# Europos Sąjungos L 383/2006

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 383 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 49 tomas2006m. gruodžio 28d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 383

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

49 tomas2006m. gruodžio 28d.

---

| Turinys | | II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | 2005 m. rugsėjo 21 d. Komisijos sprendimas dėl neteisėtos pagalbos schemos Nr. 192/1997, kurią pritaikė Italijos autonominė Bolzano provincija
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 2723)


   (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2005 m. rugsėjo 6 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos Portugalija – dviejų cheminių medžiagų tanklaivių, skirtų cheminių produktų pervežimui, pagamintų laivų statykloje Estaleiros Navais Viana do Castelo, S.A. pristatymo termino pratęsimas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 3268)


   (
  1
  ) | 16 |
| | * | 2005 m. gruodžio 7 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos, kurią Belgija suteikė ABX Logistics (Nr. C 53/2003 (ex NN 62/2003))
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 4447)


   (
  1
  ) | 21 |
| | * | 2006 m. liepos 4 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos, kurią Italija ketina suteikti laivų statyklai Cantieri Navali Termoli (n. C 48/2004 (ex N 595/2003))
  (pranešta dokumentu Nr. C(2006) 2972)


   (
  1
  ) | 53 |
| | * | 2006 m. liepos 19 d. Komisijos sprendimas dėl Priemonės, kurią Nyderlandai taikė VAOP
  (pranešta dokumentu Nr. C(2006) 3224)


   (
  1
  ) | 61 |
| | * | 2006 m. rugsėjo 26 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos Nr. C 49/2005 (ex N 233/2005) bendrovei Chemobudowa Kraków S.A.
  (pranešta dokumentu Nr. C(2006) 4214)


   (
  1
  ) | 67 |
| | * | 2006 m. spalio 12 d. Komisijos sprendimas dėl Jungtinės Karalystės telekomunikacijų infrastruktūros nevietinio turto apmokestinimo (c4/2005 (ex NN 57/2004, ex CP 26/2004))
  (pranešta dokumentu Nr. C(2006) 4378)


   (
  1
  ) | 70 |

Turinys

II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Puslapis

Komisija

*

2005 m. rugsėjo 21 d. Komisijos sprendimas dėl neteisėtos pagalbos schemos Nr. 192/1997, kurią pritaikė Italijos autonominė Bolzano provincija
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 2723)


   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 2723)

(
  1

1

*

2005 m. rugsėjo 6 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos Portugalija – dviejų cheminių medžiagų tanklaivių, skirtų cheminių produktų pervežimui, pagamintų laivų statykloje Estaleiros Navais Viana do Castelo, S.A. pristatymo termino pratęsimas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 3268)


   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 3268)

(
  1

16

*

2005 m. gruodžio 7 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos, kurią Belgija suteikė ABX Logistics (Nr. C 53/2003 (ex NN 62/2003))
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 4447)


   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 4447)

(
  1

21

*

2006 m. liepos 4 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos, kurią Italija ketina suteikti laivų statyklai Cantieri Navali Termoli (n. C 48/2004 (ex N 595/2003))
  (pranešta dokumentu Nr. C(2006) 2972)


   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2006) 2972)

(
  1

53

*

2006 m. liepos 19 d. Komisijos sprendimas dėl Priemonės, kurią Nyderlandai taikė VAOP
  (pranešta dokumentu Nr. C(2006) 3224)


   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2006) 3224)

(
  1

61

*

2006 m. rugsėjo 26 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos Nr. C 49/2005 (ex N 233/2005) bendrovei Chemobudowa Kraków S.A.
  (pranešta dokumentu Nr. C(2006) 4214)


   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2006) 4214)

(
  1

67

*

2006 m. spalio 12 d. Komisijos sprendimas dėl Jungtinės Karalystės telekomunikacijų infrastruktūros nevietinio turto apmokestinimo (c4/2005 (ex NN 57/2004, ex CP 26/2004))
  (pranešta dokumentu Nr. C(2006) 4378)


   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2006) 4378)

(
  1

70

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Komisija

| 28.12.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 383/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 383/1

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2005 m. rugsėjo 21 d.

dėl neteisėtos pagalbos schemos Nr. 192/1997, kurią pritaikė Italijos autonominė Bolzano provincija

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 2723)

(Tik tekstas italų kalba yra autentiškas)

(Tekstas svarbus EEE)

(2006/945/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

atsižvelgdama į galutinį Sprendimą Nr. C(2003) 517 (1), kuriuo Komisija nusprendė pradėti Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą dėl pagalbos Nr. C18/2003 (buvusi NN01/2003),

vadovaudamasi pirmiau nurodytu straipsniu, paprašiusi suinteresuotųjų šalių pateikti pastabas,

kadangi:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | 2002 m. vasario 11 d. registruotu laišku (CAB(02)A/410) Komisija gavo skundą, susijusį su dviem autonominės Bolzano provincijos įstatymais, ypač su 1997 m. vasario 13 d. Įstatymo Nr. 4 II ir III skyriais bei 1991 m. balandžio 15 d. Įstatymu Nr. 9. |
| --- | --- |

(1)

2002 m. vasario 11 d. registruotu laišku (CAB(02)A/410) Komisija gavo skundą, susijusį su dviem autonominės Bolzano provincijos įstatymais, ypač su 1997 m. vasario 13 d. Įstatymo Nr. 4 II ir III skyriais bei 1991 m. balandžio 15 d. Įstatymu Nr. 9.

| (2) | 2002 m. vasario 25 d. laiške D/50813 ir 2002 m. birželio 18 d. laiške D/53149 buvo paprašyta papildomos informacijos. Italijos valdžios institucijos atsakymą pateikė 2002 m. balandžio 22 d. laiške A/32982 ir 2002 m. rugsėjo 18 d. laiške A/36773. Nauji Įstatymo Nr. 4/97 taikymo kriterijai, priimti provincijos komisijos 2002 m. gruodžio 11 d. sprendimu Nr. 4732 ir 2001 m. gruodžio 17 d. sprendimu Nr. 4607, buvo persiųsti antrojo laiško priede. |
| --- | --- |

(2)

2002 m. vasario 25 d. laiške D/50813 ir 2002 m. birželio 18 d. laiške D/53149 buvo paprašyta papildomos informacijos. Italijos valdžios institucijos atsakymą pateikė 2002 m. balandžio 22 d. laiške A/32982 ir 2002 m. rugsėjo 18 d. laiške A/36773. Nauji Įstatymo Nr. 4/97 taikymo kriterijai, priimti provincijos komisijos 2002 m. gruodžio 11 d. sprendimu Nr. 4732 ir 2001 m. gruodžio 17 d. sprendimu Nr. 4607, buvo persiųsti antrojo laiško priede.

| (3) | 2003 m. vasario 21 d. laiške SG(2003)D/228597 Komisija pranešė Italijos valdžios institucijoms apie savo sprendimą pradėti Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą dėl aptariamos pagalbos. |
| --- | --- |

(3)

2003 m. vasario 21 d. laiške SG(2003)D/228597 Komisija pranešė Italijos valdžios institucijoms apie savo sprendimą pradėti Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą dėl aptariamos pagalbos.

| (4) | Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). Komisija suinteresuotųjų šalių paprašė pateikti savo pastabas dėl aptariamos pagalbos. |
| --- | --- |

(4)

Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). Komisija suinteresuotųjų šalių paprašė pateikti savo pastabas dėl aptariamos pagalbos.

| (5) | Komisija iš suinteresuotų trečiųjų šalių negavo jokių su šia tema susijusių pastabų. |
| --- | --- |

(5)

Komisija iš suinteresuotų trečiųjų šalių negavo jokių su šia tema susijusių pastabų.

| (6) | 2003 m. balandžio 9 d. ir rugpjūčio 5 d. įvyko du Italijos valdžios institucijų ir Komisijos tarnybų susitikimai Briuselyje. |
| --- | --- |

(6)

2003 m. balandžio 9 d. ir rugpjūčio 5 d. įvyko du Italijos valdžios institucijų ir Komisijos tarnybų susitikimai Briuselyje.

| (7) | Neoficialiai Komisijai kelis kartus buvo pateikti projektai, pridedant naujus su pagalbos schemos taikymu susijusius kriterijus. Tai buvo daroma keičiantis elektroniniais laiškais. 2003 m. spalio 22 d. ir 2004 m. vasario 27 d. buvo paprašyta, kad Italija savo pastabas pateiktų oficialiai. |
| --- | --- |

(7)

Neoficialiai Komisijai kelis kartus buvo pateikti projektai, pridedant naujus su pagalbos schemos taikymu susijusius kriterijus. Tai buvo daroma keičiantis elektroniniais laiškais. 2003 m. spalio 22 d. ir 2004 m. vasario 27 d. buvo paprašyta, kad Italija savo pastabas pateiktų oficialiai.

| (8) | Italija savo pastabas išsiuntė 2004 m. birželio 22 d. laiške Nr. 8 000, užregistruotu 2004 m. birželio 25 d. numeriu A/34747. |
| --- | --- |

(8)

Italija savo pastabas išsiuntė 2004 m. birželio 22 d. laiške Nr. 8 000, užregistruotu 2004 m. birželio 25 d. numeriu A/34747.

| (9) | Po 2005 m. kovo 3 d. įvykusio susitikimo Komisija 2005 m. kovo 18 d. laišku D/52114 Italijos valdžios institucijų paprašė galutinės informacijos ir įsipareigojimų, kurie buvo pateikti 2005 m. birželio 2 d. laiške A/34426. |
| --- | --- |

(9)

Po 2005 m. kovo 3 d. įvykusio susitikimo Komisija 2005 m. kovo 18 d. laišku D/52114 Italijos valdžios institucijų paprašė galutinės informacijos ir įsipareigojimų, kurie buvo pateikti 2005 m. birželio 2 d. laiške A/34426.

II.   IŠSAMUS PAGAL SPRENDIMĄ NR. 4607/2001 TAIKTTINOS PAGALBOS SCHEMOS APRAŠYMAS

| (10) | Kaip teigia skundo pateikėjas, remiantis pirmiau minėtais įstatymais Bolzano provincijos įmonių investicijoms negrąžinamos paskolos arba lengvatinės paskolos forma būtų suteikta iki 40 % pagalba, nors Bolzano provincija neatitinka Sutarties 87 straipsnio 3 dalies a ir c punktuose nustatytos sąlygos ir dėl to nėra tinkama finansavimui gauti. |
| --- | --- |

(10)

Kaip teigia skundo pateikėjas, remiantis pirmiau minėtais įstatymais Bolzano provincijos įmonių investicijoms negrąžinamos paskolos arba lengvatinės paskolos forma būtų suteikta iki 40 % pagalba, nors Bolzano provincija neatitinka Sutarties 87 straipsnio 3 dalies a ir c punktuose nustatytos sąlygos ir dėl to nėra tinkama finansavimui gauti.

| (11) | Komisija buvo patvirtinusi šiuos skunde pateiktus Bolzano provincijos įstatymus:






  (a) | 1997 m. vasario 13 d. provincijos įstatymą Nr. 4, užregistruotą kaip pagalbą Nr. N192/97 ir patvirtintą 1997 m. gruodžio 19 d. laiške SG (97) D/10781 (3). Šis įstatymas apima įvairias pagalbos rūšis; numatyta parama įmonių investicijoms (II skyrius), ekologinėms-aplinkosaugos investicijoms (III skyrius), konsultacijų ir mokymo tarnybų skatinimui skirtoms investicijoms (V skyrius); pagalba darbo vietų kūrimui (VI skyrius); parama internacionalizavimui (VIII skyrius).
  Remiantis pirmiau minėtu pagalbos taikymo schemą Nr. N192/97 patvirtinančiu sprendimu, apie bet kokią de minimis ribą viršijančią pagalbą didelėms įmonėms turi būti pranešama atskirai. Kalbant apie pagalbą investicijoms, Italijos valdžios institucijos buvo įsipareigojusios neviršyti atitinkamai mažosioms ir vidutinėms įmonėms taikomo 15 % ir 7,5 % pagalbos dydžio rodiklio, nepamirštant fakto, kad Bolzano provincija neatitinka Sutarties 87 straipsnio 3 dalies a ir c punktuose nustatytos sąlygos ir dėl to nėra tinkama finansavimui gauti. Vis dėlto Komisija patvirtino 40 % dydžio pagalbą labai mažoms įmonėms, kurių veikla nėra susijusi su Bendrijos vidaus prekyba. |
| --- | --- | --- |

(11)

Komisija buvo patvirtinusi šiuos skunde pateiktus Bolzano provincijos įstatymus:

(a)

1997 m. vasario 13 d. provincijos įstatymą Nr. 4, užregistruotą kaip pagalbą Nr. N192/97 ir patvirtintą 1997 m. gruodžio 19 d. laiške SG (97) D/10781 (3). Šis įstatymas apima įvairias pagalbos rūšis; numatyta parama įmonių investicijoms (II skyrius), ekologinėms-aplinkosaugos investicijoms (III skyrius), konsultacijų ir mokymo tarnybų skatinimui skirtoms investicijoms (V skyrius); pagalba darbo vietų kūrimui (VI skyrius); parama internacionalizavimui (VIII skyrius).

Remiantis pirmiau minėtu pagalbos taikymo schemą Nr. N192/97 patvirtinančiu sprendimu, apie bet kokią de minimis ribą viršijančią pagalbą didelėms įmonėms turi būti pranešama atskirai. Kalbant apie pagalbą investicijoms, Italijos valdžios institucijos buvo įsipareigojusios neviršyti atitinkamai mažosioms ir vidutinėms įmonėms taikomo 15 % ir 7,5 % pagalbos dydžio rodiklio, nepamirštant fakto, kad Bolzano provincija neatitinka Sutarties 87 straipsnio 3 dalies a ir c punktuose nustatytos sąlygos ir dėl to nėra tinkama finansavimui gauti. Vis dėlto Komisija patvirtino 40 % dydžio pagalbą labai mažoms įmonėms, kurių veikla nėra susijusi su Bendrijos vidaus prekyba.

| (b) | 1991 m. balandžio 15 d. Įstatymą Nr. 9 dėl ekonominės veiklos skatinimui skirto fondo įsteigimo, patvirtintą 1996 m. gegužės 22 d. laiške SG(96) D/4842 (4) numeriu NN69/95. Šiuo įstatymu nustatoma tik pagalbos forma (lengvatinės paskolos, pateiktas išsamus aprašymas), įgyvendinama naudojant vėlesnes pagalbos schemos taikymo priemones, kurios buvo numatytos Įstatyme Nr. 4/97. Italijos valdžios institucijos buvo įsipareigojusios taikyti šią pagalbos schemą tik MVĮ ir laikytis visų Bendrijos standartuose numatytų sąlygų, susijusių su valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(b)

1991 m. balandžio 15 d. Įstatymą Nr. 9 dėl ekonominės veiklos skatinimui skirto fondo įsteigimo, patvirtintą 1996 m. gegužės 22 d. laiške SG(96) D/4842 (4) numeriu NN69/95. Šiuo įstatymu nustatoma tik pagalbos forma (lengvatinės paskolos, pateiktas išsamus aprašymas), įgyvendinama naudojant vėlesnes pagalbos schemos taikymo priemones, kurios buvo numatytos Įstatyme Nr. 4/97. Italijos valdžios institucijos buvo įsipareigojusios taikyti šią pagalbos schemą tik MVĮ ir laikytis visų Bendrijos standartuose numatytų sąlygų, susijusių su valstybės pagalba.

| (12) | Tačiau 2001 m. gruodžio 17 d. provincijos komisijos sprendimu Nr. 4607, iš anksto nepranešus Komisijai, buvo priimti nauji Įstatyme Nr. 4/97 numatytos pagalbos taikymo kriterijai amatų, prekybos, turizmo ir paslaugų sektoriams. Apie pastarąjį įstatymą Komisijai iš anksto nebuvo pranešta. |
| --- | --- |

(12)

Tačiau 2001 m. gruodžio 17 d. provincijos komisijos sprendimu Nr. 4607, iš anksto nepranešus Komisijai, buvo priimti nauji Įstatyme Nr. 4/97 numatytos pagalbos taikymo kriterijai amatų, prekybos, turizmo ir paslaugų sektoriams. Apie pastarąjį įstatymą Komisijai iš anksto nebuvo pranešta.

| (13) | Kalbant apie paramą investicijoms, minėtu sprendimu numatyta bazinio atitinkamai mažosioms ir vidutinėms įmonėms taikomo 13 % ir 6 % dydžio pagalba amatų, turizmo ir prekybos (tiek didmeninės, tiek mažmeninės) sektoriaus įmonėms buvo sistemingai viršyta įvykdant daugybę didinimų. |
| --- | --- |

(13)

Kalbant apie paramą investicijoms, minėtu sprendimu numatyta bazinio atitinkamai mažosioms ir vidutinėms įmonėms taikomo 13 % ir 6 % dydžio pagalba amatų, turizmo ir prekybos (tiek didmeninės, tiek mažmeninės) sektoriaus įmonėms buvo sistemingai viršyta įvykdant daugybę didinimų.

| (14) | Kalbant apie minėtus didinimus:






  (a) | buvo susitarta dėl 40 % dydžio pagalbos labai mažoms įmonėms (atsižvelgiant į tai, kad didžiausia investicijų suma yra 2 milijonai eurų 3 metams); |
| --- | --- | --- |

(14)

Kalbant apie minėtus didinimus:

(a)

buvo susitarta dėl 40 % dydžio pagalbos labai mažoms įmonėms (atsižvelgiant į tai, kad didžiausia investicijų suma yra 2 milijonai eurų 3 metams);

| (b) | numatyta 25 % dydžio pagalba mažosioms įmonėms (amatų sričiai didžiausia investicijų suma – 3,5 milijonai eurų trejiems metams, o turizmo ir prekybos sritims – 2 milijonai trejiems metams); |
| --- | --- |

(b)

numatyta 25 % dydžio pagalba mažosioms įmonėms (amatų sričiai didžiausia investicijų suma – 3,5 milijonai eurų trejiems metams, o turizmo ir prekybos sritims – 2 milijonai trejiems metams);

| (c) | galiausiai numatyta 22,5 % dydžio pagalba vidutinėms įmonėms (20 % – prekybos sektoriui) (didžiausia finansavimui gauti tinkama investicijų suma amatų sektoriui yra 4 milijonai eurų trejiems metams, 3 milijonai eurų – kitiems sektoriams). |
| --- | --- |

(c)

galiausiai numatyta 22,5 % dydžio pagalba vidutinėms įmonėms (20 % – prekybos sektoriui) (didžiausia finansavimui gauti tinkama investicijų suma amatų sektoriui yra 4 milijonai eurų trejiems metams, 3 milijonai eurų – kitiems sektoriams).

Italijos valdžios institucijų teigimu, visi šie pagalbos bazinio dydžio didinimai buvo įvykdyti pagal de minimis taisyklę.

| (15) | Be to, labai mažos amatų įmonės, nepriklausomai nuo jų dydžio ir veiklos sektorių, gali gauti 40 % dydžio pagalbą. Ypač tai taikoma labai mažoms įmonėms, kuriose dirba ne daugiau nei du asmenys ir kurių išsilaikymas yra abejotinas, o jų veikla nurodyta aptariamame sprendime; tokios įmonės gali pasinaudoti minėta pagalba net neatitikdamos sąlygų, reikalaujamų iš kitų labai mažų įmonių. |
| --- | --- |

(15)

Be to, labai mažos amatų įmonės, nepriklausomai nuo jų dydžio ir veiklos sektorių, gali gauti 40 % dydžio pagalbą. Ypač tai taikoma labai mažoms įmonėms, kuriose dirba ne daugiau nei du asmenys ir kurių išsilaikymas yra abejotinas, o jų veikla nurodyta aptariamame sprendime; tokios įmonės gali pasinaudoti minėta pagalba net neatitikdamos sąlygų, reikalaujamų iš kitų labai mažų įmonių.

| (16) | Be to, pagal pirmiau minėtą sprendimą pagalbą investicijoms, kurios bazinis dydis yra 6 %, yra leistina teikti taip pat ir didelėms turizmo sektoriaus įmonėms, iš pažiūros nenumatant jokių su išankstiniu atskiru pranešimu susijusių įsipareigojimų.
  Didelėms įmonėms taip pat yra numatytas bazinės pagalbos didinimas iki 22,5 % remiantis de minimis taisykle. Didžiausia tinkama finansavimui gauti investicijų suma yra 3 milijonai eurų per trejus metus. |
| --- | --- |

(16)

Be to, pagal pirmiau minėtą sprendimą pagalbą investicijoms, kurios bazinis dydis yra 6 %, yra leistina teikti taip pat ir didelėms turizmo sektoriaus įmonėms, iš pažiūros nenumatant jokių su išankstiniu atskiru pranešimu susijusių įsipareigojimų.

Didelėms įmonėms taip pat yra numatytas bazinės pagalbos didinimas iki 22,5 % remiantis de minimis taisykle. Didžiausia tinkama finansavimui gauti investicijų suma yra 3 milijonai eurų per trejus metus.

| (17) | Be to, aptariamame sprendime numatoma taikyti tris aplinkos apsaugai skirtas pagalbos rūšis.
  Pirmiausia yra numatyta 25 % dydžio pagalba bet kurio sektoriaus MVĮ, taip pat didelėms turizmo sektoriaus įmonėms; pagalba teikiama įmonių prisitaikymui prie naujų privalomų standartų.
  Dar yra numatyta 40 % dydžio pagalba, skiriama privalomų standartų viršijimui.
  Galiausiai yra numatyta taip pat 40 % dydžio parama aplinkos audito projektams.
  Remiantis de minimis taisykle, pagalbą yra numatyta didinti iki didžiausio 30 %, 40 % ir 75 % bazinio dydžio, atitinkamai pagal tris skirtingus priemonės straipsnius. Numatyta didžiausia finansavimui gauti tinkamų investicijų suma (ypač tuo atveju, jei pagalba yra skirta privalomų Bendrijos standartų laikymosi skatinimui) siekia nuo 1 iki 4 milijonų eurų, priklausomai nuo įmonės dydžio. |
| --- | --- |

(17)

Be to, aptariamame sprendime numatoma taikyti tris aplinkos apsaugai skirtas pagalbos rūšis.

Pirmiausia yra numatyta 25 % dydžio pagalba bet kurio sektoriaus MVĮ, taip pat didelėms turizmo sektoriaus įmonėms; pagalba teikiama įmonių prisitaikymui prie naujų privalomų standartų.

Dar yra numatyta 40 % dydžio pagalba, skiriama privalomų standartų viršijimui.

Galiausiai yra numatyta taip pat 40 % dydžio parama aplinkos audito projektams.

Remiantis de minimis taisykle, pagalbą yra numatyta didinti iki didžiausio 30 %, 40 % ir 75 % bazinio dydžio, atitinkamai pagal tris skirtingus priemonės straipsnius. Numatyta didžiausia finansavimui gauti tinkamų investicijų suma (ypač tuo atveju, jei pagalba yra skirta privalomų Bendrijos standartų laikymosi skatinimui) siekia nuo 1 iki 4 milijonų eurų, priklausomai nuo įmonės dydžio.

| (18) | Kalbant apie pagalbą užimtumui, Sprendime Nr. 4607/2001 finansavimui gauti tinkamomis buvo laikomos išlaidos, susijusios su teisinių ir mokestinių konsultacijų paslaugomis, kuriantis naujoms įmonėms ar perkeliant jas į kitą vietą, taip pat lėšos, skirtos naujai įsikūrusių įmonių apmokymui pirmus dvejus metus nuo įmonės įsteigimo.
  Be to, tinkamos finansavimui gauti yra esančių ženklų ir patentų tyrimams bei ženklų patentavimui skirtos išlaidos. Numatytas pagalbos dydžio rodiklis yra 50 %. Didelės turizmo sektoriaus įmonės iš pradžių taip pat gali pasinaudoti šia pagalba. |
| --- | --- |

(18)

Kalbant apie pagalbą užimtumui, Sprendime Nr. 4607/2001 finansavimui gauti tinkamomis buvo laikomos išlaidos, susijusios su teisinių ir mokestinių konsultacijų paslaugomis, kuriantis naujoms įmonėms ar perkeliant jas į kitą vietą, taip pat lėšos, skirtos naujai įsikūrusių įmonių apmokymui pirmus dvejus metus nuo įmonės įsteigimo.

Be to, tinkamos finansavimui gauti yra esančių ženklų ir patentų tyrimams bei ženklų patentavimui skirtos išlaidos. Numatytas pagalbos dydžio rodiklis yra 50 %. Didelės turizmo sektoriaus įmonės iš pradžių taip pat gali pasinaudoti šia pagalba.

| (19) | Tarp pagalbos rūšių internacionalizavimui yra įtraukta parama, skirta MVĮ išlaidoms, kurios susidaro dalyvaujant mugėse ir parodose, padengti (25 % ir 40 % dydžio, priklausomai nuo to, ar renginys vyksta Europos Sąjungoje, ar už jos ribų); pagalba studijoms, tyrimams ir konsultacinėms paslaugoms (iki 50 % dydžio) bei 50 % dydžio pagalba kitoms iniciatyvoms, lygia dalimi Europos Sąjungoje ir už jos ribų (susijusi su įmonių reklama interneto puslapiuose).
  Tinkamos finansavimui gauti taip pat yra eksporto kreditų draudimo ir rizikingo keitimo draudimo MVĮ išlaidos, kurioms skiriamas maksimalus pagalbos dydis yra 50 %. Be to, didelėms įmonėms yra numatytas 50 % dydžio eksporto į bet kurią Europos Sąjungai nepriklausančią šalį kreditas pagal de minimis taisyklę. |
| --- | --- |

(19)

Tarp pagalbos rūšių internacionalizavimui yra įtraukta parama, skirta MVĮ išlaidoms, kurios susidaro dalyvaujant mugėse ir parodose, padengti (25 % ir 40 % dydžio, priklausomai nuo to, ar renginys vyksta Europos Sąjungoje, ar už jos ribų); pagalba studijoms, tyrimams ir konsultacinėms paslaugoms (iki 50 % dydžio) bei 50 % dydžio pagalba kitoms iniciatyvoms, lygia dalimi Europos Sąjungoje ir už jos ribų (susijusi su įmonių reklama interneto puslapiuose).

Tinkamos finansavimui gauti taip pat yra eksporto kreditų draudimo ir rizikingo keitimo draudimo MVĮ išlaidos, kurioms skiriamas maksimalus pagalbos dydis yra 50 %. Be to, didelėms įmonėms yra numatytas 50 % dydžio eksporto į bet kurią Europos Sąjungai nepriklausančią šalį kreditas pagal de minimis taisyklę.

| (20) | Iki 50 % dydžio pagalba finansavimui gauti tinkamų išlaidų yra numatyta mokymui ir konsultacinėms paslaugoms. Remiantis de minimis taisykle, 30 % padidinimas yra numatytas pirmoms keturioms konsultacijų, kurioms tarpininkauja arba jas vykdo Prekybos rūmai ar Inovaciniai verslo centrai („Business Innovation Centers“ (BIC)), dienoms. Sistema taikoma ir didelėms turizmo sektoriaus įmonėms; šiuo atveju taip pat yra numatytas 35 % pagalbos dydis už internetinių puslapių sukūrimą. Jei būtina, pagal de minimis taisyklę yra suteikiamas tik mokymui ir konsultacinėms paslaugoms skirtas atitinkamai didesnis nei 35 % ir 50 % pagalbos dydis. |
| --- | --- |

(20)

Iki 50 % dydžio pagalba finansavimui gauti tinkamų išlaidų yra numatyta mokymui ir konsultacinėms paslaugoms. Remiantis de minimis taisykle, 30 % padidinimas yra numatytas pirmoms keturioms konsultacijų, kurioms tarpininkauja arba jas vykdo Prekybos rūmai ar Inovaciniai verslo centrai („Business Innovation Centers“ (BIC)), dienoms. Sistema taikoma ir didelėms turizmo sektoriaus įmonėms; šiuo atveju taip pat yra numatytas 35 % pagalbos dydis už internetinių puslapių sukūrimą. Jei būtina, pagal de minimis taisyklę yra suteikiamas tik mokymui ir konsultacinėms paslaugoms skirtas atitinkamai didesnis nei 35 % ir 50 % pagalbos dydis.

| (21) | Kalbant apie Bendrijos programas, tarp kurių LEADER ir INTERREG, taip pat yra numatyta didžiausia bendriems projektams skiriama 80 % dydžio pagalba (tačiau neįeina atskira pagalba įmonėms). |
| --- | --- |

(21)

Kalbant apie Bendrijos programas, tarp kurių LEADER ir INTERREG, taip pat yra numatyta didžiausia bendriems projektams skiriama 80 % dydžio pagalba (tačiau neįeina atskira pagalba įmonėms).

III.   PRIEŽASTYS, DĖL KURIŲ BUVO PRADĖTA PROCEDŪRA

| (22) | Komisija patvirtino pagalbos schemas Nr. N192/97 ir Nr. NN69/95, kurių teisinis pagrindas atitinkamai yra provincijos Įstatymas Nr. 4/97 bei Įstatymas Nr. 9/91 (žr. taip pat 11 skirsnio a ir b punktus). |
| --- | --- |

(22)

Komisija patvirtino pagalbos schemas Nr. N192/97 ir Nr. NN69/95, kurių teisinis pagrindas atitinkamai yra provincijos Įstatymas Nr. 4/97 bei Įstatymas Nr. 9/91 (žr. taip pat 11 skirsnio a ir b punktus).

| (23) | Išnagrinėjus Sprendimą Nr. 4607/2001 buvo pastebėta, kad naujosios šiame sprendime patvirtintos taisyklės dėl Įstatyme Nr. 4/97 numatytų pagalbos rūšių (taip pat ir lengvatinių paskolų forma, kaip numatyta Įstatyme Nr. 9/91) teikimo amatų, prekybos, turizmo ir paslaugų sektoriams neatitiko Komisijos patvirtintų sprendimų ir net neatrodė tinkamos, atsižvelgiant į su šiuo klausimu susijusius galiojančius naujus reglamentus bei rekomendacijas; jos taip pat nėra tinkamos dėl priežasčių, kurios išdėstytos toliau. |
| --- | --- |

(23)

Išnagrinėjus Sprendimą Nr. 4607/2001 buvo pastebėta, kad naujosios šiame sprendime patvirtintos taisyklės dėl Įstatyme Nr. 4/97 numatytų pagalbos rūšių (taip pat ir lengvatinių paskolų forma, kaip numatyta Įstatyme Nr. 9/91) teikimo amatų, prekybos, turizmo ir paslaugų sektoriams neatitiko Komisijos patvirtintų sprendimų ir net neatrodė tinkamos, atsižvelgiant į su šiuo klausimu susijusius galiojančius naujus reglamentus bei rekomendacijas; jos taip pat nėra tinkamos dėl priežasčių, kurios išdėstytos toliau.

| (24) | Iš pradžių Italijos valdžios institucijos laiške A/32982 dėl dabartinės procedūros pranešė, kad tiek vidutinės, tiek didelės prekybos ir turizmo sektoriaus įmonės pagal Sprendimą Nr. 4607/2001 galėjo pasinaudoti pagalba lengvatinės paskolos forma, kuri skiriama tinkamoms finansavimui gauti investicijoms ir kurios dydis yra nuo 1 iki 3 milijonų eurų. |
| --- | --- |

(24)

Iš pradžių Italijos valdžios institucijos laiške A/32982 dėl dabartinės procedūros pranešė, kad tiek vidutinės, tiek didelės prekybos ir turizmo sektoriaus įmonės pagal Sprendimą Nr. 4607/2001 galėjo pasinaudoti pagalba lengvatinės paskolos forma, kuri skiriama tinkamoms finansavimui gauti investicijoms ir kurios dydis yra nuo 1 iki 3 milijonų eurų.

| (25) | Iš Sprendime Nr. 4607/2001 pateiktų lentelių matyti, kad didelėms turizmo sektoriaus įmonėms gali būti suteikta 6 % bazinio dydžio pagalba su galimybe padidinti ją iki 22,5 % (didinimas galimas pagal de minimis taisyklę), o didelėms prekybos sektoriaus įmonėms yra numatyta nuo 6 iki 20 % dydžio pagalba.
  Pirmiau minėtame sprendime tik prie prekybos sektoriaus patikslinama, kad „išskyrus tam tikrus Komisijos „leistinus atvejus“ didelėms įmonėms parama gali būti suteikta tik pagal de minimis taisyklę“. Tačiau nėra numatyta jokio apribojimo didelėms turizmo sektoriaus įmonėms. |
| --- | --- |

(25)

Iš Sprendime Nr. 4607/2001 pateiktų lentelių matyti, kad didelėms turizmo sektoriaus įmonėms gali būti suteikta 6 % bazinio dydžio pagalba su galimybe padidinti ją iki 22,5 % (didinimas galimas pagal de minimis taisyklę), o didelėms prekybos sektoriaus įmonėms yra numatyta nuo 6 iki 20 % dydžio pagalba.

Pirmiau minėtame sprendime tik prie prekybos sektoriaus patikslinama, kad „išskyrus tam tikrus Komisijos „leistinus atvejus“ didelėms įmonėms parama gali būti suteikta tik pagal de minimis taisyklę“. Tačiau nėra numatyta jokio apribojimo didelėms turizmo sektoriaus įmonėms.

| (26) | Didelės įmonės neturėtų gauti investicinės pagalbos teritorijose, kurios neatitinka paramos sąlygų pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies a ir c punktus. Bolzano provincija neatitiko regioninio finansavimo reikalavimų tuo metu, kai buvo patvirtintos pagalbos schemos Nr. N192/97 ir Nr. NN69/95, ir neatitinka jų dabar.
  Tuo pabrėžiama, kad didelės įmonės į Komisijos sprendimą dėl pagalbos schemos Nr. N192/97 neabejotinai nebuvo įtrauktos kaip pagalbos schemos gavėjos, išskyrus įtraukimą pagal de minimis taisyklę. |
| --- | --- |

(26)

Didelės įmonės neturėtų gauti investicinės pagalbos teritorijose, kurios neatitinka paramos sąlygų pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies a ir c punktus. Bolzano provincija neatitiko regioninio finansavimo reikalavimų tuo metu, kai buvo patvirtintos pagalbos schemos Nr. N192/97 ir Nr. NN69/95, ir neatitinka jų dabar.

