je treba vplive dampinškega uvoza iz zadevnih držav oceniti kumulativno v skladu z merili iz člena 3(4) osnovne uredbe. Ta člen določa, da se učinki uvoza iz dveh ali več držav, ki so istočasno predmet protidampinških preiskav, oceni kumulativno samo, če se ugotovi, da:

—

je ugotovljena stopnja dampinga glede na uvoz iz vsake od zadevnih držav nad de minimis, kot je opredeljena v členu 9(3) osnovne uredbe;

| — | obseg uvoza iz vsake zadevne države ni zanemarljiv; |
| --- | --- |

—

obseg uvoza iz vsake zadevne države ni zanemarljiv;

| — | kumulativna ocena učinkov uvoza ustreza konkurenčnim pogojem med uvoženimi izdelki in konkurenčnim pogojem med uvoženim izdelkom in podobnim izdelkom Skupnosti. |
| --- | --- |

—

kumulativna ocena učinkov uvoza ustreza konkurenčnim pogojem med uvoženimi izdelki in konkurenčnim pogojem med uvoženim izdelkom in podobnim izdelkom Skupnosti.

| (68) | Najprej je bilo ugotovljeno, da so bile ugotovljene stopnje dampinga za vsako od zadevnih držav večje od de minimis. Nadalje je preiskava pokazala, da so konkurenčni pogoji med zadevnim izdelkom in prodanim podobnim izdelkom Skupnosti, kar je razvidno tudi iz dejstva, da so CD-ROM-i uvoženi iz zadevnih držav podobni v vseh vidikih, zamenljivi in se v Skupnosti tržijo po primerljivih prodajnih poteh in podobnih trgovinskih pogojih ter si zato v Skupnosti konkurirajo med seboj in s CD-ROM-i, izdelanimi v Skupnosti. Ugotovljeno je bilo, da obseg uvoza iz vsake zadevne države presega prag 1 % tržnega deleža, ki ga določa člen 5(7) osnovne uredbe. Uvozne cene zadevnega izdelka iz vseh zadevnih držav so med obravnavanim obdobjem sledile podobnemu padajočemu gibanju. Poleg tega so bili uporabniki (distributerji in trgovci na drobno) isti. Zato je bilo sklenjeno, da je bila kumulativna ocena učinkov uvoza ustrezna in v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(68)

Najprej je bilo ugotovljeno, da so bile ugotovljene stopnje dampinga za vsako od zadevnih držav večje od de minimis. Nadalje je preiskava pokazala, da so konkurenčni pogoji med zadevnim izdelkom in prodanim podobnim izdelkom Skupnosti, kar je razvidno tudi iz dejstva, da so CD-ROM-i uvoženi iz zadevnih držav podobni v vseh vidikih, zamenljivi in se v Skupnosti tržijo po primerljivih prodajnih poteh in podobnih trgovinskih pogojih ter si zato v Skupnosti konkurirajo med seboj in s CD-ROM-i, izdelanimi v Skupnosti. Ugotovljeno je bilo, da obseg uvoza iz vsake zadevne države presega prag 1 % tržnega deleža, ki ga določa člen 5(7) osnovne uredbe. Uvozne cene zadevnega izdelka iz vseh zadevnih držav so med obravnavanim obdobjem sledile podobnemu padajočemu gibanju. Poleg tega so bili uporabniki (distributerji in trgovci na drobno) isti. Zato je bilo sklenjeno, da je bila kumulativna ocena učinkov uvoza ustrezna in v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe.

3.4.2   Obseg uvoza in tržni delež(-i) zadevnih držav

| (69) | Na podlagi statistike Eurostata, se je razvoj obsega uvoza v obravnavanem obdobju razvijal:









  V milijonih enot | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hongkong | 146 | 250 | 262 | 274 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 171 | 179 | 188 |
| Tržni delež | 4 % | 7 % | 7 % | 8 % |
| LRK | 480 | 930 | 1 077 | 1 128 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 194 | 224 | 235 |
| Tržni delež | 13 % | 25 % | 30 % | 32 % |
| Malezija | 148 | 324 | 312 | 277 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 219 | 210 | 188 |
| Tržni delež | 4 % | 8 % | 9 % | 8 % |
| Zadevne države | 774 | 1 504 | 1 651 | 1 679 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 194 | 213 | 217 |
| Tržni delež | 21 % | 40 % | 46 % | 48 % |

(69)

Na podlagi statistike Eurostata, se je razvoj obsega uvoza v obravnavanem obdobju razvijal:

V milijonih enot

2002

2003

2004

OP

Hongkong

146

250

262

274

Indeks (2002 = 100)

100

171

179

188

Tržni delež

4 %

7 %

7 %

8 %

LRK

480

930

1 077

1 128

Indeks (2002 = 100)

100

194

224

235

Tržni delež

13 %

25 %

30 %

32 %

Malezija

148

324

312

277

Indeks (2002 = 100)

100

219

210

188

Tržni delež

4 %

8 %

9 %

8 %

Zadevne države

774

1 504

1 651

1 679

Indeks (2002 = 100)

100

194

213

217

Tržni delež

21 %

40 %

46 %

48 %

| (70) | Uvoz iz zadevnih držav in njihov tržni delež sta se v obravnavanem obdobju nenehno povečevala. Tržni delež se je z 21 % v prvem letu obravnavanega obdobja v OP več kot podvojil na 48 %. |
| --- | --- |

(70)

Uvoz iz zadevnih držav in njihov tržni delež sta se v obravnavanem obdobju nenehno povečevala. Tržni delež se je z 21 % v prvem letu obravnavanega obdobja v OP več kot podvojil na 48 %.

3.4.3   Povprečne cene in stopnja nelojalnega nižanja cen uvoza iz zadevni držav

| (71) | Povprečna raven cene in stopnja nelojalnega nižanja cen prodajnih cen industrije Skupnosti sta bili v OP izračunani na podlagi informacij, ki so jih zagotovili sodelujoči izvozniki. | Povprečna stopnja nelojalnega nižanja cen |
| --- | --- | --- |
| Hongkong | 69,7 % |
| LRK | 43,9 % |
| Malezija | 0 % |

(71)

Povprečna raven cene in stopnja nelojalnega nižanja cen prodajnih cen industrije Skupnosti sta bili v OP izračunani na podlagi informacij, ki so jih zagotovili sodelujoči izvozniki.