Tuo pabrėžiama, kad didelės įmonės į Komisijos sprendimą dėl pagalbos schemos Nr. N192/97 neabejotinai nebuvo įtrauktos kaip pagalbos schemos gavėjos, išskyrus įtraukimą pagal de minimis taisyklę.

| (27) | Kalbant apie lengvatinių paskolų forma suteikiamą pagalbą, pagal Įstatymą Nr. 9/91 tokia pagalba yra įtraukta į schemą Nr. NN69/95, kiek tai susiję su pagalbos forma. Komisija pastarąją schemą buvo patvirtinusi su sąlyga, kad ja galės pasinaudoti tik MVĮ ir kad Italijos valdžios institucijos įsipareigos laikytis visų tuo metu galiojančių rekomendacijos dėl MVĮ nuostatų bei praneš apie jas provincijos administravimo tarnyboms, nusiųsdamos joms dokumentus, į kuriuos įeina ir schemos taikymo taisyklės, kad būtų garantuotas taisyklingas pagalbos schemos taikymas. |
| --- | --- |

(27)

Kalbant apie lengvatinių paskolų forma suteikiamą pagalbą, pagal Įstatymą Nr. 9/91 tokia pagalba yra įtraukta į schemą Nr. NN69/95, kiek tai susiję su pagalbos forma. Komisija pastarąją schemą buvo patvirtinusi su sąlyga, kad ja galės pasinaudoti tik MVĮ ir kad Italijos valdžios institucijos įsipareigos laikytis visų tuo metu galiojančių rekomendacijos dėl MVĮ nuostatų bei praneš apie jas provincijos administravimo tarnyboms, nusiųsdamos joms dokumentus, į kuriuos įeina ir schemos taikymo taisyklės, kad būtų garantuotas taisyklingas pagalbos schemos taikymas.

| (28) | Nepaisant to, Sprendime Nr. 4607/2001, nustatančiame schemos Nr. N192/97 taikymo taisykles (taip pat ir schemos Nr. NN69/95, pagal kurią priemonės, kuria teikiama pagalba, forma yra lengvatinė paskola remiantis Įstatymu Nr. 9/91), yra numatytas pagalbos suteikimas ir didelių įmonių investicijoms. |
| --- | --- |

(28)

Nepaisant to, Sprendime Nr. 4607/2001, nustatančiame schemos Nr. N192/97 taikymo taisykles (taip pat ir schemos Nr. NN69/95, pagal kurią priemonės, kuria teikiama pagalba, forma yra lengvatinė paskola remiantis Įstatymu Nr. 9/91), yra numatytas pagalbos suteikimas ir didelių įmonių investicijoms.

| (29) | Dėl to Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/99 16 straipsnį (5), Sprendimas Nr. 4607/2001 sudaro galimybę neleistinai taikyti pagalbos schemas Nr. N192/97 ir Nr. NN69/95, bei išreiškė abejonę, kad pagal minėtą sprendimą didelėms įmonėms suteikiant pagalbą investicijoms ne pagal de minimis taisyklę galėtų būti pasinaudota išlyga, nustatyta Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(29)

Dėl to Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/99 16 straipsnį (5), Sprendimas Nr. 4607/2001 sudaro galimybę neleistinai taikyti pagalbos schemas Nr. N192/97 ir Nr. NN69/95, bei išreiškė abejonę, kad pagal minėtą sprendimą didelėms įmonėms suteikiant pagalbą investicijoms ne pagal de minimis taisyklę galėtų būti pasinaudota išlyga, nustatyta Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje.

| (30) | Pirmiausia Komisijai vertinant bylą NN65/95, Italijos valdžios institucijos buvo įsipareigojusios laikytis visų Bendrijos teisės aktuose numatytų sąlygų, susijusių su valstybės pagalba MVĮ. Pranešdamos apie dokumentą N192/9, jos taip pat buvo įsipareigojusios neteikti jokios pagalbos jų veiklai. |
| --- | --- |

(30)

Pirmiausia Komisijai vertinant bylą NN65/95, Italijos valdžios institucijos buvo įsipareigojusios laikytis visų Bendrijos teisės aktuose numatytų sąlygų, susijusių su valstybės pagalba MVĮ. Pranešdamos apie dokumentą N192/9, jos taip pat buvo įsipareigojusios neteikti jokios pagalbos jų veiklai.

| (31) | Reikia pabrėžti, kad pagal Sprendimą Nr. 4607/2001 tinkamos finansavimui gauti investicijos neatitinka Reglamente (EB) Nr. 70/2001 (6) pateikto pradinių investicijų apibrėžimo, nes yra įtrauktos ir pakeitimo investicijos. |
| --- | --- |

(31)

Reikia pabrėžti, kad pagal Sprendimą Nr. 4607/2001 tinkamos finansavimui gauti investicijos neatitinka Reglamente (EB) Nr. 70/2001 (6) pateikto pradinių investicijų apibrėžimo, nes yra įtrauktos ir pakeitimo investicijos.

| (32) | Be to, faktas, kad pagalbos gavėjos gali būti tik Bolzano provincijos teritorijoje būstinę turinčios MVĮ, atrodo kaip Europos Sąjungoje esančių įmonių įsisteigimo laisvės principo pažeidimas. |
| --- | --- |

(32)

Be to, faktas, kad pagalbos gavėjos gali būti tik Bolzano provincijos teritorijoje būstinę turinčios MVĮ, atrodo kaip Europos Sąjungoje esančių įmonių įsisteigimo laisvės principo pažeidimas.

| (33) | Galiausiai nėra laikomasi pagalbos būtinumo principo tuo atžvilgiu, kad pagalbos prašymai pagal taisykles turi būti pateikti per šešis mėnesius nuo darbų pradžios arba nuo pirmos su minėtais darbais susijusios faktūros išrašymo dienos. |
| --- | --- |

(33)

Galiausiai nėra laikomasi pagalbos būtinumo principo tuo atžvilgiu, kad pagalbos prašymai pagal taisykles turi būti pateikti per šešis mėnesius nuo darbų pradžios arba nuo pirmos su minėtais darbais susijusios faktūros išrašymo dienos.

| (34) | Komisija reiškia abejones ir dėl aptariamos pagalbos suderinamumo. |
| --- | --- |

(34)

Komisija reiškia abejones ir dėl aptariamos pagalbos suderinamumo.

| (35) | 2002 m. rugsėjo 18 d. laiške A/36773 Italijos valdžios institucijos teigė, kad 40 % dydžio pagalba yra teiktina labai mažoms įmonėms, kuriose dirba ne daugiau kaip du asmenys ir kurių išsilaikymas yra abejotinas, o jų veikla įeina į griežtai apibrėžtą veiklos rūšių sąrašą (7), taip pat tokia pagalba yra taikytina ir kai kurioms prekybos sektoriaus įmonėms. |
| --- | --- |

(35)

2002 m. rugsėjo 18 d. laiške A/36773 Italijos valdžios institucijos teigė, kad 40 % dydžio pagalba yra teiktina labai mažoms įmonėms, kuriose dirba ne daugiau kaip du asmenys ir kurių išsilaikymas yra abejotinas, o jų veikla įeina į griežtai apibrėžtą veiklos rūšių sąrašą (7), taip pat tokia pagalba yra taikytina ir kai kurioms prekybos sektoriaus įmonėms.

| (36) | Išnagrinėjus Sprendimą Nr. 4607/2001 buvo nustatyta, kad pirmiau minėtos labai mažos amatų įmonės, neatitikdamos kitoms tokio pagalbos dydžio siekiančioms labai mažoms įmonėms numatytų sąlygų, ne tik gali gauti minėto dydžio pagalbą, bet minėto dydžio pagalba gali naudotis ir visos labai mažos įmonės, nepriklausomai nuo savo dydžio ir ekonominės situacijos. Kadangi tinkamų finansuoti investicijų suma yra 2 milijonai eurų trejiems metams (1 milijonas eurų tuo atveju, jei labai mažoje įmonėje dirba iki dviejų žmonių), atrodo, jog pagalbos dydis gali pasiekti 800 000 eurų (400 000 eurų įmonėms, kuriose dirba du žmonės). |
| --- | --- |

(36)

Išnagrinėjus Sprendimą Nr. 4607/2001 buvo nustatyta, kad pirmiau minėtos labai mažos amatų įmonės, neatitikdamos kitoms tokio pagalbos dydžio siekiančioms labai mažoms įmonėms numatytų sąlygų, ne tik gali gauti minėto dydžio pagalbą, bet minėto dydžio pagalba gali naudotis ir visos labai mažos įmonės, nepriklausomai nuo savo dydžio ir ekonominės situacijos. Kadangi tinkamų finansuoti investicijų suma yra 2 milijonai eurų trejiems metams (1 milijonas eurų tuo atveju, jei labai mažoje įmonėje dirba iki dviejų žmonių), atrodo, jog pagalbos dydis gali pasiekti 800 000 eurų (400 000 eurų įmonėms, kuriose dirba du žmonės).

| (37) | Be to, Sprendime Nr. 4607/2001 (8) pateikiamas mažosios įmonės, nedalyvaujančios Bendrijos vidaus prekyboje ir dėl to galinčios gauti 40 % dydžio pagalbą, apibrėžimas sustiprina faktą, kad vykdydami savo veiklą atskiri pagalbos gavėjai negali užmegzti ekonominių ryšių su kitų valstybių narių įmonėmis, nors iš tikrųjų reikėtų labiau akcentuoti valstybių narių tarpusavio prekybos trūkumą. |
| --- | --- |

(37)

Be to, Sprendime Nr. 4607/2001 (8) pateikiamas mažosios įmonės, nedalyvaujančios Bendrijos vidaus prekyboje ir dėl to galinčios gauti 40 % dydžio pagalbą, apibrėžimas sustiprina faktą, kad vykdydami savo veiklą atskiri pagalbos gavėjai negali užmegzti ekonominių ryšių su kitų valstybių narių įmonėmis, nors iš tikrųjų reikėtų labiau akcentuoti valstybių narių tarpusavio prekybos trūkumą.

| (38) | Apžvelgusi į pirmiau išdėstytus faktus ir atsižvelgdama į tai, kad pagal Rekomendaciją 96/280/EB (9) į MVĮ įeinanti labai mažų įmonių kategorija nėra savaime įtraukiama į Sutarties 87 straipsnio 1 dalies taikymo sritį, Komisija išreiškė abejones dėl to, kad visa labai mažoms įmonėms aptariamos priemonės būdu suteikta pagalba gali atitikti valstybės pagalbos apibrėžimą. |
| --- | --- |

(38)

Apžvelgusi į pirmiau išdėstytus faktus ir atsižvelgdama į tai, kad pagal Rekomendaciją 96/280/EB (9) į MVĮ įeinanti labai mažų įmonių kategorija nėra savaime įtraukiama į Sutarties 87 straipsnio 1 dalies taikymo sritį, Komisija išreiškė abejones dėl to, kad visa labai mažoms įmonėms aptariamos priemonės būdu suteikta pagalba gali atitikti valstybės pagalbos apibrėžimą.

| (39) | Remdamasi ankstesne Rekomendacija dėl aplinkos priežiūrai skiriamos valstybės pagalbos (10), kuri vėliau buvo pakeista 2001 m. vasario 3 d. paskelbta nauja rekomendacija (OL C 37, p. 3.), Komisija patvirtino aplinkosaugai skirtas pagalbos schemas, numatytas provincijos Įstatyme Nr. 4/97.
  Įsigaliojus naujajai rekomendacijai, valstybėms narėms buvo pasiūlyta imtis atitinkamų priemonių. Sutikusi su jomis, Italija turėjo jas įgyvendinti. Vertindama aptariamą priemonę, Komisija rėmėsi naująja rekomendacija dėl valstybės pagalbos aplinkosaugai, kuri tuo metu galiojo. |
| --- | --- |

(39)

Remdamasi ankstesne Rekomendacija dėl aplinkos priežiūrai skiriamos valstybės pagalbos (10), kuri vėliau buvo pakeista 2001 m. vasario 3 d. paskelbta nauja rekomendacija (OL C 37, p. 3.), Komisija patvirtino aplinkosaugai skirtas pagalbos schemas, numatytas provincijos Įstatyme Nr. 4/97.

Įsigaliojus naujajai rekomendacijai, valstybėms narėms buvo pasiūlyta imtis atitinkamų priemonių. Sutikusi su jomis, Italija turėjo jas įgyvendinti. Vertindama aptariamą priemonę, Komisija rėmėsi naująja rekomendacija dėl valstybės pagalbos aplinkosaugai, kuri tuo metu galiojo.

| (40) | Pagal Bendrijos rekomendacijos dėl valstybės pagalbos aplinkosaugai (11) (toliau – rekomendacija) 28 punktą, laikantis naujų Bendrijos standartų, gali būti patvirtinta tik 15 % dydžio pagalba investicijoms, taikoma tinkamoms finansavimui gauti išlaidoms ir suteikiama MVĮ per trejus pereinamojo laikotarpio metus, pradedant skaičiuoti nuo naujų privalomų Bendrijos standartų priėmimo. |
| --- | --- |

(40)

Pagal Bendrijos rekomendacijos dėl valstybės pagalbos aplinkosaugai (11) (toliau – rekomendacija) 28 punktą, laikantis naujų Bendrijos standartų, gali būti patvirtinta tik 15 % dydžio pagalba investicijoms, taikoma tinkamoms finansavimui gauti išlaidoms ir suteikiama MVĮ per trejus pereinamojo laikotarpio metus, pradedant skaičiuoti nuo naujų privalomų Bendrijos standartų priėmimo.

| (41) | Komisija laikosi nuomonės, kad MVĮ skiriama 25 % dydžio pagalba jų prisitaikymui prie naujų Bendrijos standartų, numatyta Įstatyme Nr. 4/97 ir patvirtinta Sprendime Nr. 4607/2001, neatitinka rekomendacijos nuostatų, o taikant pagalbą didelėms įmonėms, skirtą naujų privalomų aplinkosaugos standartų laikymuisi, negalima numatyti jokių išimčių. |
| --- | --- |

(41)

Komisija laikosi nuomonės, kad MVĮ skiriama 25 % dydžio pagalba jų prisitaikymui prie naujų Bendrijos standartų, numatyta Įstatyme Nr. 4/97 ir patvirtinta Sprendime Nr. 4607/2001, neatitinka rekomendacijos nuostatų, o taikant pagalbą didelėms įmonėms, skirtą naujų privalomų aplinkosaugos standartų laikymuisi, negalima numatyti jokių išimčių.

| (42) | Be to, pagal rekomendacijos 29 punktą 30 % bazinio dydžio pagalba yra tinkama Bendrijos standartų viršijimui finansuoti ir paramą investicijoms, įvykdytoms nesant nustatytų privalomų Bendrijos standartų, teikti. |
| --- | --- |

(42)

Be to, pagal rekomendacijos 29 punktą 30 % bazinio dydžio pagalba yra tinkama Bendrijos standartų viršijimui finansuoti ir paramą investicijoms, įvykdytoms nesant nustatytų privalomų Bendrijos standartų, teikti.

| (43) | Vis dėlto Komisija pažymi, kad su Bendrijos standartų viršijimu susijęs 40 % dydis, numatytas visų pirma didelėms turizmo įmonėms, negali būti laikomas atitinkančiu rekomendacijos 29 punktą. |
| --- | --- |

(43)

Vis dėlto Komisija pažymi, kad su Bendrijos standartų viršijimu susijęs 40 % dydis, numatytas visų pirma didelėms turizmo įmonėms, negali būti laikomas atitinkančiu rekomendacijos 29 punktą.

| (44) | Galiausiai pagal rekomendacijos 41 punktą, kuris atitinka ir Reglamento (EB) Nr. 70/2001 (12) nuostatas, MVĮ įmonėms gali būti suteikta pagalba priežiūros-konsultacinei veiklai aplinkosaugos sektoriuje. |
| --- | --- |

(44)

Galiausiai pagal rekomendacijos 41 punktą, kuris atitinka ir Reglamento (EB) Nr. 70/2001 (12) nuostatas, MVĮ įmonėms gali būti suteikta pagalba priežiūros-konsultacinei veiklai aplinkosaugos sektoriuje.

| (45) | Aptariamame sprendime numatytiems aplinkos audito projektams galėtų būti suteikta pagalba pagal Reglamento (EB) Nr. 70/2001 nuostatas, jei ja galėtų pasinaudoti tik MVĮ ir būtų įvykdytos to paties reglamento 5 straipsnio a punkte nurodytos sąlygos. |
| --- | --- |

(45)

Aptariamame sprendime numatytiems aplinkos audito projektams galėtų būti suteikta pagalba pagal Reglamento (EB) Nr. 70/2001 nuostatas, jei ja galėtų pasinaudoti tik MVĮ ir būtų įvykdytos to paties reglamento 5 straipsnio a punkte nurodytos sąlygos.

| (46) | Be to, atsižvelgdama į rekomendacijos 36 ir 37 punktus, susijusius su pagalba aplinkosaugai skiriamoms investicijoms ir tinkamų finansuoti išlaidų apskaičiavimo tvarka, Komisija išreiškė abejones dėl pirmųjų dviejų pagalbos aplinkosaugai rūšių, nurodytų šios konstatuojamosios dalies 41 ir 43 punktuose. |
| --- | --- |

(46)

Be to, atsižvelgdama į rekomendacijos 36 ir 37 punktus, susijusius su pagalba aplinkosaugai skiriamoms investicijoms ir tinkamų finansuoti išlaidų apskaičiavimo tvarka, Komisija išreiškė abejones dėl pirmųjų dviejų pagalbos aplinkosaugai rūšių, nurodytų šios konstatuojamosios dalies 41 ir 43 punktuose.

| (47) | Pagal pagalbos schemą Nr. N192/97 Komisija patvirtino MVĮ skiriamą ne didesnę kaip 25 % dydžio pagalbą užimtumui mokėjimų įsipareigojimams. |
| --- | --- |

(47)

Pagal pagalbos schemą Nr. N192/97 Komisija patvirtino MVĮ skiriamą ne didesnę kaip 25 % dydžio pagalbą užimtumui mokėjimų įsipareigojimams.

| (48) | Atsižvelgdama į tai, kad Sprendime Nr. 4607 numatyta tokios rūšies pagalba neapima nei darbo vietų sukūrimo, nei jų išlaikymo, Komisija pažymėjo, kad tokia pagalba negali būti apibrėžta kaip pagalba užimtumui; kai kurioms iš šių pagalbos rūšių (pagalbai konsultacinėms tarnyboms) galėtų būti taikomos leidžiančios nukrypti nuostatos tuo atveju, jei būtų įgyvendintos visos Reglamento (EB) Nr. 70/2001 5 straipsnio sąlygos, o pagalbos gavėjai būtų tik MVĮ. |
| --- | --- |

(48)

Atsižvelgdama į tai, kad Sprendime Nr. 4607 numatyta tokios rūšies pagalba neapima nei darbo vietų sukūrimo, nei jų išlaikymo, Komisija pažymėjo, kad tokia pagalba negali būti apibrėžta kaip pagalba užimtumui; kai kurioms iš šių pagalbos rūšių (pagalbai konsultacinėms tarnyboms) galėtų būti taikomos leidžiančios nukrypti nuostatos tuo atveju, jei būtų įgyvendintos visos Reglamento (EB) Nr. 70/2001 5 straipsnio sąlygos, o pagalbos gavėjai būtų tik MVĮ.

| (49) | Be to, Komisija pažymi, kad didelėms įmonėms neturėtų būti taikoma jokia išlyga, susijusi su pagalba esančių ženklų ir patentų tyrimams bei įmonių ženklų ir produktų patentavimui, numatyta be kita ko pagal specialią priemonę dėl pagalbos užimtumui, kadangi neatrodo, jog tai turėtų ką nors bendra su tyrimų ir taikomąja veikla. |
| --- | --- |

(49)

Be to, Komisija pažymi, kad didelėms įmonėms neturėtų būti taikoma jokia išlyga, susijusi su pagalba esančių ženklų ir patentų tyrimams bei įmonių ženklų ir produktų patentavimui, numatyta be kita ko pagal specialią priemonę dėl pagalbos užimtumui, kadangi neatrodo, jog tai turėtų ką nors bendra su tyrimų ir taikomąja veikla.

| (50) | Pradedant procedūrą reikėtų priminti, kad su dalyvavimu mugėse ar parodose susijusi pagalba gali būti laikoma suderinama su Reglamento (EB) Nr. 70/2001 5 straipsnio b punktu tuo atveju, jei išlaidos, kurioms taikomas ne didesnis nei 50 % pagalbos dydis, susidaro dėl stendo nuomos, įrengimo ir naudojimo. Ši pagalba teiktina tik pirmą kartą įmonei dalyvaujant tam tikroje mugėje ar parodoje.
  Išorės konsultantų teikiamos konsultacinės paslaugos neturi būti nei priskiriamos nuolatinei ar pastoviai veiklai, nei būti susijusios su įprastinėmis įmonės veiklos išlaidomis, tokiomis kaip reklama.
  Galiausiai pagalba su eksportu susijusiai veiklai (13) nėra apibrėžta nei Reglamente (EB) Nr. 70/2001, nei Reglamente (EB) Nr. 69/2001 (14), nei 1996 m. Komisijos komunikate dėl pagalbos taikant de minimis taisyklę (15). |
| --- | --- |

(50)

Pradedant procedūrą reikėtų priminti, kad su dalyvavimu mugėse ar parodose susijusi pagalba gali būti laikoma suderinama su Reglamento (EB) Nr. 70/2001 5 straipsnio b punktu tuo atveju, jei išlaidos, kurioms taikomas ne didesnis nei 50 % pagalbos dydis, susidaro dėl stendo nuomos, įrengimo ir naudojimo. Ši pagalba teiktina tik pirmą kartą įmonei dalyvaujant tam tikroje mugėje ar parodoje.

Išorės konsultantų teikiamos konsultacinės paslaugos neturi būti nei priskiriamos nuolatinei ar pastoviai veiklai, nei būti susijusios su įprastinėmis įmonės veiklos išlaidomis, tokiomis kaip reklama.

Galiausiai pagalba su eksportu susijusiai veiklai (13) nėra apibrėžta nei Reglamente (EB) Nr. 70/2001, nei Reglamente (EB) Nr. 69/2001 (14), nei 1996 m. Komisijos komunikate dėl pagalbos taikant de minimis taisyklę (15).

| (51) | Dėl to Komisija pažymi, kad Sprendime Nr. 4607/2001 numatyta pagalba internacionalizavimui, net ir sutikus su tuo, jog ja galėtų pasinaudoti tik MVĮ ir būtų laikomasi visų Reglamento (EB) Nr. 70/2001 5 straipsnyje numatytų sąlygų, negali būti laikoma suderinama, išskyrus dalyvavimo mugėse ar parodose atvejus. |
| --- | --- |

(51)

Dėl to Komisija pažymi, kad Sprendime Nr. 4607/2001 numatyta pagalba internacionalizavimui, net ir sutikus su tuo, jog ja galėtų pasinaudoti tik MVĮ ir būtų laikomasi visų Reglamento (EB) Nr. 70/2001 5 straipsnyje numatytų sąlygų, negali būti laikoma suderinama, išskyrus dalyvavimo mugėse ar parodose atvejus.

| (52) | Be to, Komisija pažymi, kad eksporto kreditas, ypač suteiktas didelėms įmonėms, aiškiai nebuvo įtrauktas į pranešimą apie Įstatymą Nr. 4/97, dėl to jam negali būti taikoma jokia išlyga net ir pagal Reglamentą (EB) Nr. 69/2001. |
| --- | --- |

(52)

Be to, Komisija pažymi, kad eksporto kreditas, ypač suteiktas didelėms įmonėms, aiškiai nebuvo įtrauktas į pranešimą apie Įstatymą Nr. 4/97, dėl to jam negali būti taikoma jokia išlyga net ir pagal Reglamentą (EB) Nr. 69/2001.

| (53) | Tos pagalbos rūšys, kurios nebuvo numatytos taikant pagalbos schemą Nr. N192/97, nebuvo laikomos valstybės pagalba taip pat ir Sprendime Nr. 4607. |
| --- | --- |

(53)

Tos pagalbos rūšys, kurios nebuvo numatytos taikant pagalbos schemą Nr. N192/97, nebuvo laikomos valstybės pagalba taip pat ir Sprendime Nr. 4607.

| (54) | Vis dėlto Komisija išreiškė abejonę dėl to, kad įmonės negauna jokios konkurencinės naudos iš dalyvavimo bendruose Bendrijos programų Leader ir Interreg projektuose, kuriems yra numatyta 80 % dydžio pagalba. |
| --- | --- |

(54)

Vis dėlto Komisija išreiškė abejonę dėl to, kad įmonės negauna jokios konkurencinės naudos iš dalyvavimo bendruose Bendrijos programų Leader ir Interreg projektuose, kuriems yra numatyta 80 % dydžio pagalba.

| (55) | Turėtų būti paaiškintas konsultacinių paslaugų apibrėžimas. Iš tikrųjų remdamasi galiojančiu apibrėžimu Komisija pažymi, kad leidžiančios nukrypti nuostatos negali būti taikomos jokiu didelėms įmonėms skiriamos pagalbos už konsultacines paslaugas atveju, nebent konsultacijos įeina į projekto dėl pagalbos mokymui skiriamas tinkamas finansuoti išlaidas, remiantis 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 68/2001 dėl pagalbos mokymui 4 straipsnio 7 dalies e punktu. |
| --- | --- |

(55)

Turėtų būti paaiškintas konsultacinių paslaugų apibrėžimas. Iš tikrųjų remdamasi galiojančiu apibrėžimu Komisija pažymi, kad leidžiančios nukrypti nuostatos negali būti taikomos jokiu didelėms įmonėms skiriamos pagalbos už konsultacines paslaugas atveju, nebent konsultacijos įeina į projekto dėl pagalbos mokymui skiriamas tinkamas finansuoti išlaidas, remiantis 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 68/2001 dėl pagalbos mokymui 4 straipsnio 7 dalies e punktu.

| (56) | Italijos valdžios institucijų teigimu, pagalbos investicijoms atveju bet koks mažosioms ir vidutinėms įmonėms taikomų atitinkamai 13 % ir 6 % dydžio bazinių rodiklių padidinimas buvo suteikiamas pagal de minimis taisyklę. |
| --- | --- |

(56)

Italijos valdžios institucijų teigimu, pagalbos investicijoms atveju bet koks mažosioms ir vidutinėms įmonėms taikomų atitinkamai 13 % ir 6 % dydžio bazinių rodiklių padidinimas buvo suteikiamas pagal de minimis taisyklę.

| (57) | Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad nei Įstatyme Nr. 4/1997, nei 2001 m. gruodžio 17 d. priimtame Srendime Nr. 4607 ar vėliau įsigaliojusiame Reglamente (EB) Nr. 69/2001 nebuvo jokios nuorodos dėl mažiausios ribos ar kitų sąlygų, nustatytų de minimis reglamente (16) arba ankstesniame 1996 m. komunikate (17) ta pačia tema. |
| --- | --- |

(57)

Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad nei Įstatyme Nr. 4/1997, nei 2001 m. gruodžio 17 d. priimtame Srendime Nr. 4607 ar vėliau įsigaliojusiame Reglamente (EB) Nr. 69/2001 nebuvo jokios nuorodos dėl mažiausios ribos ar kitų sąlygų, nustatytų de minimis reglamente (16) arba ankstesniame 1996 m. komunikate (17) ta pačia tema.

| (58) | Atsižvelgdama į tinkamą finansavimui gauti investicijų sumą (3,5 ir 4 milijonai eurų trejiems metams atitinkamai mažosioms ir vidutinėms įmonėms) ir į didžiausią Sprendime Nr. 4607 numatytą pagalbos procentą (25 % ir 22,5 %, iš kurių atitinkamai mažosioms ir vidutinėms įmonėms – 12 % ir 16,5 % pagal de minimis taisyklę), Komisija išreiškė abejones dėl tinkamo de minimis reglamente nurodytos 100 000 eurų, išmokamų per trejus metus, ribos laikymosi. |
| --- | --- |

(58)

Atsižvelgdama į tinkamą finansavimui gauti investicijų sumą (3,5 ir 4 milijonai eurų trejiems metams atitinkamai mažosioms ir vidutinėms įmonėms) ir į didžiausią Sprendime Nr. 4607 numatytą pagalbos procentą (25 % ir 22,5 %, iš kurių atitinkamai mažosioms ir vidutinėms įmonėms – 12 % ir 16,5 % pagal de minimis taisyklę), Komisija išreiškė abejones dėl tinkamo de minimis reglamente nurodytos 100 000 eurų, išmokamų per trejus metus, ribos laikymosi.

| (59) | Apskritai Komisija išreiškė abejones dėl labai išplėsto Sprendime Nr. 4607/2001 numatyto de minimis taisyklės taikymo, kuriuo siekiama sistemingai viršyti didžiausius finansavimo procentus, susijusius su MVĮ, taip pat suteikti didžiausią 22,5 % pagalbą didelėms įmonėms netinkamose finansuoti teritorijose; Komisija atsižvelgė ir į padidintą tinkamų finansavimui gauti investicijų sumą. |
| --- | --- |

(59)

Apskritai Komisija išreiškė abejones dėl labai išplėsto Sprendime Nr. 4607/2001 numatyto de minimis taisyklės taikymo, kuriuo siekiama sistemingai viršyti didžiausius finansavimo procentus, susijusius su MVĮ, taip pat suteikti didžiausią 22,5 % pagalbą didelėms įmonėms netinkamose finansuoti teritorijose; Komisija atsižvelgė ir į padidintą tinkamų finansavimui gauti investicijų sumą.

IV.   SUINTERESUOTŲJŲ TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (60) | Nei suinteresuotosios trečiosios šalys, nei skundo pateikėjas, kuris 2003 m. kovo 24 d. laiške D/51908 buvo informuotas apie procedūros pradėjimą ir galimybę pateikti pastabas, skirtingas nuo tų, kurios buvo pradiniame skunde, nepateikė jokių pastabų. |
| --- | --- |

(60)

Nei suinteresuotosios trečiosios šalys, nei skundo pateikėjas, kuris 2003 m. kovo 24 d. laiške D/51908 buvo informuotas apie procedūros pradėjimą ir galimybę pateikti pastabas, skirtingas nuo tų, kurios buvo pradiniame skunde, nepateikė jokių pastabų.

V.   ITALIJOS PASTABOS

| (61) | Italijos pastabos buvo atsiųstos 2004 m. birželio 25 d. laiške A/34747, įvykus dviems Bolzano provincijos atstovų ir Konkurencijos generalinio direktorato (COMP) tarnybų susirinkimams.
  Laiške Italijos valdžios institucijos nurodo: |
| --- | --- |

(61)

Italijos pastabos buvo atsiųstos 2004 m. birželio 25 d. laiške A/34747, įvykus dviems Bolzano provincijos atstovų ir Konkurencijos generalinio direktorato (COMP) tarnybų susirinkimams.

Laiške Italijos valdžios institucijos nurodo:

V.1   Dėl pagalbos didelių įmonių investicijoms

| (62) | Teiginys yra klaidingas, nes į Sprendimą Nr. 4607/2001 nėra akivaizdžiai neįtrauktos didelės turizmo sektoriaus įmonės, priešingai nei buvo prekybos sektoriaus įmonių atveju. |
| --- | --- |

(62)

Teiginys yra klaidingas, nes į Sprendimą Nr. 4607/2001 nėra akivaizdžiai neįtrauktos didelės turizmo sektoriaus įmonės, priešingai nei buvo prekybos sektoriaus įmonių atveju.

| (63) | Nepaisant to, nė viena didelė turizmo sektoriaus įmonė nepasinaudojo pagalba nei pagal schemą Nr. N 192/1997 (provincijos Įstatymas Nr. 4/97), nei pagal schemą Nr. NN 69/1995 (provincijos Įstatymas Nr. 9/91). Didelės prekybos sektoriaus įmonės nebuvo įtrauktos į pagalbos programą, išskyrus atvejį, kai pagal Sprendimą Nr. 4607/01 taikoma de minimis taisyklė. |
| --- | --- |

(63)

Nepaisant to, nė viena didelė turizmo sektoriaus įmonė nepasinaudojo pagalba nei pagal schemą Nr. N 192/1997 (provincijos Įstatymas Nr. 4/97), nei pagal schemą Nr. NN 69/1995 (provincijos Įstatymas Nr. 9/91). Didelės prekybos sektoriaus įmonės nebuvo įtrauktos į pagalbos programą, išskyrus atvejį, kai pagal Sprendimą Nr. 4607/01 taikoma de minimis taisyklė.

| (64) | Italijos valdžios institucijos aiškiai įsipareigojo neįtraukti didelių įmonių į pagalbos, teikiamos lengvatinės paskolos forma pagal schemą Nr. NN69/95, programą, nors ir anksčiau nė viena iš jų šia pagalba nepasinaudojo, išskyrus pagalbą taikant de minimis taisyklę. |
| --- | --- |

(64)

Italijos valdžios institucijos aiškiai įsipareigojo neįtraukti didelių įmonių į pagalbos, teikiamos lengvatinės paskolos forma pagal schemą Nr. NN69/95, programą, nors ir anksčiau nė viena iš jų šia pagalba nepasinaudojo, išskyrus pagalbą taikant de minimis taisyklę.

| (65) | Komisijai pateikus tikslų klausimą, 2005 m. birželio 2 d. laiške vėl buvo paaiškinta, kad nė vienai didelei bet kokio sektoriaus įmonei nebuvo suteikta jokia pagalba, taip pat patikslinta, kad įmonės, kurių pagrindinė veikla yra vykdoma transporto sektoriuje, nebuvo įtrauktos į pagalbos programą. |
| --- | --- |

(65)

Komisijai pateikus tikslų klausimą, 2005 m. birželio 2 d. laiške vėl buvo paaiškinta, kad nė vienai didelei bet kokio sektoriaus įmonei nebuvo suteikta jokia pagalba, taip pat patikslinta, kad įmonės, kurių pagrindinė veikla yra vykdoma transporto sektoriuje, nebuvo įtrauktos į pagalbos programą.

| (66) | Be to, laikantis visų Reglamento (EB) Nr. 69/2001 salygų, į naują schemos taikymo taisyklių projektą aiškiai neįtraukiamos visos didelės įmonės, išskyrus de minimis atvejus. |
| --- | --- |

(66)

Be to, laikantis visų Reglamento (EB) Nr. 69/2001 salygų, į naują schemos taikymo taisyklių projektą aiškiai neįtraukiamos visos didelės įmonės, išskyrus de minimis atvejus.

V.2   Dėl pagalbos MVĮ

V.2.1.   Pakeitimo investicijų neišbraukimas iš finansavimui gauti tinkamų išlaidų sąrašo

| (67) | Nors, Italijos valdžios institucijų teigimu, pagalba pakeitimo investicijoms neprieštarauja taikymo taisyklėms, kadangi į šias taisykles jos aiškiai nebuvo neįtrauktos, vis dėlto tokios rūšies pagalba niekam nebuvo suteikta. |
| --- | --- |

(67)

Nors, Italijos valdžios institucijų teigimu, pagalba pakeitimo investicijoms neprieštarauja taikymo taisyklėms, kadangi į šias taisykles jos aiškiai nebuvo neįtrauktos, vis dėlto tokios rūšies pagalba niekam nebuvo suteikta.

| (68) | Kaip tinkamos finansavimui gauti ypač buvo vertinamos pagal Reglamento (EB) Nr. 70/2001 2 straipsnio c punkte pateiktą apibrėžimą atliktos investicijos į materialųjį turtą, visų pirma įmonių steigimui, modernizacijai ar realizuojamo asortimento plėtrai skirtos investicijos, kurios lemtų esminį įmonės produktų arba gamybos procesų pakeitimą. Tam buvo nustatyta pakankamai aukšta mažiausia investicijų riba palyginti su atitinkamomis vidutinio dydžio įmonėmis. |
| --- | --- |

(68)

Kaip tinkamos finansavimui gauti ypač buvo vertinamos pagal Reglamento (EB) Nr. 70/2001 2 straipsnio c punkte pateiktą apibrėžimą atliktos investicijos į materialųjį turtą, visų pirma įmonių steigimui, modernizacijai ar realizuojamo asortimento plėtrai skirtos investicijos, kurios lemtų esminį įmonės produktų arba gamybos procesų pakeitimą. Tam buvo nustatyta pakankamai aukšta mažiausia investicijų riba palyginti su atitinkamomis vidutinio dydžio įmonėmis.

| (69) | Atsiųstose naujosiose taisyklėse tiek pakeitimo investicijos, tiek eksploatacijos išlaidos yra aiškiai neįtrauktos, o tinkamų finansavimui gauti investicijų aprašymas visiškai atitinka Reglamente (EB) Nr. 70/2001 numatytą aprašymą. |
| --- | --- |

(69)

Atsiųstose naujosiose taisyklėse tiek pakeitimo investicijos, tiek eksploatacijos išlaidos yra aiškiai neįtrauktos, o tinkamų finansavimui gauti investicijų aprašymas visiškai atitinka Reglamente (EB) Nr. 70/2001 numatytą aprašymą.

V.2.2   Dėl įsisteigimo laisvės

| (70) | Pagal ankstesnes taisykles reikalautos sąlygos turėti būstinę Bolzano provincijos teritorijoje, norint pasinaudoti pagalba, nebuvo griežtai laikomasi ir praeityje. Šio teiginio patvirtinimui buvo pateiktas sąrašas, sudarytas iš 16 investicinę pagalbą pagal aptariamą sistemą gavusių subjektų, kurių būstinė yra už Bolzano provincijos teritorijos ribų (ir vienu atveju net už Italijos teritorijos ribų). Tokia pagalba daugiausia buvo suteikta (tiksliau 6 iš 16 atvejų) 1998 m.; pažymėtina, kad tai įvyko daug anksčiau nei Komisija atkreipė dėmesį į šį faktą. Be to, šiuo metu net ir įmonės, turinčios tik tam tikrus veiklos padalinius Bolzano provincijos teritorijoje, taip pat gali pasinaudoti aptariama pagalba. |
| --- | --- |

(70)

Pagal ankstesnes taisykles reikalautos sąlygos turėti būstinę Bolzano provincijos teritorijoje, norint pasinaudoti pagalba, nebuvo griežtai laikomasi ir praeityje. Šio teiginio patvirtinimui buvo pateiktas sąrašas, sudarytas iš 16 investicinę pagalbą pagal aptariamą sistemą gavusių subjektų, kurių būstinė yra už Bolzano provincijos teritorijos ribų (ir vienu atveju net už Italijos teritorijos ribų). Tokia pagalba daugiausia buvo suteikta (tiksliau 6 iš 16 atvejų) 1998 m.; pažymėtina, kad tai įvyko daug anksčiau nei Komisija atkreipė dėmesį į šį faktą. Be to, šiuo metu net ir įmonės, turinčios tik tam tikrus veiklos padalinius Bolzano provincijos teritorijoje, taip pat gali pasinaudoti aptariama pagalba.

V.2.3   Dėl pagalbos būtinumo principo laikymosi

| (71) | Šis principas jau buvo pritaikytas kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 70/2001 7 straipsnio antroje dalyje, o pagalbos suteikimo sąlygos buvo visiškai objektyvios panaikinant bet kokią galimybę provincijai savo nuožiūra pasinaudoti turimais įgaliojimais. |
| --- | --- |

(71)

Šis principas jau buvo pritaikytas kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 70/2001 7 straipsnio antroje dalyje, o pagalbos suteikimo sąlygos buvo visiškai objektyvios panaikinant bet kokią galimybę provincijai savo nuožiūra pasinaudoti turimais įgaliojimais.

| (72) | Vis dėlto Italijos valdžios institucijos įsipareigojo priimti nuostatą, kad būtų privaloma pristatyti prašymą prieš pradedant įgyvendinti projektą, kuriam yra prašoma pagalbos. |
| --- | --- |

(72)

Vis dėlto Italijos valdžios institucijos įsipareigojo priimti nuostatą, kad būtų privaloma pristatyti prašymą prieš pradedant įgyvendinti projektą, kuriam yra prašoma pagalbos.