Povprečna stopnja nelojalnega nižanja cen

Hongkong

69,7 %

LRK

43,9 %

Malezija

0 %

| (72) | Iz navedenega je razvidno, da je uvoz iz Hongkonga in LRK nelojalno nižal cene industrije Skupnosti za 69,7 % oziroma 43,9 %, medtem ko za Malezijo to nižanje ni bilo ugotovljeno. |
| --- | --- |

(72)

Iz navedenega je razvidno, da je uvoz iz Hongkonga in LRK nelojalno nižal cene industrije Skupnosti za 69,7 % oziroma 43,9 %, medtem ko za Malezijo to nižanje ni bilo ugotovljeno.

3.5   Stanje industrije Skupnosti

| (73) | Preiskava je pokazala na obstoj znatne škode za edinega proizvajalca Skupnosti, ki je vključen opredelitev industrije Skupnosti. Vendar pa na podlagi spodnjih sklepov teh ugotovitev ni treba natančno opredeliti. |
| --- | --- |

(73)

Preiskava je pokazala na obstoj znatne škode za edinega proizvajalca Skupnosti, ki je vključen opredelitev industrije Skupnosti. Vendar pa na podlagi spodnjih sklepov teh ugotovitev ni treba natančno opredeliti.

4.   VZROČNA ZVEZA

4.1   Uvodne opombe

| (74) | V skladu s členom 3(6) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali je znatno škodo industriji Skupnosti povzročil dampinški uvoz iz zadevnih držav. Komisija je v skladu s členom 3(7) osnovne uredbe proučila tudi druge dejavnike, ki bi lahko škodovali industriji Skupnosti, da bi zagotovila, da kakršna koli škoda, ki bi jo ti dejavniki povzročili, ne bi bila pripisana dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(74)

V skladu s členom 3(6) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali je znatno škodo industriji Skupnosti povzročil dampinški uvoz iz zadevnih držav. Komisija je v skladu s členom 3(7) osnovne uredbe proučila tudi druge dejavnike, ki bi lahko škodovali industriji Skupnosti, da bi zagotovila, da kakršna koli škoda, ki bi jo ti dejavniki povzročili, ne bi bila pripisana dampinškemu uvozu.

4.2   Učinki dampinškega uvoza iz zadevnih držav

| (75) | Iz uvodne izjave (69) je razvidno, da se je obseg uvoza iz LRK, Malezije in Hongkonga med obravnavanim obdobjem povečal za 117 %, kar pomeni dvig tržnega deleža z 21 % v letu 2002 na 48 % med OP. |
| --- | --- |

(75)

Iz uvodne izjave (69) je razvidno, da se je obseg uvoza iz LRK, Malezije in Hongkonga med obravnavanim obdobjem povečal za 117 %, kar pomeni dvig tržnega deleža z 21 % v letu 2002 na 48 % med OP.

| (76) | V uvodni izjavi (72) je bilo ugotovljeno, da je uvoz s poreklom iz LRK in Hongkonga nelojalno nižal cene industriji Skupnosti za 43,9 % oziroma 69,7 %, medtem ko za Malezijo to nižanje ni bilo ugotovljeno. |
| --- | --- |

(76)

V uvodni izjavi (72) je bilo ugotovljeno, da je uvoz s poreklom iz LRK in Hongkonga nelojalno nižal cene industriji Skupnosti za 43,9 % oziroma 69,7 %, medtem ko za Malezijo to nižanje ni bilo ugotovljeno.

| (77) | Nadalje je bilo v uvodni izjavi (73) ugotovljeno, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo, in zdi se, da škodljive razmere časovno sovpadajo s povečanjem obsega dampinškega uvoza iz zadevnih držav. |
| --- | --- |

(77)

Nadalje je bilo v uvodni izjavi (73) ugotovljeno, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo, in zdi se, da škodljive razmere časovno sovpadajo s povečanjem obsega dampinškega uvoza iz zadevnih držav.

| (78) | Glede na časovno sovpadanje povečanja uvoza po dampinških cenah ter očitnega poslabšanje stanja industrije Skupnosti, se lahko sklene, da je dampinški uvoz neposredno vplival na stanje. |
| --- | --- |

(78)

Glede na časovno sovpadanje povečanja uvoza po dampinških cenah ter očitnega poslabšanje stanja industrije Skupnosti, se lahko sklene, da je dampinški uvoz neposredno vplival na stanje.

4.3   Učinek drugih dejavnikov

4.3.1   Uvoz iz drugih tretjih držav

| (79) | Trdilo se je, da je nekaj škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, povzročil tudi uvoz iz drugih tretjih držav. Na podlagi te trditve je bil z uporabo podatkov Eurostata in metode podrobnejše razčlenitve iz uvodne izjave (62) zgoraj, ugotovljen skupen obseg uvoza iz drugih tretjih držav:









  V milijonih enot | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tretja država: Indija | 712 | 1 143 | 1 207 | 1 124 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 160 | 169 | 158 |
| Tržni delež | 20 % | 31 % | 34 % | 32 % |
| Tretja država: Tajvan | 1 206 | 163 | 89 | 53 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 13 | 7 | 4 |
| Tržni delež | 33 % | 4 % | 2 % | 1 % |
| Druge tretje države | 514 | 423 | 39 | 129 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 82 | 7 | 25 |
| Tržni delež | 14 % | 11 % | 1 % | 4 % |
| Skupaj tretje države | 2 432 | 1 729 | 1 335 | 1 306 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 71 | 55 | 54 |
| Tržni delež | 67 % | 46 % | 37 % | 37 % |

(79)

Trdilo se je, da je nekaj škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, povzročil tudi uvoz iz drugih tretjih držav. Na podlagi te trditve je bil z uporabo podatkov Eurostata in metode podrobnejše razčlenitve iz uvodne izjave (62) zgoraj, ugotovljen skupen obseg uvoza iz drugih tretjih držav:

V milijonih enot

2002

2003

2004

OP

Tretja država: Indija

712

1 143

1 207

1 124

Indeks (2002 = 100)

100

160

169

158

Tržni delež

20 %

31 %

34 %

32 %

Tretja država: Tajvan

1 206

163

89

53

Indeks (2002 = 100)

100

13

7

4

Tržni delež

33 %

4 %

2 %

1 %

Druge tretje države

514

423

39

129

Indeks (2002 = 100)

100

82

7

25

Tržni delež

14 %

11 %

1 %

4 %

Skupaj tretje države

2 432

1 729

1 335

1 306

Indeks (2002 = 100)

100

71

55

54

Tržni delež

67 %

46 %

37 %

37 %

| (80) | Iz zgoraj navedenega sledi, da se je skupni obseg uvoza iz drugih tretjih držav zmanjšal s 67 % potrošnje Skupnosti na 37 % ali za 30 odstotnih točk. Vendar je bil med različnimi tretjimi državami izvoznicami ugotovljen različen razvoj. To je upravičilo podrobnejšo analizo posameznih največjih držav izmed njih, namreč Indije in Tajvana. |
| --- | --- |

(80)

Iz zgoraj navedenega sledi, da se je skupni obseg uvoza iz drugih tretjih držav zmanjšal s 67 % potrošnje Skupnosti na 37 % ali za 30 odstotnih točk. Vendar je bil med različnimi tretjimi državami izvoznicami ugotovljen različen razvoj. To je upravičilo podrobnejšo analizo posameznih največjih držav izmed njih, namreč Indije in Tajvana.

| (81) | V zvezi s tem so bili statistični podatki o uvozu za Tajvan in Indijo navzkrižno preverjeni z informacijami, ki so jih predložili sodelujoči uvozniki. |
| --- | --- |

(81)

V zvezi s tem so bili statistični podatki o uvozu za Tajvan in Indijo navzkrižno preverjeni z informacijami, ki so jih predložili sodelujoči uvozniki.

4.3.1.1   Tajvan

| (82) | Po uvedbi protidampinških ukrepov uvoza iz Tajvana na trgu Skupnosti skoraj ni bilo več. Iz informacij iz pritožbe je razvidno, da so po uvedbi zadevnih ukrepov decembra 2001 tajvanski proizvajalci izvozniki del svojih proizvodnih linij preselili v druge države, tudi v LRK. |
| --- | --- |

(82)

Po uvedbi protidampinških ukrepov uvoza iz Tajvana na trgu Skupnosti skoraj ni bilo več. Iz informacij iz pritožbe je razvidno, da so po uvedbi zadevnih ukrepov decembra 2001 tajvanski proizvajalci izvozniki del svojih proizvodnih linij preselili v druge države, tudi v LRK.

| (83) | To je lahko tudi razlaga za zmanjšanje obsega uvoza s Tajvana in ustreznega povečanja uvoza iz LRK. |
| --- | --- |

(83)

To je lahko tudi razlaga za zmanjšanje obsega uvoza s Tajvana in ustreznega povečanja uvoza iz LRK.

4.3.1.2   Indija

| (84) | Treba je opozoriti, da je bila protidampinška preiskava v zvezi z uvozom CD-ROM-ov iz Indije zaključena maja 2003, ker damping ni bil ugotovljen. Treba je tudi opozoriti, da je bila po protisubvencijski preiskavi na uvoz CD-ROM-ov iz Indije uvedena 7,3-odstotna izravnalna dajatev. |
| --- | --- |

(84)

Treba je opozoriti, da je bila protidampinška preiskava v zvezi z uvozom CD-ROM-ov iz Indije zaključena maja 2003, ker damping ni bil ugotovljen. Treba je tudi opozoriti, da je bila po protisubvencijski preiskavi na uvoz CD-ROM-ov iz Indije uvedena 7,3-odstotna izravnalna dajatev.

| (85) | Kljub temu se je uvoz iz Indije med letoma 2002 in 2004 znatno povečal prav tako tudi njegov tržni delež z 20 % na 34 %. Med OP se je tržni delež rahlo zmanjšal. Kljub vsemu pa je uvoz iz Indije na trgu CD-ROM-ov Skupnosti eden od pomembnejših. |
| --- | --- |

(85)

Kljub temu se je uvoz iz Indije med letoma 2002 in 2004 znatno povečal prav tako tudi njegov tržni delež z 20 % na 34 %. Med OP se je tržni delež rahlo zmanjšal. Kljub vsemu pa je uvoz iz Indije na trgu CD-ROM-ov Skupnosti eden od pomembnejših.

| (86) | Poleg tega je na podlagi informacij, ki so jih zagotovili sodelujoči uvozniki, povprečna uvozna cena iz Indije približno 12,7 EUR na enoto (DDP). Primerjava cen uvoza iz Indije s ceno, ki so jo sodelujoči uvozniki plačali za zadevni izdelek iz LRK, pokaže, da je uvoz iz Indije na enaki ravni cene kot uvoz iz LRK. Torej je uvoz iz Indije nelojalno nižal cene industriji Skupnosti v odstotni stopnji, enakovredni uvozu iz LRK (43,9 %). Zato ni mogoče izključiti, da je uvoz iz Indije prispeval k težkemu finančnemu stanju industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(86)

Poleg tega je na podlagi informacij, ki so jih zagotovili sodelujoči uvozniki, povprečna uvozna cena iz Indije približno 12,7 EUR na enoto (DDP). Primerjava cen uvoza iz Indije s ceno, ki so jo sodelujoči uvozniki plačali za zadevni izdelek iz LRK, pokaže, da je uvoz iz Indije na enaki ravni cene kot uvoz iz LRK. Torej je uvoz iz Indije nelojalno nižal cene industriji Skupnosti v odstotni stopnji, enakovredni uvozu iz LRK (43,9 %). Zato ni mogoče izključiti, da je uvoz iz Indije prispeval k težkemu finančnemu stanju industrije Skupnosti.

4.3.2   Zmanjšanje skupne potrošnje

| (87) | Iz uvodne izjave (66) je razvidno, da se je po letu 2003 skupna potrošnja CD-ROM-ov zmanjšala za 7 %. Proučilo se je, ali je to zmanjšanje lahko vzrok za škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. V ta namen je bila opravljena primerjava med gibanjem prodaje industrije Skupnosti na trgu ES in skupnim gibanjem potrošnje Skupnosti. |
| --- | --- |

(87)

Iz uvodne izjave (66) je razvidno, da se je po letu 2003 skupna potrošnja CD-ROM-ov zmanjšala za 7 %. Proučilo se je, ali je to zmanjšanje lahko vzrok za škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. V ta namen je bila opravljena primerjava med gibanjem prodaje industrije Skupnosti na trgu ES in skupnim gibanjem potrošnje Skupnosti.

| (88) | Ugotovljeno je bilo, da je negativno gibanje prodaje industrije ES povezano s skupnim zmanjšanjem potrošnje. Zato se lahko sklene, da je k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, prispevalo zmanjšanje skupne potrošnje. |
| --- | --- |

(88)

Ugotovljeno je bilo, da je negativno gibanje prodaje industrije ES povezano s skupnim zmanjšanjem potrošnje. Zato se lahko sklene, da je k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, prispevalo zmanjšanje skupne potrošnje.