V.2.4   Dėl pagalbos labai mažoms įmonėms

| (73) | Apskritai bet koks pagalbos labai mažų įmonių investicijoms padidinimas virš 15 % nuo šiol yra galimas tik pagal de minimis taisyklę. |
| --- | --- |

(73)

Apskritai bet koks pagalbos labai mažų įmonių investicijoms padidinimas virš 15 % nuo šiol yra galimas tik pagal de minimis taisyklę.

| (74) | 40 % dydžio pagalba, kuri neatitinka Sutarties 87 straipsnio 1 dalies ir negali būti laikoma pagal de minimis taisyklę teikiama pagalba, yra taikoma tik aplinkinėje teritorijoje vykdomos veiklos rūšims, visų pirma mažosioms tradiciniais amatais užsiimančioms amatų sektoriaus įmonėms, kurioms gresia išnykimas, ir mažosioms prekybos įmonėms, kurių veiklos rūšys aiškiai nurodytos naujosiose taisyklėse. |
| --- | --- |

(74)

40 % dydžio pagalba, kuri neatitinka Sutarties 87 straipsnio 1 dalies ir negali būti laikoma pagal de minimis taisyklę teikiama pagalba, yra taikoma tik aplinkinėje teritorijoje vykdomos veiklos rūšims, visų pirma mažosioms tradiciniais amatais užsiimančioms amatų sektoriaus įmonėms, kurioms gresia išnykimas, ir mažosioms prekybos įmonėms, kurių veiklos rūšys aiškiai nurodytos naujosiose taisyklėse.

| (75) | Bet kuriuo atveju Italijos valdžios institucijų atliktas tyrimas parodė, kad iki šiol nebuvo suteikta jokia pagalba, kuri tuo pat metu viršytų 15 % dydžio rodiklį ir de minimis ribą. |
| --- | --- |

(75)

Bet kuriuo atveju Italijos valdžios institucijų atliktas tyrimas parodė, kad iki šiol nebuvo suteikta jokia pagalba, kuri tuo pat metu viršytų 15 % dydžio rodiklį ir de minimis ribą.

V.2.5   Dėl pagalbos aplinkosaugai

| (76) | Šiuo metu yra numatyta tik 15 % ir 30 % dydžio pagalba, atitinkamai susijusi su pereinamąja pagalba MVĮ suteiktoms investicijoms, kad būtų laikomasi naujų Bendrijos standartų, ir su pagalba, skirta Bendrijos standartų viršijimui ar paramai investicijoms, įvykdytoms nesant nustatytų Bendrijos standartų. |
| --- | --- |

(76)

Šiuo metu yra numatyta tik 15 % ir 30 % dydžio pagalba, atitinkamai susijusi su pereinamąja pagalba MVĮ suteiktoms investicijoms, kad būtų laikomasi naujų Bendrijos standartų, ir su pagalba, skirta Bendrijos standartų viršijimui ar paramai investicijoms, įvykdytoms nesant nustatytų Bendrijos standartų.

| (77) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 70/2001 5 straipsnio a punktą šiuo metu aplinkos auditą gali vykdyti tik MVĮ, vis dėlto didelės įmonės gali gauti pagalbą aplinkos auditui pagal de minimis taisyklę. Įstatymo Nr. 4/97 12 straipsnio 4 pastraipoje numatyta taisyklė, pagal kurią į aptariamą priemonę buvo įtrauktos taip pat ir didelės įmonės, bus panaikinta kuo greičiau; be to, Italijos valdžios institucijos įsipareigojo daugiau jos nebetaikyti. |
| --- | --- |

(77)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 70/2001 5 straipsnio a punktą šiuo metu aplinkos auditą gali vykdyti tik MVĮ, vis dėlto didelės įmonės gali gauti pagalbą aplinkos auditui pagal de minimis taisyklę. Įstatymo Nr. 4/97 12 straipsnio 4 pastraipoje numatyta taisyklė, pagal kurią į aptariamą priemonę buvo įtrauktos taip pat ir didelės įmonės, bus panaikinta kuo greičiau; be to, Italijos valdžios institucijos įsipareigojo daugiau jos nebetaikyti.

| (78) | Galiausiai Italijos valdžios institucijos įsipareigojo laikytis rekomendacijos 36 ir 37 punktuose nustatytų sąlygų dėl investicijų ir finansavimui gauti tinkamų išlaidų apskaičiavimo tvarkos. |
| --- | --- |

(78)

Galiausiai Italijos valdžios institucijos įsipareigojo laikytis rekomendacijos 36 ir 37 punktuose nustatytų sąlygų dėl investicijų ir finansavimui gauti tinkamų išlaidų apskaičiavimo tvarkos.

| (79) | Pagal anksčiau galiojusias taisykles iš amatų sektoriaus buvo gautas tik vienas prašymas, kurio pagrindas yra minėta priemonė; prašomos pagalbos suma yra 14 719,02 eurų, t. y. viršijo didžiausią finansuotiną 7 359,51 eurų sumą. Vis dėlto pastaroji suma buvo paskaičiuota pagal de minimis taisyklę. |
| --- | --- |

(79)

Pagal anksčiau galiojusias taisykles iš amatų sektoriaus buvo gautas tik vienas prašymas, kurio pagrindas yra minėta priemonė; prašomos pagalbos suma yra 14 719,02 eurų, t. y. viršijo didžiausią finansuotiną 7 359,51 eurų sumą. Vis dėlto pastaroji suma buvo paskaičiuota pagal de minimis taisyklę.

V.2.6   Dėl „pagalba užimtumui“ pavadintos paramos rūšių

| (80) | Kadangi šios pagalbos rūšys yra susijusios su naujai įkurtų įmonių pradiniu veiklos etapu (pirmi 24 mėnesiai nuo jų įsteigimo) ir yra sudarytos įmokų konsultacinėms tarnyboms ir įmonės ženklų bei produktų paieškų ir (arba) patentavimo pagrindu, Italijos valdžios institucijų teigimu, jos padeda kurti naujas darbo vietas, dėl to yra suderinamos. Bet kokiu atveju nė viena didelė įmonė šia pagalba nepasinaudojo. |
| --- | --- |

(80)

Kadangi šios pagalbos rūšys yra susijusios su naujai įkurtų įmonių pradiniu veiklos etapu (pirmi 24 mėnesiai nuo jų įsteigimo) ir yra sudarytos įmokų konsultacinėms tarnyboms ir įmonės ženklų bei produktų paieškų ir (arba) patentavimo pagrindu, Italijos valdžios institucijų teigimu, jos padeda kurti naujas darbo vietas, dėl to yra suderinamos. Bet kokiu atveju nė viena didelė įmonė šia pagalba nepasinaudojo.

| (81) | Vis dėlto remiantis Įstatymo Nr. 4/97 V skyriumi ši pagalba šiuo metu yra numatyta tik lengvatinių paskolų forma, kaip nurodyta to paties įstatymo VI skyriuje, kad būtų padidinti finansiniai ištekliai pagal de minimis taisyklę. |
| --- | --- |

(81)

Vis dėlto remiantis Įstatymo Nr. 4/97 V skyriumi ši pagalba šiuo metu yra numatyta tik lengvatinių paskolų forma, kaip nurodyta to paties įstatymo VI skyriuje, kad būtų padidinti finansiniai ištekliai pagal de minimis taisyklę.

V.2.7   Dėl pagalbos internacionalizavimui

| (82) | Iki šiol buvo suteiktos tik kelios tokios rūšies nedidelės sumos pagalbos. Kai kurioms MVĮ buvo suteikta 25 % dydžio (vietoj 50 %) pagalba, susijusi su jų dalyvavimu mugėse ir parodose, neatsižvelgiant į tai, ar tai buvo pirmas dalyvavimas tam tikrame pasirodyme. Tik dvi pagalbos rūšys įmokų (50 %) forma buvo suteiktos išlaidoms, skirtoms už eksporto į Europos Sąjungai nepriklausančias šalis kredito draudimą; šių įmokų suma yra 3 500 eurų ir 7 milijonai lirų. |
| --- | --- |

(82)

Iki šiol buvo suteiktos tik kelios tokios rūšies nedidelės sumos pagalbos. Kai kurioms MVĮ buvo suteikta 25 % dydžio (vietoj 50 %) pagalba, susijusi su jų dalyvavimu mugėse ir parodose, neatsižvelgiant į tai, ar tai buvo pirmas dalyvavimas tam tikrame pasirodyme. Tik dvi pagalbos rūšys įmokų (50 %) forma buvo suteiktos išlaidoms, skirtoms už eksporto į Europos Sąjungai nepriklausančias šalis kredito draudimą; šių įmokų suma yra 3 500 eurų ir 7 milijonai lirų.

| (83) | Naujosiose taikymo taisyklėse numatyta 50 % dydžio parama konsultacinių paslaugų, kurias suteikia išorės konsultantai, išlaidoms, taip pat išlaidoms, susijusioms su pirmu tik MVĮ dalyvavimu mugėje ar parodoje tiek Europos Sąjungoje, tiek už jos ribų. |
| --- | --- |

(83)

Naujosiose taikymo taisyklėse numatyta 50 % dydžio parama konsultacinių paslaugų, kurias suteikia išorės konsultantai, išlaidoms, taip pat išlaidoms, susijusioms su pirmu tik MVĮ dalyvavimu mugėje ar parodoje tiek Europos Sąjungoje, tiek už jos ribų.

| (84) | Dėl pagalbos eksporto kredito draudimo forma, tinkamas finansavimui gauti yra tik draudimo įnašas, susijęs su nedraudžiamais rinkos pavojais atliekant operacijas į trečiąsias šalis, neįtraukiant tokių ESBO šalių, kurių rinkose kylantys pavojai yra draudžiami (reikia paminėti vadinamąsias „marketable countries“ („tinkamas prekiauti šalis“) – šiuo metu tai yra Australija, Kanada, Islandija, Japonija, Norvegija, Naujoji Zelandija, Šveicarija ir JAV). |
| --- | --- |

(84)

Dėl pagalbos eksporto kredito draudimo forma, tinkamas finansavimui gauti yra tik draudimo įnašas, susijęs su nedraudžiamais rinkos pavojais atliekant operacijas į trečiąsias šalis, neįtraukiant tokių ESBO šalių, kurių rinkose kylantys pavojai yra draudžiami (reikia paminėti vadinamąsias „marketable countries“ („tinkamas prekiauti šalis“) – šiuo metu tai yra Australija, Kanada, Islandija, Japonija, Norvegija, Naujoji Zelandija, Šveicarija ir JAV).

V.2.8   Dėl Bendrijos programose numatytos pagalbos

| (85) | Anksčiau numatyta 80 % dydžio pagalba, pagal Bendrijos programas Leader ir Interreg skiriama tam tikriems bendriems projektams, kuriuose dalyvauja ir įmonės, daugiau nebeteikiama. |
| --- | --- |

(85)

Anksčiau numatyta 80 % dydžio pagalba, pagal Bendrijos programas Leader ir Interreg skiriama tam tikriems bendriems projektams, kuriuose dalyvauja ir įmonės, daugiau nebeteikiama.

V.2.9   Dėl de minimis taisyklės taikymo

| (86) | Italijos valdžios institucijų teigimu, de minimis nuostatose apibrėžtų taisyklių laikymasis yra garantuotas. Visų pirma kompetentingos Bolzano provincijos tarnybos viena su kita yra sujungtos Intranet sistema. Be to, prieš gaudami bet kokią pagalbą pagal šią taisyklę, prašantieji turi pristatyti dekaraciją, susijusią su bet kokia kita trejų metų laikotarpyje pagal šią taisyklę gauta pagalba. |
| --- | --- |

(86)

Italijos valdžios institucijų teigimu, de minimis nuostatose apibrėžtų taisyklių laikymasis yra garantuotas. Visų pirma kompetentingos Bolzano provincijos tarnybos viena su kita yra sujungtos Intranet sistema. Be to, prieš gaudami bet kokią pagalbą pagal šią taisyklę, prašantieji turi pristatyti dekaraciją, susijusią su bet kokia kita trejų metų laikotarpyje pagal šią taisyklę gauta pagalba.

| (87) | Galiausiai kuriama kita automatinė duomenų apdorojimo sistema, kurios dėka bus kontroliuojama ne tik Bolzano provincijos teikiama pagalba, bet ji bus įjungta ir į šiuo metu kuriamą nacionalinį tinklą. |
| --- | --- |

(87)

Galiausiai kuriama kita automatinė duomenų apdorojimo sistema, kurios dėka bus kontroliuojama ne tik Bolzano provincijos teikiama pagalba, bet ji bus įjungta ir į šiuo metu kuriamą nacionalinį tinklą.

VI.   PRIEMONĖS VERTINIMAS

VI.1.   Aptariamų pagalbos priemonių pobūdžio vertinimas

| (88) | Remiantis Sutarties 87 straipsnio 1 dalimi, priemonė gali būti laikoma pagalba tik tuomet, jei atitinka šias keturias bendras sąlygas: yra teikiama iš valstybinių išteklių, yra atrankinė, gali iškraipyti konkurenciją ir daro poveikį prekybai. |
| --- | --- |

(88)

Remiantis Sutarties 87 straipsnio 1 dalimi, priemonė gali būti laikoma pagalba tik tuomet, jei atitinka šias keturias bendras sąlygas: yra teikiama iš valstybinių išteklių, yra atrankinė, gali iškraipyti konkurenciją ir daro poveikį prekybai.

| (89) | Aptariamu atveju yra įgyvendinta pirmoji sąlyga, nes priemonė yra finansuojama iš Bolzano provincijos biudžeto, taigi iš valstybinių išteklių; taip pat yra įvykdyta ir antroji sąlyga, nes pagalba gali pasinaudoti tik Bolzano teritorijoje veiklą vykdančios įmonės; įgyvendinta ir trečioji sąlyga, nes pagalbą gavusių subjektų ekonominė padėtis sustiprėja, o taip pat ir ketvirtoji sąlyga, kadangi atitinkamos įmonės realiai gali plėtoti tarptautinę komercinę veiklą dėl to, kad yra įsikūrusios su užsienio teritorija besiribojančiame ir aktyvų turizmo sektorių turinčiame regione. Dėl šių priežasčių aptariamos priemonės gali daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Naujosiose taikymo taisyklėse nustatytos priemonės, teikiamos tam tikroms šio sprendimo 116 punkte nurodytoms labai mažoms įmonėms, neturėtų būti vertinamos neigiamai. |
| --- | --- |

(89)

Aptariamu atveju yra įgyvendinta pirmoji sąlyga, nes priemonė yra finansuojama iš Bolzano provincijos biudžeto, taigi iš valstybinių išteklių; taip pat yra įvykdyta ir antroji sąlyga, nes pagalba gali pasinaudoti tik Bolzano teritorijoje veiklą vykdančios įmonės; įgyvendinta ir trečioji sąlyga, nes pagalbą gavusių subjektų ekonominė padėtis sustiprėja, o taip pat ir ketvirtoji sąlyga, kadangi atitinkamos įmonės realiai gali plėtoti tarptautinę komercinę veiklą dėl to, kad yra įsikūrusios su užsienio teritorija besiribojančiame ir aktyvų turizmo sektorių turinčiame regione. Dėl šių priežasčių aptariamos priemonės gali daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Naujosiose taikymo taisyklėse nustatytos priemonės, teikiamos tam tikroms šio sprendimo 116 punkte nurodytoms labai mažoms įmonėms, neturėtų būti vertinamos neigiamai.

| (90) | Be to, šios procedūros objektas – priemonės jau buvo laikomos valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį Komisijos atlikto valstybės pagalbos schemų Nr. N192/97 ir Nr. NN69/95 tyrimo metu. |
| --- | --- |

(90)

Be to, šios procedūros objektas – priemonės jau buvo laikomos valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį Komisijos atlikto valstybės pagalbos schemų Nr. N192/97 ir Nr. NN69/95 tyrimo metu.

VI.2.   Priemonės teisėtumas

| (91) | Kadangi pagal Sutarties 88 straipsnio 3 dalį apie priemones Komisijai nebuvo iš anksto pranešta, priemonės yra neteisėtos. Aptariamu atveju, nustačius schemos Nr. N192/97 (ir netiesiogiai schemos Nr. NN69/95) taikymo taisykles, buvo suteikta neteisėta šių schemų taikymo galimybė. |
| --- | --- |

(91)

Kadangi pagal Sutarties 88 straipsnio 3 dalį apie priemones Komisijai nebuvo iš anksto pranešta, priemonės yra neteisėtos. Aptariamu atveju, nustačius schemos Nr. N192/97 (ir netiesiogiai schemos Nr. NN69/95) taikymo taisykles, buvo suteikta neteisėta šių schemų taikymo galimybė.

VI.3.   Pagalbos priemonių suderinamumas taikant Sprendimą Nr. 4607/2001

VI.3.1.   Investicinė pagalba didelėms įmonėms

| (92) | Kadangi per visą aptariamų priemonių galiojimo laikotarpį Bolzano provincija neatitiko reikalavimų regioninei finansinei pagalbai gauti, negali būti taikomos jokios nukrypti leidžiančios nuostatos investicinei pagalbai jos teritorijoje esančioms didelėms įmonėms. |
| --- | --- |

(92)

Kadangi per visą aptariamų priemonių galiojimo laikotarpį Bolzano provincija neatitiko reikalavimų regioninei finansinei pagalbai gauti, negali būti taikomos jokios nukrypti leidžiančios nuostatos investicinei pagalbai jos teritorijoje esančioms didelėms įmonėms.

| (93) | Apskritai pagal Komisijos sprendimą dėl pagalbos Nr. N192/97 didelės įmonės aiškiai negalėjo gauti pagalbos pagal schemą, išskyrus pagalbą pagal de minimis taisyklę. |
| --- | --- |

(93)

Apskritai pagal Komisijos sprendimą dėl pagalbos Nr. N192/97 didelės įmonės aiškiai negalėjo gauti pagalbos pagal schemą, išskyrus pagalbą pagal de minimis taisyklę.

| (94) | Be to, pagal Įstatymą Nr. 9/91 lengvatinių paskolų forma suteikiama pagalba įtraukta ir į pagalbos schemą Nr. NN69/95. Komisija buvo patvirtinusi pastarąją schemą su sąlyga, kad pagalba galės pasinaudoti tik MVĮ ir kad Italijos valdžios institucijos įsipareigos laikytis visų rekomendacijos dėl MVĮ nuostatų bei apie jas praneš provincijos administravimo tarnyboms, kad būtų garantuotas teisingas pagalbos schemos taikymas. |
| --- | --- |

(94)

Be to, pagal Įstatymą Nr. 9/91 lengvatinių paskolų forma suteikiama pagalba įtraukta ir į pagalbos schemą Nr. NN69/95. Komisija buvo patvirtinusi pastarąją schemą su sąlyga, kad pagalba galės pasinaudoti tik MVĮ ir kad Italijos valdžios institucijos įsipareigos laikytis visų rekomendacijos dėl MVĮ nuostatų bei apie jas praneš provincijos administravimo tarnyboms, kad būtų garantuotas teisingas pagalbos schemos taikymas.

| (95) | Pagal Sprendimą Nr. 4607/2001, į kurį yra įtrauktos ir schemos Nr. N192/97 taikymo taisyklės (bei pagalbos schemos Nr. NN69/95 taisyklės tiek, kiek yra susijusios su lengvatinės paskolos forma teikiama pagalba pagal Įstatymą Nr. 9/91), numatytas investicinės pagalbos teikimas didelėms įmonėms yra nesuderinamas su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(95)

Pagal Sprendimą Nr. 4607/2001, į kurį yra įtrauktos ir schemos Nr. N192/97 taikymo taisyklės (bei pagalbos schemos Nr. NN69/95 taisyklės tiek, kiek yra susijusios su lengvatinės paskolos forma teikiama pagalba pagal Įstatymą Nr. 9/91), numatytas investicinės pagalbos teikimas didelėms įmonėms yra nesuderinamas su bendrąja rinka.

| (96) | Galiausiai Komisija pažymi, kad remiantis Italijos valdžios institucijų pateikta informacija faktiškai nė viena didelė įmonė šia priemone nepasinaudojo. |
| --- | --- |

(96)

Galiausiai Komisija pažymi, kad remiantis Italijos valdžios institucijų pateikta informacija faktiškai nė viena didelė įmonė šia priemone nepasinaudojo.

VI.3.2.   Investicinė pagalba MVĮ

| (97) | Visų pirma Komisija patvirtina, kad bet kokia su pakeitimo investicijomis susijusi suteikta pagalba turi būti laikoma nesuderinama; vis dėlto ji pažymi, kad Italijos valdžios institucijos pranešė, jog pagal aptariamą schemą nesuteikė jokios su tokio tipo investicijomis susijusios pagalbos. |
| --- | --- |

(97)

Visų pirma Komisija patvirtina, kad bet kokia su pakeitimo investicijomis susijusi suteikta pagalba turi būti laikoma nesuderinama; vis dėlto ji pažymi, kad Italijos valdžios institucijos pranešė, jog pagal aptariamą schemą nesuteikė jokios su tokio tipo investicijomis susijusios pagalbos.

| (98) | Be to, su bendrąja rinka yra nesuderinama 15 % ribą mažosioms įmonėms ir 7,5 % ribą vidutinėms įmonėms viršijanti investicinė pagalba. |
| --- | --- |

(98)

Be to, su bendrąja rinka yra nesuderinama 15 % ribą mažosioms įmonėms ir 7,5 % ribą vidutinėms įmonėms viršijanti investicinė pagalba.

VI.3.3.   Dėl labai mažų įmonių

| (99) | Komisija patvirtina, kad į MVĮ apibrėžimą patenkanti labai mažų įmonių kategorija tiek pagal Rekomendaciją 96/280/EB (18), tiek pagal naują nuo 2005 m. sausio 1 d. įsigaliojusį apibrėžimą (19) nėra pati savaime išbraukta iš Sutarties 87 straipsnio 1 dalies taikymo srities. Dėl to tokioms įmonėms suteikta investicinė pagalba, kuri viršija 15 % dydį ir negali būti laikoma priimtina pagal de minimis taisyklę, turi būti laikoma nesuderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(99)

Komisija patvirtina, kad į MVĮ apibrėžimą patenkanti labai mažų įmonių kategorija tiek pagal Rekomendaciją 96/280/EB (18), tiek pagal naują nuo 2005 m. sausio 1 d. įsigaliojusį apibrėžimą (19) nėra pati savaime išbraukta iš Sutarties 87 straipsnio 1 dalies taikymo srities. Dėl to tokioms įmonėms suteikta investicinė pagalba, kuri viršija 15 % dydį ir negali būti laikoma priimtina pagal de minimis taisyklę, turi būti laikoma nesuderinama su bendrąja rinka.

| (100) | Komisija atsižvelgia į Italijos valdžios institucijų pateiktą patikslinimą, kad labai mažoms įmonėms nebuvo suteikta jokia pagalba, kuri tuo pat metu viršytų 15 % dydį ir de minimis ribą. |
| --- | --- |

(100)

Komisija atsižvelgia į Italijos valdžios institucijų pateiktą patikslinimą, kad labai mažoms įmonėms nebuvo suteikta jokia pagalba, kuri tuo pat metu viršytų 15 % dydį ir de minimis ribą.

VI.3.4.   Dėl pagalbos aplinkosaugai

| (101) | Komisija laikosi nuomonės, kad 25 % ir 40 % dydžio pagalbos, atitinkamai numatytos dviem pirmosioms aptariamos specialios priemonės pagalbos rūšims (t. y. prisitaikymui prie naujų galiojančių Bendrijos standartų ar jų viršijimui), taip pat didelėms įmonėms skiriamos pagalbos aplinkos audito projektams tinkamumas finansavimui gauti yra nesuderinamas su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(101)

Komisija laikosi nuomonės, kad 25 % ir 40 % dydžio pagalbos, atitinkamai numatytos dviem pirmosioms aptariamos specialios priemonės pagalbos rūšims (t. y. prisitaikymui prie naujų galiojančių Bendrijos standartų ar jų viršijimui), taip pat didelėms įmonėms skiriamos pagalbos aplinkos audito projektams tinkamumas finansavimui gauti yra nesuderinamas su bendrąja rinka.

| (102) | Komisija pažymi, kad remiantis Italijos pateikta informacija iki šiol buvo suteikta tik viena tinkamą finansuoti ribą viršijusi pagalba daug mažesnei nei de minimis sumai ir kad pirmiau minėtas teisinis trečiosios pagalbos (pagalba aplinkos auditui) pagrindas buvo netaikomas ir bus kuo greičiau panaikintas. |
| --- | --- |

(102)

Komisija pažymi, kad remiantis Italijos pateikta informacija iki šiol buvo suteikta tik viena tinkamą finansuoti ribą viršijusi pagalba daug mažesnei nei de minimis sumai ir kad pirmiau minėtas teisinis trečiosios pagalbos (pagalba aplinkos auditui) pagrindas buvo netaikomas ir bus kuo greičiau panaikintas.

VI.3.5.   Dėl „pagalba užimtumui“ vadinamos pagalbos

| (103) | Komisija patvirtina, kad Sprendime Nr. 4607 tokiu pavadinimu numatyta pagalba visiškai neatitinka leistinos pagalbos, nurodytos Komisijos sprendime dėl pagalbos schemos Nr. N192/97. Be to, būdama labiau susijusi su konsultacinėmis paslaugomis ir veikla ženklų bei patentų srityje nei su darbo vietų sukūrimu bei jų išlaikymu, tokia pagalba negali būti laikoma pagalba užimtumui. |
| --- | --- |

(103)

Komisija patvirtina, kad Sprendime Nr. 4607 tokiu pavadinimu numatyta pagalba visiškai neatitinka leistinos pagalbos, nurodytos Komisijos sprendime dėl pagalbos schemos Nr. N192/97. Be to, būdama labiau susijusi su konsultacinėmis paslaugomis ir veikla ženklų bei patentų srityje nei su darbo vietų sukūrimu bei jų išlaikymu, tokia pagalba negali būti laikoma pagalba užimtumui.

| (104) | Pagal aptariamą specialiąją priemonę didžiąją tinkamų finansuoti išlaidų dalį sudaro naujai įsikūrusių MVĮ veikla, susijusi su priežiūra ir konsultacijomis arba įmonės ženklų bei produktų patentais; tokios išlaidos gali būti tinkamos finansuoti remiantis Reglamento (EB) Nr. 70/2001 5 straipsnio a–c punktais. Ši pagalba yra nesuderinama tik tuo atveju, jei priemonė neatitinka Reglamentuose (EB) Nr. 70/2001 ir (EB) Nr. 364/2004 (20) numatytų sąlygų. |
| --- | --- |

(104)

Pagal aptariamą specialiąją priemonę didžiąją tinkamų finansuoti išlaidų dalį sudaro naujai įsikūrusių MVĮ veikla, susijusi su priežiūra ir konsultacijomis arba įmonės ženklų bei produktų patentais; tokios išlaidos gali būti tinkamos finansuoti remiantis Reglamento (EB) Nr. 70/2001 5 straipsnio a–c punktais. Ši pagalba yra nesuderinama tik tuo atveju, jei priemonė neatitinka Reglamentuose (EB) Nr. 70/2001 ir (EB) Nr. 364/2004 (20) numatytų sąlygų.

| (105) | Tačiau tokia pagalba yra nesuderinama, jei priemone gali pasinaudoti ir didelės įmonės. |
| --- | --- |

(105)

Tačiau tokia pagalba yra nesuderinama, jei priemone gali pasinaudoti ir didelės įmonės.

VI.3.6.   Dėl pagalbos internacionalizavimui

| (106) | Komisija atsižvelgia į tai, kad tik kelios tokios pagalbos rūšys buvo suteiktos pagal taikymo taisykles, dėl kurių buvo pradėta procedūra. Be to, dalyvavimo mugėse ir parodose atvejais buvo suteiktas 25 % (vietoj 50 %, kaip buvo leistina) pagalbos dydis, nors ir nepatikrinus, ar tai buvo pirmas dalyvavimas tam tikrame pasirodyme. Iš viso buvo patikrinti 5 atvejai, kai pagalbai buvo skirtos 1 250–8 875 eurų sumos. Buvo patikrinti tik du atvejai (pagalbos suma – atitinkamai 3 500 eurų ir 7 milijonai lirų (t. y. apytiksliai 3 500 eurų), susiję su 50 % dydžio pagalba eksporto kredito draudimui, skiriama tik draudimo įmokai eksportuojant į šalis už Europos Sąjungos ribų. Paskutiniosios pagalbos yra suderinamos tik tuo atveju, jei atitinka Komisijos rekomendacijoje dėl trumpalaikio eksporto kredito draudimo (21) numatytas sąlygas. |
| --- | --- |

(106)

Komisija atsižvelgia į tai, kad tik kelios tokios pagalbos rūšys buvo suteiktos pagal taikymo taisykles, dėl kurių buvo pradėta procedūra. Be to, dalyvavimo mugėse ir parodose atvejais buvo suteiktas 25 % (vietoj 50 %, kaip buvo leistina) pagalbos dydis, nors ir nepatikrinus, ar tai buvo pirmas dalyvavimas tam tikrame pasirodyme. Iš viso buvo patikrinti 5 atvejai, kai pagalbai buvo skirtos 1 250–8 875 eurų sumos. Buvo patikrinti tik du atvejai (pagalbos suma – atitinkamai 3 500 eurų ir 7 milijonai lirų (t. y. apytiksliai 3 500 eurų), susiję su 50 % dydžio pagalba eksporto kredito draudimui, skiriama tik draudimo įmokai eksportuojant į šalis už Europos Sąjungos ribų. Paskutiniosios pagalbos yra suderinamos tik tuo atveju, jei atitinka Komisijos rekomendacijoje dėl trumpalaikio eksporto kredito draudimo (21) numatytas sąlygas.

| (107) | Tačiau visos pagalbos didelių įmonių konsultacinėms paslaugoms ir su eksportu susijusiai veiklai (pastaroji pagalba skiriama tik MVĮ) yra nesuderinamos su bendrąja rinka. Taip pat yra nesuderinama bet kokio dydžio įmonėms skiriama pagalba konsultacinėms paslaugoms, kurios gali būti priskiriamos nuolatinei ar reguliariai veiklai, bei su įprastinėmis įmonės veiklos išlaidomis, tokiomis kaip reklama, susijusi pagalba. |
| --- | --- |

(107)

Tačiau visos pagalbos didelių įmonių konsultacinėms paslaugoms ir su eksportu susijusiai veiklai (pastaroji pagalba skiriama tik MVĮ) yra nesuderinamos su bendrąja rinka. Taip pat yra nesuderinama bet kokio dydžio įmonėms skiriama pagalba konsultacinėms paslaugoms, kurios gali būti priskiriamos nuolatinei ar reguliariai veiklai, bei su įprastinėmis įmonės veiklos išlaidomis, tokiomis kaip reklama, susijusi pagalba.

VI.3.7.   Dėl Bendrijos programose numatytos pagalbos

| (108) | Komisija pažymi, kad Sprendime Nr. 4607 numatyta tokios rūšies 80 % dydžio parama nebuvo leistina pagal Komisijos sprendimą dėl pagalbos schemos Nr. N192/97. Atsižvelgiant ne tik į labai didelį pagalbos procentą, bet ir į tai, kad nebuvo nustatyta leistina pagalbos paskirtis, tokios rūšies pagalba yra nesuderinama pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį, visų pirma tuo atveju, kai dalyvaudami bendruose projektuose šia konkrečia priemone gali pasinaudoti ir ekonominę veiklą vykdantys subjektai. |
| --- | --- |

(108)

Komisija pažymi, kad Sprendime Nr. 4607 numatyta tokios rūšies 80 % dydžio parama nebuvo leistina pagal Komisijos sprendimą dėl pagalbos schemos Nr. N192/97. Atsižvelgiant ne tik į labai didelį pagalbos procentą, bet ir į tai, kad nebuvo nustatyta leistina pagalbos paskirtis, tokios rūšies pagalba yra nesuderinama pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį, visų pirma tuo atveju, kai dalyvaudami bendruose projektuose šia konkrečia priemone gali pasinaudoti ir ekonominę veiklą vykdantys subjektai.

| (109) | Vis dėlto Komisija pažymi, kad remiantis Italijos valdžios institucijų pateikta informacija sumos, atskiriems projektams teikiamos pagal šios rūšies pagalbą, yra labai nedidelės, nesiekiančios net de minimis ribos. Dėl to Bendrijos prekybai poveikis nedaromas. Taigi galima teigti, kad šios priemonės nėra valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnį, jei Italijos valdžios institucijos pateiks įrodymų, kad yra laikomasi visų Reglamento (EB) Nr. 69/2001 taikymo taisyklių. Galiausiai Komisija atsižvelgia į aplinkybę, kad pagalba su Leader ir Interreg programomis susijusiems bendriems projektams nebėra numatyta naujų taisyklių dėl aptariamos schemos taikymo projekte. |
| --- | --- |

(109)

Vis dėlto Komisija pažymi, kad remiantis Italijos valdžios institucijų pateikta informacija sumos, atskiriems projektams teikiamos pagal šios rūšies pagalbą, yra labai nedidelės, nesiekiančios net de minimis ribos. Dėl to Bendrijos prekybai poveikis nedaromas. Taigi galima teigti, kad šios priemonės nėra valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnį, jei Italijos valdžios institucijos pateiks įrodymų, kad yra laikomasi visų Reglamento (EB) Nr. 69/2001 taikymo taisyklių. Galiausiai Komisija atsižvelgia į aplinkybę, kad pagalba su Leader ir Interreg programomis susijusiems bendriems projektams nebėra numatyta naujų taisyklių dėl aptariamos schemos taikymo projekte.

VI.3.8.   Dėl pagalbos konsultacinėms paslaugoms

| (110) | Komisija dar kartą patvirtina, kad didelėms įmonėms negali būti teikiama jokia su priežiūra ir konsultacijomis susijusi pagalba, išskyrus su pagalba mokymui susijusią pagalbą pagal Reglamento (EB) Nr. 68/2001 (22) 7 straipsnio 7 dalies a punktą. Šios sąlygos neatitinkanti pagalba yra nesuderinama. |
| --- | --- |

(110)

Komisija dar kartą patvirtina, kad didelėms įmonėms negali būti teikiama jokia su priežiūra ir konsultacijomis susijusi pagalba, išskyrus su pagalba mokymui susijusią pagalbą pagal Reglamento (EB) Nr. 68/2001 (22) 7 straipsnio 7 dalies a punktą. Šios sąlygos neatitinkanti pagalba yra nesuderinama.

VI.3.9.   Dėl de minimis taisyklės taikymo

| (111) | Komisija atsižvelgia į Italijos valdžios institucijų pateiktas garantijas, kad šiuo metu yra griežtai laikomasi visų de minimis nuostatose bei Reglamente (EB) Nr. 69/2001 (23) numatytų taikytinų taisyklių; tam ypač pasitarnauja ASTAT kontrolės sistema („ASTAT kontrolės tarnyba“). |
| --- | --- |

(111)

Komisija atsižvelgia į Italijos valdžios institucijų pateiktas garantijas, kad šiuo metu yra griežtai laikomasi visų de minimis nuostatose bei Reglamente (EB) Nr. 69/2001 (23) numatytų taikytinų taisyklių; tam ypač pasitarnauja ASTAT kontrolės sistema („ASTAT kontrolės tarnyba“).