4.3.3   Posebne dajatve

| (89) | V mnogih državah je prodaja CD-ROM-ov (kot tudi drugih snemalnih medijev) obdavčena s posebno dajatvijo, ki je vključena v maloprodajno ceno. Trdilo se je, da je ta posebna dajatev pripomogla k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Vendar pa se posebna dajatev enakovredno pobira za prodajo tako uvoženih, kot v Skupnosti izdelanih CD-ROM-ov, in je tako nevtralna glede uvoženih izdelkov in izdelkov, izdelanih v Skupnosti. |
| --- | --- |

(89)

V mnogih državah je prodaja CD-ROM-ov (kot tudi drugih snemalnih medijev) obdavčena s posebno dajatvijo, ki je vključena v maloprodajno ceno. Trdilo se je, da je ta posebna dajatev pripomogla k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Vendar pa se posebna dajatev enakovredno pobira za prodajo tako uvoženih, kot v Skupnosti izdelanih CD-ROM-ov, in je tako nevtralna glede uvoženih izdelkov in izdelkov, izdelanih v Skupnosti.

| (90) | Vendar pa se stopnja te posebne dajatve močno razlikuje med državami članicami, od neobstoja dajatve v Združenem kraljestvu in Luksemburgu do 0,52 EUR/enoto v Franciji in 0,29 EUR/enoto v Italiji. To je treba primerjati s povprečno uvozno ceno (po DDP) 0,12 EUR/enoto pri uvozu iz Indije in LRK v obravnavanem obdobju. Glede na prosti pretok blaga med državami članicami je to verjetno privedlo do znatne preusmeritve trgovine na škodo trgovcev na drobno v državah članicah z visoko stopnjo dajatve. Statistični podatki o prodaji proizvajalcev Skupnosti dejansko potrjuje, da je prodaja CD-ROM-ov trgovcem na drobno/spletnim trgovinam v državah z nizko dajatvijo znatna ter da verjetno vključuje tudi precejšno čezmejno trgovino. |
| --- | --- |

(90)

Vendar pa se stopnja te posebne dajatve močno razlikuje med državami članicami, od neobstoja dajatve v Združenem kraljestvu in Luksemburgu do 0,52 EUR/enoto v Franciji in 0,29 EUR/enoto v Italiji. To je treba primerjati s povprečno uvozno ceno (po DDP) 0,12 EUR/enoto pri uvozu iz Indije in LRK v obravnavanem obdobju. Glede na prosti pretok blaga med državami članicami je to verjetno privedlo do znatne preusmeritve trgovine na škodo trgovcev na drobno v državah članicah z visoko stopnjo dajatve. Statistični podatki o prodaji proizvajalcev Skupnosti dejansko potrjuje, da je prodaja CD-ROM-ov trgovcem na drobno/spletnim trgovinam v državah z nizko dajatvijo znatna ter da verjetno vključuje tudi precejšno čezmejno trgovino.

| (91) | Glede na to, da se industrija Skupnosti nahaja v državah z najvišjo dajatvijo, so nekatere zainteresirane stranke trdile, da je škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, povzročil tudi negativni vpliv te dajatve na potrošnjo, ob predvidevanju, da industrija Skupnosti te izgube ni mogla nadomestiti s prodajo v drugih državah članicah. |
| --- | --- |

(91)

Glede na to, da se industrija Skupnosti nahaja v državah z najvišjo dajatvijo, so nekatere zainteresirane stranke trdile, da je škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, povzročil tudi negativni vpliv te dajatve na potrošnjo, ob predvidevanju, da industrija Skupnosti te izgube ni mogla nadomestiti s prodajo v drugih državah članicah.

| (92) | Treba je opozoriti, da je marca 2005 eden od proizvajalcev pritožnikov Skupnosti, ki je bil kasneje izvzet iz opredelitve proizvajalcev Skupnosti, podvomil v samo zakonitost zadevnih dajatev in trdil, da je dajatev povzročila „razpad“ prodajnih cen. To potrjuje, da so dajatve vplivale na prodajo proizvajalcev Skupnosti. |
| --- | --- |

(92)

Treba je opozoriti, da je marca 2005 eden od proizvajalcev pritožnikov Skupnosti, ki je bil kasneje izvzet iz opredelitve proizvajalcev Skupnosti, podvomil v samo zakonitost zadevnih dajatev in trdil, da je dajatev povzročila „razpad“ prodajnih cen. To potrjuje, da so dajatve vplivale na prodajo proizvajalcev Skupnosti.

| (93) | Iz uvodne izjave (65) je razvidno, da se je med obravnavanim obdobjem potrošnja CD-ROM-ov zmanjšala za 3 %. V uvodni izjavi (88) je bilo ugotovljeno, da negativno gibanje prodaje industrije Skupnosti sovpada s skupnim negativnim gibanjem potrošnje Skupnosti. Čeprav ni mogoče trditi, da je posebna dajatev imela poseben in izmerljiv vpliv na skupno prodajo Skupnosti (tj. poleg njenega vpliva na skupno gibanje potrošnje Skupnosti), se negativnega vpliva posebne dajatve na potrošnjo Skupnosti vendarle ne da izključiti, zlasti v tistih državah članicah, kjer zadevna dajatev predstavlja znaten delež maloprodajne cene. |
| --- | --- |

(93)

Iz uvodne izjave (65) je razvidno, da se je med obravnavanim obdobjem potrošnja CD-ROM-ov zmanjšala za 3 %. V uvodni izjavi (88) je bilo ugotovljeno, da negativno gibanje prodaje industrije Skupnosti sovpada s skupnim negativnim gibanjem potrošnje Skupnosti. Čeprav ni mogoče trditi, da je posebna dajatev imela poseben in izmerljiv vpliv na skupno prodajo Skupnosti (tj. poleg njenega vpliva na skupno gibanje potrošnje Skupnosti), se negativnega vpliva posebne dajatve na potrošnjo Skupnosti vendarle ne da izključiti, zlasti v tistih državah članicah, kjer zadevna dajatev predstavlja znaten delež maloprodajne cene.

4.3.4   Licenčnina

| (94) | Trdilo se je, da je vzrok za škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, licenčnina na izdelano enoto, ki jo industrija Skupnosti plačuje imetniku licence Royal Philips Electronics Corporation, saj vodi do povečanja stroškov, s katerimi uvoženi izdelki domnevno niso obremenjeni in jih ni mogoče prenesti na potrošnike. |
| --- | --- |

(94)

Trdilo se je, da je vzrok za škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, licenčnina na izdelano enoto, ki jo industrija Skupnosti plačuje imetniku licence Royal Philips Electronics Corporation, saj vodi do povečanja stroškov, s katerimi uvoženi izdelki domnevno niso obremenjeni in jih ni mogoče prenesti na potrošnike.

| (95) | Proizvodni postopek CD-ROM-ov je patentiran. Imetniki patentov so Sony Corporation, Taiyo Yuden in Royal Philips Electronics Corporations. Slednjega sta dve bivši družbi pooblastili, za podeljevanje licenc („CD-R Disc Patent License Agreement (Joint)“) in pobiranje licenčnin iz vsakega licenčnega sporazuma. Strošek licenčnine je običajno približno 0,05 EUR na izdelano enoto (USD 0,06). |
| --- | --- |

(95)

Proizvodni postopek CD-ROM-ov je patentiran. Imetniki patentov so Sony Corporation, Taiyo Yuden in Royal Philips Electronics Corporations. Slednjega sta dve bivši družbi pooblastili, za podeljevanje licenc („CD-R Disc Patent License Agreement (Joint)“) in pobiranje licenčnin iz vsakega licenčnega sporazuma. Strošek licenčnine je običajno približno 0,05 EUR na izdelano enoto (USD 0,06).

| (96) | Treba je opozoriti, da je strošek licenčnine, ki se plača v primerjavi s povprečno prodajno ceno med obdobjem preiskave, tj. 30 %, dejansko pomemben. |
| --- | --- |

(96)

Treba je opozoriti, da je strošek licenčnine, ki se plača v primerjavi s povprečno prodajno ceno med obdobjem preiskave, tj. 30 %, dejansko pomemben.

| (97) | Vendar je preiskava pokazala, da je industrija Skupnosti, čeprav je s Philipsom podpisala licenčni sporazum, zavrnila plačevanje licenčnin Philipsu po stopnji, določeni v licenčnem sporazumu. V ta namen je industrija Skupnosti, ki je članica Federacije zainteresiranih strank za pošteno konkurenco v sektorju optičnih medijev (Federation of Interested Parties in fair Competition in the Optical Media sector („FIPCOM“)), ki je februarja 2006 z Royal Philips Electronics Corporations dosegla sporazum o plačilu nove nižje stopnje licenčnin. Vendar je treba opozoriti, da industrija Skupnosti (do maja 2006) še ni plačala zapadlih licenčnin. |
| --- | --- |

(97)

Vendar je preiskava pokazala, da je industrija Skupnosti, čeprav je s Philipsom podpisala licenčni sporazum, zavrnila plačevanje licenčnin Philipsu po stopnji, določeni v licenčnem sporazumu. V ta namen je industrija Skupnosti, ki je članica Federacije zainteresiranih strank za pošteno konkurenco v sektorju optičnih medijev (Federation of Interested Parties in fair Competition in the Optical Media sector („FIPCOM“)), ki je februarja 2006 z Royal Philips Electronics Corporations dosegla sporazum o plačilu nove nižje stopnje licenčnin. Vendar je treba opozoriti, da industrija Skupnosti (do maja 2006) še ni plačala zapadlih licenčnin.

| (98) | Sklene se, da če bi industrija Skupnosti plačala licenčnine v skladu s podpisanim licenčnim sporazumom, bi to lahko prispevalo k negativnemu finančnemu uspehu, pod pogojem, da ne bi bilo možnosti zadevnih stroškov prenesti na svoje potrošnike. Vendar, ker je bilo ugotovljeno, da industrija Skupnosti licenčnin ne plačuje, te niso mogle vplivati na škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(98)

Sklene se, da če bi industrija Skupnosti plačala licenčnine v skladu s podpisanim licenčnim sporazumom, bi to lahko prispevalo k negativnemu finančnemu uspehu, pod pogojem, da ne bi bilo možnosti zadevnih stroškov prenesti na svoje potrošnike. Vendar, ker je bilo ugotovljeno, da industrija Skupnosti licenčnin ne plačuje, te niso mogle vplivati na škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

4.4   Sklepna ugotovitev o vzročni zvezi

| (99) | Na podlagi zgoraj navedenega je bilo sklenjeno, da obstaja vzročna povezava med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Poleg tega je bilo sklenjeno, da sta škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, lahko v znatni meri povzročila uvoz iz tretjih držav (zlasti uvoz iz Indije) in zmanjšanje skupne potrošnje v ES. |
| --- | --- |

(99)

Na podlagi zgoraj navedenega je bilo sklenjeno, da obstaja vzročna povezava med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Poleg tega je bilo sklenjeno, da sta škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, lahko v znatni meri povzročila uvoz iz tretjih držav (zlasti uvoz iz Indije) in zmanjšanje skupne potrošnje v ES.

| (100) | Zadevni razlogi se ne štejejo za zadostne za prekinitev vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, vendar so znatno pripomogli k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, in tako znatno oslabili vzročno zvezo med dampinškim uvozom in škodljivimi razmerami industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(100)

Zadevni razlogi se ne štejejo za zadostne za prekinitev vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, vendar so znatno pripomogli k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, in tako znatno oslabili vzročno zvezo med dampinškim uvozom in škodljivimi razmerami industrije Skupnosti.

5.   INTERES SKUPNOSTI

| (101) | Nadalje se je proučilo, ali obstajajo nujni razlogi, ki bi lahko pripeljali do sklepa, da uvedba protidampinških ukrepov za uvoz iz zadevnih držav ne bi bila v interesu Skupnosti. V ta namen in v skladu s členom 21(1) osnovne uredbe je določitev interesa Skupnosti temeljila na presoji vseh različnih vpletenih interesov tj. tistih, ki zadevajo industrijo Skupnosti, uvoznike/trgovce, distributerje, trgovce na drobno in končne uporabnike (tako združenja kot končne potrošnike) zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(101)

Nadalje se je proučilo, ali obstajajo nujni razlogi, ki bi lahko pripeljali do sklepa, da uvedba protidampinških ukrepov za uvoz iz zadevnih držav ne bi bila v interesu Skupnosti. V ta namen in v skladu s členom 21(1) osnovne uredbe je določitev interesa Skupnosti temeljila na presoji vseh različnih vpletenih interesov tj. tistih, ki zadevajo industrijo Skupnosti, uvoznike/trgovce, distributerje, trgovce na drobno in končne uporabnike (tako združenja kot končne potrošnike) zadevnega izdelka.

| (102) | Komisija je, da bi pridobila njihovo mnenje, vzpostavila stik s številnimi zainteresiranimi strankami. Poleg industrije Skupnosti so bili zaslišani še predstavniki glavnih prodajnih znamk na trgu, kot so Verbatim, Maxell, Philips, TDK in Sony ter nekateri predstavniki trgovcev na drobno, kot so Carrefour, Tesco, Metro-Group, vključno z Media-Saturn, Fnac in El Corte Inglés. Vsi uvozniki, distributerji, trgovci na debelo ali na drobno so nasprotovali uvedbi kakršnih koli ukrepov. |
| --- | --- |