VI.4.   Priemonių suderinamumas atsižvelgiant į naujas 2004 m. birželio 6 d. laiške A/34/747 atsiųstas taisykles, iš dalies pakeistas bei papildytas pagal 2005 m. birželio 2 d. laišką A/34426

| (112) | Komisija pažymi, kad pagal naujas taikymo taisykles didelės įmonės neabejotinai negali naudotis investicine pagalba, išskyrus pagalba pagal de minimis taisyklę. |
| --- | --- |

(112)

Komisija pažymi, kad pagal naujas taikymo taisykles didelės įmonės neabejotinai negali naudotis investicine pagalba, išskyrus pagalba pagal de minimis taisyklę.

| (113) | Reikia priminti, kad naujose taisyklėse numatytas tinkamų finansuoti MVĮ investicijų apibrėžimas atitinka sąlygas, nustatytas Reglamente 70/2001 (24), o pagalba MVĮ tiek pakeitimo investicijoms, tiek eksploatacijos išlaidoms yra aiškiai negalima. |
| --- | --- |

(113)

Reikia priminti, kad naujose taisyklėse numatytas tinkamų finansuoti MVĮ investicijų apibrėžimas atitinka sąlygas, nustatytas Reglamente 70/2001 (24), o pagalba MVĮ tiek pakeitimo investicijoms, tiek eksploatacijos išlaidoms yra aiškiai negalima.

| (114) | Be to, Komisija pažymi, kad, jei pirmiau įsisteigimo laisvės prinicipo buvo laikomasi tik faktiškai, tai įgyvendinant procedūrą gautas sąrašas (žr. šio sprendimo 70 punktą) rodo, kad šiuo metu jo laikomasi oficialiai, nes tik tam tikrus veiklos padalinius Bolzano provincijos teritorijoje turinčios įmonės taip pat gali pasinaudoti aptariama pagalba. |
| --- | --- |

(114)

Be to, Komisija pažymi, kad, jei pirmiau įsisteigimo laisvės prinicipo buvo laikomasi tik faktiškai, tai įgyvendinant procedūrą gautas sąrašas (žr. šio sprendimo 70 punktą) rodo, kad šiuo metu jo laikomasi oficialiai, nes tik tam tikrus veiklos padalinius Bolzano provincijos teritorijoje turinčios įmonės taip pat gali pasinaudoti aptariama pagalba.

| (115) | Galiausiai yra laikomasi ir pagalbos būtinumo principo, nes dabar yra numatytas įpareigojimas pristatyti prašymą prieš pradedant įgyvendinti projektą, kuriam prašoma pagalbos. |
| --- | --- |

(115)

Galiausiai yra laikomasi ir pagalbos būtinumo principo, nes dabar yra numatytas įpareigojimas pristatyti prašymą prieš pradedant įgyvendinti projektą, kuriam prašoma pagalbos.

| (116) | Sutarties 87 straipsnio 1 dalis netaikoma priemonei, su kuria yra susijusios tik nedidelėje teritorijoje veiklą vykdančios labai mažos įmonės, nes dėl savo savybių, dydžio ir vietos jos nėra pajėgios daryti poveikį Bendrijos prekybai, be to, kitos valstybės narės nėra labai suinteresuotos patekti į jų užimamą rinką. Šiose įmonėse turi dirbti ne daugiau kaip du asmenys ir ji turi užsiimti tam tikra griežtai apibrėžta ir naujose schemos taikymo taisyklėse tiksliai nurodyta veikla amatų sektoriuje (visų pirma nykstantys tipiški tradiciniai amatai, pavyzdžiui, tokia veikla kaip galąstytojų, statinių meistrų, vilnos karšėjų ir verpėjų, žvakininkų ar vaškininkų, krepšių pynėjų, kalvių ir t. t.) ir prekybos sektoriuje (ypač kasdieninio naudojimo produktų, pirmiausia maisto produktų, prekyba, būti įsikūrusi ne daugiau kaip tūkstantį gyventojų turinčiose savivaldybėse, ne prekybos centruose ir ne labiau išsivysčiusiuose turistiniu požiūriu regionuose). |
| --- | --- |

(116)

Sutarties 87 straipsnio 1 dalis netaikoma priemonei, su kuria yra susijusios tik nedidelėje teritorijoje veiklą vykdančios labai mažos įmonės, nes dėl savo savybių, dydžio ir vietos jos nėra pajėgios daryti poveikį Bendrijos prekybai, be to, kitos valstybės narės nėra labai suinteresuotos patekti į jų užimamą rinką. Šiose įmonėse turi dirbti ne daugiau kaip du asmenys ir ji turi užsiimti tam tikra griežtai apibrėžta ir naujose schemos taikymo taisyklėse tiksliai nurodyta veikla amatų sektoriuje (visų pirma nykstantys tipiški tradiciniai amatai, pavyzdžiui, tokia veikla kaip galąstytojų, statinių meistrų, vilnos karšėjų ir verpėjų, žvakininkų ar vaškininkų, krepšių pynėjų, kalvių ir t. t.) ir prekybos sektoriuje (ypač kasdieninio naudojimo produktų, pirmiausia maisto produktų, prekyba, būti įsikūrusi ne daugiau kaip tūkstantį gyventojų turinčiose savivaldybėse, ne prekybos centruose ir ne labiau išsivysčiusiuose turistiniu požiūriu regionuose).

| (117) | Komisija laikosi nuomonės, kad 15 % dydžio pagalba aplinkosaugai, skiriama tik MVĮ, kad jos per trejus metus nuo šių priemonių priėmimo galėtų prisitaikyti prie naujų galiojančių standartų, atitinka Bendrijos rekomendacijos dėl valstybės pagalbos aplinkosaugai (25) (toliau – rekomendacija) 28 punktą. |
| --- | --- |

(117)

Komisija laikosi nuomonės, kad 15 % dydžio pagalba aplinkosaugai, skiriama tik MVĮ, kad jos per trejus metus nuo šių priemonių priėmimo galėtų prisitaikyti prie naujų galiojančių standartų, atitinka Bendrijos rekomendacijos dėl valstybės pagalbos aplinkosaugai (25) (toliau – rekomendacija) 28 punktą.

| (118) | Be to, 30 % dydžio pagalba, kuria siekiama skatinti bet kokio dydžio įmones viršyti Bendrijos standartus ar pradėti investuoti į aplinkosaugą, nesant nustatytų Bendrijos standartų, šiuo metu atitinka rekomendacijos 29 punkto sąlygas. |
| --- | --- |

(118)

Be to, 30 % dydžio pagalba, kuria siekiama skatinti bet kokio dydžio įmones viršyti Bendrijos standartus ar pradėti investuoti į aplinkosaugą, nesant nustatytų Bendrijos standartų, šiuo metu atitinka rekomendacijos 29 punkto sąlygas.

| (119) | Be to, tik MVĮ skiriama pagalba priežiūros ir konsultacinei veiklai aplinkosaugos sektoriuje atitinka Reglamento (EB) Nr. 70/2001 (26) 5 straipsnio a punktą, dėl to yra suderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(119)

Be to, tik MVĮ skiriama pagalba priežiūros ir konsultacinei veiklai aplinkosaugos sektoriuje atitinka Reglamento (EB) Nr. 70/2001 (26) 5 straipsnio a punktą, dėl to yra suderinama su bendrąja rinka.

| (120) | Šis sprendimas neturi neigiamos įtakos 2002 m. lapkričio 4 d. sprendimo Nr. 4007, pagal kurį prie naujų Komisijos gairių būtų pritaikyta visa Bolzano provincijos aplinkosaugai skirtos pagalbos schema, suderinamumui, nes tas sprendimas nėra šios procedūros objektas. |
| --- | --- |

(120)

Šis sprendimas neturi neigiamos įtakos 2002 m. lapkričio 4 d. sprendimo Nr. 4007, pagal kurį prie naujų Komisijos gairių būtų pritaikyta visa Bolzano provincijos aplinkosaugai skirtos pagalbos schema, suderinamumui, nes tas sprendimas nėra šios procedūros objektas.

| (121) | Komisija atsižvelgia į faktą, kad galima pagalba užimtumui yra tik paskolų teikimas likvidumo kūrimui, laikantis Reglamento (EB) Nr. 69/2001 (27) nuostatų dėl de minimis pagalbos. |
| --- | --- |

(121)

Komisija atsižvelgia į faktą, kad galima pagalba užimtumui yra tik paskolų teikimas likvidumo kūrimui, laikantis Reglamento (EB) Nr. 69/2001 (27) nuostatų dėl de minimis pagalbos.

| (122) | Komisija pažymi, kad perduotose naujose taisyklėse išliko tik 50 % pagalba internacionalizavimui, susijusi su išorės konsultantų teikiamų konsultacinių paslaugų išlaidomis ir su išlaidomis, susidariusioms pirmą kartą dalyvaujant tam tikroje mugėje ar parodoje; ši pagalba skiriama tik MVĮ. Tai atitinka Reglamento (EB) Nr. 70/2001 (28) 5 straipsnį. |
| --- | --- |

(122)

Komisija pažymi, kad perduotose naujose taisyklėse išliko tik 50 % pagalba internacionalizavimui, susijusi su išorės konsultantų teikiamų konsultacinių paslaugų išlaidomis ir su išlaidomis, susidariusioms pirmą kartą dalyvaujant tam tikroje mugėje ar parodoje; ši pagalba skiriama tik MVĮ. Tai atitinka Reglamento (EB) Nr. 70/2001 (28) 5 straipsnį.

| (123) | Komisija taip pat pažymi, kad tinkama finansuoti šiuo metu yra tik draudimo įmoka, susijusi su kreditų draudimu nuo nedraudžiamų rinkos pavojų atliekant operacijas į trečiąsias šalis, neįtraukiant tokių ESBO šalių, kuriose rinkos pavojai yra draudžiami (vadinamosios „marketable countries“ – tinkamos prekiauti šalys; šiuo metu tai yra Australija, Kanada, Islandija, Japonija, Naujoji Zelandija, Norvegija, Šveicarija ir JAV). Tai atitinka rekomendaciją dėl trumpalaikio eksporto kredito draudimo (29). |
| --- | --- |

(123)

Komisija taip pat pažymi, kad tinkama finansuoti šiuo metu yra tik draudimo įmoka, susijusi su kreditų draudimu nuo nedraudžiamų rinkos pavojų atliekant operacijas į trečiąsias šalis, neįtraukiant tokių ESBO šalių, kuriose rinkos pavojai yra draudžiami (vadinamosios „marketable countries“ – tinkamos prekiauti šalys; šiuo metu tai yra Australija, Kanada, Islandija, Japonija, Naujoji Zelandija, Norvegija, Šveicarija ir JAV). Tai atitinka rekomendaciją dėl trumpalaikio eksporto kredito draudimo (29).

VII.   BAIGIAMOSIOS PASTABOS

| (124) | Komisija apgailestauja, kad prieš tai nepranešusi Komisijai Italijos autonominė Bolzano provincija, pažeisdama Sutarties 88 straipsnio 3 dalį, pradėjo įgyvendinti 2001 m. gruodžio 17 d. sprendime Nr. 4607 priimtas provincijos Įstatymo Nr. 4/97 taikymo taisykles, dėl to taisyklės yra neteisėtos. Pagal Reglamento (EB) Nr. 659/99 (30) 16 straipsnį buvo sudaryta galimybė neteisėtai taikyti pagalbos schemą Nr. N192/97 (ir netiesiogiai schemą Nr. NN69/95). |
| --- | --- |

(124)

Komisija apgailestauja, kad prieš tai nepranešusi Komisijai Italijos autonominė Bolzano provincija, pažeisdama Sutarties 88 straipsnio 3 dalį, pradėjo įgyvendinti 2001 m. gruodžio 17 d. sprendime Nr. 4607 priimtas provincijos Įstatymo Nr. 4/97 taikymo taisykles, dėl to taisyklės yra neteisėtos. Pagal Reglamento (EB) Nr. 659/99 (30) 16 straipsnį buvo sudaryta galimybė neteisėtai taikyti pagalbos schemą Nr. N192/97 (ir netiesiogiai schemą Nr. NN69/95).

| (125) | Komisija nusprendė pradėti šią oficialaus tyrimo procedūrą dėl aptariamų pagalbos rūšių. |
| --- | --- |

(125)

Komisija nusprendė pradėti šią oficialaus tyrimo procedūrą dėl aptariamų pagalbos rūšių.

| (126) | Vis dėlto procedūros metu Italijos valdžios institucijos paaiškino, kad daugeliu atvejų Sprendimo Nr. 4607/2001 nuostatos, kurios pagal Komisijos atliktą tyrimą yra ne tik neteisėtos, bet ir nesuderinamos su bendrąja rinka, niekada nebuvo taikomos arba buvo taikomos tik labai nedaugeliu atvejų ir nedidelėms sumoms, daug mažesnėms nei de minimis riba; tai susiję ir su MVĮ. |
| --- | --- |

(126)

Vis dėlto procedūros metu Italijos valdžios institucijos paaiškino, kad daugeliu atvejų Sprendimo Nr. 4607/2001 nuostatos, kurios pagal Komisijos atliktą tyrimą yra ne tik neteisėtos, bet ir nesuderinamos su bendrąja rinka, niekada nebuvo taikomos arba buvo taikomos tik labai nedaugeliu atvejų ir nedidelėms sumoms, daug mažesnėms nei de minimis riba; tai susiję ir su MVĮ.

| (127) | Tam patvirtinti buvo pateikta daug duomenų, visų pirma susijusių su pagalbos kiekiu ir sumomis, suteiktomis pagal ginčytinus skirtingų specialiųjų priemonių sistemos aspektus. Dėl to nė viena didelė įmonė nepasinaudojo aptariamos schemos investicine pagalba. Pastaroji pagalba būtų taikoma tik MVĮ, kaip numatyta Komisijos sprendime dėl pagalbos schemų Nr. N192/97 ir Nr. NN69/95 patvirtinimo. |
| --- | --- |

(127)

Tam patvirtinti buvo pateikta daug duomenų, visų pirma susijusių su pagalbos kiekiu ir sumomis, suteiktomis pagal ginčytinus skirtingų specialiųjų priemonių sistemos aspektus. Dėl to nė viena didelė įmonė nepasinaudojo aptariamos schemos investicine pagalba. Pastaroji pagalba būtų taikoma tik MVĮ, kaip numatyta Komisijos sprendime dėl pagalbos schemų Nr. N192/97 ir Nr. NN69/95 patvirtinimo.

| (128) | Be to, Italijos valdžios institucijos aktyviai bendradarbiavo sustabdydamos kai kurių taisyklių, kurios bus panaikintos artimiausiu laiku (visų pirma susijusių su pagalba didelių įmonių konsultacinėms paslaugoms), taikymą ir pasisiūlydamos pakeisti šioje procedūroje aptariamas pagalbos taikymo taisykles. |
| --- | --- |

(128)

Be to, Italijos valdžios institucijos aktyviai bendradarbiavo sustabdydamos kai kurių taisyklių, kurios bus panaikintos artimiausiu laiku (visų pirma susijusių su pagalba didelių įmonių konsultacinėms paslaugoms), taikymą ir pasisiūlydamos pakeisti šioje procedūroje aptariamas pagalbos taikymo taisykles.

| (129) | Galiausiai Komisija atsižvelgia į Italijos pateiktas garantijas ir draudimus, susijusius su de minimis taisyklės, dėl kurios labai plataus taikymo prasidėjus procedūrai Komisija buvo išreiškusi savo abejones, sąlygų laikymusi. |
| --- | --- |

(129)

Galiausiai Komisija atsižvelgia į Italijos pateiktas garantijas ir draudimus, susijusius su de minimis taisyklės, dėl kurios labai plataus taikymo prasidėjus procedūrai Komisija buvo išreiškusi savo abejones, sąlygų laikymusi.

| (130) | Kadangi šia pagalba nepasinaudojo neįtraukti sektoriai ir su eksportu susijusią veiklą vykdantys subjektai, taip pat nebuvo numatyta jokia šalutinė išskirtinai nacionaliniams, o ne importuotiems produktams teikiama pagalba, aptariamai pagalbai pagal Reglamentą (EB) Nr. 69/2001 gali būti taikoma de minimis taisyklė, jeigu per trejus metus nebus viršyta 100 000 eurų riba kiekvienai įmonei. Vis dėlto tokiai pagalbai netaikoma Sutarties 87 straipsnio 1 dalis. |
| --- | --- |

(130)

Kadangi šia pagalba nepasinaudojo neįtraukti sektoriai ir su eksportu susijusią veiklą vykdantys subjektai, taip pat nebuvo numatyta jokia šalutinė išskirtinai nacionaliniams, o ne importuotiems produktams teikiama pagalba, aptariamai pagalbai pagal Reglamentą (EB) Nr. 69/2001 gali būti taikoma de minimis taisyklė, jeigu per trejus metus nebus viršyta 100 000 eurų riba kiekvienai įmonei. Vis dėlto tokiai pagalbai netaikoma Sutarties 87 straipsnio 1 dalis.

| (131) | Be to, Komisija pažymi, kad sprendimas dėl pagalbos schemos nepanaikina galimybės, jog atskiros priemonės gali būti valstybės pagalba (jei, pavyzdžiui, atskira pagalba atitinka de minimis taisyklę, kaip nurodyta ankstesniame punkte) arba, remiantis jų pobūdžiu, gali būti laikomos iš esmės ar iš dalies suderinamomis su bendrąja rinka (visų pirma išimties reglamento pagrindu). |
| --- | --- |

(131)

Be to, Komisija pažymi, kad sprendimas dėl pagalbos schemos nepanaikina galimybės, jog atskiros priemonės gali būti valstybės pagalba (jei, pavyzdžiui, atskira pagalba atitinka de minimis taisyklę, kaip nurodyta ankstesniame punkte) arba, remiantis jų pobūdžiu, gali būti laikomos iš esmės ar iš dalies suderinamomis su bendrąja rinka (visų pirma išimties reglamento pagrindu).

| (132) | Net remiantis ankstesniais 124–131 punktais ir VI.3 skyriuje dėl priemonių suderinamumo taikant Sprendimą Nr. 4607/2001 išdėstytomis pastabomis, joks lėšų išieškojimas negali būti vykdomas arba vykdomas labai ribotas išieškojimas; tačiau pagal Sutarties 88 straipsnį Komisija privalo iš gavėjų išieškoti pagalbą, kuri yra paskelbta neteisėta ir nesuderinama. Šis įpareigojimas buvo patvirtintas Reglamento (EB) Nr. 659/99 (31) 14 straipsnyje. |
| --- | --- |

(132)

Net remiantis ankstesniais 124–131 punktais ir VI.3 skyriuje dėl priemonių suderinamumo taikant Sprendimą Nr. 4607/2001 išdėstytomis pastabomis, joks lėšų išieškojimas negali būti vykdomas arba vykdomas labai ribotas išieškojimas; tačiau pagal Sutarties 88 straipsnį Komisija privalo iš gavėjų išieškoti pagalbą, kuri yra paskelbta neteisėta ir nesuderinama. Šis įpareigojimas buvo patvirtintas Reglamento (EB) Nr. 659/99 (31) 14 straipsnyje.

| (133) | Komisija reikalauja, kad Italija imtųsi visų reikiamų priemonių, jog iš pagalbos gavėjų būtų išieškota visa nesuderinama pagalba, išskyrus atskirus atvejus, kurie atitinka reikalaujamas sąlygas ir gali būti laikomi suderinamais pagal galiojančias taisykles. Tam Komisija prašo Italijos valdžios institucijų nurodyti, kad pagalbos gavėjai per du mėnesius nuo šio sprendimo dienos sumokėtų pagalbos sumą su palūkanomis. |
| --- | --- |

(133)

Komisija reikalauja, kad Italija imtųsi visų reikiamų priemonių, jog iš pagalbos gavėjų būtų išieškota visa nesuderinama pagalba, išskyrus atskirus atvejus, kurie atitinka reikalaujamas sąlygas ir gali būti laikomi suderinamais pagal galiojančias taisykles. Tam Komisija prašo Italijos valdžios institucijų nurodyti, kad pagalbos gavėjai per du mėnesius nuo šio sprendimo dienos sumokėtų pagalbos sumą su palūkanomis.

| (134) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 659/99 14 straipsnio 2 dalį į pagalbos išieškojimą įeina palūkanos, apskaičiuotos pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004 V skyriaus nuostatas (32). Palūkanos skaičiuojamos nuo dienos, kai pagalba tapo neteisėta, iki išieškojimo dienos. |
| --- | --- |

(134)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 659/99 14 straipsnio 2 dalį į pagalbos išieškojimą įeina palūkanos, apskaičiuotos pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004 V skyriaus nuostatas (32). Palūkanos skaičiuojamos nuo dienos, kai pagalba tapo neteisėta, iki išieškojimo dienos.

| (135) | Komisija prašo Italijos perduoti jai pridėtą anketą, susijusią su išieškojimo proceso pažanga, sudaryti išieškotinos pagalbos gavėjų sąrašą ir aiškiai nurodyti konkrečias priemones, naudotas skubiam ir tinkamam išieškojimui. Be to, per du mėnesius nuo pranešimo apie sprendimą dienos turės būti persiųstas visų šiame sprendime minėtų pagalbos rūšių sąrašas, nurodant kiekvienai pagalbai suteiktą sumą, suderinamą sumą pagal minėtas išimtis, taip pat išieškotiną sumą. |
| --- | --- |

(135)

Komisija prašo Italijos perduoti jai pridėtą anketą, susijusią su išieškojimo proceso pažanga, sudaryti išieškotinos pagalbos gavėjų sąrašą ir aiškiai nurodyti konkrečias priemones, naudotas skubiam ir tinkamam išieškojimui. Be to, per du mėnesius nuo pranešimo apie sprendimą dienos turės būti persiųstas visų šiame sprendime minėtų pagalbos rūšių sąrašas, nurodant kiekvienai pagalbai suteiktą sumą, suderinamą sumą pagal minėtas išimtis, taip pat išieškotiną sumą.

| (136) | Be to, Komisija prašo Italijos per du mėnesius nuo šio sprendimo dienos persiųsti jai dokumentus, patvirtinančius, kad yra pradėta lėšų iš neteisėtos ir nesuderinamos pagalbos gavėjų išieškojimo procedūra (pavyzdžiui, dokumentai, išduotos nuostolių atlyginimo nutartys). |
| --- | --- |

(136)

Be to, Komisija prašo Italijos per du mėnesius nuo šio sprendimo dienos persiųsti jai dokumentus, patvirtinančius, kad yra pradėta lėšų iš neteisėtos ir nesuderinamos pagalbos gavėjų išieškojimo procedūra (pavyzdžiui, dokumentai, išduotos nuostolių atlyginimo nutartys).

| (137) | Galiausiai naujosios 2004 m. birželio 25 d. laiške A/34747 atsiųstos taikymo taisyklės, iš dalies pakeistos ir papildytos 2005 m. birželio 2 d. laiške A/34426, atitinka reikalaujamas sąlygas, dėl to gali būti laikomos suderinamomis su bendrąja rinka, kaip buvo nurodyta VI.4 dalyje (112–123 punktuose), |
| --- | --- |

(137)

Galiausiai naujosios 2004 m. birželio 25 d. laiške A/34747 atsiųstos taikymo taisyklės, iš dalies pakeistos ir papildytos 2005 m. birželio 2 d. laiške A/34426, atitinka reikalaujamas sąlygas, dėl to gali būti laikomos suderinamomis su bendrąja rinka, kaip buvo nurodyta VI.4 dalyje (112–123 punktuose),

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ

1 straipsnis

2001 m.gruodžio 17 d. sprendimu Nr. 4607 priimtos provincijos Įstatymo Nr. 4/97 taikymo taisyklės yra neteisėtos pagal Sutarties 88 straipsnio 3 dalį, nes apie jas iš anksto nebuvo pranešta Komisijai. Dėl šių taisyklių pagalbos schema Nr. N 192/1997 ir netiesiogiai schema Nr. NN 69/1995 yra taikomos neteisėtai.

2 straipsnis

Su bendrąja rinka nesuderinamos yra šios Sprendime Nr. 4607/2001 numatytos pagalbos rūšys:

| a) | bet kokia investicinė pagalba didelėms įmonėms; |
| --- | --- |

a)

bet kokia investicinė pagalba didelėms įmonėms;

| b) | MVĮ suteikta su pakeitimo investicijomis susijusi pagalba ir visa 15 % ir 7,5 % dydžio ribą viršijanti investicinė pagalba atitinkamai mažosioms ir vidutinėms įmonėms; |
| --- | --- |

b)

MVĮ suteikta su pakeitimo investicijomis susijusi pagalba ir visa 15 % ir 7,5 % dydžio ribą viršijanti investicinė pagalba atitinkamai mažosioms ir vidutinėms įmonėms;

| c) | Investicinė pagalba 3 straipsnyje nenurodytoms labai mažoms įmonėms, viršijanti 15 % dydžio rodiklį; |
| --- | --- |

c)

Investicinė pagalba 3 straipsnyje nenurodytoms labai mažoms įmonėms, viršijanti 15 % dydžio rodiklį;

| d) | pradėjus galioti naujajai Bendrijos rekomendacijai dėl valstybės pagalbos aplinkosaugai (33) ir valstybėms narėms sutikus (34) su pasiūlytų naudingų priemonių pritaikymu prie pirmiau patvirtintų schemų, pagal pirmiau minėtos rekomendacijos 77 punktą nuo 2002 m. sausio 1 d. pažymėtina ši pagalba:






  i. | MVĮ suteikta 15 % dydžio rodiklį viršijanti investicinė pagalba aplinkosaugai ir pagalba prisitaikymui prie naujai įsigaliojusių Bendrijos standartų; bet kokia pagalba, jei jos gavėjos yra didelės įmonės. |
| --- | --- | --- |

d)

pradėjus galioti naujajai Bendrijos rekomendacijai dėl valstybės pagalbos aplinkosaugai (33) ir valstybėms narėms sutikus (34) su pasiūlytų naudingų priemonių pritaikymu prie pirmiau patvirtintų schemų, pagal pirmiau minėtos rekomendacijos 77 punktą nuo 2002 m. sausio 1 d. pažymėtina ši pagalba:

i.

MVĮ suteikta 15 % dydžio rodiklį viršijanti investicinė pagalba aplinkosaugai ir pagalba prisitaikymui prie naujai įsigaliojusių Bendrijos standartų; bet kokia pagalba, jei jos gavėjos yra didelės įmonės.

| ii. | 30 % dydžio rodiklį viršijanti investicinė pagalba (40 % – MVĮ) didelėms įmonėms aplinkosaugos srityje, pagalba Bendrijos standartų viršijimui arba pagalba nesant nustatytų standartų; |
| --- | --- |

ii.

30 % dydžio rodiklį viršijanti investicinė pagalba (40 % – MVĮ) didelėms įmonėms aplinkosaugos srityje, pagalba Bendrijos standartų viršijimui arba pagalba nesant nustatytų standartų;

| iii. | visa didelių įmonių priežiūros ir konsultacinei veiklai aplinkosaugos sektoriuje skirta pagalba; |
| --- | --- |

iii.

visa didelių įmonių priežiūros ir konsultacinei veiklai aplinkosaugos sektoriuje skirta pagalba;

| e) | pagalba įmonių internacionalizavimui, išskyrus tik MVĮ skiriamą pagalbą pirmą kartą įmonei dalyvaujant mugėje arba parodoje ir pagalbą, kuri atitinka Komisijos rekomendacijoje (35) nustatytas taisykles dėl trumpalaikio eksporto kredito draudimo; |
| --- | --- |

e)

pagalba įmonių internacionalizavimui, išskyrus tik MVĮ skiriamą pagalbą pirmą kartą įmonei dalyvaujant mugėje arba parodoje ir pagalbą, kuri atitinka Komisijos rekomendacijoje (35) nustatytas taisykles dėl trumpalaikio eksporto kredito draudimo;

| f) | „pagalbos užimtumui“ vadinama pagalba (faktiškai susidedanti iš pagalbos priežiūrai ir konsultacinėms paslaugoms bei išlaidų, susijusių su ženklų patentavimu), kurios gavėjos yra didelės įmonės; |
| --- | --- |

f)

„pagalbos užimtumui“ vadinama pagalba (faktiškai susidedanti iš pagalbos priežiūrai ir konsultacinėms paslaugoms bei išlaidų, susijusių su ženklų patentavimu), kurios gavėjos yra didelės įmonės;

| g) | visa pagalba konsultacinėms paslaugoms, kurių gavėjos yra didelės įmonės; |
| --- | --- |

g)

visa pagalba konsultacinėms paslaugoms, kurių gavėjos yra didelės įmonės;

| h) | 80 % dydžio pagalba, suteikta su Bendrijos programomis susijusiems bendriems projektams, kurios gavėjos gali būti ir įmonės. |
| --- | --- |

h)

80 % dydžio pagalba, suteikta su Bendrijos programomis susijusiems bendriems projektams, kurios gavėjos gali būti ir įmonės.

3 straipsnis

2004 m. birželio 25 d. laiške A/34747 atsiųstose naujose pagalbos schemos Nr. N192/97 taikymo taisyklėse, iš dalies pakeistose ir papildytose 2004 m. birželio 2 d. laiške A/34426, numatytos priemonės labai mažoms įmonėms, kuriose dirba ne daugiau kaip du asmenys ir kurios užsiima tam tikrais nykstančiais tipiškais tradiciniais amatais arba tam tikra minėtose taikymo taisyklėse griežtai apibrėžta veikla nedidelėje teritorijoje prekybos sektoriuje, nėra pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį.

4 straipsnis

3 straipsnyje nenumatytos priemonės, nustatytos naujosiose 2004 m. birželio 25 d. laiške A/34747 atsiųstose pagalbos schemos Nr. N192/97 taikymo taisyklėse, iš dalies pakeistose ir papildytose pagal 2005 m. birželio 2 d. laišką A/34426, yra suderinamos su bendrąja rinka.

5 straipsnis

1.   Italija imasi visų reikiamų priemonių 2 straipsnyje nurodytai neteisėtai ir su bendrąja rinka nesuderinamai pagalbai išieškoti iš pagalbos gavėjų.

2.   Italija nuo šio sprendimo priėmimo dienos nutraukia nesuderinamos pagalbos mokėjimą.

3.   Išieškojimas pradedamas nedelsiant, laikantis nacionalinėje teisėje numatytos tvarkos, užtikrinančios skubų ir tinkamą šio sprendimo įgyvendinimą.

4.   Išieškotina pagalba yra didesnė dėl palūkanų, skaičiuojamų nuo pagalbos suteikimo gavėjams dienos iki galutinio suteiktos pagalbos išieškojimo dienos.

5.   Palūkanos yra apskaičiuojamos pagal 2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004 V skyrių; į šį reglamentą įeina Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles, nuostatos.

6.   Italija nurodo visiems 2 straipsnyje minimos pagalbos gavėjams per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos grąžinti neteisėtą pagalbą su palūkanomis, kaip nurodyta pirmiau.

6 straipsnis

Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos Italija, užpildydama prie šio sprendimo pridėtą anketą, Komisijai praneša apie planuojamas ir jau įgyvendintas priemones.

Iki to paties termino pabaigos Italija persiunčia visų šiame sprendime aptartų pagalbos priemonių sąrašą, išskirdama kiekvienai pagalbai skirtą sumą, pagal minėtas išimtis suderintą sumą, taip pat išieškotiną sumą. Galiausiai iki to paties termino pabaigos Italija persiunčia visus dokumentus, patvirtinančius, kad išieškojimo procedūros iš neteisėtą ir nesuderinamą pagalbą gavusių subjektų jau yra pradėtos.

7 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Italijos Respublikai.

Priimta Briuselyje, 2005 m. rugsėjo 21 d.

Komisijos vardu

Neelie KROES

Komisijos narė

---

(1)  OL C 120, 2003 5 22, p. 2
  .

1

.

(2)  Žr. 1 išnašą.

2

(3)  OL C 47, 1998 m., p. 4, žr. blanko formos apačioje.

3

(4)  OL C 188, 1996, p. 1–2, žr. blanko formos apačioje.

4

(5)  1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 659/1999, nustatantis išsamias EB sutarties 93 straipsnio (dabar 88 straipsnio) taikymo taisykles, OL L 83, 1999 3 27, p. 1.

5

(6)  2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 70/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms, OL L 10, 2001 1 13, p. 33.

6

(7)  Šis sąrašas yra Sprendimo Nr. 4607 1 priedo „amatų sektorius“ 3 puslapio A lentelės apačioje.

7

(8)  Žr. Sprendimo Nr. 4607/2001 1 priedo „amatų sektorius“ 3.1 punktą.

8

(9)  1996 m. balandžio 3 d. Komisijos rekomendacija 96/280/EB dėl mažų ir vidutinių įmonių apibrėžimo, OL L 107, 1996 4 30, p. 4.

9

(10)  OL C 72, 1994 3 10, p. 3.

10

(11)  OL C 37, 2001 2 3, p. 3.

11

(12)  2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 70/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms, OL L 10, 2001 1 13, p. 33.

12

(13)  Arba pagalba, tiesiogiai susijusi su eksportuojamų prekių kiekiu, platinimo tinklo sukūrimu ir veikimu bei kitomis dėl eksporto veiklos susidariusiomis išlaidomis.

13

(14)  2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 69/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis valstybės pagalbai, OL L 10, 2001 1 13, p. 30.

14

minimis

(15)  OL C 68, 1996 3 6, p. 9.

15

(16)  Žr. 14 išnašą.

16

(17)  Komisijos komunikatas dėl pagalbos taikant de minimis taisyklę, OL C 68, 1996 3 6, p. 9.

17

de minimis

(18)  1996 m. balandžio 3 d. Komisijos rekomendacija 96/280/EB dėl mažų ir vidutinių įmonių apibrėžimo, OL L 107, 1996 4 30, p. 4.

18

(19)  2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacija dėl labai mažų, mažų ir vidutinių įmonių apibrėžimo, OL L 124, 2003 5 20, p. 136.

19

(20)  2004 m. vasario 25 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 364/2004, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 70/2001, įtraukiant į reglamento taikymo sritį pagalbą moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai, OL L 63, 2004 2 28, p. 22.

20

(21)  OL C 281, 1997 9 17, p. 4, su daliniais pakeitimais, padarytais Komunikatu 2001/C 217/02, OL C 217, 2001 8 2, p. 2.

21

(22)  OL L 10, 2001 1 13, p. 20.

22

(23)  Žr. 14 išnašą.

23

(24)  Žr. 14 išnašą.

24

(25)  OL C 37, 2001 2 3, p. 3.

25

(26)  2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 70/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms, OL L 10, 2001 1 13, p. 33.

26

(27)  Žr. 14 išnašą.

27

(28)  Žr. 26 išnašą.

28

(29)  Komisijos rekomendacija valstybėms narėms dėl Sutarties 92 ir 93 straipsnių taikymo trumpalaikio eksporto kredito draudimui pagal EB sutarties 93 straipsnio 1 dalį, OL C 217, 2001 8 2, p. 2.

29

(30)  Žr. 5 išnašą.

30

(31)  Žr. 5 išnašą.

31

(32)  2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamentas, įgyvendinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, nustatantį išsamias EB sutarties 93 straipsnio (dabar 88 straipsnis) taikymo taisykles, OL L 140, 2004 4 30, p. 1.

32

(33)  Bendrijos rekomendacija dėl valstybės pagalbos aplinkosaugai, OL C 37, 2001 2 3, p. 3.

33

(34)  2001 m. balandžio 5 d. laiškas Nr. 4592, užregistruotas 2001 m. balandžio 6 d. (A/32899).

34

(35)  OL, 1997 9 17, p. 4, iš dalies pakeista Komunikatu 2001/C 217/02 (OL C 217, 2001 8 2, p. 2).

35

---

PRIEDAS

Informacija, susijusi su Komisijos sprendimo C(2005)2723 įgyvendinimu

1.   Bendras pagalbos gavėjų skaičius ir bendra išieškotina pagalbos suma

| 1.1. | išsamiai paaiškinti: kaip bus apskaičiuota iš atskirų pagalbos gavėjų išieškotina pagalbos suma, atskirai:






  — | Pagrindinė suma |
| --- | --- | --- |

1.1.

išsamiai paaiškinti: kaip bus apskaičiuota iš atskirų pagalbos gavėjų išieškotina pagalbos suma, atskirai:

—

Pagrindinė suma

| — | Palūkanos |
| --- | --- |

—

Palūkanos

| 1.2. | kokia yra bendra pagal šią pagalbos schemą suteiktos neteisėtos pagalbos suma, kuri turi būti išieškota (bruto pagalbos ekvivalentais, data) |
| --- | --- |

1.2.

kokia yra bendra pagal šią pagalbos schemą suteiktos neteisėtos pagalbos suma, kuri turi būti išieškota (bruto pagalbos ekvivalentais, data)

| 1.3. | koks yra bendras pagalbos gavėjų, iš kurių pagal šią schemą neteisėtai suteikta pagalba turi būti išieškota, skaičius |
| --- | --- |

1.3.

koks yra bendras pagalbos gavėjų, iš kurių pagal šią schemą neteisėtai suteikta pagalba turi būti išieškota, skaičius

2.   Planuojamos ir jau įgyvendintos priemonės pagalbai išieškoti

| 2.1. | Prašome išsamiai nurodyti, kokios priemonės yra numatytos ir kokių priemonių jau buvo imtasi nedelsiant ir tinkamai pagalbai išieškoti. Nurodykite ir minėtų priemonių teisinį pagrindą |
| --- | --- |

2.1.

Prašome išsamiai nurodyti, kokios priemonės yra numatytos ir kokių priemonių jau buvo imtasi nedelsiant ir tinkamai pagalbai išieškoti. Nurodykite ir minėtų priemonių teisinį pagrindą

| 2.2. | Kada bus užbaigtas pagalbos išieškojimas? |
| --- | --- |

2.2.

Kada bus užbaigtas pagalbos išieškojimas?

3.   Informacija apie atskirus pagalbos gavėjus

| 3.1. | Žemiau esančioje lentelėje prašome pateikti smulkią informaciją apie kiekvieną pagalbos gavėją, iš kurio turi būti išieškota pagal pagalbos schemą neteisėtai suteikta pagalba:







  Pagalbos gavėjo pavadinimas | Suteiktos neteisėtos pagalbos suma (1)

  Valiuta:...... | Grąžinta suma (2)

  Valiuta:....... |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

3.1.