(102)

Komisija je, da bi pridobila njihovo mnenje, vzpostavila stik s številnimi zainteresiranimi strankami. Poleg industrije Skupnosti so bili zaslišani še predstavniki glavnih prodajnih znamk na trgu, kot so Verbatim, Maxell, Philips, TDK in Sony ter nekateri predstavniki trgovcev na drobno, kot so Carrefour, Tesco, Metro-Group, vključno z Media-Saturn, Fnac in El Corte Inglés. Vsi uvozniki, distributerji, trgovci na debelo ali na drobno so nasprotovali uvedbi kakršnih koli ukrepov.

| (103) | Po uvedbi protidampinških ukrepov na uvoz CD-ROM-ov s poreklom iz Tajvana (in uvedbi izravnalnih ukrepov na uvoz CD-ROM-ov s poreklom iz Indije) je imela industrija Skupnosti, opredeljena v tem postopku, 2-odstotni tržni delež. Glede na ta majhen tržni delež se šteje, da uvedba ukrepov po vsej verjetnosti ne bi dvignila cen na zadostno raven. |
| --- | --- |

(103)

Po uvedbi protidampinških ukrepov na uvoz CD-ROM-ov s poreklom iz Tajvana (in uvedbi izravnalnih ukrepov na uvoz CD-ROM-ov s poreklom iz Indije) je imela industrija Skupnosti, opredeljena v tem postopku, 2-odstotni tržni delež. Glede na ta majhen tržni delež se šteje, da uvedba ukrepov po vsej verjetnosti ne bi dvignila cen na zadostno raven.

| (104) | Pritožnik je trdil, da negativna pričakovanja za industrijo Skupnosti v uvodni izjavi (103) ne bi bila skladna s smislom Uredbe Sveta (ES) št. 1050/2002 o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev na uvoz CD-ROM-ov s poreklom iz Tajvana. |
| --- | --- |

(104)

Pritožnik je trdil, da negativna pričakovanja za industrijo Skupnosti v uvodni izjavi (103) ne bi bila skladna s smislom Uredbe Sveta (ES) št. 1050/2002 o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev na uvoz CD-ROM-ov s poreklom iz Tajvana.

| (105) | V primerjavi z razmerami iz leta 2000 (obdobje preiskave za protidampinško preiskavo, ki je vodila do sprejetja Uredbe Sveta (ES) št. 1050/2002) je prišlo do dveh pomembnih sprememb:






  — | medtem ko je bil tržni delež industrije Skupnosti (sestavljalo jo je 9 družb) v prejšnji preiskavi 12,6 %, je bil tržni delež industrije Skupnosti (sestavlja jo ena sama družba) v trenutni preiskavi omejen na 2 %. Glede na dejstvo, da je tržni delež industrije Skupnosti samo ena šestina tržnega deleža iz leta 2000, da industrijo Skupnosti sestavlja ena sama družba (po izvzetju številnih proizvajalcev Skupnosti, za katere je bilo ugotovljeno, da so sami uvozniki), je negativnejša ocena pričakovanj v zvezi z industrijo Skupnosti povsem utemeljena; |
| --- | --- | --- |

(105)

V primerjavi z razmerami iz leta 2000 (obdobje preiskave za protidampinško preiskavo, ki je vodila do sprejetja Uredbe Sveta (ES) št. 1050/2002) je prišlo do dveh pomembnih sprememb:

—

medtem ko je bil tržni delež industrije Skupnosti (sestavljalo jo je 9 družb) v prejšnji preiskavi 12,6 %, je bil tržni delež industrije Skupnosti (sestavlja jo ena sama družba) v trenutni preiskavi omejen na 2 %. Glede na dejstvo, da je tržni delež industrije Skupnosti samo ena šestina tržnega deleža iz leta 2000, da industrijo Skupnosti sestavlja ena sama družba (po izvzetju številnih proizvajalcev Skupnosti, za katere je bilo ugotovljeno, da so sami uvozniki), je negativnejša ocena pričakovanj v zvezi z industrijo Skupnosti povsem utemeljena;

| — | do OP je zadevni izdelek dosegel zrelo fazo življenjskega cikla in se ga šteje kot dobrino na maloprodajni stopnji. To so potrdili tudi distributerji in trgovci na drobno, ki so sodelovali v preiskavi. Kot je razvidno iz uvodne izjave (65) zgoraj, se je potrošnja CD-ROM-ov po letu 2003, ko so alternativni mediji za shranjevanje podatkov (trdi diski, USB ključi, MP3-predvajalniki, itd.) za končne potrošnike postali dostopnejši in privlačnejši zmanjšala, za 7 odstotnih točk. Tehnološki razvoj na trgu medijev za shranjevanje podatkov je hiter in novi izdelki shranjevalnih medijev imajo v primerjavi s CD-ROM-i zaradi večje zmogljivosti shranjevanja in v primeru spominskih ključev tudi zaradi majhnosti. |
| --- | --- |

—

do OP je zadevni izdelek dosegel zrelo fazo življenjskega cikla in se ga šteje kot dobrino na maloprodajni stopnji. To so potrdili tudi distributerji in trgovci na drobno, ki so sodelovali v preiskavi. Kot je razvidno iz uvodne izjave (65) zgoraj, se je potrošnja CD-ROM-ov po letu 2003, ko so alternativni mediji za shranjevanje podatkov (trdi diski, USB ključi, MP3-predvajalniki, itd.) za končne potrošnike postali dostopnejši in privlačnejši zmanjšala, za 7 odstotnih točk. Tehnološki razvoj na trgu medijev za shranjevanje podatkov je hiter in novi izdelki shranjevalnih medijev imajo v primerjavi s CD-ROM-i zaradi večje zmogljivosti shranjevanja in v primeru spominskih ključev tudi zaradi majhnosti.

| (106) | Glede na spremenjen okoliščine, navedene v uvodni izjavi (105), se šteje v celoti skladno z osnovno uredbo, da so pričakovanja za industrijo Skupnosti v tej preiskavi ocenjena drugače v primerjavi kot utemeljitve iz Uredbe Sveta (ES) št. 1050/2002. |
| --- | --- |

(106)

Glede na spremenjen okoliščine, navedene v uvodni izjavi (105), se šteje v celoti skladno z osnovno uredbo, da so pričakovanja za industrijo Skupnosti v tej preiskavi ocenjena drugače v primerjavi kot utemeljitve iz Uredbe Sveta (ES) št. 1050/2002.