Žemiau esančioje lentelėje prašome pateikti smulkią informaciją apie kiekvieną pagalbos gavėją, iš kurio turi būti išieškota pagal pagalbos schemą neteisėtai suteikta pagalba:

Pagalbos gavėjo pavadinimas

Suteiktos neteisėtos pagalbos suma (1)

Valiuta:......

Grąžinta suma (2)

Valiuta:.......

---

(1)  Pagalbos gavėjui išmokėta pagalbos suma (bruto pagalbos ekvivalentais)

(2)  Grąžinta bruto suma (įskaitant palūkanas)

---

| 28.12.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 383/16 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 383/16

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2005 m. rugsėjo 6 d.

dėl valstybės pagalbos

Portugalija – dviejų cheminių medžiagų tanklaivių, skirtų cheminių produktų pervežimui, pagamintų laivų statykloje „Estaleiros Navais Viana do Castelo, S.A.“ pristatymo termino pratęsimas

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 3268)

(Tik tekstas portugalų kalba yra autentiškas)

(Tekstas svarbus EEE)

(2006/946/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

atsižvelgdama į Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1540/98, nustatantį naujas pagalbos laivų statybai (1) taisykles (toliau „Laivų statybos reglamentas“), ypač į 3 straipsnio 2 dalį,

paprašiusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas (2) ir atsižvelgusi į šias pastabas,

kadangi:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | 2004 m. sausio 21 d. raštu, Komisijos užregistruotu tų pačių metų sausio 29 d., Portugalija pateikė Komisijai prašymą dėl dviejų cheminių medžiagų tanklaivių, skirtų cheminių produktų pervežimui, pagamintų laivų statykloje „Estaleiros Navais Viana do Castelo“ pristatymo termino pratęsimo. Vėliau, 2004 m balandžio 1 d. raštu (užregistruotu 2004 m balandžio 2 d.), 2004 m. birželio 11 d. raštu (užregistruotu 2004 m. birželio 15 d.) ir 2004 m. rugpjūčio 24 d. raštu (užregistruotu 2004 m. rugpjūčio 31 d.) Portugalija pateikė Komisijai papildomą informaciją. |
| --- | --- |

(1)

2004 m. sausio 21 d. raštu, Komisijos užregistruotu tų pačių metų sausio 29 d., Portugalija pateikė Komisijai prašymą dėl dviejų cheminių medžiagų tanklaivių, skirtų cheminių produktų pervežimui, pagamintų laivų statykloje „Estaleiros Navais Viana do Castelo“ pristatymo termino pratęsimo. Vėliau, 2004 m balandžio 1 d. raštu (užregistruotu 2004 m balandžio 2 d.), 2004 m. birželio 11 d. raštu (užregistruotu 2004 m. birželio 15 d.) ir 2004 m. rugpjūčio 24 d. raštu (užregistruotu 2004 m. rugpjūčio 31 d.) Portugalija pateikė Komisijai papildomą informaciją.

| (2) | 2004 m. spalio 20 d. raštu Komisija informavo Portugaliją apie savo sprendimą pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą dėl pagalbos. |
| --- | --- |

(2)

2004 m. spalio 20 d. raštu Komisija informavo Portugaliją apie savo sprendimą pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą dėl pagalbos.

| (3) | 2004 m. lapkričio 23 d. raštu (užregistruotu tų pačių metų gruodžio 1 d.) Portugalijos valdžios institucijos pateikė su procedūra susijusias pastabas. |
| --- | --- |

(3)

2004 m. lapkričio 23 d. raštu (užregistruotu tų pačių metų gruodžio 1 d.) Portugalijos valdžios institucijos pateikė su procedūra susijusias pastabas.

| (4) | Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas. |
| --- | --- |

(4)

Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas.

| (5) | Komisija gavo suinteresuotųjų šalių pastabas, perdavė jas Portugalijai, tokiu būdu suteikdama jai galimybę jas pakomentuoti. Portugalija atsiuntė pastabas 2005 m. kovo 3 d. raštu (užregistruotu tų pačių metų kovo 7 d.). 2005 m. balandžio 22 d. įvyko Komisijos tarnybų ir Portugalijos valdžios institucijų susitikimas. 2005 m gegužės 23 d. raštu (užregistruotu tų pačių metų gegužės 27 d.) Portugalija pateikė papildomas pastabas. |
| --- | --- |

(5)

Komisija gavo suinteresuotųjų šalių pastabas, perdavė jas Portugalijai, tokiu būdu suteikdama jai galimybę jas pakomentuoti. Portugalija atsiuntė pastabas 2005 m. kovo 3 d. raštu (užregistruotu tų pačių metų kovo 7 d.). 2005 m. balandžio 22 d. įvyko Komisijos tarnybų ir Portugalijos valdžios institucijų susitikimas. 2005 m gegužės 23 d. raštu (užregistruotu tų pačių metų gegužės 27 d.) Portugalija pateikė papildomas pastabas.

II.   DETALUS PAGALBOS APRAŠYMAS

| (6) | Priemonė, apie kurią pranešta, yra pagalba veiklai, suteikiama laivų statyklai „Estaleiros Navais Viana do Castelo“, nes joje gaminami du cheminių medžiagų tanklaiviai, vadinami C 224 ir C 225, skirti naftos ir cheminių produktų pervežimui. Pagalbos suma yra 2 675 275 EUR vienam laivui. |
| --- | --- |

(6)

Priemonė, apie kurią pranešta, yra pagalba veiklai, suteikiama laivų statyklai „Estaleiros Navais Viana do Castelo“, nes joje gaminami du cheminių medžiagų tanklaiviai, vadinami C 224 ir C 225, skirti naftos ir cheminių produktų pervežimui. Pagalbos suma yra 2 675 275 EUR vienam laivui.

| (7) | Portugalija pažymėjo, kad priemonė atitinka Laivų statybos reglamentą (4). Pagal minėto reglamento 3 straipsnį pagalba veiklai gali būti suteikta laivams, kurių sutartys buvo pasirašytos iki 2000 m. gruodžio 31 d. arba laivams, kurių pristatymo terminas yra treji metai nuo sutarties pasirašymo datos. Taigi, pagalba veiklai negali būti suteikta laivams, kurie buvo priduoti praėjus daugiau nei trejiems metams po sutarties pasirašymo datos, nors Komisija ir gali pratęsti šį terminą pagal Reglamento nr. 1540/98 3 straipsnio 2 dalies 2 punktą. |
| --- | --- |

(7)

Portugalija pažymėjo, kad priemonė atitinka Laivų statybos reglamentą (4). Pagal minėto reglamento 3 straipsnį pagalba veiklai gali būti suteikta laivams, kurių sutartys buvo pasirašytos iki 2000 m. gruodžio 31 d. arba laivams, kurių pristatymo terminas yra treji metai nuo sutarties pasirašymo datos. Taigi, pagalba veiklai negali būti suteikta laivams, kurie buvo priduoti praėjus daugiau nei trejiems metams po sutarties pasirašymo datos, nors Komisija ir gali pratęsti šį terminą pagal Reglamento nr. 1540/98 3 straipsnio 2 dalies 2 punktą.

| (8) | Portugalija paprašė pratęsti trejų metų pristatymo terminą dviems laivų statykloje „Estaleiros Navais Viana do Castelo“ gaminamiems cheminių medžiagų tanklaiviams, skirtiems naftos ir cheminių produktų pervežimui. Portugalija tvirtina, kad šis prašymas grindžiamas techniniu projekto sudėtingumu dėl toliau nurodytų nenumatytų aplinkybių. |
| --- | --- |

(8)

Portugalija paprašė pratęsti trejų metų pristatymo terminą dviems laivų statykloje „Estaleiros Navais Viana do Castelo“ gaminamiems cheminių medžiagų tanklaiviams, skirtiems naftos ir cheminių produktų pervežimui. Portugalija tvirtina, kad šis prašymas grindžiamas techniniu projekto sudėtingumu dėl toliau nurodytų nenumatytų aplinkybių.

| (9) | Portugalija nurodė, kad minėtų dviejų tanklaivių statybos sutartys buvo pasirašytos 2000 m. gruodžio 22 d. tarp „Estaleiros Navais Viana do Castelo“ ir „Alpha Navigation Ltd“ (toliau – „pradinės sutartys“). 2001 m. gegužės 14 d.„Alpha Navigation Ltd“ pranešė apie savo kaip pirkėjo poziciją Suomijoje įsikūrusiai įmonei „ABB Credit OY“ trijų šalių – „Alpha Navigation“, „ABB Credit OY“ ir „Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A“ – pasirašytomis „perdavimo sutartimis“. Naujasis savininkas paprašė naujų pakeitimų, būtent pritaikyti du tanklaivius laivo atsparumo ledo apkrovai klasei „Classe IA super“, kaip numato 2001 m. gegužės 14 d.„pakeistos ir pataisytos laivų statybos sutartys“. |
| --- | --- |

(9)

Portugalija nurodė, kad minėtų dviejų tanklaivių statybos sutartys buvo pasirašytos 2000 m. gruodžio 22 d. tarp „Estaleiros Navais Viana do Castelo“ ir „Alpha Navigation Ltd“ (toliau – „pradinės sutartys“). 2001 m. gegužės 14 d.„Alpha Navigation Ltd“ pranešė apie savo kaip pirkėjo poziciją Suomijoje įsikūrusiai įmonei „ABB Credit OY“ trijų šalių – „Alpha Navigation“, „ABB Credit OY“ ir „Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A“ – pasirašytomis „perdavimo sutartimis“. Naujasis savininkas paprašė naujų pakeitimų, būtent pritaikyti du tanklaivius laivo atsparumo ledo apkrovai klasei „Classe IA super“, kaip numato 2001 m. gegužės 14 d.„pakeistos ir pataisytos laivų statybos sutartys“.

| (10) | Remiantis Portugalijos valdžios institucijų pateiktais faktais, naujojo savininko siūlomos dviejų laivų modifikacijos, kurioms naudojama nauja technologija, darė įtaką laivų charakteristikoms ir naudojamoms medžiagoms, o tai, savo ruožtu, pratęsė gamybos procesą. Portugalija pabrėžė šiuos pagrindinius, su projekto sudėtingumu susijusius sunkumus:






  — | dviejų laivų pradinių projektų pritaikymas laivo atsparumo ledo apkrovai klasei „Classe IA super“; |
| --- | --- | --- |

(10)

Remiantis Portugalijos valdžios institucijų pateiktais faktais, naujojo savininko siūlomos dviejų laivų modifikacijos, kurioms naudojama nauja technologija, darė įtaką laivų charakteristikoms ir naudojamoms medžiagoms, o tai, savo ruožtu, pratęsė gamybos procesą. Portugalija pabrėžė šiuos pagrindinius, su projekto sudėtingumu susijusius sunkumus:

—

dviejų laivų pradinių projektų pritaikymas laivo atsparumo ledo apkrovai klasei „Classe IA super“;

| — | naujo standarto, ISO 8501-3, susijusio su plieno paviršiaus paruošimu dažymui taikymas. Šis standartas dar nebuvo taikomas pasirašant sutartis (5). Portugalija tvirtina, kad dėl šios priežasties reikėjo ilgesnio laikotarpio laivų statyklos darbuotojų paruošimui; |
| --- | --- |

—

naujo standarto, ISO 8501-3, susijusio su plieno paviršiaus paruošimu dažymui taikymas. Šis standartas dar nebuvo taikomas pasirašant sutartis (5). Portugalija tvirtina, kad dėl šios priežasties reikėjo ilgesnio laikotarpio laivų statyklos darbuotojų paruošimui;

| — | specialių dažų „Marineline 784“ naudojimas, dažymo šiais dažais procesas yra ilgesnis nei dažymas tradiciniais dažais; |
| --- | --- |

—

specialių dažų „Marineline 784“ naudojimas, dažymo šiais dažais procesas yra ilgesnis nei dažymas tradiciniais dažais;

| — | ne kartą laivų savininkų gamybos proceso metu prašomi įvesti pakeitimai; |
| --- | --- |

—

ne kartą laivų savininkų gamybos proceso metu prašomi įvesti pakeitimai;

| — | plieno plokštės buvo pateiktos su dideliais defektais, taigi juos reikėjo ištaisyti. |
| --- | --- |

—

plieno plokštės buvo pateiktos su dideliais defektais, taigi juos reikėjo ištaisyti.

| (11) | Portugalijos manymu nenumatytos aplinkybės buvo sunkumai, susiję su naujo standarto taikymu ir plieno plokščių su defektais tiekimu. |
| --- | --- |

(11)

Portugalijos manymu nenumatytos aplinkybės buvo sunkumai, susiję su naujo standarto taikymu ir plieno plokščių su defektais tiekimu.

| (12) | Remiantis sąlygomis, sutartomis su „ABB Credit OY“ laivų statykla buvo numačiusi priduoti C 224 laivą 2003 m. spalio 30 d., o C 225 laivą – 2003 m. lapkričio 15 d., tai yra praėjus trejiems metams nuo pasirašytos sutarties. Tačiau dėl minėtų aplinkybių laivai buvo pristatyti atitinkamai 2004 m. spalio 29 d. ir 2005 m. vasario 4 d. (6) |
| --- | --- |

(12)

Remiantis sąlygomis, sutartomis su „ABB Credit OY“ laivų statykla buvo numačiusi priduoti C 224 laivą 2003 m. spalio 30 d., o C 225 laivą – 2003 m. lapkričio 15 d., tai yra praėjus trejiems metams nuo pasirašytos sutarties. Tačiau dėl minėtų aplinkybių laivai buvo pristatyti atitinkamai 2004 m. spalio 29 d. ir 2005 m. vasario 4 d. (6)

| (13) | Komisija pradeda procedūrą remdamasi šiomis pagrindinėmis priežastimis: |
| --- | --- |

(13)

Komisija pradeda procedūrą remdamasi šiomis pagrindinėmis priežastimis:

| (14) | Iš pradžių Komisijai kilo abejonių dėl pakeistų ir pataisytų sutarčių su „ABB Credit OY“, pasirašytų 2001 m. gegužės 21 d., nes jas galima vertinti kaip pradines su „Alpha Navigation“ pasirašytas sutartis. Pakeistose ir pataisytose sutartyse su „ABB Credit OY“ yra pakeistos dviejų laivų savybės, tanklaiviams naudojama dažų rūšis, pirkėjas ir laivų kainos. Taigi, kyla abejonių, ar šių sutarčių tikslas yra pakitęs, ar išlikęs toks pat, kaip ir pradinėse sutartyse ir ar su „ABB Credit OY“ pasirašytai sutarčiai gali būti skiriama pagalba. |
| --- | --- |

(14)

Iš pradžių Komisijai kilo abejonių dėl pakeistų ir pataisytų sutarčių su „ABB Credit OY“, pasirašytų 2001 m. gegužės 21 d., nes jas galima vertinti kaip pradines su „Alpha Navigation“ pasirašytas sutartis. Pakeistose ir pataisytose sutartyse su „ABB Credit OY“ yra pakeistos dviejų laivų savybės, tanklaiviams naudojama dažų rūšis, pirkėjas ir laivų kainos. Taigi, kyla abejonių, ar šių sutarčių tikslas yra pakitęs, ar išlikęs toks pat, kaip ir pradinėse sutartyse ir ar su „ABB Credit OY“ pasirašytai sutarčiai gali būti skiriama pagalba.

| (15) | Be to, atsižvelgiant į Portugalijos teiginį, kad pristatymo terminas galėjo būti pratęstas dėl projekto techninio sudėtingumo, Komisijai kilo abejonių, ar laivų statykloje „Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A“ pastatytiems dviems tanklaiviams gali būti pratęstas terminas dėl jau minėtų priežasčių. Argumentą dėl projekto techninio sudėtingumo Komisija interpretuoja ribotai ir objektyviai (7), išvadoms nepakako Portugalijos pateiktos informacijos. |
| --- | --- |

(15)

Be to, atsižvelgiant į Portugalijos teiginį, kad pristatymo terminas galėjo būti pratęstas dėl projekto techninio sudėtingumo, Komisijai kilo abejonių, ar laivų statykloje „Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A“ pastatytiems dviems tanklaiviams gali būti pratęstas terminas dėl jau minėtų priežasčių. Argumentą dėl projekto techninio sudėtingumo Komisija interpretuoja ribotai ir objektyviai (7), išvadoms nepakako Portugalijos pateiktos informacijos.

| (16) | Komisijai taip pat kilo abejonių, ar Portugalijos pateiktus faktus galima laikyti „išskirtinėmis, nenumatomomis ir nuo įmonės nepriklausančiomis aplinkybėmis“ pagal Laivų statybos reglamento 3 straipsnio 2 dalį. Remdamasi pateikta informacija, Komisija pabrėžia, kad sunkumai kilo naujajam savininkui pareikalavus pakeitimų, taigi, laivų statyklai sutikus atlikti šiuos pakeitimus, abejojama, ar tokias aplinkybes galima laikyti „išskirtinėmis ir nenumatomomis“. |
| --- | --- |

(16)

Komisijai taip pat kilo abejonių, ar Portugalijos pateiktus faktus galima laikyti „išskirtinėmis, nenumatomomis ir nuo įmonės nepriklausančiomis aplinkybėmis“ pagal Laivų statybos reglamento 3 straipsnio 2 dalį. Remdamasi pateikta informacija, Komisija pabrėžia, kad sunkumai kilo naujajam savininkui pareikalavus pakeitimų, taigi, laivų statyklai sutikus atlikti šiuos pakeitimus, abejojama, ar tokias aplinkybes galima laikyti „išskirtinėmis ir nenumatomomis“.

III.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (17) | Europos Sąjungos laivų statytojų asociacija (ESLSA) patvirtino, kad laivų statybos sektoriuje gana dažnai statybos sutartis perkeliama nuo vieno pirkėjo kitam, susidūręs su tokia padėtimi laivų statytojas ne visada gali pakeisti padėtį. Ypač dažnai Europoje laivų statytojai įveda pirkėjo siūlomus pakeitimus. Vis dėlto ESLSA nuomone, pakeistos sutartys nėra naujos sutartys šiai laivų rūšiai, t.y. tanklaiviams, skirtiems naftos ir cheminių produktų pervežimui, o jų talpos dydis ar svoris išlieka nepakitę. |
| --- | --- |

(17)

Europos Sąjungos laivų statytojų asociacija (ESLSA) patvirtino, kad laivų statybos sektoriuje gana dažnai statybos sutartis perkeliama nuo vieno pirkėjo kitam, susidūręs su tokia padėtimi laivų statytojas ne visada gali pakeisti padėtį. Ypač dažnai Europoje laivų statytojai įveda pirkėjo siūlomus pakeitimus. Vis dėlto ESLSA nuomone, pakeistos sutartys nėra naujos sutartys šiai laivų rūšiai, t.y. tanklaiviams, skirtiems naftos ir cheminių produktų pervežimui, o jų talpos dydis ar svoris išlieka nepakitę.

| (18) | Viena šalis paprašė Komisijos patikslinti teisingą laivų klasifikaciją (tanklaiviai, skirti naftos ir cheminių medžiagų pervežimui yra visai kita kategorija nei cheminių medžiagų pervežimo tanklaiviai, kurie minimi sprendime pradėti procedūrą). |
| --- | --- |

(18)

Viena šalis paprašė Komisijos patikslinti teisingą laivų klasifikaciją (tanklaiviai, skirti naftos ir cheminių medžiagų pervežimui yra visai kita kategorija nei cheminių medžiagų pervežimo tanklaiviai, kurie minimi sprendime pradėti procedūrą).

IV.   PORTUGALIJOS PASTABOS

| (19) | Portugalija pabrėžia, kad laivų statykla buvo suplanavusi pabaigti statyti laivus per trejus metus, kaip ir numatyta Laivų statybos reglamente. Kai buvo pasirašyta sutartis su ABB, laivų statyklos užsakymų knyga buvo pilna, taigi laivų statykla turėjo ribotas galimybes pradėti darbus pagal naujus naujojo pirkėjo reikalaujamus pakeitimus. Be to, Portugalija pažymi, kad pasirašant sutartį buvo neįmanoma numatyti techninių sunkumų, su kuriais vėliau susidūrė laivų statykla. Laivų savininkas paprašė specialią dangą naudoti ir kitiems tanklaiviams, tačiau tai įvyko jau pažengus projekto darbams, tai tapo dar viena vėlavimo priežastimi. |
| --- | --- |

(19)

Portugalija pabrėžia, kad laivų statykla buvo suplanavusi pabaigti statyti laivus per trejus metus, kaip ir numatyta Laivų statybos reglamente. Kai buvo pasirašyta sutartis su ABB, laivų statyklos užsakymų knyga buvo pilna, taigi laivų statykla turėjo ribotas galimybes pradėti darbus pagal naujus naujojo pirkėjo reikalaujamus pakeitimus. Be to, Portugalija pažymi, kad pasirašant sutartį buvo neįmanoma numatyti techninių sunkumų, su kuriais vėliau susidūrė laivų statykla. Laivų savininkas paprašė specialią dangą naudoti ir kitiems tanklaiviams, tačiau tai įvyko jau pažengus projekto darbams, tai tapo dar viena vėlavimo priežastimi.

| (20) | Patvirtindama savo teiginius Portugalija pateikė laivų savininko ir laivų klasifikacinės bendrovės „Det Norske Veritas“ pareiškimus, primindama, kad nauji laivai turi būti priskirti kategorijai „su technologiškai sudėtingais segmentais“. Klasifikacinė bendrovė pažymėjo, kad naujieji tanklaiviai atitinka aukščiausius laivo atsparumo ledo apkrovai klasės keliamus reikalavimus, turi elektroninę technologiją plaukiojimo saugumui užtikrinti ir atitinka sutartyje keliamus reikalavimus dėl plieno plokščių paruošimo ir dažymo. |
| --- | --- |

(20)

Patvirtindama savo teiginius Portugalija pateikė laivų savininko ir laivų klasifikacinės bendrovės „Det Norske Veritas“ pareiškimus, primindama, kad nauji laivai turi būti priskirti kategorijai „su technologiškai sudėtingais segmentais“. Klasifikacinė bendrovė pažymėjo, kad naujieji tanklaiviai atitinka aukščiausius laivo atsparumo ledo apkrovai klasės keliamus reikalavimus, turi elektroninę technologiją plaukiojimo saugumui užtikrinti ir atitinka sutartyje keliamus reikalavimus dėl plieno plokščių paruošimo ir dažymo.

| (21) | Portugalija taip pat pabrėžė, kad šioms sutartims nebuvo kitų ES laivų statyklų konkurencijos, kuri galėtų apriboti arba iškraipyti ES pagalbą minimai laivų statyklai. |
| --- | --- |

(21)

Portugalija taip pat pabrėžė, kad šioms sutartims nebuvo kitų ES laivų statyklų konkurencijos, kuri galėtų apriboti arba iškraipyti ES pagalbą minimai laivų statyklai.

V.   PRIEMONĖS VERTINIMAS

| (22) | Pagal EB Sutarties 87 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(22)

Pagal EB Sutarties 87 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (23) | Minima pagalba veiklai yra iš dalies finansuojama iš valstybės lėšų, paprastai statykla turėtų pati padengti šias išlaidas laivo statybai, taigi suteikiant pagalbą, laivų statykla naudojasi šia lengvata. Laivų statyba yra ekonominė su valstybių narių tarpusavio prekyba susijusi veikla. Taigi, minima pagalba yra pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(23)

Minima pagalba veiklai yra iš dalies finansuojama iš valstybės lėšų, paprastai statykla turėtų pati padengti šias išlaidas laivo statybai, taigi suteikiant pagalbą, laivų statykla naudojasi šia lengvata. Laivų statyba yra ekonominė su valstybių narių tarpusavio prekyba susijusi veikla. Taigi, minima pagalba yra pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį.

| (24) | Pagal Laivų statybos reglamentą (8) terminas „laivų statyba“ reiškia savaeigių komercinių jūros laivų statybą. Laivų statykla „Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A“ stato šios kategorijos laivus, todėl laivų statyklai skiriama pagalba ir patenka į reglamento taikymo sritį. |
| --- | --- |

(24)

Pagal Laivų statybos reglamentą (8) terminas „laivų statyba“ reiškia savaeigių komercinių jūros laivų statybą. Laivų statykla „Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A“ stato šios kategorijos laivus, todėl laivų statyklai skiriama pagalba ir patenka į reglamento taikymo sritį.

| (25) | Pagal Laivų statybos reglamento 3 straipsnio 1 dalį iki 2000 m. gruodžio 31 d. laivų statybai gali būti skirta pagalba veiklai, neviršijanti 9 % visos sutartyje numatytos sumos (sutartims, kurių suma neviršija 10 mln. EUR). Pagal jau minėto reglamento 3 straipsnio 2 dalį maksimalus taikomos pagalbos dydis bus toks, koks galiojo sutarties pasirašymo metu. Tai negalioja laivams, pristatytiems vėliau, nei praėjus trejiems metams nuo sutarties pasirašymo datos. Tokiu atveju, maksimali taikoma riba bus galiojusi trejus metus prieš laivo pristatymą. Todėl galutinė laivo pristatymo data, norint gauti pagalbą, yra 2003 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(25)

Pagal Laivų statybos reglamento 3 straipsnio 1 dalį iki 2000 m. gruodžio 31 d. laivų statybai gali būti skirta pagalba veiklai, neviršijanti 9 % visos sutartyje numatytos sumos (sutartims, kurių suma neviršija 10 mln. EUR). Pagal jau minėto reglamento 3 straipsnio 2 dalį maksimalus taikomos pagalbos dydis bus toks, koks galiojo sutarties pasirašymo metu. Tai negalioja laivams, pristatytiems vėliau, nei praėjus trejiems metams nuo sutarties pasirašymo datos. Tokiu atveju, maksimali taikoma riba bus galiojusi trejus metus prieš laivo pristatymą. Todėl galutinė laivo pristatymo data, norint gauti pagalbą, yra 2003 m. gruodžio 31 d.

| (26) | Pagal minėto reglamento 3 straipsnio 2 dalį Komisija gali pratęsti šį trejų metų pristatymo laikotarpį, jei tai būtų pateisinama dėl atskiro laivų statybos projekto techninio sudėtingumo arba sutrukdymų, atsiradusių dėl didelių ir pateisinamų nenumatytų statyklos darbo programos sutrikimų, kuriuos sukėlė išskirtinės nenumatytos ir nuo įmonės nepriklausančios aplinkybės. |
| --- | --- |

(26)

Pagal minėto reglamento 3 straipsnio 2 dalį Komisija gali pratęsti šį trejų metų pristatymo laikotarpį, jei tai būtų pateisinama dėl atskiro laivų statybos projekto techninio sudėtingumo arba sutrukdymų, atsiradusių dėl didelių ir pateisinamų nenumatytų statyklos darbo programos sutrikimų, kuriuos sukėlė išskirtinės nenumatytos ir nuo įmonės nepriklausančios aplinkybės.

| (27) | Būtina pabrėžti, kad Portugalija savo prašymą pagrindė projekto techniniu sudėtingumu, susijusiu su nenumatytomis aplinkybėmis, taip pateikdama abu išskirtinumus. |
| --- | --- |

(27)

Būtina pabrėžti, kad Portugalija savo prašymą pagrindė projekto techniniu sudėtingumu, susijusiu su nenumatytomis aplinkybėmis, taip pateikdama abu išskirtinumus.

| (28) | Tirdama techninį projekto sudėtingumą Komisijos padaliniai kreipėsi į nepriklausomus ekspertus. Pateikiamos Komisijos išvados, atsižvelgiant į ekspertų nuomonę, taip pat Portugalijos ir suinteresuotųjų šalių pateiktas pastabas. |
| --- | --- |

(28)

Tirdama techninį projekto sudėtingumą Komisijos padaliniai kreipėsi į nepriklausomus ekspertus. Pateikiamos Komisijos išvados, atsižvelgiant į ekspertų nuomonę, taip pat Portugalijos ir suinteresuotųjų šalių pateiktas pastabas.

| (29) | Pažymima, kad perėjus nuosavybės teisei iš „Alpha Navigation“ į „ABB Credit OY“ produkto sutartis nepakito – tanklaivis yra skirtas naftos produktų ir cheminių medžiagų pervežimui. Dviejų laivų svoris pakito labai nežymiai, turint omeny šios produkto rūšies savybes (9). Pagal Portugalijos pateiktus duomenis, „ABB Credit OY“ perėmė visas teises ir pareigas, kurias sutarties pasirašymo metu turėjo „Alpha Navigation“, taip pat buvo grąžintos „Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S. A.“ jau sumokėtos sumos. Remiantis minėtais teiginiais nuosavybės teisės perėjimas kitam savininkui nepaveikė sutarties esmės, taigi nepadarė įtakos jų tinkamumui gauti pagalbą. |
| --- | --- |

(29)

Pažymima, kad perėjus nuosavybės teisei iš „Alpha Navigation“ į „ABB Credit OY“ produkto sutartis nepakito – tanklaivis yra skirtas naftos produktų ir cheminių medžiagų pervežimui. Dviejų laivų svoris pakito labai nežymiai, turint omeny šios produkto rūšies savybes (9). Pagal Portugalijos pateiktus duomenis, „ABB Credit OY“ perėmė visas teises ir pareigas, kurias sutarties pasirašymo metu turėjo „Alpha Navigation“, taip pat buvo grąžintos „Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S. A.“ jau sumokėtos sumos. Remiantis minėtais teiginiais nuosavybės teisės perėjimas kitam savininkui nepaveikė sutarties esmės, taigi nepadarė įtakos jų tinkamumui gauti pagalbą.

| (30) | Procedūros pradžioje pateiktos pastabos tvirtina, kad projektas yra techniškai sudėtingas, todėl Portugalijos prašymas pratęsti pristatymo terminą yra pateisinamas. |
| --- | --- |

(30)

Procedūros pradžioje pateiktos pastabos tvirtina, kad projektas yra techniškai sudėtingas, todėl Portugalijos prašymas pratęsti pristatymo terminą yra pateisinamas.

| (31) | Šiems laivams taikomos klasės „Classe IA super“ reikalavimai yra keturis kartus didesni vertinant pagal keturių balų sistemą, klasė taikoma pagal tai, kokio storumo ledą turės įveikti laivas. Šios klasės laivas pritaikytas plaukioti esant vieno metro storio ledui, ypatingas dėmesys skiriamas struktūros reikalavimams. Šios savybės daro ypatingą įtaką projekto planui (korpusui, varomajai jėgai, tinklui), laivas turi atitikti normas. |
| --- | --- |

(31)

Šiems laivams taikomos klasės „Classe IA super“ reikalavimai yra keturis kartus didesni vertinant pagal keturių balų sistemą, klasė taikoma pagal tai, kokio storumo ledą turės įveikti laivas. Šios klasės laivas pritaikytas plaukioti esant vieno metro storio ledui, ypatingas dėmesys skiriamas struktūros reikalavimams. Šios savybės daro ypatingą įtaką projekto planui (korpusui, varomajai jėgai, tinklui), laivas turi atitikti normas.

| (32) | Tanklaivių gamyboje yra labai svarbūs su plieniniu paviršiumi ir dažais susiję pakeitimai, atsižvelgiant į riziką, susijusią su produktais, kurių pervežimui ir yra skirti tanklaiviai. Šiuo atveju, norint užtikrinti gaminio struktūros patvarumą esant žemai temperatūrai, klasės „Classe IA super“ laivuose turi būti naudojamas specialus plienas. |
| --- | --- |

(32)

Tanklaivių gamyboje yra labai svarbūs su plieniniu paviršiumi ir dažais susiję pakeitimai, atsižvelgiant į riziką, susijusią su produktais, kurių pervežimui ir yra skirti tanklaiviai. Šiuo atveju, norint užtikrinti gaminio struktūros patvarumą esant žemai temperatūrai, klasės „Classe IA super“ laivuose turi būti naudojamas specialus plienas.

| (33) | Darbų pradžioje laivų statykla susidūrė su pateikto plieno kokybės problema, plienas buvo pateiktas su defektais, kuriuos reikėjo ištaisyti. Be to, atrodo, kad plieno paviršiaus paruošimo darbus apsunkino specialūs laivų savininko siūlomi standartai. Portugalija teigia, kad plieno paviršius buvo paruoštas pagal naują standartą (10), pagal kurį plienas negali turėti „nei vieno matomo defekto“, laivų statyklai iškilo problemų, derinant laivų savininko standartų versijas. Visa tai ne kartą sutrikdė gamybos veiklą ir pareikalavo aukštesnio atliekamų darbų lygio. |
| --- | --- |

(33)

Darbų pradžioje laivų statykla susidūrė su pateikto plieno kokybės problema, plienas buvo pateiktas su defektais, kuriuos reikėjo ištaisyti. Be to, atrodo, kad plieno paviršiaus paruošimo darbus apsunkino specialūs laivų savininko siūlomi standartai. Portugalija teigia, kad plieno paviršius buvo paruoštas pagal naują standartą (10), pagal kurį plienas negali turėti „nei vieno matomo defekto“, laivų statyklai iškilo problemų, derinant laivų savininko standartų versijas. Visa tai ne kartą sutrikdė gamybos veiklą ir pareikalavo aukštesnio atliekamų darbų lygio.

| (34) | Gamybai yra naudojami specialūs dažai „Marineline 784“, jie užtikrina atsparumą korozijai. Prieš dažant būtina aplyginti kampus ir paruošti lygų paviršių. Dažoma esant labai aukštai temperatūrai (nuo 80o iki 122o C), todėl greta esantys įrenginiai negali būti dažyti, nes jų dažai gali neatlaikyti aukštos temperatūros. Dažant minėtais dažais yra didelė defektų galimybė, gali reikti pataisyti atliktą darbą, o tai gali sulėtinti numatytų darbų eigą. |
| --- | --- |

(34)

Gamybai yra naudojami specialūs dažai „Marineline 784“, jie užtikrina atsparumą korozijai. Prieš dažant būtina aplyginti kampus ir paruošti lygų paviršių. Dažoma esant labai aukštai temperatūrai (nuo 80o iki 122o C), todėl greta esantys įrenginiai negali būti dažyti, nes jų dažai gali neatlaikyti aukštos temperatūros. Dažant minėtais dažais yra didelė defektų galimybė, gali reikti pataisyti atliktą darbą, o tai gali sulėtinti numatytų darbų eigą.

| (35) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija sutinka, kad laivų statyklai buvo pateiktos plieno plokštės su defektais, kurie turėjo būti ištaisyti, taigi terminas buvo pratęstas maždaug 2 mėnesiais. |
| --- | --- |

(35)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija sutinka, kad laivų statyklai buvo pateiktos plieno plokštės su defektais, kurie turėjo būti ištaisyti, taigi terminas buvo pratęstas maždaug 2 mėnesiais.

| (36) | Atsižvelgiant į informaciją, gautą iki procedūros pradžios, nekyla abejonių, kad minėti veiksniai paveikė projekto veiklos planą. Tobulas plieno paviršiaus paruošimas buvo pagrindine šio projekto dalimi, tai darė įtaką paviršiaus padengimui specialiais dažais. Kita vertus, atsižvelgiant į šių veiksmų sudėtingumą (plokščių defektai ir laivų savininko kokybės reikalavimai), yra aišku, kad jie nepriklausė nuo laivų statyklos, nes juos pateikia trečiosios šalys, taip pat laivų statykla neturėjo patirties, naudodama minėtą dažų rūšį. |
| --- | --- |

(36)

Atsižvelgiant į informaciją, gautą iki procedūros pradžios, nekyla abejonių, kad minėti veiksniai paveikė projekto veiklos planą. Tobulas plieno paviršiaus paruošimas buvo pagrindine šio projekto dalimi, tai darė įtaką paviršiaus padengimui specialiais dažais. Kita vertus, atsižvelgiant į šių veiksmų sudėtingumą (plokščių defektai ir laivų savininko kokybės reikalavimai), yra aišku, kad jie nepriklausė nuo laivų statyklos, nes juos pateikia trečiosios šalys, taip pat laivų statykla neturėjo patirties, naudodama minėtą dažų rūšį.

VI.   IŠVADA

| (37) | Remdamasi pateiktais faktais ir Reglamento Nr. 1540/98 2 straipsnio 2 dalies 2 punktu, Komisija daro išvadą, kad dviem tanklaiviams, skirtiems naftos produktų ir cheminių medžiagų pervežimui, pastatytiems laivų statykloje „Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A“ galima pratęsti trejų metų pristatymo terminą dėl projekto techninio sudėtingumo. Remdamasi jau minėtu straipsniu ir išvada, Komisija mano, kad nėra būtina papildomai tirti Portugalijos pateiktų aplinkybių, ar jos yra išskirtinės, nenumatytos ir nepriklausančios nuo įmonės. |
| --- | --- |

(37)

Remdamasi pateiktais faktais ir Reglamento Nr. 1540/98 2 straipsnio 2 dalies 2 punktu, Komisija daro išvadą, kad dviem tanklaiviams, skirtiems naftos produktų ir cheminių medžiagų pervežimui, pastatytiems laivų statykloje „Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A“ galima pratęsti trejų metų pristatymo terminą dėl projekto techninio sudėtingumo. Remdamasi jau minėtu straipsniu ir išvada, Komisija mano, kad nėra būtina papildomai tirti Portugalijos pateiktų aplinkybių, ar jos yra išskirtinės, nenumatytos ir nepriklausančios nuo įmonės.

| (38) | Pristatymo terminas yra pratęsiamas iki laivų pristatymo datų (2004 m. spalio 29 d. ir 2005 m. vasario 5 d.). |
| --- | --- |

(38)

Pristatymo terminas yra pratęsiamas iki laivų pristatymo datų (2004 m. spalio 29 d. ir 2005 m. vasario 5 d.).

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Tarybos reglamento (EB) Nr. 1540/98 3 straipsnio 2 dalyje numatytas trejų metų terminas dviem cheminių medžiagų tanklaiviams, pastatytiems „Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A.“ yra pratęsiamas iki 2004 m. spalio 29 d. – laivui C 224 ir iki 2005 m. vasario 5 d. – laivui C 225.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Portugalijos Respublikai.

Priimta Briuselyje, 2005 m. rugsėjo  06 d.

Komisijos vardu

Neelie KROES

Komisijos narė

---

(1)  OL L 202, 1998 7 18, p. 1.

1

(2)  OL C 308, 2004 12 14, p. 6.

2

(3)  Žr. 2 išnašą.

3

(4)  Žr. 1 išnašą.

4

(5)  Standartas ISO 8501-3 įsigaliojo 2001 m. gruodžio 22 d.

5

(6)  Iš pradžių Portugalija pateikė prašymą dėl termino pratęsimo iki 2004 m. liepos mėn. C 224 laivui, o iki 2004 m. lapkričio mėn. C 225 laivui, vėliau nukeldama termino pratęsimą iki 2004 m. spalio ir 2005 m. vasario.

6

(7)  Žr. bylą Nr. 731/01, kurioje Komisija pažymi, kad tanklaiviai suskystintų natūralių dujų pervežimui priklauso ypač sudėtingai laivų kategorijai, OL C 238 2002 10 3, p. 2.

7

(8)  Žr. 1 išnašą. Laivų statybos reglamentas galioja iki 2003 m. gruodžio 31 d. Vis dėlto jis turi būti taikomas pratęsiant pristatymo terminą, nes pagalba buvo suteikta remiantis šiuo reglamentu, o laivų statybos pagalbos programoje iš valstybės lėšų, galiojančioje nuo 2004 m. sausio 1 d., neužsimenama apie šias priemones.

8

(9)  Pradinės sutartys yra susijusios su 15 500 tonų dedveito (tdw) tanklaiviais, skirtais naftos produktų ir cheminių medžiagų pervežimui, pataisytose sutartyse tai buvo pakeista 14 000 DWT. Remiantis papildoma informacija cheminių medžiagų pervežimo tanklaivių svoris gali būti nuo 4 000 DWT ir viršyti 40 000 DWT.

9

(10)  ISO 8501-3 susijęs su plieno paviršiaus paruošimu dažymui.

10

---

| 28.12.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 383/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 383/21

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2005 m. gruodžio 7 d.

Dėl Valstybės Pagalbos, kurią Belgija suteikė ABX Logistics (Nr. C 53/2003 (ex NN 62/2003))

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 4447)

(Tik tekstai prancūzų ir olandų kalbomis yra autentiški)

(Tekstas svarbus EEE)

(2006/947/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas pagal minėtų straipsnių nuostatas (1) ir atsižvelgdama į šias pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | 2002.11.28 laišku, Komisijoje įregistruotu 2002.11.29 (Nr. DG Tren/A 71122), Belgijos valdžios institucijos pranešė apie ABX Logistics (F, D, NL filialų ir grupės) sanavimo pagalbą. Ši pagalba buvo patvirtinta (byla N 769/2002) 2003.01.21 Komisijos sprendimu. |
| --- | --- |

(1)

2002.11.28 laišku, Komisijoje įregistruotu 2002.11.29 (Nr. DG Tren/A 71122), Belgijos valdžios institucijos pranešė apie ABX Logistics (F, D, NL filialų ir grupės) sanavimo pagalbą. Ši pagalba buvo patvirtinta (byla N 769/2002) 2003.01.21 Komisijos sprendimu.

| (2) | 2003.2.17 laišku, įregistruotu 2003.2.17 Nr. Tren A/13396, Belgija pranešė apie ABX Logistics restruktūrizavimo planą. Šiuo pranešimu bei kita jai suteikta informacija Komisija buvo informuota, kad, be jau minėto restruktūrizavimo plano, Belgija papildomai suteikė ABX Logistics tam tikrą valstybinių lėšų sumą. Papildomos informacijos Komisijai Belgija pateikė 2003.5.07 laiškais. |
| --- | --- |

(2)

2003.2.17 laišku, įregistruotu 2003.2.17 Nr. Tren A/13396, Belgija pranešė apie ABX Logistics restruktūrizavimo planą. Šiuo pranešimu bei kita jai suteikta informacija Komisija buvo informuota, kad, be jau minėto restruktūrizavimo plano, Belgija papildomai suteikė ABX Logistics tam tikrą valstybinių lėšų sumą. Papildomos informacijos Komisijai Belgija pateikė 2003.5.07 laiškais.

| (3) | 2003.7.24 laišku (Nr. SG (2003) D/231003) Komisija pranešė Belgijai apie savo sprendimą pradėti dėl šių priemonių EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą (Nr. C 53/03). |
| --- | --- |

(3)

2003.7.24 laišku (Nr. SG (2003) D/231003) Komisija pranešė Belgijai apie savo sprendimą pradėti dėl šių priemonių EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą (Nr. C 53/03).

| (4) | Susitarus neatskleisti konfidencialių duomenų, Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Oficialiajame Europos Sąjungos leidinyje
   (2). Komisija paprašė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl svarstomų priemonių. |
| --- | --- |

(4)

Susitarus neatskleisti konfidencialių duomenų, Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Oficialiajame Europos Sąjungos leidinyje
   (2). Komisija paprašė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl svarstomų priemonių.

| (5) | 2003.8.29 laišku (Nr. GAB. Loyola de Palacio entrada Nr. 2805) Belgijos valdžios institucijos pateikė savo pastabas apie pradėtą tyrimo procedūrą. |
| --- | --- |

(5)

2003.8.29 laišku (Nr. GAB. Loyola de Palacio entrada Nr. 2805) Belgijos valdžios institucijos pateikė savo pastabas apie pradėtą tyrimo procedūrą.

| (6) | Komisija gavo trečiųjų suinteresuotųjų šalių pastabas šiuo klausimu. Jas perdavė Belgijai 2004.2.18 laišku (Nr. D (2004) 2823), suteikdama galimybę komentuoti; komentarus gavo 2004.3.18 laišku (Nr. A/15992). |
| --- | --- |

(6)

Komisija gavo trečiųjų suinteresuotųjų šalių pastabas šiuo klausimu. Jas perdavė Belgijai 2004.2.18 laišku (Nr. D (2004) 2823), suteikdama galimybę komentuoti; komentarus gavo 2004.3.18 laišku (Nr. A/15992).

| (7) | Per tą laiką Belgijos valdžios institucijos pateikė papildomos informacijos 2003.12.12 (Nr. A/37839), 2003.12.19 (Nr. A/38582) ir 2004.11.12 (Nr. A/35928) laiškais bei atnaujino ABX restruktūrizavimo planą, pranešdamos apie tai 2005.1.14 (Nr. A/2010), 2005.2.24 (Nr. A/4889) ir 2005.3.14 (Nr. A/6690) laiškais. Papildoma informacija daugiausiai buvo gauta 2005.8.18, 2005.8.31, 2005.9.2 ir 2005.9.26 laiškais. |
| --- | --- |

(7)

Per tą laiką Belgijos valdžios institucijos pateikė papildomos informacijos 2003.12.12 (Nr. A/37839), 2003.12.19 (Nr. A/38582) ir 2004.11.12 (Nr. A/35928) laiškais bei atnaujino ABX restruktūrizavimo planą, pranešdamos apie tai 2005.1.14 (Nr. A/2010), 2005.2.24 (Nr. A/4889) ir 2005.3.14 (Nr. A/6690) laiškais. Papildoma informacija daugiausiai buvo gauta 2005.8.18, 2005.8.31, 2005.9.2 ir 2005.9.26 laiškais.

| (8) | 2005.5.4 laišku Komisija pranešė Belgijos valdžios institucijoms apie savo sprendimą išplėsti procedūrą Nr. C 53/03 naujai papildytai informacijai. Belgijos valdžios institucijoms davus sutikimą neatskleisti konfidencialių duomenų, Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Oficialiajame Europos Sąjungos leidinyje
   (3). Komisija paprašė trečiąsias suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl svarstomų priemonių. |
| --- | --- |

(8)

2005.5.4 laišku Komisija pranešė Belgijos valdžios institucijoms apie savo sprendimą išplėsti procedūrą Nr. C 53/03 naujai papildytai informacijai. Belgijos valdžios institucijoms davus sutikimą neatskleisti konfidencialių duomenų, Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Oficialiajame Europos Sąjungos leidinyje
   (3). Komisija paprašė trečiąsias suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl svarstomų priemonių.

| (9) | Komisija gavo Belgijos valdžios institucijų ir suinteresuotųjų trečiųjų šalių pastabas šiuo klausimu. 2005.7.18 laišku ji perdavė trečiųjų šalių pastabas Belgijos valdžios institucijoms, suteikdama galimybę jas komentuoti; komentarus gavo 2005.8.18 d. laišku. Po šio laiško 2005.9.2 ir 2005.9.29 buvo gauti informaciniai raštai. |
| --- | --- |

(9)

Komisija gavo Belgijos valdžios institucijų ir suinteresuotųjų trečiųjų šalių pastabas šiuo klausimu. 2005.7.18 laišku ji perdavė trečiųjų šalių pastabas Belgijos valdžios institucijoms, suteikdama galimybę jas komentuoti; komentarus gavo 2005.8.18 d. laišku. Po šio laiško 2005.9.2 ir 2005.9.29 buvo gauti informaciniai raštai.

| (10) | Pasibaigus pastabų dėl procedūros išplėtimo teikimo terminui, 2005.8.3 laišku Italijos valdžios institucijos perdavė Komisijai skundą dėl ABX Logistics Worldwide pardavimo. 2005.8.19 laišku Komisija kreipėsi į Belgijos valdžios institucijas prašydama pareikšti nuomonę dėl Italijos valdžios institucijų laiške išdėstytų faktų. Belgijos institucijos atsakė 2005.9.15 laišku. |
| --- | --- |

(10)

Pasibaigus pastabų dėl procedūros išplėtimo teikimo terminui, 2005.8.3 laišku Italijos valdžios institucijos perdavė Komisijai skundą dėl ABX Logistics Worldwide pardavimo. 2005.8.19 laišku Komisija kreipėsi į Belgijos valdžios institucijas prašydama pareikšti nuomonę dėl Italijos valdžios institucijų laiške išdėstytų faktų. Belgijos institucijos atsakė 2005.9.15 laišku.

| (11) | Galiausiai 2005 m. lapkričio mėn. Belgijos valdžios institucijos pateikė įvairios papildomos informacijos, daugiausia 2005 m. gruodžio 1 d. laišku (Nr. A/30862). |
| --- | --- |

(11)

Galiausiai 2005 m. lapkričio mėn. Belgijos valdžios institucijos pateikė įvairios papildomos informacijos, daugiausia 2005 m. gruodžio 1 d. laišku (Nr. A/30862).

2.   BENDROSIOS ABX RESTRUKTŪRIZAVIMO APLINKYBĖS

2.1.   Pagrindiniai procedūros etapai

| (12) | Papildydama išsamesnius nurodymus, pateiktus pradedant tyrimo procedūrą, Komisija trumpai primena, kad Nacionalinė Belgijos geležinkelių bendrovė (SNCB) 1998 – 2001 m. įsigijo privačių bendrovių komplektą. Šis komplektas tuo metu juridiškai dar nebuvo sugrupuotas į holdingą, tačiau sudarė ūkinį ABX LOGISTICS tinklą, visame pasaulyje turintį apie 107 konsoliduotus filialus, kurie 89 % pardavimų vykdė Europoje, 6 % Azijoje ir 5 % Amerikoje. |
| --- | --- |

(12)

Papildydama išsamesnius nurodymus, pateiktus pradedant tyrimo procedūrą, Komisija trumpai primena, kad Nacionalinė Belgijos geležinkelių bendrovė (SNCB) 1998 – 2001 m. įsigijo privačių bendrovių komplektą. Šis komplektas tuo metu juridiškai dar nebuvo sugrupuotas į holdingą, tačiau sudarė ūkinį ABX LOGISTICS tinklą, visame pasaulyje turintį apie 107 konsoliduotus filialus, kurie 89 % pardavimų vykdė Europoje, 6 % Azijoje ir 5 % Amerikoje.

| (13) | Čia nagrinėjamas šio tinklo restruktūrizavimas, apie kurį Belgijos valdžios institucijos pranešė 2003.2.17. |
| --- | --- |

(13)

Čia nagrinėjamas šio tinklo restruktūrizavimas, apie kurį Belgijos valdžios institucijos pranešė 2003.2.17.

| (14) | Toliau bus aptariama pagrindinė paskelbta informacija bei procedūros pradžioje Komisijos pareikštos abejonės. |
| --- | --- |

(14)

Toliau bus aptariama pagrindinė paskelbta informacija bei procedūros pradžioje Komisijos pareikštos abejonės.

2.1.1.   2003.2.17 pranešimas

| (15) | Pagal pradinį restruktūrizavimo planą buvo numatyta visų pirma sugrupuoti į vieną bendrą holdingą 107 SNCB priklausančius ABX filialus, valdomus įvairių ABX holdingų. Be to, kadangi ABX LOGISTICS (Vokietija) GmbH (toliau tekste ABX-D), ABX LOGISTICS Holding (Nyderlandai) BV (toliau tekste ABX-NL) ir ABX LOGISTICS (Prancūzija) (toliau tekste ABX-F) filialai turėjo sunkumų, juos reikėjo restruktūrizuoti ir atkurti jų gyvybingumą. |
| --- | --- |

(15)

Pagal pradinį restruktūrizavimo planą buvo numatyta visų pirma sugrupuoti į vieną bendrą holdingą 107 SNCB priklausančius ABX filialus, valdomus įvairių ABX holdingų. Be to, kadangi ABX LOGISTICS (Vokietija) GmbH (toliau tekste ABX-D), ABX LOGISTICS Holding (Nyderlandai) BV (toliau tekste ABX-NL) ir ABX LOGISTICS (Prancūzija) (toliau tekste ABX-F) filialai turėjo sunkumų, juos reikėjo restruktūrizuoti ir atkurti jų gyvybingumą.

| (16) | Veiklos restruktūrizavimo priemonės daugiausiai buvo susijusios su juridinių struktūrų reorganizavimu integruojant visus grupei priklausančius juridinius asmenis į vieną pagrindinę bendrovę (i.) (4), su aktyvų perleidimu ir uždarymu (ii.) (5) bei kitomis operacinėmis priemonėmis Vokietijoje, Nyderlanduose ir Prancūzijoje siekiant papildomai pagerinti veiklos rezultatus (iii.) (6). |
| --- | --- |

(16)

Veiklos restruktūrizavimo priemonės daugiausiai buvo susijusios su juridinių struktūrų reorganizavimu integruojant visus grupei priklausančius juridinius asmenis į vieną pagrindinę bendrovę (i.) (4), su aktyvų perleidimu ir uždarymu (ii.) (5) bei kitomis operacinėmis priemonėmis Vokietijoje, Nyderlanduose ir Prancūzijoje siekiant papildomai pagerinti veiklos rezultatus (iii.) (6).

| (17) | Belgijos valdžios institucijos pranešė Komisijai, kad SNCB skirs didžiąją dalį restruktūrizavimui reikalingo finansavimo. Iš pradžių buvo pranešta apie 91,6 mln. eurų sumą, kurią SNCB skyrė ABX-D, ABX-NL ir ABX-F skolų kapitalizavimui (ilgalaikis finansavimas), ir apie 140 mln. eurų grąžinamo kredito (trumpalaikis finansavimas), kurį SNCB suteikė toms pačioms bendrovėms. |
| --- | --- |

(17)

Belgijos valdžios institucijos pranešė Komisijai, kad SNCB skirs didžiąją dalį restruktūrizavimui reikalingo finansavimo. Iš pradžių buvo pranešta apie 91,6 mln. eurų sumą, kurią SNCB skyrė ABX-D, ABX-NL ir ABX-F skolų kapitalizavimui (ilgalaikis finansavimas), ir apie 140 mln. eurų grąžinamo kredito (trumpalaikis finansavimas), kurį SNCB suteikė toms pačioms bendrovėms.

2.1.2.   Komisijos abejonės, 2003.7.23

| (18) | Pradėdama tyrimo procedūrą, Komisija iš kart išreiškė abejones dėl tam tikrų aspektų. |
| --- | --- |

(18)

Pradėdama tyrimo procedūrą, Komisija iš kart išreiškė abejones dėl tam tikrų aspektų.

| (19) | Pagalba: Visų pirma ji išreiškė abejones dėl Belgijos valdžios institucijų teiginio, kad SNCB skiriamos lėšos (grąžintino kredito forma arba skolas paverčiant nuosavaisiais ištekliais) vykdant ABX restruktūrizavimą yra įprastinė vidinė grupės transakcija ir nėra valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnį. |
| --- | --- |

(19)

Pagalba: Visų pirma ji išreiškė abejones dėl Belgijos valdžios institucijų teiginio, kad SNCB skiriamos lėšos (grąžintino kredito forma arba skolas paverčiant nuosavaisiais ištekliais) vykdant ABX restruktūrizavimą yra įprastinė vidinė grupės transakcija ir nėra valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnį.

| (20) | Restruktūrizavimas – tinkamumas: Komisija taip pat pareiškė abejojanti dėl ABX-D, ABX-NL ir ABX-F tinkamumo gauti pagalbą restruktūrizavimui, nes nebuvo aišku, kiek likusi ABX grupės dalis galės prisidėti prie restruktūrizuojamų vienetų finansinių poreikių tenkinimo. |
| --- | --- |

(20)

Restruktūrizavimas – tinkamumas: Komisija taip pat pareiškė abejojanti dėl ABX-D, ABX-NL ir ABX-F tinkamumo gauti pagalbą restruktūrizavimui, nes nebuvo aišku, kiek likusi ABX grupės dalis galės prisidėti prie restruktūrizuojamų vienetų finansinių poreikių tenkinimo.

| (21) | Restruktūrizavimas – gyvybingumas, iškraipymai ir pagalbos apribojimas: Komisijai taip pat kėlė abejonių restruktūrizavimo plano finansinis paketas, kuriuo buvo tikimasi išspręsti ilgalaikius atitinkamų ABX padalinių finansinius poreikius (nuosavųjų išteklių poreikius) iš esmės pasitelkiant tik trumpalaikį finansavimą (140 mln. eurų vertės grąžintiną kreditą). Atsižvelgdama į tai Komisija taip pat pareiškė abejojanti, ar toks finansavimas padės atgaivinti ilgalaikį atitinkamų padalinių gyvybingumą, ar siūlomos kompensacinės priemonės (ypač dėl pajėgumų mažinimo) yra pakankamos norint išvengti rinkos iškraipymų, prieštaraujančių bendrajam interesui, ir ar tokia planuojama pagalba nesudarys sąlygų ABX susikurti potencialiai perteklinį biudžetą. |
| --- | --- |

(21)

Restruktūrizavimas – gyvybingumas, iškraipymai ir pagalbos apribojimas: Komisijai taip pat kėlė abejonių restruktūrizavimo plano finansinis paketas, kuriuo buvo tikimasi išspręsti ilgalaikius atitinkamų ABX padalinių finansinius poreikius (nuosavųjų išteklių poreikius) iš esmės pasitelkiant tik trumpalaikį finansavimą (140 mln. eurų vertės grąžintiną kreditą). Atsižvelgdama į tai Komisija taip pat pareiškė abejojanti, ar toks finansavimas padės atgaivinti ilgalaikį atitinkamų padalinių gyvybingumą, ar siūlomos kompensacinės priemonės (ypač dėl pajėgumų mažinimo) yra pakankamos norint išvengti rinkos iškraipymų, prieštaraujančių bendrajam interesui, ir ar tokia planuojama pagalba nesudarys sąlygų ABX susikurti potencialiai perteklinį biudžetą.

| (22) | Be to, Komisija abejojo tiek dėl deklaruojamo fakto, jog tai nėra valstybės pagalba, tiek ir dėl SNCB investicijų į ABX suderinamumo, taip pat dėl priemonių, panaudotų investicijų finansavimui (galimų garantijų, kryžminių subsidijų, tiesioginio finansavimo, galiojančių direktyvų laikymosi). Ypač jai kėlė abejonių šios priemonės:






  (a) | „SNCB atliktas ABX pirkimas“ : Tai 672,4 mln. eurų (per tą laiką sumažintos iki 433,8 mln. eurų (7) vertės SNCB investicijos nuo 1998 m. iki 2001 m., skirtos „įsigyti“ ABX tinklą, ir tam tikras kiekis nurodymų, susijusių arba su SNCB, arba su valstybės garantijomis, suteiktomis finansuoti (per)investicijas į ABX, kurių sudėtį dar reikėjo patikrinti. |
| --- | --- | --- |

(22)

Be to, Komisija abejojo tiek dėl deklaruojamo fakto, jog tai nėra valstybės pagalba, tiek ir dėl SNCB investicijų į ABX suderinamumo, taip pat dėl priemonių, panaudotų investicijų finansavimui (galimų garantijų, kryžminių subsidijų, tiesioginio finansavimo, galiojančių direktyvų laikymosi). Ypač jai kėlė abejonių šios priemonės:

(a)

„SNCB atliktas ABX pirkimas“ : Tai 672,4 mln. eurų (per tą laiką sumažintos iki 433,8 mln. eurų (7) vertės SNCB investicijos nuo 1998 m. iki 2001 m., skirtos „įsigyti“ ABX tinklą, ir tam tikras kiekis nurodymų, susijusių arba su SNCB, arba su valstybės garantijomis, suteiktomis finansuoti (per)investicijas į ABX, kurių sudėtį dar reikėjo patikrinti.

| (b) | „Kitos sumos“: Komisijai abejonių taip pat kėlė 2001 m. sumokėtų „kitų subsidijų“, kurių bendroji vertė – 150 mln. eurų (per tą laiką perskaičiuota iki 114,6 mln. erų) (8), SNCB suteiktų ABX-D, ABX-NL ir ABX–F padaliniams iš anksto nepranešus Komisijai, teisėtumas (suderinamumas). Čia Komisija pareiškė abejojanti, ar tai nėra pagalba ir ar tokia potenciali pagalba suderinama. |
| --- | --- |

(b)

„Kitos sumos“: Komisijai abejonių taip pat kėlė 2001 m. sumokėtų „kitų subsidijų“, kurių bendroji vertė – 150 mln. eurų (per tą laiką perskaičiuota iki 114,6 mln. erų) (8), SNCB suteiktų ABX-D, ABX-NL ir ABX–F padaliniams iš anksto nepranešus Komisijai, teisėtumas (suderinamumas). Čia Komisija pareiškė abejojanti, ar tai nėra pagalba ir ar tokia potenciali pagalba suderinama.

| (c) | „Lygiagrečios sumos“: Komisija abejojo ir dėl Belgijos valdžios institucijų tvirtinimo, jog 2004 m. atliktas SNCB suteiktų 21 mln. vertės paskolų ABX pavertimas kapitalu (perskaičiuotu į 12,1 mln. eurų (9), toliau vadinamas „lygiagrečiomis sumomis“, skirtomis ABX LOGISTICS (Airija) Ltd. (3,2 mln. eurų), ABX LOGISTICS (Portugalija) Lda. (2 milijonai eurų), ABX LOGISTICS (Singapūras) Pte Ldt. (3,8 mln. eurų) ir ABX LOGISTICS International (Belgija) NV/SA (12 mln. eurų), (toliau atitinkamai vadinamoms ABX-Irl, ABX-P, ABX-Sing ir ABX-B), yra įprastinė SNCB grupės vidaus transakcija. Belgijos valdžios institucijos tvirtina, jog ši suma buvo sumokėta „ne pagal restruktūrizavimo, apie kurį buvo pranešta, planą“, todėl nėra valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio nuostatas. Komisijos abejonės čia taip pat susijusios su tokios potencialios pagalbos suderinamumu. |
| --- | --- |

(c)

„Lygiagrečios sumos“: Komisija abejojo ir dėl Belgijos valdžios institucijų tvirtinimo, jog 2004 m. atliktas SNCB suteiktų 21 mln. vertės paskolų ABX pavertimas kapitalu (perskaičiuotu į 12,1 mln. eurų (9), toliau vadinamas „lygiagrečiomis sumomis“, skirtomis ABX LOGISTICS (Airija) Ltd. (3,2 mln. eurų), ABX LOGISTICS (Portugalija) Lda. (2 milijonai eurų), ABX LOGISTICS (Singapūras) Pte Ldt. (3,8 mln. eurų) ir ABX LOGISTICS International (Belgija) NV/SA (12 mln. eurų), (toliau atitinkamai vadinamoms ABX-Irl, ABX-P, ABX-Sing ir ABX-B), yra įprastinė SNCB grupės vidaus transakcija. Belgijos valdžios institucijos tvirtina, jog ši suma buvo sumokėta „ne pagal restruktūrizavimo, apie kurį buvo pranešta, planą“, todėl nėra valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio nuostatas. Komisijos abejonės čia taip pat susijusios su tokios potencialios pagalbos suderinamumu.

2.1.3.   Pranešimo papildymai

| (23) | 2005.1.14 ir 2005.2.24 laiškais Belgijos valdžios institucijos papildė pradinį pranešimą informacija, iš esmės keičiančia ABX restruktūrizavimo planą. Šie pakeitimai labiausiai susiję su SNCB ir ABX grupės padidintu restruktūrizavimo finansavimu, ABX-France pardavimu įmonės pardavimo darbuotojams (ĮPD) forma už mažesnę nei rinkos kainą, papildomų pajėgumų mažinimu, esminėmis vidinėmis restruktūrizavimo priemonėmis ir planuojamu visos ABX grupės pardavimu rinkos kaina. |
| --- | --- |

(23)

2005.1.14 ir 2005.2.24 laiškais Belgijos valdžios institucijos papildė pradinį pranešimą informacija, iš esmės keičiančia ABX restruktūrizavimo planą. Šie pakeitimai labiausiai susiję su SNCB ir ABX grupės padidintu restruktūrizavimo finansavimu, ABX-France pardavimu įmonės pardavimo darbuotojams (ĮPD) forma už mažesnę nei rinkos kainą, papildomų pajėgumų mažinimu, esminėmis vidinėmis restruktūrizavimo priemonėmis ir planuojamu visos ABX grupės pardavimu rinkos kaina.

2.1.4.   Procedūros išplėtimas, 2005.5.3

| (24) | Komisija išplėtė tyrimo procedūrą (šis išplėtimas ne pakeičia, bet papildo pradinę procedūrą) dėl dviejų pagrindinių šios papildomos informacijos punktų: ABX restruktūrizavimui skirto biudžeto pokyčių ir pardavimo sąlygų – labiausiai ABX-France, bet ir ABX-WW (ABX Worldwide), naujojo ABX holdingo, sukurto restruktūrizavimo metu. |
| --- | --- |

(24)

Komisija išplėtė tyrimo procedūrą (šis išplėtimas ne pakeičia, bet papildo pradinę procedūrą) dėl dviejų pagrindinių šios papildomos informacijos punktų: ABX restruktūrizavimui skirto biudžeto pokyčių ir pardavimo sąlygų – labiausiai ABX-France, bet ir ABX-WW (ABX Worldwide), naujojo ABX holdingo, sukurto restruktūrizavimo metu.

| (25) | Pagal naująją padėtį turėtų būti skirta:






  (a) | 157,4 mln. eurų vietoj 50 mln. eurų nuosavojo kapitalo ABX restruktūrizavimui Vokietijoje, siekiant sukurti 14,4 mln. eurų vertės ABX-D nuosavąjį kapitalą (2004.12.31 d. duomenimis), palyginti su bendruoju 234 mln. eurų vertės balansu (2003.12.31 duomenimis); |
| --- | --- | --- |

(25)

Pagal naująją padėtį turėtų būti skirta:

(a)

157,4 mln. eurų vietoj 50 mln. eurų nuosavojo kapitalo ABX restruktūrizavimui Vokietijoje, siekiant sukurti 14,4 mln. eurų vertės ABX-D nuosavąjį kapitalą (2004.12.31 d. duomenimis), palyginti su bendruoju 234 mln. eurų vertės balansu (2003.12.31 duomenimis);

| (b) | 10,6 mln. eurų vietoj 12,6 mln. eurų nuosavojo kapitalo ABX restruktūrizavimui Nyderlanduose, siekiant sukurti 9,3 mln. eurų vertės ABX-NL nuosavąjį kapitalą (2004.12.31 duomenimis), palyginti su 35,7 mln. eurų vertės bendruoju balansu (2003.12.31 duomenimis).
  ABX-D ir ABX-NL  atžvilgiu šios sumos yra kapitalo didinimas arba konvertuojant esamas skolas, arba skiriant naujų nuosavųjų išteklių; |
| --- | --- |

(b)

10,6 mln. eurų vietoj 12,6 mln. eurų nuosavojo kapitalo ABX restruktūrizavimui Nyderlanduose, siekiant sukurti 9,3 mln. eurų vertės ABX-NL nuosavąjį kapitalą (2004.12.31 duomenimis), palyginti su 35,7 mln. eurų vertės bendruoju balansu (2003.12.31 duomenimis).

ABX-D ir ABX-NL  atžvilgiu šios sumos yra kapitalo didinimas arba konvertuojant esamas skolas, arba skiriant naujų nuosavųjų išteklių;

| (c) | 223 mln. eurų dalies ABX Prancūzijoje pardavimui įmonės darbuotojams. Ši suma atitinka galutinius SNCB kaštus ir faktiškai yra suteikta atsisakant įsiskolinimų ir padengiant būsimus nuostolius. |
| --- | --- |

(c)

223 mln. eurų dalies ABX Prancūzijoje pardavimui įmonės darbuotojams. Ši suma atitinka galutinius SNCB kaštus ir faktiškai yra suteikta atsisakant įsiskolinimų ir padengiant būsimus nuostolius.

| (26) | Dėl ABX-F pardavimo sumažinta kaina (ĮPD) Komisijai kilo abejonių, kad SNCB pirkėjui skirtos lėšos gali turėti valstybės pagalbos pobūdį. Dėl planuojamo ABX-WW pardavimo Komisija priminė, kad būtina pateikti visą reikalingą informaciją, leidžiančią patikrinti, ar šis pardavimas tikrai bus atliktas rinkos kaina. |
| --- | --- |

(26)

Dėl ABX-F pardavimo sumažinta kaina (ĮPD) Komisijai kilo abejonių, kad SNCB pirkėjui skirtos lėšos gali turėti valstybės pagalbos pobūdį. Dėl planuojamo ABX-WW pardavimo Komisija priminė, kad būtina pateikti visą reikalingą informaciją, leidžiančią patikrinti, ar šis pardavimas tikrai bus atliktas rinkos kaina.

2.1.5.   Kita papildoma informacija

| (27) | 2005 6 9 laišku Belgija pateikė Komisijai visą pluoštą informacijos dėl procedūros išplėtimo, kartu primindama ir prijungdama informaciją, susijusią su visa byla. |
| --- | --- |

(27)

2005 6 9 laišku Belgija pateikė Komisijai visą pluoštą informacijos dėl procedūros išplėtimo, kartu primindama ir prijungdama informaciją, susijusią su visa byla.

| (28) | 2005 m. gruodžio 1 d. laišku Belgija pateikė tam tikros papildomos informacijos, iš esmės patikslinančios anksčiau pateiktą informaciją, ypač susijusios su naujuoju įsipareigojimu dėl ABX Vokietijoje. |
| --- | --- |

(28)

2005 m. gruodžio 1 d. laišku Belgija pateikė tam tikros papildomos informacijos, iš esmės patikslinančios anksčiau pateiktą informaciją, ypač susijusios su naujuoju įsipareigojimu dėl ABX Vokietijoje.