| (107) | Pritožnik je nadalje trdil, da bi nekateri nesodelujoči proizvajalci, ki so med in po koncu OP ustavili svojo proizvodnjo, z njo ob uvedbi ukrepov lahko ponovno začeli. Vendar pa je brez neposrednih informacij teh nesodelujočih proizvajalcev, ki bi potrdili te domnevne namere, ali drugih dokazov, ki bi jih podkrepili, te trditve treba zavrniti. Prav tako je treba opozoriti, da proizvodnja teh družb, če bi z njo ponovno začele, v primerjavi z obsegom proizvodnje iz zadevnih držav najverjetneje ne bi predstavljala pomembnega deleža. |
| --- | --- |

(107)

Pritožnik je nadalje trdil, da bi nekateri nesodelujoči proizvajalci, ki so med in po koncu OP ustavili svojo proizvodnjo, z njo ob uvedbi ukrepov lahko ponovno začeli. Vendar pa je brez neposrednih informacij teh nesodelujočih proizvajalcev, ki bi potrdili te domnevne namere, ali drugih dokazov, ki bi jih podkrepili, te trditve treba zavrniti. Prav tako je treba opozoriti, da proizvodnja teh družb, če bi z njo ponovno začele, v primerjavi z obsegom proizvodnje iz zadevnih držav najverjetneje ne bi predstavljala pomembnega deleža.

| (108) | Številne stranke so tudi trdile, da bi morali stroške, nastale zaradi uvedbe ukrepov, nositi eden ali več členov distribucijske verige (s tem bi se znatno znižala njihova marža) ali bi stroške prevzeli potrošniki (kar bi morda negativno vplivalo na skupno potrošnjo CD-ROM-ov) ali pa bi jih nosila oba. |
| --- | --- |

(108)

Številne stranke so tudi trdile, da bi morali stroške, nastale zaradi uvedbe ukrepov, nositi eden ali več členov distribucijske verige (s tem bi se znatno znižala njihova marža) ali bi stroške prevzeli potrošniki (kar bi morda negativno vplivalo na skupno potrošnjo CD-ROM-ov) ali pa bi jih nosila oba.

| (109) | Najverjetnejši odziv uvoznikov, distributerjev ali trgovcev na drobno na zvišanje stroškov, ki bodo nastali zaradi sprejetja ukrepov, bo odvisen od razmer v vsaki državi članici. V nekaterih državah članicah je povpraševanje po CD-ROM-ih že pod pritiskom navedenih „posebnih dajatev“ na snemalne medije (davek, ki znatno zviša maloprodajno ceno za potrošnika). V tem primeru potrošniki CD-ROM-ov najbrž ne bi bili pripravljeni plačati več zaradi protidampinških dajatev, saj se že maloprodajna cena dojema kot visoka. Skupne stroške ukrepov bi tako najverjetneje morala prevzeti distribucijska veriga, da potrošniki ne bi še bolj posegali po drugih medijih shranjevanje podatkov, kot so trdi diski in spominski ključi. Ker se pribitek uvoznikov/trgovcev na debelo v teh državah lahko oceni na okoli 4 %, bi sprejetje protidampinških dajatev znatno znižalo že tako nizke marže. |
| --- | --- |

(109)

Najverjetnejši odziv uvoznikov, distributerjev ali trgovcev na drobno na zvišanje stroškov, ki bodo nastali zaradi sprejetja ukrepov, bo odvisen od razmer v vsaki državi članici. V nekaterih državah članicah je povpraševanje po CD-ROM-ih že pod pritiskom navedenih „posebnih dajatev“ na snemalne medije (davek, ki znatno zviša maloprodajno ceno za potrošnika). V tem primeru potrošniki CD-ROM-ov najbrž ne bi bili pripravljeni plačati več zaradi protidampinških dajatev, saj se že maloprodajna cena dojema kot visoka. Skupne stroške ukrepov bi tako najverjetneje morala prevzeti distribucijska veriga, da potrošniki ne bi še bolj posegali po drugih medijih shranjevanje podatkov, kot so trdi diski in spominski ključi. Ker se pribitek uvoznikov/trgovcev na debelo v teh državah lahko oceni na okoli 4 %, bi sprejetje protidampinških dajatev znatno znižalo že tako nizke marže.

| (110) | V skladu s tem pa bodo v državah članicah z nižjimi posebnimi dajatvami (ali brez le-teh) najverjetneje precejšen delež zvišanja stroškov občutili potrošniki. Zato bi bil relativni vpliv protidampinških ukrepov tam največji, saj bi zvišanje cen bilo relativno višje. Zato bi se lahko še naprej znižala potrošnja, saj bi bili potrošniki začeli posegati po nadomestnih izdelkih. |
| --- | --- |

(110)

V skladu s tem pa bodo v državah članicah z nižjimi posebnimi dajatvami (ali brez le-teh) najverjetneje precejšen delež zvišanja stroškov občutili potrošniki. Zato bi bil relativni vpliv protidampinških ukrepov tam največji, saj bi zvišanje cen bilo relativno višje. Zato bi se lahko še naprej znižala potrošnja, saj bi bili potrošniki začeli posegati po nadomestnih izdelkih.

| (111) | Iz zgoraj navedenega sledi, da se bo strategija oblikovanja cen uvoznikov, distributerjev in trgovcev na drobno spreminjala glede na razmere v posamezni državi članici. Vendar pa je jasno, da bodo zaradi uvedbe protidampinških ukrepov vsi oškodovani, bodisi z znižanjem marže bodisi z zmanjšanjem obsega prodaje. Podobno bodo oškodovani tudi potrošniki, če se bodo stroški, nastali zaradi uvedbe ukrepov, prenesli nanje. |
| --- | --- |

(111)

Iz zgoraj navedenega sledi, da se bo strategija oblikovanja cen uvoznikov, distributerjev in trgovcev na drobno spreminjala glede na razmere v posamezni državi članici. Vendar pa je jasno, da bodo zaradi uvedbe protidampinških ukrepov vsi oškodovani, bodisi z znižanjem marže bodisi z zmanjšanjem obsega prodaje. Podobno bodo oškodovani tudi potrošniki, če se bodo stroški, nastali zaradi uvedbe ukrepov, prenesli nanje.

| (112) | Trdili so tudi, da so razmere v industriji Skupnosti posledica zlorab cene nekaterih prevladujočih proizvajalcev izvoznikov, ki z oblikovanjem cen pod ravnijo stroškov industriji Skupnosti onemogočajo, da bi bila v večji meri prisotna na trgu. |
| --- | --- |

(112)

Trdili so tudi, da so razmere v industriji Skupnosti posledica zlorab cene nekaterih prevladujočih proizvajalcev izvoznikov, ki z oblikovanjem cen pod ravnijo stroškov industriji Skupnosti onemogočajo, da bi bila v večji meri prisotna na trgu.