2.2.   ABX veikla

| (29) | Be pirmiau trumpai apibūdintos ir procedūros pradžios pranešime aprašytos ABX veiklos, Belgijos valdžios institucijos patikslina, kad strateginė ir komercinė ABX LOGISTICS Worldwide pozicija aiškiai yra „transporto organizatoriaus“ ir „tarpininko“. |
| --- | --- |

(29)

Be pirmiau trumpai apibūdintos ir procedūros pradžios pranešime aprašytos ABX veiklos, Belgijos valdžios institucijos patikslina, kad strateginė ir komercinė ABX LOGISTICS Worldwide pozicija aiškiai yra „transporto organizatoriaus“ ir „tarpininko“.

| (30) | ABX vykdo operacijas, susijusias su transporto logistika. Remiantis Komisijos užsakytu eksperto (toliau – Jacobs) (10) tyrimu, logistika apskritai reiškia „kaip ir kada pervežti išteklius ten, kur jų reikia“. Pagal šį tyrimą ABX atveju yra siekiama optimizuoti nuolatinį medžiagų srautų judėjimą sujungtu transporto tinklu ir per mazginius sandėliavimo punktus. |
| --- | --- |

(30)

ABX vykdo operacijas, susijusias su transporto logistika. Remiantis Komisijos užsakytu eksperto (toliau – Jacobs) (10) tyrimu, logistika apskritai reiškia „kaip ir kada pervežti išteklius ten, kur jų reikia“. Pagal šį tyrimą ABX atveju yra siekiama optimizuoti nuolatinį medžiagų srautų judėjimą sujungtu transporto tinklu ir per mazginius sandėliavimo punktus.

| (31) | Belgijos valdžios įstaigos priduria, jog „transportuotojai“ paprastai nedisponuoja transporto aktyvais (sunkvežimiais, laivais, lėktuvais ir kt.), bet naudojasi transporto bendrovių paslaugomis – tai patvirtino ir Jacobs. |
| --- | --- |

(31)

Belgijos valdžios įstaigos priduria, jog „transportuotojai“ paprastai nedisponuoja transporto aktyvais (sunkvežimiais, laivais, lėktuvais ir kt.), bet naudojasi transporto bendrovių paslaugomis – tai patvirtino ir Jacobs.

| (32) | Svarstomu atveju, išskyrus keletą išimčių, daugiausiai Nyderlanduose, ABX grupės transporto pajėgumai daugiausiai užtikrinami subrangos principu. Nyderlanduose nuosavybės teise turimų sunkvežimių skaičius, beje, mažėja nuo 2001 m. siekiant jų visiškai atsisakyti. 2001 m. ABX LOGISTICS Nyderlanduose priklausė 240 sunkvežimių, jų skaičius 2002 m. buvo sumažintas iki 166, 2003 m. – iki 138, o 2004 m. – iki 110. |
| --- | --- |

(32)

Svarstomu atveju, išskyrus keletą išimčių, daugiausiai Nyderlanduose, ABX grupės transporto pajėgumai daugiausiai užtikrinami subrangos principu. Nyderlanduose nuosavybės teise turimų sunkvežimių skaičius, beje, mažėja nuo 2001 m. siekiant jų visiškai atsisakyti. 2001 m. ABX LOGISTICS Nyderlanduose priklausė 240 sunkvežimių, jų skaičius 2002 m. buvo sumažintas iki 166, 2003 m. – iki 138, o 2004 m. – iki 110.

| (33) | Vidaus ar tarptautinio transporto sektoriuje ABX LOGISTICS grynai transportavimo veiklai samdo rangovais nepriklausomus kelių transporto operatorius. Oro ir jūrų transporto sektoriuje ABX LOGISTICS veikia kaip kurjeris, iš jūrų transporto (shipping lines) arba oro transporto (airlines) bendrovių pirkdama reikiamus transportavimo pajėgumus klientų sąskaita. |
| --- | --- |

(33)

Vidaus ar tarptautinio transporto sektoriuje ABX LOGISTICS grynai transportavimo veiklai samdo rangovais nepriklausomus kelių transporto operatorius. Oro ir jūrų transporto sektoriuje ABX LOGISTICS veikia kaip kurjeris, iš jūrų transporto (shipping lines) arba oro transporto (airlines) bendrovių pirkdama reikiamus transportavimo pajėgumus klientų sąskaita.

| (34) | Toliau pateikiamoje lentelėje ši strateginė pozicija aiškiai patvirtinama: tik 3 % ABX LOGISTICS naudojamų sunkvežimių grupės bendrovėms priklauso nuosavybės arba veiklos nuomos teise (11). |
| --- | --- |

(34)

Toliau pateikiamoje lentelėje ši strateginė pozicija aiškiai patvirtinama: tik 3 % ABX LOGISTICS naudojamų sunkvežimių grupės bendrovėms priklauso nuosavybės arba veiklos nuomos teise (11).

| (35) | ABX LOGISTICS transportavimo pajėgumai | Nuosavybės (veiklos nuomos) teisė | Samdoma iš rangovų |
| --- | --- | --- | --- |
| Transportavimo pajėgumai sunkvežimiais | 3 % | 97 % |
| Transportavimo pajėgumai lėktuvais | 0 | 100 % |
| Transportavimo pajėgumai laivais | 0 | 100 % |

(35)

ABX LOGISTICS transportavimo pajėgumai

Nuosavybės (veiklos nuomos) teisė

Samdoma iš rangovų

Transportavimo pajėgumai sunkvežimiais

3 %

97 %

Transportavimo pajėgumai lėktuvais

0

100 %

Transportavimo pajėgumai laivais

0

100 %

| (36) | ABX vieta įvairiuose rinkos segmentuose: Anot Belgijos valdžios institucijų, 2003 m. ABX 49 % veiklos vykdė kelių transporto rinkoje, 42 % – oro ir jūrų transporto sektoriuose ir 8 % – sutarčių logistikos rinkoje, susijusioje su prekių sandėliavimu. |
| --- | --- |

(36)

ABX vieta įvairiuose rinkos segmentuose: Anot Belgijos valdžios institucijų, 2003 m. ABX 49 % veiklos vykdė kelių transporto rinkoje, 42 % – oro ir jūrų transporto sektoriuose ir 8 % – sutarčių logistikos rinkoje, susijusioje su prekių sandėliavimu.

| (37) | Pagal veiklos lygį Vokietijoje, Nyderlanduose ir Prancūzijoje ABX nepatenka į 5 didžiausių įmonių, veikiančių individualiose rinkose nacionaliniu lygmeniu (kelias, oras, jūra, sutarčių logistika), sąrašą – tai patvirtina ir Jacobs. |
| --- | --- |

(37)

Pagal veiklos lygį Vokietijoje, Nyderlanduose ir Prancūzijoje ABX nepatenka į 5 didžiausių įmonių, veikiančių individualiose rinkose nacionaliniu lygmeniu (kelias, oras, jūra, sutarčių logistika), sąrašą – tai patvirtina ir Jacobs.

| (38) | Susijusių rinkų plėtros potencialas – bendrasis aspektas: tiek Belgijos valdžios institucijos, tiek Jacobs tvirtina, kad, nepaisant neseniai patirtų sunkumų, daugiausiai susijusių su 2001 m. rugsėjo 11 d. įvykiais, logistikos paslaugų paklausa tebeauga. Anot Jacobs, tai susiję su Europos gyventojų skaičiaus didėjimu, vis dažniau vartotojų teikiama pirmenybe plačiam produktų pasirinkimui, didėjančia perkamąja vartotojų galia ir tuo, kad gamintojai vis dažniau logistikos paslaugas ima pirkti išorėje, iš logistikos specialistų. |
| --- | --- |

(38)

Susijusių rinkų plėtros potencialas – bendrasis aspektas: tiek Belgijos valdžios institucijos, tiek Jacobs tvirtina, kad, nepaisant neseniai patirtų sunkumų, daugiausiai susijusių su 2001 m. rugsėjo 11 d. įvykiais, logistikos paslaugų paklausa tebeauga. Anot Jacobs, tai susiję su Europos gyventojų skaičiaus didėjimu, vis dažniau vartotojų teikiama pirmenybe plačiam produktų pasirinkimui, didėjančia perkamąja vartotojų galia ir tuo, kad gamintojai vis dažniau logistikos paslaugas ima pirkti išorėje, iš logistikos specialistų.

| (39) | Plėtros potencialas Vokietijoje: Pagal Jacobs, Vokietijos logistikos rinka turi didelį plėtros potencialą. Pastarųjų aštuonerių metų logistikos paslaugų rangos plėtra Vokietijoje leidžia teigti, kad ir pasiūla, ir paklausa ateinančiais metais galėtų didėti po 15 – 20 % per metus. |
| --- | --- |

(39)

Plėtros potencialas Vokietijoje: Pagal Jacobs, Vokietijos logistikos rinka turi didelį plėtros potencialą. Pastarųjų aštuonerių metų logistikos paslaugų rangos plėtra Vokietijoje leidžia teigti, kad ir pasiūla, ir paklausa ateinančiais metais galėtų didėti po 15 – 20 % per metus.

| (40) | Plėtros potencialas oro transporto sektoriuje: Airbus ir Boeing planuoja, kad per ateinančius 15 – 20 metų krovininių lėktuvų skaičius dvigubės, nes prekinis oro transportas plėsis ir pralenks keleivinį. Airbus planuoja patrigubinti prekių pervežimą oro transportu numatydamas vidutinę 5,7 % plėtrą per metus, o Boeing – po 6,4 % plėtrą per metus iki 2021 m. Tokie dideli plėtros planai turėtų užtikrinti ir transportuotojų bei logistikos operatorių veiklos plėtotę. |
| --- | --- |

(40)

Plėtros potencialas oro transporto sektoriuje: Airbus ir Boeing planuoja, kad per ateinančius 15 – 20 metų krovininių lėktuvų skaičius dvigubės, nes prekinis oro transportas plėsis ir pralenks keleivinį. Airbus planuoja patrigubinti prekių pervežimą oro transportu numatydamas vidutinę 5,7 % plėtrą per metus, o Boeing – po 6,4 % plėtrą per metus iki 2021 m. Tokie dideli plėtros planai turėtų užtikrinti ir transportuotojų bei logistikos operatorių veiklos plėtotę.

| (41) | Plėtros potencialas kelių transporto sektoriuje: Ekspertai nurodo, kad visoje Europoje kelių transportas – tai silpnai nuo patekimo į rinką apsaugotas pramonės sektorius, dėl to kenčiantis nuo nuolatinio struktūrinio pajėgumų pertekliaus (12) – tai pasitvirtino per pastaruosius penkerius – septynerius metus, kuomet krito kainos. Tačiau dėl tokio pajėgumų pertekliaus kenčia įmonės, teikiančios šio transporto paslaugas, o ABX to nedaro – ji organizuoja transportavimą, bet jo nevykdo. Pagal Jacobs, krovinių pervežimo kelių transportu rinka stipriai plečiasi. Tokia rinkos plėtra turėtų taip pat užtikrinti tam tikrą transportuotojų ir logistikos operatorių plėtotės maržą. |
| --- | --- |

(41)

Plėtros potencialas kelių transporto sektoriuje: Ekspertai nurodo, kad visoje Europoje kelių transportas – tai silpnai nuo patekimo į rinką apsaugotas pramonės sektorius, dėl to kenčiantis nuo nuolatinio struktūrinio pajėgumų pertekliaus (12) – tai pasitvirtino per pastaruosius penkerius – septynerius metus, kuomet krito kainos. Tačiau dėl tokio pajėgumų pertekliaus kenčia įmonės, teikiančios šio transporto paslaugas, o ABX to nedaro – ji organizuoja transportavimą, bet jo nevykdo. Pagal Jacobs, krovinių pervežimo kelių transportu rinka stipriai plečiasi. Tokia rinkos plėtra turėtų taip pat užtikrinti tam tikrą transportuotojų ir logistikos operatorių plėtotės maržą.

| (42) | Plėtros potencialas jūrų transporto sektoriuje: Pagal Jacobs, vidutinė krovinių ekspedicijos (freight forwarding) jūrų transporto sektoriuje plėtra 1998–2002 m. buvo apie 7 %. Tolimesnė krovinių pervežimo jūrų keliais raida priklausys nuo bendrųjų pasaulinio lygio pokyčių. |
| --- | --- |

(42)

Plėtros potencialas jūrų transporto sektoriuje: Pagal Jacobs, vidutinė krovinių ekspedicijos (freight forwarding) jūrų transporto sektoriuje plėtra 1998–2002 m. buvo apie 7 %. Tolimesnė krovinių pervežimo jūrų keliais raida priklausys nuo bendrųjų pasaulinio lygio pokyčių.

2.3.   ABX tinklo sukūrimas

2.3.1.   SNCB įsigyja ABX tinklo bendroves

| (43) | Nors SNCB atliktos ABX tinklo įsigijimo operacijos, iš principo negalinčios būti naudingos ABX, nėra šio sprendimo objektas, Komisija toliau pateikia bendrąjį pagrindinių etapų kontekstą, pagal Belgijos valdžios institucijų aprašymą. |
| --- | --- |

(43)

Nors SNCB atliktos ABX tinklo įsigijimo operacijos, iš principo negalinčios būti naudingos ABX, nėra šio sprendimo objektas, Komisija toliau pateikia bendrąjį pagrindinių etapų kontekstą, pagal Belgijos valdžios institucijų aprašymą.

| (44) | Belgijos valdžios institucijos pažymėjo, kad sprendimus įsigyti įvairias ABX LOGISTICS grupės bendroves SNCB priėmė remdamasi verslo planais, žadančiais investavimo metu greito grįžimo prie rentabilios veiklos perspektyvą. Toliau trumpai apibūdinamos Thyssen Haniel Logistik (THL)/Bahntrans, Dubois ir Saima Avandero (tapusių ABX Vokietijoje, Prancūzijoje ir Italijoje) pirkimo sąlygos. |
| --- | --- |

(44)

Belgijos valdžios institucijos pažymėjo, kad sprendimus įsigyti įvairias ABX LOGISTICS grupės bendroves SNCB priėmė remdamasi verslo planais, žadančiais investavimo metu greito grįžimo prie rentabilios veiklos perspektyvą. Toliau trumpai apibūdinamos Thyssen Haniel Logistik (THL)/Bahntrans, Dubois ir Saima Avandero (tapusių ABX Vokietijoje, Prancūzijoje ir Italijoje) pirkimo sąlygos.

| (45) | THL/Bahntrans (ABX Vokietijoje) pirkimas: Remiantis Belgijos valdžios institucijų pateikta informacija, ypač gautąja 2000 m. spalio mėn., visa THL grupė buvo įsigyta už [...] (13) mln. Vokietijos markių (DEM) (Thyssen grupė) + [...] DM (Deutsche Bahn AG). Šios grupės veiklą Coopers & Lybrand įvertino [didesne nei anksčiau nurodyta pirkimo kaina (14)*)] mln. DEM (iš jų [...] mln. DEM – grupinio transportavimo veikla) ir [...] mln. DEM atsižvelgiant į šio holdingo sąnaudas. Įsigydama, SNCB perėmė buvusių akcininkų įsipareigojimus, ypač dėl anksčiau suteiktos garantijos pastatui Miunchene. Sumažintą [...] mln. eurų ([...] mln. DEM) kainą už Bahntrans sumokėjo ankstesni Bahntrans, Thyssen Handelsunion AG ir Deutsche Bahn AG akcininkai 1998 m. spalio 1 d. |
| --- | --- |

(45)

THL/Bahntrans (ABX Vokietijoje) pirkimas: Remiantis Belgijos valdžios institucijų pateikta informacija, ypač gautąja 2000 m. spalio mėn., visa THL grupė buvo įsigyta už [...] (13) mln. Vokietijos markių (DEM) (Thyssen grupė) + [...] DM (Deutsche Bahn AG). Šios grupės veiklą Coopers & Lybrand įvertino [didesne nei anksčiau nurodyta pirkimo kaina (14)*)] mln. DEM (iš jų [...] mln. DEM – grupinio transportavimo veikla) ir [...] mln. DEM atsižvelgiant į šio holdingo sąnaudas. Įsigydama, SNCB perėmė buvusių akcininkų įsipareigojimus, ypač dėl anksčiau suteiktos garantijos pastatui Miunchene. Sumažintą [...] mln. eurų ([...] mln. DEM) kainą už Bahntrans sumokėjo ankstesni Bahntrans, Thyssen Handelsunion AG ir Deutsche Bahn AG akcininkai 1998 m. spalio 1 d.

| (46) | ABX-D po pirkimo patyrė nuostolių. Šie nuostoliai stipriai pakenkė finansinei įmonės struktūrai – jos nuosavasis kapitalas nuo 1999 finansinių metų tapo neigiamas. Ši iki 2005 m. trukusi padėtis privertė SNCB, motininę bendrovę, išleisti patikinimo laišką dėl rizikos, kylančios dėl neigiamo nuosavojo kapitalo. |
| --- | --- |

(46)

ABX-D po pirkimo patyrė nuostolių. Šie nuostoliai stipriai pakenkė finansinei įmonės struktūrai – jos nuosavasis kapitalas nuo 1999 finansinių metų tapo neigiamas. Ši iki 2005 m. trukusi padėtis privertė SNCB, motininę bendrovę, išleisti patikinimo laišką dėl rizikos, kylančios dėl neigiamo nuosavojo kapitalo.

| (47) | Dubois (tapusios svarbia ABX dalimi Prancūzijoje) pirkimas: Belgijos valdžios institucijos pažymi, kad 1998–2002 m. laikotarpiu pagal SNCB turimus skaičiavimus IRR (Internal Rate of Return, vidinė grąžos norma) buvo 12,7 %, WACC (Weighted Average Cost of Capital, vidutinės svertinės kapitalo sąnaudos) – 9,5 %, o NPV (Net Present Value) – 9,7 mln. eurų, ir leido tikėtis protingai pagrįstos investicijos grąžos. |
| --- | --- |

(47)

Dubois (tapusios svarbia ABX dalimi Prancūzijoje) pirkimas: Belgijos valdžios institucijos pažymi, kad 1998–2002 m. laikotarpiu pagal SNCB turimus skaičiavimus IRR (Internal Rate of Return, vidinė grąžos norma) buvo 12,7 %, WACC (Weighted Average Cost of Capital, vidutinės svertinės kapitalo sąnaudos) – 9,5 %, o NPV (Net Present Value) – 9,7 mln. eurų, ir leido tikėtis protingai pagrįstos investicijos grąžos.

| (48) | Gruppo Saima Avandero (tapusios ABX Italijoje) pirkimas: Belgijos valdžios institucijos pažymi, jog 1998–2008 m. laikotarpiu SNCB skaičiavimais IRR buvo 13,0 %, WACC – 9,0 %, o NPV – 51,8 mln. eurų, ir leido tikėtis protingai pagrįstos investicijų grąžos. |
| --- | --- |

(48)

Gruppo Saima Avandero (tapusios ABX Italijoje) pirkimas: Belgijos valdžios institucijos pažymi, jog 1998–2008 m. laikotarpiu SNCB skaičiavimais IRR buvo 13,0 %, WACC – 9,0 %, o NPV – 51,8 mln. eurų, ir leido tikėtis protingai pagrįstos investicijų grąžos.

| (49) | Į Komisijos klausimą dėl galimų kryžminių subsidijų, SNCB panaudotų investicijoms į ABX, Belgijos valdžios institucijos pateikė šią informaciją:






  (a) | Belgijos valdžios institucijos nurodo, kad „per visą 1998–2002 m. laikotarpį valstybės intervencijų nepakako [SNCB] vykdomos viešųjų paslaugų misijos išlaidoms padengti“ (15). Jos primena, kad 2001 m. Audito rūmai jau yra nurodę, jog „kalbant apie investavimo ir eksploatavimo funkcijas, per visą laikotarpį, išskyrus 1997 finansinius metus, abiejų funkcijų panaudojimas smarkiai viršija išteklius ir nėra jokių žymių apie balansinį perkėlimą tarp šių dviejų viešųjų paslaugų funkcijų ir kitų [SNCB] veiklų“
   (16). |
| --- | --- | --- |

(49)

Į Komisijos klausimą dėl galimų kryžminių subsidijų, SNCB panaudotų investicijoms į ABX, Belgijos valdžios institucijos pateikė šią informaciją:

(a)

Belgijos valdžios institucijos nurodo, kad „per visą 1998–2002 m. laikotarpį valstybės intervencijų nepakako [SNCB] vykdomos viešųjų paslaugų misijos išlaidoms padengti“ (15). Jos primena, kad 2001 m. Audito rūmai jau yra nurodę, jog „kalbant apie investavimo ir eksploatavimo funkcijas, per visą laikotarpį, išskyrus 1997 finansinius metus, abiejų funkcijų panaudojimas smarkiai viršija išteklius ir nėra jokių žymių apie balansinį perkėlimą tarp šių dviejų viešųjų paslaugų funkcijų ir kitų [SNCB] veiklų“
   (16).

| (b) | Taip pat pažymi, kad „SNCB veiklos ir investicinių sąnaudų viešųjų paslaugų misijai valstybė net nefinansavo – poreikiams padengti SNCB paėmė kreditą“
   (17). Taigi tai galioja ir tiems SNCB ištekliams, kurie buvo panaudoti investicijoms į ABX, kurios, beje, „buvo finansuojamos ne iš specialiai tam paimtų paskolų, (...) bet iš bendrųjų iždo lėšų“
   (18). |
| --- | --- |

(b)

Taip pat pažymi, kad „SNCB veiklos ir investicinių sąnaudų viešųjų paslaugų misijai valstybė net nefinansavo – poreikiams padengti SNCB paėmė kreditą“
   (17). Taigi tai galioja ir tiems SNCB ištekliams, kurie buvo panaudoti investicijoms į ABX, kurios, beje, „buvo finansuojamos ne iš specialiai tam paimtų paskolų, (...) bet iš bendrųjų iždo lėšų“
   (18).

| (50) | Galiausiai Belgijos valdžios institucijos pažymi, kad. atlikusi šiuos įsigijimus, SNCB pasiuntė tam tikrą skaičių patikinimo laiškų įvairių ABX filialų kreditoriams, ypač ABX-D ir ABX Ispanijoje kreditoriams. Belgijos valdžios institucijų nuomone, šie patikinimo laiškai yra įprastinė privataus kapitalo motininės bendrovės ir jos filialų santykių dalis. |
| --- | --- |

(50)

Galiausiai Belgijos valdžios institucijos pažymi, kad. atlikusi šiuos įsigijimus, SNCB pasiuntė tam tikrą skaičių patikinimo laiškų įvairių ABX filialų kreditoriams, ypač ABX-D ir ABX Ispanijoje kreditoriams. Belgijos valdžios institucijų nuomone, šie patikinimo laiškai yra įprastinė privataus kapitalo motininės bendrovės ir jos filialų santykių dalis.

2.3.2.   2001 m. SNCB atlikti perinvestavimai

| (51) | Kapitalo didinimas Vokietijoje: 2000 m. pabaigoje ir 2001 m. SNCB didino savo filialo Vokietijoje (buv. Bahntrans) kapitalą, grynaisiais įdėjusi 17,5 mln. eurų ir pavertusi kapitalu trumpalaikių SNCB avansų už 55 milijonus eurų. Šis sprendimas priimtas vadovaujantis Boston Consulting Group (BCG) rekomendacijomis ir jų atlikta analize. |
| --- | --- |

(51)

Kapitalo didinimas Vokietijoje: 2000 m. pabaigoje ir 2001 m. SNCB didino savo filialo Vokietijoje (buv. Bahntrans) kapitalą, grynaisiais įdėjusi 17,5 mln. eurų ir pavertusi kapitalu trumpalaikių SNCB avansų už 55 milijonus eurų. Šis sprendimas priimtas vadovaujantis Boston Consulting Group (BCG) rekomendacijomis ir jų atlikta analize.

| (52) | BCG dokumentuose pateikiami šie argumentai ir rekomendacijos:






  (a) | ABX grupė teikė galimybę sukurti didelę vertę ir buvo strategiškai įdomi SNCB. |
| --- | --- | --- |

(52)

BCG dokumentuose pateikiami šie argumentai ir rekomendacijos:

(a)

ABX grupė teikė galimybę sukurti didelę vertę ir buvo strategiškai įdomi SNCB.

| (b) | Norint pasinaudoti šiuo potencialu, reikėjo finansinių investicijų ir sustiprinti vadovavimą. |
| --- | --- |

(b)

Norint pasinaudoti šiuo potencialu, reikėjo finansinių investicijų ir sustiprinti vadovavimą.

| (c) | Tuo metu buvo manoma, kad geriausia bus, jei šią finansinę investiciją SNCB finansuos pati. |
| --- | --- |

(c)

Tuo metu buvo manoma, kad geriausia bus, jei šią finansinę investiciją SNCB finansuos pati.

| (d) | Įdiegiant vertės kūrimo strategiją per ABX LOGISTICS, SNCB prioritetas buvo atgaivinti Bahntrans. |
| --- | --- |

(d)

Įdiegiant vertės kūrimo strategiją per ABX LOGISTICS, SNCB prioritetas buvo atgaivinti Bahntrans.

| (e) | Taigi BCG ekspertai laikėsi nuomonės, kad veiklos atgaivinimo planas turėjo būti įgyvendinamas dėl trijų priežasčių:






  — | Sėkmingas veiklos atgaivinimas leistų tęsti ABX LOGISTICS strategiją, „kuri potencialiai gali sukurti daugiau nei 300 mln. eurų vertės“. |
| --- | --- | --- |

(e)

Taigi BCG ekspertai laikėsi nuomonės, kad veiklos atgaivinimo planas turėjo būti įgyvendinamas dėl trijų priežasčių:

—

Sėkmingas veiklos atgaivinimas leistų tęsti ABX LOGISTICS strategiją, „kuri potencialiai gali sukurti daugiau nei 300 mln. eurų vertės“.

| — | Net jei sėkmė būtų tik dalinė, atgaivinus veiklą būtų galima daug pelningiau perparduoti Bahntrans. |
| --- | --- |

—

Net jei sėkmė būtų tik dalinė, atgaivinus veiklą būtų galima daug pelningiau perparduoti Bahntrans.

| (53) | Belgijos valdžios institucijos pažymi, kad visos 72,5 mln. eurų vertės investicijos IRR, skaičiuojamos investavimo momentu, yra apie 8–10 %, priklausomai nuo to, į kurias pelno prognozes atsižvelgiama. Ši vidinė grąžos norma prilygintina tuometinei SNCB kapitalo vertei.
  [...] mln. eurų vertės SNCB investicijos į ABX Vokietijoje 2001 m. vidinės grąžos normos (IRR) skaičiavimas












  Metiné EBIT augimo norma | [...] | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Diskonto norma | [...] | | | | | | Galutiné verté |
| Metai | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Amortizacijos rodiklis | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | 2001 m. | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | Galutiné verté |
| Apyvarta | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Veiklos pelnas iki mokes č ių | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Panaudota [...] Meurų virš pirkimo kainos | [...] | | | | | | |
| [...] Meurų investicija 2001 m. | [...] | | | | | | |
| Laisvieji pinigų srautai | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Vidutinés svertinés kapitalo sąnaudos | 9 % | | | | | | |
| Iš viso diskontuotų pinigų srautų | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| IRR | 10,04 % | | | | | | |

(53)

Belgijos valdžios institucijos pažymi, kad visos 72,5 mln. eurų vertės investicijos IRR, skaičiuojamos investavimo momentu, yra apie 8–10 %, priklausomai nuo to, į kurias pelno prognozes atsižvelgiama. Ši vidinė grąžos norma prilygintina tuometinei SNCB kapitalo vertei.

[...] mln. eurų vertės SNCB investicijos į ABX Vokietijoje 2001 m. vidinės grąžos normos (IRR) skaičiavimas

Metiné EBIT augimo norma

[...]

Diskonto norma

[...]

Galutiné verté

Metai

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Amortizacijos rodiklis

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2001 m.

2002 m.

2003 m.

2004 m.

2005 m.

2006 m.

Galutiné verté

Apyvarta

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Veiklos pelnas iki mokes č ių

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Panaudota [...] Meurų virš pirkimo kainos

[...]

[...] Meurų investicija 2001 m.

[...]

Laisvieji pinigų srautai

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Vidutinés svertinés kapitalo sąnaudos

9 %

Iš viso diskontuotų pinigų srautų

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

IRR

10,04 %

| (54) | Kapitalo didinimas 12,2 mln. eurų Nyderlanduose: strateginis su „olandiškuoju slenksčiu“ (1999 m. vasario mėn. įsigyta buv. Kersten Hunik įmonių grupė, turinti įmonių Airijoje) susijęs planas buvo toks:






  (a) | Sustiprinti veiklą vietos rinkoje įsigyjant Nyderlandų bendrovę, veikiančią nacionalinių srautų paskirstymo sektoriuje; bendrovės veiklos apimtis buvo 2 000 siuntų per dieną, o SNCB valdybos nuomone, norint pelningai dirbti nacionalinėje paskirstymo rinkoje, būtina 6 000 siuntų per dieną apimtis. |
| --- | --- | --- |

(54)

Kapitalo didinimas 12,2 mln. eurų Nyderlanduose: strateginis su „olandiškuoju slenksčiu“ (1999 m. vasario mėn. įsigyta buv. Kersten Hunik įmonių grupė, turinti įmonių Airijoje) susijęs planas buvo toks:

(a)

Sustiprinti veiklą vietos rinkoje įsigyjant Nyderlandų bendrovę, veikiančią nacionalinių srautų paskirstymo sektoriuje; bendrovės veiklos apimtis buvo 2 000 siuntų per dieną, o SNCB valdybos nuomone, norint pelningai dirbti nacionalinėje paskirstymo rinkoje, būtina 6 000 siuntų per dieną apimtis.

| (b) | Tęsti įmonės Kersten Hunik Holding (pervadintos į ABX LOGISTICS Holding BV), įgytos 1999 m., restruktūrizavimą. |
| --- | --- |

(b)

Tęsti įmonės Kersten Hunik Holding (pervadintos į ABX LOGISTICS Holding BV), įgytos 1999 m., restruktūrizavimą.

| (c) | Perparduoti Kersten Hunik Scheepvaartmaatschappij BV ir Link Line Europa BV jūrų transporto veiklą (rederijen) ir tokiu būdu gauti 1 mln. eurų grynųjų. |
| --- | --- |

(c)

Perparduoti Kersten Hunik Scheepvaartmaatschappij BV ir Link Line Europa BV jūrų transporto veiklą (rederijen) ir tokiu būdu gauti 1 mln. eurų grynųjų.

| (d) | Praktiškai lėšų poreikiai buvo padengti taip:






  — | 2001 m. kovo mėn. 9,2 mln. eurų SNCB trumpalaikių paskolų paversta kapitalu, |
| --- | --- | --- |

(d)

Praktiškai lėšų poreikiai buvo padengti taip:

—

2001 m. kovo mėn. 9,2 mln. eurų SNCB trumpalaikių paskolų paversta kapitalu,

| — | 2001 m. rugsėjo mėn. SNCB padidino ABX LOGISTICS Holding BV kapitalą 10 mln. eurų suma. Šie 10 mln. eurų buvo skirti finansuoti ABX LOGISTICS Holding BV įsigyjamą Wegtransport BV. Už akcijas buvo sumokėta [...] mln. eurų, likusi papildoma [...] mln. eurų suma skirta galimiems kainos skirtumams padengti (Due Diligence). |
| --- | --- |

—

2001 m. rugsėjo mėn. SNCB padidino ABX LOGISTICS Holding BV kapitalą 10 mln. eurų suma. Šie 10 mln. eurų buvo skirti finansuoti ABX LOGISTICS Holding BV įsigyjamą Wegtransport BV. Už akcijas buvo sumokėta [...] mln. eurų, likusi papildoma [...] mln. eurų suma skirta galimiems kainos skirtumams padengti (Due Diligence).

| — | Trumpai tariant, Belgijos valdžios institucijų nuomone, SNCB Nyderlandų filialui skirta suma (be [...] mln. eurų Wegtransport pirkimo kainos) buvo 9,2 mln. eurų 2001 m. kovo mėn. + 3 mln. eurų 2001 m. rugsėjo mėn., iš viso 12,2 mln. eurų. |
| --- | --- |

—

Trumpai tariant, Belgijos valdžios institucijų nuomone, SNCB Nyderlandų filialui skirta suma (be [...] mln. eurų Wegtransport pirkimo kainos) buvo 9,2 mln. eurų 2001 m. kovo mėn. + 3 mln. eurų 2001 m. rugsėjo mėn., iš viso 12,2 mln. eurų.

| — | Anot jų, šis kapitalo didinimas buvo grindžiamas perspektyva nuo 2002 m. atkurti Nyderlandų filialo veiklos rentabilumą, kurio leido tikėtis 2000 m. pabaigai prognozuojami teigiami rezultatų poslinkiai: | 2000A | 2001 m. biudžetas (patvirtintas 2000 m. pab.) | 2002 m. biudžetas (patvirtintas 2001 m. pab.) (19) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Apyvarta | 54,1 | 60,9 | 86,4 |
| Veiklos pelnas (EBIT) | -2,59 | -2,73 | 0,68 |

—

Anot jų, šis kapitalo didinimas buvo grindžiamas perspektyva nuo 2002 m. atkurti Nyderlandų filialo veiklos rentabilumą, kurio leido tikėtis 2000 m. pabaigai prognozuojami teigiami rezultatų poslinkiai:

2000A

2001 m. biudžetas (patvirtintas 2000 m. pab.)

2002 m. biudžetas (patvirtintas 2001 m. pab.) (19)

Apyvarta

54,1

60,9

86,4

Veiklos pelnas (EBIT)

-2,59

-2,73

0,68

| (55) | Belgijos valdžios institucijų nuomone, šios 12,2 mln. eurų vertės investicijos vidinė grąžos norma pagal tuomet turimas pelno prognozes buvo 11 %.
  12,2 mln. eurų vertės SNCB investicijos į ABX Nyderlanduose 2001 m. vidinės grąžos normos (IRR) skaičiavimas (skaičiai pateikiami milijonais eurų)












  Metinė EBIT augimo norma | [...] | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Diskonto norma | [...] | | | | | | Galutiné verté |
| Metai | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Amortizacijos rodiklis | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | 2000A | 2001 m. biudžetas, patvirtintas 2000 m. pab. | 2002 m. biudžetas, patvirtintas 2001 m. pab. (20) | 2003 m. planas (21) | 2004 m. planas (21) | 2005 m. planas (21) | Galutinė vertė |
| Apyvarta | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Veiklos pelnas iki mokesčių | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| 12,2 Meurų kapitalo didinimas2001 m. | [...] | | | | | | |
| Laisvieji pinigų srautai | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Vidutinės svertinės kapitalo sąnaudos | 9 % | | | | | | |
| Iš viso diskontuotų pinigų srautų | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| IRR | 11,3 % | | | | | | |

(55)

Belgijos valdžios institucijų nuomone, šios 12,2 mln. eurų vertės investicijos vidinė grąžos norma pagal tuomet turimas pelno prognozes buvo 11 %.

12,2 mln. eurų vertės SNCB investicijos į ABX Nyderlanduose 2001 m. vidinės grąžos normos (IRR) skaičiavimas (skaičiai pateikiami milijonais eurų)

Metinė EBIT augimo norma

[...]

Diskonto norma

[...]

Galutiné verté

Metai

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Amortizacijos rodiklis

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2000A

2001 m. biudžetas, patvirtintas 2000 m. pab.

2002 m. biudžetas, patvirtintas 2001 m. pab. (20)

2003 m. planas (21)

2004 m. planas (21)

2005 m. planas (21)

Galutinė vertė

Apyvarta

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Veiklos pelnas iki mokesčių

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

12,2 Meurų kapitalo didinimas2001 m.

[...]

Laisvieji pinigų srautai

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Vidutinės svertinės kapitalo sąnaudos

9 %

Iš viso diskontuotų pinigų srautų

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

IRR

11,3 %

| (56) | Kapitalo didinimas 30 mln. eurų Prancūzijoje: 2001 m. gruodžio mėn. SNCB padidino 1999–2000 m. įsigytos Prancūzijos bendrovės kapitalą siekdama pradėti įsiskolinimų konvertavimo investicijomis programą, leidžiančią gauti 70 mln. eurų vertės banko kredito liniją. Šio kapitalo didinimo ABX LOGISTICS (Prancūzija) SA kredito teikėjas Société Générale pareikalavo kaip privalomos išankstinės sąlygos norint konvertuoti investicijomis komercinių ABX LOGISTICS (Prancūzija) SA įsiskolinimų paketą. |
| --- | --- |

(56)

Kapitalo didinimas 30 mln. eurų Prancūzijoje: 2001 m. gruodžio mėn. SNCB padidino 1999–2000 m. įsigytos Prancūzijos bendrovės kapitalą siekdama pradėti įsiskolinimų konvertavimo investicijomis programą, leidžiančią gauti 70 mln. eurų vertės banko kredito liniją. Šio kapitalo didinimo ABX LOGISTICS (Prancūzija) SA kredito teikėjas Société Générale pareikalavo kaip privalomos išankstinės sąlygos norint konvertuoti investicijomis komercinių ABX LOGISTICS (Prancūzija) SA įsiskolinimų paketą.

| (57) | Belgijos valdžios institucijų tvirtinimu, tuo metu turimos finansinės ABX LOGISTICS (Prancūzija) SA prognozės leido tikėtis atkurti rentabilumą įgyvendinus sanavimo planą. Pagal šį planą, įgyvendinus keletą veiklos pagerinimo priemonių (informatizavimas, platinimo procesų keitimas, veiklos nutraukimas ir pardavimas, darbo sąlygų suvienodinimas, veiklos sričių integravimas), buvo tikimasi pagerinti veiklos rezultatą (EBIT) nuo -19,6 mln. eurų 2001 m. iki 4,6 mln. eurų 2003 m.
  Planuojami ABX Logistics France pelno pokyčiai (2001 m. rugsėjis) | 2000 m. tikrasis | 2001 m. biudžetas | 2002 m. prognozė | 2003 m. prognozė |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apyvarta | 516,0 | 631,0 | 626,0 | 664,0 |
| Veiklos rezultatas (EBT) | -6,1 | -19,6 | -8,2 | 4,6 |
| Grynasis pelnas | -2,1 | -28,4 | -11,6 | 4,0 |
| Šaltinis:Restruktūrizavimo planas, p. 43; kursas: 1 EUR = 6,55957 FRF |

(57)

Belgijos valdžios institucijų tvirtinimu, tuo metu turimos finansinės ABX LOGISTICS (Prancūzija) SA prognozės leido tikėtis atkurti rentabilumą įgyvendinus sanavimo planą. Pagal šį planą, įgyvendinus keletą veiklos pagerinimo priemonių (informatizavimas, platinimo procesų keitimas, veiklos nutraukimas ir pardavimas, darbo sąlygų suvienodinimas, veiklos sričių integravimas), buvo tikimasi pagerinti veiklos rezultatą (EBIT) nuo -19,6 mln. eurų 2001 m. iki 4,6 mln. eurų 2003 m.

Planuojami ABX Logistics France pelno pokyčiai (2001 m. rugsėjis)

2000 m. tikrasis

2001 m. biudžetas

2002 m. prognozė

2003 m. prognozė

Apyvarta

516,0

631,0

626,0

664,0

Veiklos rezultatas (EBT)

-6,1

-19,6

-8,2

4,6

Grynasis pelnas

-2,1

-28,4

-11,6

4,0

Šaltinis:Restruktūrizavimo planas, p. 43; kursas: 1 EUR = 6,55957 FRF

| (58) | SNCB vertinimu ši konvertavimo investicijomis operacija būtų leidusi išorinį finansavimą pakeisti trumpalaikėmis vidinėmis SNCB investicijomis. Trumpalaikiu požiūriu, šios operacijos metu gauto biudžeto pertekliaus didžioji dalis iš esmės galėjo būti investuota į ABX cash pool (bendro iždo sudarymą), taip leidžiant jai priklausančioms bendrovėms susigrąžinti dalį jų pačių iš SNCB skolinamų lėšų. |
| --- | --- |

(58)

SNCB vertinimu ši konvertavimo investicijomis operacija būtų leidusi išorinį finansavimą pakeisti trumpalaikėmis vidinėmis SNCB investicijomis. Trumpalaikiu požiūriu, šios operacijos metu gauto biudžeto pertekliaus didžioji dalis iš esmės galėjo būti investuota į ABX cash pool (bendro iždo sudarymą), taip leidžiant jai priklausančioms bendrovėms susigrąžinti dalį jų pačių iš SNCB skolinamų lėšų.

| (59) | Belgijos valdžios institucijų požiūriu tuomet turimos pelno prognozės leido tikėtis 14 % vidinės grąžos normos iš šios 30 mln. eurų investicijos.
  30 mln. eurų vertės 2001 m. SNCB investicijos į ABX Prancūzijoje vidinės grąžos normos skaičiavimas (milijonais eurų)












  Metiné EBIT augimo norma | [...] | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Diskonto norma | [...] | | | | | | Galutiné verté |
| Metai | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Amortizacijos rodiklis | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | 2000 m. tikrasis | 2001 m. biudžetas | 2002 m. prognozė | 2003 m. prognozė | 2004 m. planas (22) | 2005 m. planas (22) | Galutiné verté |
| Apyvarta | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Grynasis pelnas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kapitalo didinimas 30 Meurų 2001 m. | [...] | | | | | | |
| Laisvieji pinigų srautai | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Vidutinés svertinés kapitalo sąnaudos | 9 % | | | | | | |
| Iš viso diskontuotų pinigų srautų | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| IRR | 14,0 % | | | | | | |

(59)

Belgijos valdžios institucijų požiūriu tuomet turimos pelno prognozės leido tikėtis 14 % vidinės grąžos normos iš šios 30 mln. eurų investicijos.