| (113) | Najprej je treba opozoriti, da v okviru pravil ES o konkurenci ni bilo sprejetih ustreznih sklepov ali izvedene preiskave v zvezi z zlorabo prevladujočega položaja niti ni pritožnik izpostavil tozadevnih sklepov v okviru nacionalnih pravil o konkurenci. Drugič, preiskava je pokazala, da je na zadevnem proizvodnem trgu veliko število nosilcev dejavnosti v Evropi in po svetu. V okviru te preiskave ni bilo dokazano, da bi imel kateri koli od nosilcev dejavnosti, sam ali skupaj z drugimi, dovolj velik tržni delež, da bi se zanj lahko štelo, da ima prevladujoči položaj. Poleg tega ni bilo dokazano, da bi katera koli od družb uživala takšno gospodarsko moč, ki bi ovirala učinkovito konkurenco. |
| --- | --- |

(113)

Najprej je treba opozoriti, da v okviru pravil ES o konkurenci ni bilo sprejetih ustreznih sklepov ali izvedene preiskave v zvezi z zlorabo prevladujočega položaja niti ni pritožnik izpostavil tozadevnih sklepov v okviru nacionalnih pravil o konkurenci. Drugič, preiskava je pokazala, da je na zadevnem proizvodnem trgu veliko število nosilcev dejavnosti v Evropi in po svetu. V okviru te preiskave ni bilo dokazano, da bi imel kateri koli od nosilcev dejavnosti, sam ali skupaj z drugimi, dovolj velik tržni delež, da bi se zanj lahko štelo, da ima prevladujoči položaj. Poleg tega ni bilo dokazano, da bi katera koli od družb uživala takšno gospodarsko moč, ki bi ovirala učinkovito konkurenco.

| (114) | Tretjič, predložena ni bila nobena navedba o kakršnem koli večjem poslovanju z izgubo z zadevnimi izvozniki, ki bi dokazovala, da so izvozniki oblikovali strategijo prodaje po cenah, nižjih od stroškov. Utemeljitev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(114)

Tretjič, predložena ni bila nobena navedba o kakršnem koli večjem poslovanju z izgubo z zadevnimi izvozniki, ki bi dokazovala, da so izvozniki oblikovali strategijo prodaje po cenah, nižjih od stroškov. Utemeljitev je bila zato zavrnjena.

| (115) | Čeprav člen 21 osnovne uredbe dejansko navaja, da je treba posebno pozornost nameniti potrebi po ublažitvi vplivov škodljivega dampinga na izkrivljanje trgovine in vzpostavitvi učinkovite konkurence, je treba to določbo, kakor je to opredeljeno v prej navedenem členu, razumeti v splošnem okviru proučitve interesa Skupnosti. Tako je treba proučiti in uravnotežiti učinke sprejetja ali nesprejetja ukrepov za vse stranke. V zvezi s tem je treba opozoriti, da so si na svetovnem trgu in do neke mere tudi na trgu Skupnosti konkurenčni še številni drugi izvozniki in proizvajalci. Morebitni ukrepi tudi srednjeročno najverjetneje ne bi koristili industriji Skupnosti v polni meri, glede na to, da se pričakuje, da bi druge tretje države znatno zvišale svoj delež na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(115)

Čeprav člen 21 osnovne uredbe dejansko navaja, da je treba posebno pozornost nameniti potrebi po ublažitvi vplivov škodljivega dampinga na izkrivljanje trgovine in vzpostavitvi učinkovite konkurence, je treba to določbo, kakor je to opredeljeno v prej navedenem členu, razumeti v splošnem okviru proučitve interesa Skupnosti. Tako je treba proučiti in uravnotežiti učinke sprejetja ali nesprejetja ukrepov za vse stranke. V zvezi s tem je treba opozoriti, da so si na svetovnem trgu in do neke mere tudi na trgu Skupnosti konkurenčni še številni drugi izvozniki in proizvajalci. Morebitni ukrepi tudi srednjeročno najverjetneje ne bi koristili industriji Skupnosti v polni meri, glede na to, da se pričakuje, da bi druge tretje države znatno zvišale svoj delež na trgu Skupnosti.

5.1   Sklepna ugotovitev o interesu Skupnosti

| (116) | Na podlagi zgoraj navedenega se lahko sklene, da bi uvedba ukrepov po eni strani v precejšnji meri negativno vplivala na uvoznike, distributerje, trgovce na drobno in potrošnike zadevnega izdelka, po drugi strani industrija Skupnosti najverjetneje ne bi bistveno pridobila. Zato se šteje, da bi bila uvedba ukrepov nesorazmerna in v nasprotju z interesom Skupnosti. |
| --- | --- |

(116)

Na podlagi zgoraj navedenega se lahko sklene, da bi uvedba ukrepov po eni strani v precejšnji meri negativno vplivala na uvoznike, distributerje, trgovce na drobno in potrošnike zadevnega izdelka, po drugi strani industrija Skupnosti najverjetneje ne bi bistveno pridobila. Zato se šteje, da bi bila uvedba ukrepov nesorazmerna in v nasprotju z interesom Skupnosti.

6.   ZAKLJUČEK POSTOPKA

| (117) | Glede na sklepe v zvezi z interesom Skupnosti se postopek v zvezi z uvozom CD-ROM-ov iz zadevnih držav zaključi. |
| --- | --- |

(117)

Glede na sklepe v zvezi z interesom Skupnosti se postopek v zvezi z uvozom CD-ROM-ov iz zadevnih držav zaključi.

| (118) | Pritožnik in vse druge zainteresirane stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih Komisija namerava zaključiti ta postopek. Naknadno je pritožnik dal svoje mnenje, ki pa ni bilo tako, da bi se zaradi njega spremenili zgornji sklepi – |
| --- | --- |

(118)

Pritožnik in vse druge zainteresirane stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih Komisija namerava zaključiti ta postopek. Naknadno je pritožnik dal svoje mnenje, ki pa ni bilo tako, da bi se zaradi njega spremenili zgornji sklepi –

SKLENILA:

Člen 1

Protidampinški postopek glede uvoza kompaktnih diskov („CD-ROM-a“) za snemanje s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Hongkonga in Malezije, uvrščenih pod oznako KN ex 8523 90 10 (oznaka KN od 1. januarja 2006) se zaključi.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 3. novembra 2006

Za Komisijo

Peter MANDELSON

Član Komisije

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL C 192, 6.8.2005, str. 3.

2

(3)  UL L 160, 18.6.2002, str. 2.

3

(4)  UL L 138, 5.6.2003, str. 1.

4

---