30 mln. eurų vertės 2001 m. SNCB investicijos į ABX Prancūzijoje vidinės grąžos normos skaičiavimas (milijonais eurų)

Metiné EBIT augimo norma

[...]

Diskonto norma

[...]

Galutiné verté

Metai

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Amortizacijos rodiklis

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2000 m. tikrasis

2001 m. biudžetas

2002 m. prognozė

2003 m. prognozė

2004 m. planas (22)

2005 m. planas (22)

Galutiné verté

Apyvarta

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Grynasis pelnas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kapitalo didinimas 30 Meurų 2001 m.

[...]

Laisvieji pinigų srautai

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Vidutinés svertinés kapitalo sąnaudos

9 %

Iš viso diskontuotų pinigų srautų

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

IRR

14,0 %

2.3.3.   Lygiagretūs SNCB indėliai į ABX

| (60) | Belgijos valdžios institucijos pažymėjo, kad įsigydama įmones Airijoje, Portugalijoje bei pirkdama Air&Sea verslą Belgijoje, SNCB perėmė visus arba dalį šių įmonių įsiskolinimų, po to juos konvertavo į kapitalą. Belgijos teigimu, šiais konvertavimais į kapitalą, kuriuos ji pavadino „lygiagrečiais indėliais“, buvo siekiama:






  (a) | arba sujungti tam tikras įmones ir įgyvendinti juridinio grupės supaprastinimo tikslą (Airija, Portugalija), |
| --- | --- | --- |

(60)

Belgijos valdžios institucijos pažymėjo, kad įsigydama įmones Airijoje, Portugalijoje bei pirkdama Air&Sea verslą Belgijoje, SNCB perėmė visus arba dalį šių įmonių įsiskolinimų, po to juos konvertavo į kapitalą. Belgijos teigimu, šiais konvertavimais į kapitalą, kuriuos ji pavadino „lygiagrečiais indėliais“, buvo siekiama:

(a)

arba sujungti tam tikras įmones ir įgyvendinti juridinio grupės supaprastinimo tikslą (Airija, Portugalija),

| (b) | arba išsaugoti transporto veiklos licencijas (Airija), |
| --- | --- |

(b)

arba išsaugoti transporto veiklos licencijas (Airija),

| (c) | arba sudaryti įmonėms galimybę toliau veikti Air&Sea sektoriuje disponuojant minimaliu nuosavuoju kapitalu, reikalingu norint gauti išorinių finansavimo priemonių (Air&Sea, Belgija). |
| --- | --- |

(c)

arba sudaryti įmonėms galimybę toliau veikti Air&Sea sektoriuje disponuojant minimaliu nuosavuoju kapitalu, reikalingu norint gauti išorinių finansavimo priemonių (Air&Sea, Belgija).

| (61) | Belgijos tvirtinimu, nuosavasis kapitalas buvo atkurtas ir greitas rentabilumo atkūrimas buvo užtikrintas dėl: (1) santykio tarp nuostolių ir apyvartos, (2) absoliučiosios konvertavimo operacijų vertės, ir (3) 2002 m. pabaigoje valdybos sudarytų finansinių prognozių (2003 m. biudžetui), pagal kurias buvo planuojama atkurti finansinę pusiausvyrą iki 2003 m. pabaigos. Šie filialai nebuvo „sunkumus patiriančios įmonės“, todėl jų padėties negalima lyginti su trijų padalinių, nurodomų pradiniame restruktūrizavimo plane, padėtimi. Pagal Belgijos valdžios institucijas, vienkartinė ir vienintelė SNCB investicija į šiuos filialus yra įprastinė motininės bendrovės veiklos metu atliekama tam tikrų filialų finansavimo operacija, todėl visiškai suderinama su rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio privataus investuotojo principu. |
| --- | --- |

(61)

Belgijos tvirtinimu, nuosavasis kapitalas buvo atkurtas ir greitas rentabilumo atkūrimas buvo užtikrintas dėl: (1) santykio tarp nuostolių ir apyvartos, (2) absoliučiosios konvertavimo operacijų vertės, ir (3) 2002 m. pabaigoje valdybos sudarytų finansinių prognozių (2003 m. biudžetui), pagal kurias buvo planuojama atkurti finansinę pusiausvyrą iki 2003 m. pabaigos. Šie filialai nebuvo „sunkumus patiriančios įmonės“, todėl jų padėties negalima lyginti su trijų padalinių, nurodomų pradiniame restruktūrizavimo plane, padėtimi. Pagal Belgijos valdžios institucijas, vienkartinė ir vienintelė SNCB investicija į šiuos filialus yra įprastinė motininės bendrovės veiklos metu atliekama tam tikrų filialų finansavimo operacija, todėl visiškai suderinama su rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio privataus investuotojo principu.

| (62) | 2002 m. pabaigoje sudarytame atitinkamų trijų bendrovių 2003 m. biudžete, beje, buvo numatyta per 12 mėnesių nuo plano įgyvendinimo pradžios atkurti visą arba dalinę pusiausvyrą (mažiau nei 1 mln. eurų nuostolių). | Grynasis 2002 m. pelnas | 2003 m. biudžete planuojamas pelnas (24) |
| --- | --- | --- | --- |
| ABX LOGISTICS (Airija) Ltd. | -0,3 | 0,0 |
| ABX LOGISTICS (Portugalija) Lda | -3,5 | -0,3 |
| ABX LOGISTICS Int. (Belgija) SA/NV | -2,0 | -0,8 |

(62)

2002 m. pabaigoje sudarytame atitinkamų trijų bendrovių 2003 m. biudžete, beje, buvo numatyta per 12 mėnesių nuo plano įgyvendinimo pradžios atkurti visą arba dalinę pusiausvyrą (mažiau nei 1 mln. eurų nuostolių).

Grynasis 2002 m. pelnas

2003 m. biudžete planuojamas pelnas (24)

ABX LOGISTICS (Airija) Ltd.

-0,3

0,0

ABX LOGISTICS (Portugalija) Lda

-3,5

-0,3

ABX LOGISTICS Int. (Belgija) SA/NV

-2,0

-0,8

Įmonių Airijoje, Portugalijoje irAir&Sea padalinio Belgijoje pagrindiniai finansiniai 2002 m. duomenys (Milijonais eurų)

| | | | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 2002 m. apyvarta (tikroji) | 2002 m. veiklos rezultatas (EBIT) (tikrasis) | 2002 m. grynasis pelnas (tikrasis) | Grynieji nuostoliai 2002 m., % nuo apyvartos | Absoliučioji konvertavimo operacijų vertė |
| Pagal pradinį planą (25) | Tikroji |
| ABX LOGISTICS (Airija) Ltd. | 31,4 | 0,2 | -0,3 | -1 % | 3,2 | 4,3 |
| ABX LOGISTICS (Portugalija) Lda. | 13,7 | -1,3 | -3,5 | -25 % | 2,0 | 2,0 |
| ABX LOGISTICS Int. (Belgija) SA/NV | 39,0 | -0,5 | -2,0 | -5 % | 12,0 | 2,0 |
| | | | | | 17,2 | 8,3 |

(1)

(2)

2002 m. apyvarta (tikroji)

2002 m. veiklos rezultatas (EBIT) (tikrasis)

2002 m. grynasis pelnas (tikrasis)

Grynieji nuostoliai 2002 m., % nuo apyvartos

Absoliučioji konvertavimo operacijų vertė

Pagal pradinį planą (25)

Tikroji

ABX LOGISTICS (Airija) Ltd.

31,4

0,2

-0,3

-1 %

3,2

4,3

ABX LOGISTICS (Portugalija) Lda.

13,7

-1,3

-3,5

-25 %

2,0

2,0

ABX LOGISTICS Int. (Belgija) SA/NV

39,0

-0,5

-2,0

-5 %

12,0

2,0

17,2

8,3

| (63) | Belgijos valdžios institucijos pateikė kiekvienos operacijos vidinės grąžos normos (IRR) skaičiavimus. Atliekant šiuos skaičiavimus, kurie čia nepateikiami in extenso, taikytas metodas kaip ir skaičiuojant 2001 m. perinvestavimus. Visais atvejais IRR yra apskaičiuotas nuo 9,6 iki 12,7 %. |
| --- | --- |

(63)

Belgijos valdžios institucijos pateikė kiekvienos operacijos vidinės grąžos normos (IRR) skaičiavimus. Atliekant šiuos skaičiavimus, kurie čia nepateikiami in extenso, taikytas metodas kaip ir skaičiuojant 2001 m. perinvestavimus. Visais atvejais IRR yra apskaičiuotas nuo 9,6 iki 12,7 %.

| (64) | SNCB taip pat investavo 3,8 mln. eurų į ABX Singapūro filialą. Belgijos valdžios institucijų manymu, šiaip ar taip su ABX Singapūre susijusioms intervencijoms negalioja Sutarties 87 straipsnio nuostatos. Tačiau, Komisijai prašant, jos pateikė vidinės grąžos vertinimą, kur šios investicijos IRR yra 10,9 %. |
| --- | --- |

(64)

SNCB taip pat investavo 3,8 mln. eurų į ABX Singapūro filialą. Belgijos valdžios institucijų manymu, šiaip ar taip su ABX Singapūre susijusioms intervencijoms negalioja Sutarties 87 straipsnio nuostatos. Tačiau, Komisijai prašant, jos pateikė vidinės grąžos vertinimą, kur šios investicijos IRR yra 10,9 %.

| (65) | SNCB 2000 m. taip pat suteikė 3 mln. vertės garantiją pastato statybai Singapūre. Belgijos valdžios institucijų manymu, šiai operacijai taip pat netaikomos Sutarties nuostatos. Be to, jos pažymėjo, kad garantuotą kreditą visų pirma saugo pastatas, pastatytas geroje vietoje, dinamiškoje ir sparčiai besiplečiančioje rinkoje. Pastatas parduotas 2005 m. |
| --- | --- |

(65)

SNCB 2000 m. taip pat suteikė 3 mln. vertės garantiją pastato statybai Singapūre. Belgijos valdžios institucijų manymu, šiai operacijai taip pat netaikomos Sutarties nuostatos. Be to, jos pažymėjo, kad garantuotą kreditą visų pirma saugo pastatas, pastatytas geroje vietoje, dinamiškoje ir sparčiai besiplečiančioje rinkoje. Pastatas parduotas 2005 m.

2.4.   Valstybės vaidmuo SNCB priimant sprendimus dėl ABX

| (66) | Papildydama atitinkamą informaciją procedūros pradžios dokumente, Komisija toliau pateikia trumpą tam tikrų su SNCB ir galima valstybės įtaka jos sprendimams susijusių aspektų aprašymą. |
| --- | --- |

(66)

Papildydama atitinkamą informaciją procedūros pradžios dokumente, Komisija toliau pateikia trumpą tam tikrų su SNCB ir galima valstybės įtaka jos sprendimams susijusių aspektų aprašymą.

2.4.1.   SNCB valdyba ir veikla

| (67) | SNCB yra savarankiškai veikianti valstybinė įmonė. Kaip savarankiškai veikiančiai valstybinei įmonei, pagal 1991 m. kovo 21 d. įstatymą (26), reformuojantį tam tikras ūkines valstybines bendroves, SNCB negalioja bankroto įstatymo nuostatos. Jos veiklos sritis – keleivių ir krovinių pervežimas, tačiau ji turi teisę plėtoti visas tiesiogiai ir netiesiogiai su šia veikla susijusias komercinės veiklos sritis. Jos valdymo organai yra valdyba, direktorių taryba ir deleguotasis administratorius. Valdybą sudaro dešimt narių kartu su deleguotuoju administratoriumi. Valdybos narius (27) skiria karalius, jie pasirenkami vadovaujantis kompetencijų papildymo principu (28). |
| --- | --- |

(67)

SNCB yra savarankiškai veikianti valstybinė įmonė. Kaip savarankiškai veikiančiai valstybinei įmonei, pagal 1991 m. kovo 21 d. įstatymą (26), reformuojantį tam tikras ūkines valstybines bendroves, SNCB negalioja bankroto įstatymo nuostatos. Jos veiklos sritis – keleivių ir krovinių pervežimas, tačiau ji turi teisę plėtoti visas tiesiogiai ir netiesiogiai su šia veikla susijusias komercinės veiklos sritis. Jos valdymo organai yra valdyba, direktorių taryba ir deleguotasis administratorius. Valdybą sudaro dešimt narių kartu su deleguotuoju administratoriumi. Valdybos narius (27) skiria karalius, jie pasirenkami vadovaujantis kompetencijų papildymo principu (28).

| (68) | Nors SNCB gali laisvai plėtoti bet kurią su jos pagrindine veikla susijusią sritį, Belgijos teisė numato tam tikrus apribojimų mechanizmus, leidžiančius patikrinti, ar savarankiškai veikianti valstybinė bendrovė nepažeidžia įstatymų, savo statuso arba valdymo įgaliojimų. Pagrindinis mechanizmas – vyriausybės atstovo dalyvavimas valdymo organų, ypač valdybos ir direktorių tarybos, veikloje; atstovas kontroliuoja, kaip laikomasi įstatymo, SNCB statuso ir valdymo įgaliojimų. |
| --- | --- |

(68)

Nors SNCB gali laisvai plėtoti bet kurią su jos pagrindine veikla susijusią sritį, Belgijos teisė numato tam tikrus apribojimų mechanizmus, leidžiančius patikrinti, ar savarankiškai veikianti valstybinė bendrovė nepažeidžia įstatymų, savo statuso arba valdymo įgaliojimų. Pagrindinis mechanizmas – vyriausybės atstovo dalyvavimas valdymo organų, ypač valdybos ir direktorių tarybos, veikloje; atstovas kontroliuoja, kaip laikomasi įstatymo, SNCB statuso ir valdymo įgaliojimų.

2.4.2.   Audito rūmų išvados

| (69) | Belgijos Audito rūmai 2001 m. gegužės mėn. pateikė ataskaitą apie SNCB (29), kurioje randama daug svarbios informacijos, leidžiančios išsiaiškinti valstybės įtakos SNCB sprendimams dėl komercinės veiklos klausimą. Ataskaitoje, viena vertus, nurodoma, kad „SNCB veikla apibrėžiama taip: „Bendrovės tikslas – keleivių ir krovinių pervežimas geležinkeliais. Bendrovė turi teisę pati arba investuodama į jau veikiančias ar kuriamas Belgijos, užsienio ar tarptautines įmones vykdyti bet kurią komercinę, pramoninę arba finansinę veiklą, tiesiogiai ar netiesiogiai, visiškai ar iš dalies susijusią su pagrindine bendrovės veikla, arba veiklą, galinčią palengvinti ar paskatinti pagrindinės veiklos atlikimą ar plėtojimą (...).“

  Originaliajame 1926 m. liepos 23 d. įstatymo, kuriuo buvo įsteigta SNCB, tekste nėra apibrėžiamas bendrovės veiklos objektas. 1960 m. rugpjūčio 1 d. įstatyme (kuriuo iš dalies keičiamas ankstesnis įstatymas) įterpiamas veiklos objekto apibrėžimas, vadovaujantis tokiais samprotavimais: „Jums pateiktame įstatymo projekte apibrėžiamas SNCB veiklos objektas nurodant, kad įmonė teisėtai gali vykdyti bet kurią su tinklo eksploatavimu susijusią veiklą, pavyzdžiui, bufetų, barų ir pan. eksploatavimą ..., įrangos savo reikmėms statybą, visų rūšių kelių transporto organizavimą siekdama palengvinti krovinių pervežimą (...).“

  Taigi SNCB veiklos objektas specialiai yra toks platus. Be to, šiame apibrėžime nėra numatyta jokių geografinių apribojimų (...) Šį veiklos objekto apibrėžimą galima taip interpretuoti, kad bus pateisinta bet kuri komercinė ar netgi finansinė veikla.“ |
| --- | --- |

(69)

Belgijos Audito rūmai 2001 m. gegužės mėn. pateikė ataskaitą apie SNCB (29), kurioje randama daug svarbios informacijos, leidžiančios išsiaiškinti valstybės įtakos SNCB sprendimams dėl komercinės veiklos klausimą. Ataskaitoje, viena vertus, nurodoma, kad „SNCB veikla apibrėžiama taip: „Bendrovės tikslas – keleivių ir krovinių pervežimas geležinkeliais. Bendrovė turi teisę pati arba investuodama į jau veikiančias ar kuriamas Belgijos, užsienio ar tarptautines įmones vykdyti bet kurią komercinę, pramoninę arba finansinę veiklą, tiesiogiai ar netiesiogiai, visiškai ar iš dalies susijusią su pagrindine bendrovės veikla, arba veiklą, galinčią palengvinti ar paskatinti pagrindinės veiklos atlikimą ar plėtojimą (...).“

Originaliajame 1926 m. liepos 23 d. įstatymo, kuriuo buvo įsteigta SNCB, tekste nėra apibrėžiamas bendrovės veiklos objektas. 1960 m. rugpjūčio 1 d. įstatyme (kuriuo iš dalies keičiamas ankstesnis įstatymas) įterpiamas veiklos objekto apibrėžimas, vadovaujantis tokiais samprotavimais: „Jums pateiktame įstatymo projekte apibrėžiamas SNCB veiklos objektas nurodant, kad įmonė teisėtai gali vykdyti bet kurią su tinklo eksploatavimu susijusią veiklą, pavyzdžiui, bufetų, barų ir pan. eksploatavimą ..., įrangos savo reikmėms statybą, visų rūšių kelių transporto organizavimą siekdama palengvinti krovinių pervežimą (...).“

Taigi SNCB veiklos objektas specialiai yra toks platus. Be to, šiame apibrėžime nėra numatyta jokių geografinių apribojimų (...) Šį veiklos objekto apibrėžimą galima taip interpretuoti, kad bus pateisinta bet kuri komercinė ar netgi finansinė veikla.“

| (70) | Kita vertus, dėl SNCB išlaidų, susijusių su ABX, Audito rūmai paaiškina prizmę, pro kurią žvelgiant buvo parašyti tam tikri šios ataskaitos skyriai: „Turint galvoje SNCB savarankišką statusą, rizikos, kurios reikia išvengti, lygį ir tai, kas yra pastatyta ant kortos, ypatingas dėmesys buvo skiriamas plėtojant ABX tinklą priimtiems sprendimams pirkti. Tokiu būdu iš esmės siekiama išaiškinti sąlygas, kuriomis šie sprendimai buvo priimti ir vykdomi, ypač siekiant iliustruoti sunkumus įgyvendinti teisines nuostatas, leidžiančias valstybei užsitikrinti, kad nebus pažeidžiamas bendrovės gebėjimas vykdyti viešųjų paslaugų teikimo įsipareigojimus“
   (30) . |
| --- | --- |

(70)

Kita vertus, dėl SNCB išlaidų, susijusių su ABX, Audito rūmai paaiškina prizmę, pro kurią žvelgiant buvo parašyti tam tikri šios ataskaitos skyriai: „Turint galvoje SNCB savarankišką statusą, rizikos, kurios reikia išvengti, lygį ir tai, kas yra pastatyta ant kortos, ypatingas dėmesys buvo skiriamas plėtojant ABX tinklą priimtiems sprendimams pirkti. Tokiu būdu iš esmės siekiama išaiškinti sąlygas, kuriomis šie sprendimai buvo priimti ir vykdomi, ypač siekiant iliustruoti sunkumus įgyvendinti teisines nuostatas, leidžiančias valstybei užsitikrinti, kad nebus pažeidžiamas bendrovės gebėjimas vykdyti viešųjų paslaugų teikimo įsipareigojimus“
   (30) .

| (71) | Atsižvelgdami į tai Audito rūmai pateikia šias išvadas:






  (a) | „ABX tinklo plėtojimo strategijos raidą akivaizdžiai inicijavo [SNCB] valdyba“
   (31). |
| --- | --- | --- |

(71)

Atsižvelgdami į tai Audito rūmai pateikia šias išvadas:

(a)

„ABX tinklo plėtojimo strategijos raidą akivaizdžiai inicijavo [SNCB] valdyba“
   (31).

| (b) | „valstybinei įmonei [SNCB] suteiktas didelis savarankiškumas investicijų ne į geležinkelio sektorių srityje ir dalyvavimo komercinėje veikloje klausimu“
   (32). |
| --- | --- |

(b)

„valstybinei įmonei [SNCB] suteiktas didelis savarankiškumas investicijų ne į geležinkelio sektorių srityje ir dalyvavimo komercinėje veikloje klausimu“
   (32).

| (c) | „SNCB priimamus sprendimus dėl [komercinės] veiklos riboja tik pagrindinio bendrovės veiklos objekto apibrėžimas ir 1991 m. kovo 21 d. įstatymo nuostatos, kuriomis siekiama išvengti viešųjų paslaugų nevykdymo rizikos“ (33) . |
| --- | --- |

(c)

„SNCB priimamus sprendimus dėl [komercinės] veiklos riboja tik pagrindinio bendrovės veiklos objekto apibrėžimas ir 1991 m. kovo 21 d. įstatymo nuostatos, kuriomis siekiama išvengti viešųjų paslaugų nevykdymo rizikos“ (33) .

| (d) | „investicijoms į komercinę ne geležinkelio sektoriaus veiklą nebūtina gauti (...) išankstinio pritarimo, taigi valstybės kontrolė remiasi vien Vyriausybės atstovo veikla“
   (34). |
| --- | --- |

(d)

„investicijoms į komercinę ne geležinkelio sektoriaus veiklą nebūtina gauti (...) išankstinio pritarimo, taigi valstybės kontrolė remiasi vien Vyriausybės atstovo veikla“
   (34).

| (e) | „Dabartinės teisinės nuostatos, kuriomis vyriausybės atstovui suteikiama teisė apskųsti, o ministrui – teisė atšaukti sprendimą, keliantį pavojų [SNCB] vykdomai viešųjų paslaugų misijai, nesuteikia pakankamai garantijų, kad ši misija bus vykdoma nenutrūkstamai“. (35) |
| --- | --- |

(e)

„Dabartinės teisinės nuostatos, kuriomis vyriausybės atstovui suteikiama teisė apskųsti, o ministrui – teisė atšaukti sprendimą, keliantį pavojų [SNCB] vykdomai viešųjų paslaugų misijai, nesuteikia pakankamai garantijų, kad ši misija bus vykdoma nenutrūkstamai“. (35)

| (72) | Audito rūmų ataskaitoje nurodyti vyriausybės atstovo ir atsakingojo ministro veiksmai kaip tik ir grindžiami suvokimu rizikos, kuri kyla SNCB vykdomoms viešosioms paslaugoms, ir pakankamų kontrolės priemonių, leidžiančių valstybei riboti šią riziką, trūkumu. Taigi 2000 m. kovo 2 d. vyriausybės atstovo veiksmais (36) buvo siekiama patikrinti, ar investicija į ABX Italijos padalinį, „... nedaro žalos [SNCB] vykdomoms viešosioms paslaugoms...“. 2000 m. balandžio 28 d. (37) mobilumo ir transporto ministrė išreiškė pageidavimą, kad „bendrovės strateginės operacijos atitiktų ilgalaikę perspektyvą ir leistų garantuoti jos išlikimą ir gyvybingumą“. 2000 m. gegužės 31 d. mobilumo ir transporto ministrė patikslino (38)
  „...valstybės kontrolės vykdymo sąlygas įsigijimo ar investavimo į akcijų paketą atveju ...“; šis pareiškimas padarytas po 2000 m. gegužės 26 d. vyriausybės komisaro pareiškimo (39), kuriame jis primena apie „... reikalavimą, kad komercinė SNCB veikla privalo būti suderinama su jos veiklos objektu bei su įstatymo jai paskirta misija ...“. |
| --- | --- |

(72)

Audito rūmų ataskaitoje nurodyti vyriausybės atstovo ir atsakingojo ministro veiksmai kaip tik ir grindžiami suvokimu rizikos, kuri kyla SNCB vykdomoms viešosioms paslaugoms, ir pakankamų kontrolės priemonių, leidžiančių valstybei riboti šią riziką, trūkumu. Taigi 2000 m. kovo 2 d. vyriausybės atstovo veiksmais (36) buvo siekiama patikrinti, ar investicija į ABX Italijos padalinį, „... nedaro žalos [SNCB] vykdomoms viešosioms paslaugoms...“. 2000 m. balandžio 28 d. (37) mobilumo ir transporto ministrė išreiškė pageidavimą, kad „bendrovės strateginės operacijos atitiktų ilgalaikę perspektyvą ir leistų garantuoti jos išlikimą ir gyvybingumą“. 2000 m. gegužės 31 d. mobilumo ir transporto ministrė patikslino (38)
  „...valstybės kontrolės vykdymo sąlygas įsigijimo ar investavimo į akcijų paketą atveju ...“; šis pareiškimas padarytas po 2000 m. gegužės 26 d. vyriausybės komisaro pareiškimo (39), kuriame jis primena apie „... reikalavimą, kad komercinė SNCB veikla privalo būti suderinama su jos veiklos objektu bei su įstatymo jai paskirta misija ...“.

2.4.3.   Ministrų Tarybos įsikišimas į ABX restruktūrizavimą

| (73) | Be to, Komisija tyrimo procedūros pradžios pranešime paminėjo 2002 m. vasario 22 d. [Belgijos vyriausybės] Ministrų Tarybos posėdžio ataskaitą ir su ja susijusį spaudos pranešimą (40), kuriuose aiškiai atsiskleidžia tuometinis vyriausybės dalyvavimas priimant sprendimus dėl ABX restruktūrizavimo: „Ministro Pirmininko siūlymu Ministrų Taryba patvirtino sąrašą priemonių, susijusių su ABX veikla. Šie sprendimai buvo priimti vadovaujantis informacija ir strateginiais argumentais, kuriuos pateikė SNCB: SNCB siekia sukurti holdingą, apimantį visus ABX veiklos sektorius,(...).“ |
| --- | --- |

(73)

Be to, Komisija tyrimo procedūros pradžios pranešime paminėjo 2002 m. vasario 22 d. [Belgijos vyriausybės] Ministrų Tarybos posėdžio ataskaitą ir su ja susijusį spaudos pranešimą (40), kuriuose aiškiai atsiskleidžia tuometinis vyriausybės dalyvavimas priimant sprendimus dėl ABX restruktūrizavimo: „Ministro Pirmininko siūlymu Ministrų Taryba patvirtino sąrašą priemonių, susijusių su ABX veikla. Šie sprendimai buvo priimti vadovaujantis informacija ir strateginiais argumentais, kuriuos pateikė SNCB: SNCB siekia sukurti holdingą, apimantį visus ABX veiklos sektorius,(...).“

2.4.4.   SNCB finansavimo pajėgumai 1998–2001 m.

| (74) | Komisija nustatė, kad nuo 1998 m. iki 2001 m. pačios SNCB finansinė padėtis buvo pakankamai gera ir leido skolintis rinkoje. Tai ypač aišku iš šių faktų:






  (a) | 1998 m. SNCB balansinė struktūra buvo geros finansinės būklės, finansinių įsiskolinimų santykis su nuosavuoju kapitalu 1998 m. buvo 51 %, 1999 m. – 54 %, 2000 m. – 62 %, 2001 m. – 90 %, o konsoliduotas pelnas – pozityvus (41). |
| --- | --- | --- |

(74)

Komisija nustatė, kad nuo 1998 m. iki 2001 m. pačios SNCB finansinė padėtis buvo pakankamai gera ir leido skolintis rinkoje. Tai ypač aišku iš šių faktų:

(a)

1998 m. SNCB balansinė struktūra buvo geros finansinės būklės, finansinių įsiskolinimų santykis su nuosavuoju kapitalu 1998 m. buvo 51 %, 1999 m. – 54 %, 2000 m. – 62 %, 2001 m. – 90 %, o konsoliduotas pelnas – pozityvus (41).

| (b) | nepriklausomų ekspertų NERA tyrime nurodoma, kad per šį laikotarpį SNCB įsiskolinimo lygis liko patenkinamai vidutinis palyginti su panašiomis to paties sektoriaus įmonėmis. Pasak NERA, toks patenkinamas lygis atitinka įsiskolinimų santykį su nuosavuoju kapitalu nuo 0,8/1 iki 1,25/1 (42). Ir tame pat tyrime NERA daro išvadą, kad SNCB įsiskolinimų santykis 1997–2001 m. šio lygio neviršijo (43). |
| --- | --- |

(b)

nepriklausomų ekspertų NERA tyrime nurodoma, kad per šį laikotarpį SNCB įsiskolinimo lygis liko patenkinamai vidutinis palyginti su panašiomis to paties sektoriaus įmonėmis. Pasak NERA, toks patenkinamas lygis atitinka įsiskolinimų santykį su nuosavuoju kapitalu nuo 0,8/1 iki 1,25/1 (42). Ir tame pat tyrime NERA daro išvadą, kad SNCB įsiskolinimų santykis 1997–2001 m. šio lygio neviršijo (43).

| (75) | Tačiau nuo 2002 m. finansinė SNCB padėtis ima blogėti. Konsoliduotame balanse nurodomi įsiskolinimai nuo 3,9 mlrd. eurų 2001 m. išaugo iki 5 mlrd. eurų 2002 m. bei iki 6,2 mlrd. eurų 2003 m., tokiu būdu 2001 m. susidarė 8,6 mlrd. eurų, 2002 m. – 9,6 mlrd. eurų, o 2003 m. – 10,7 mlrd. eurų konsoliduotų įsiskolinimų, o nuosavasis SNCB kapitalas sumažėjo nuo 4,9 mlrd. eurų 2001 m. iki 4,4 mlrd. eurų 2002 ir iki 4,2 mlrd. eurų 2003 m. Skaičiuojant vien trumpesnius ir ilgesnius nei vienerių metų finansinius įsiskolinimus (44), šis santykis didėja nuo 80 % 2001 m. iki 114 % 2002 m. ir iki 150 % 2003 m., ir visais tais metais SNCB patyrė konsoliduotų nuostolių. |
| --- | --- |

(75)

Tačiau nuo 2002 m. finansinė SNCB padėtis ima blogėti. Konsoliduotame balanse nurodomi įsiskolinimai nuo 3,9 mlrd. eurų 2001 m. išaugo iki 5 mlrd. eurų 2002 m. bei iki 6,2 mlrd. eurų 2003 m., tokiu būdu 2001 m. susidarė 8,6 mlrd. eurų, 2002 m. – 9,6 mlrd. eurų, o 2003 m. – 10,7 mlrd. eurų konsoliduotų įsiskolinimų, o nuosavasis SNCB kapitalas sumažėjo nuo 4,9 mlrd. eurų 2001 m. iki 4,4 mlrd. eurų 2002 ir iki 4,2 mlrd. eurų 2003 m. Skaičiuojant vien trumpesnius ir ilgesnius nei vienerių metų finansinius įsiskolinimus (44), šis santykis didėja nuo 80 % 2001 m. iki 114 % 2002 m. ir iki 150 % 2003 m., ir visais tais metais SNCB patyrė konsoliduotų nuostolių.

3.   IŠSAMUS ABX RESTRUKTŪRIZAVIMO IR PRIVATIZAVIMO PRIEMONIŲ APRAŠYMAS

| (76) | ABX grupės veiklos sritys buvo sujungtos į holdingą, pavadintą ABX LOGISTICS Worldwide NV/SA (toliau – ABX-WW) (45). Be to, didžioji dalis Air&Sea sektoriaus veiklos, iki tol vykdytos įvairiuose nacionaliniuose ABX padaliniuose, jau buvo sujungta į ABX LOGISTICS Air&Sea Worldwide SA/NV, naujai sukurtojo ABX-WW pogrupį, toliau vadinamą ABX-Air&Sea (46).
  Šie sujungimai susiję su stambiu visų grupės veiklos sektorių restruktūrizavimu, pradėtu 2002 m. Restruktūrizavimas numatė ir veiklos priemones (skirtingų padalinių sujungimas, centrinės tarnybos sukūrimas, organizavimasis pagal naudos centrus, pajėgumų mažinimas ir produktyvumo didinimo pastangos...), ir finansines priemones, turinčias atkurti grupės finansinę struktūrą ir gyvybingumą. Dėl šių restruktūrizavimo priemonių SNCB pavyko pasirašyti su investuotoju susitarimą dėl ABX-Worldwide grupės pardavimo, su sąlyga, kad Komisija pateiks restruktūrizavimo įvertinimą.
  Svarbiausi restruktūrizavimo elementai aprašomi toliau. |
| --- | --- |

(76)

ABX grupės veiklos sritys buvo sujungtos į holdingą, pavadintą ABX LOGISTICS Worldwide NV/SA (toliau – ABX-WW) (45). Be to, didžioji dalis Air&Sea sektoriaus veiklos, iki tol vykdytos įvairiuose nacionaliniuose ABX padaliniuose, jau buvo sujungta į ABX LOGISTICS Air&Sea Worldwide SA/NV, naujai sukurtojo ABX-WW pogrupį, toliau vadinamą ABX-Air&Sea (46).

Šie sujungimai susiję su stambiu visų grupės veiklos sektorių restruktūrizavimu, pradėtu 2002 m. Restruktūrizavimas numatė ir veiklos priemones (skirtingų padalinių sujungimas, centrinės tarnybos sukūrimas, organizavimasis pagal naudos centrus, pajėgumų mažinimas ir produktyvumo didinimo pastangos...), ir finansines priemones, turinčias atkurti grupės finansinę struktūrą ir gyvybingumą. Dėl šių restruktūrizavimo priemonių SNCB pavyko pasirašyti su investuotoju susitarimą dėl ABX-Worldwide grupės pardavimo, su sąlyga, kad Komisija pateiks restruktūrizavimo įvertinimą.

Svarbiausi restruktūrizavimo elementai aprašomi toliau.

| (77) | Belgijos valdžios institucijos pažymi, kad dėl šio restruktūrizavimo ABX-WW veikla nuo 2004 m. vėl tapo pelninga (11,6 mln. eurų EBIT) ir nuo 2006 m. turėtų gauti gryno pelno (10,7 mln. eurų grynojo pelno) (47). |
| --- | --- |

(77)

Belgijos valdžios institucijos pažymi, kad dėl šio restruktūrizavimo ABX-WW veikla nuo 2004 m. vėl tapo pelninga (11,6 mln. eurų EBIT) ir nuo 2006 m. turėtų gauti gryno pelno (10,7 mln. eurų grynojo pelno) (47).

3.1.   ABX grupės sujungimas ir reorganizavimas

| (78) | Buvo įgyvendintos įvairios ABX grupės bendrovių integravimo priemonės: integruotos grupės valdymo struktūros (Phoenix programa), informacinės sistemos, finansų valdymas ir žmogiškųjų išteklių valdymas. |
| --- | --- |

(78)

Buvo įgyvendintos įvairios ABX grupės bendrovių integravimo priemonės: integruotos grupės valdymo struktūros (Phoenix programa), informacinės sistemos, finansų valdymas ir žmogiškųjų išteklių valdymas.

| (79) | Phoenix: Belgijos valdžios institucijos pažymi, kad šia programa siekiama sujungti įvairių grupės veiklos sektorių tarptautinį valdymą, apčiuopti veiklos sinergijos galimybes, sutelkti didesnius pirkimų kiekius iš mažesnio tiekėjų skaičiaus, sustiprinti vadinamąjį Corporate Centre, skiriant jam reikalingas procedūras, kompetencijas ir informacines priemones, per „Produkto“skyrius koordinuoti komercinius ir operacinius veiksmus tarp šalių ir klientų aptarnavimo kokybę, sustiprinti vietos vadovų atsakingumą ir motyvaciją dirbti bendradarbiaujant su kitais grupės padaliniais. |
| --- | --- |

(79)

Phoenix: Belgijos valdžios institucijos pažymi, kad šia programa siekiama sujungti įvairių grupės veiklos sektorių tarptautinį valdymą, apčiuopti veiklos sinergijos galimybes, sutelkti didesnius pirkimų kiekius iš mažesnio tiekėjų skaičiaus, sustiprinti vadinamąjį Corporate Centre, skiriant jam reikalingas procedūras, kompetencijas ir informacines priemones, per „Produkto“skyrius koordinuoti komercinius ir operacinius veiksmus tarp šalių ir klientų aptarnavimo kokybę, sustiprinti vietos vadovų atsakingumą ir motyvaciją dirbti bendradarbiaujant su kitais grupės padaliniais.

| (80) | Informatika: pažymima, kad informatikos sistemų integravimu siekiama sujungti jau veikiančias sistemas, racionalizuoti taikomąsias programas ir įgyvendinti bendrus visai grupei sprendimus. |
| --- | --- |

(80)

Informatika: pažymima, kad informatikos sistemų integravimu siekiama sujungti jau veikiančias sistemas, racionalizuoti taikomąsias programas ir įgyvendinti bendrus visai grupei sprendimus.

| (81) | Finansinis centralizavimas: grupės būstinės finansinio valdymo komanda buvo sustiprinta siekiant centralizuoti šios funkcijos vykdymą grupėje. Taigi buvo sustiprinti finansų kontrolės ir iždo padaliniai ir įkurti nauji pelno konsolidavimo ir klientų įsiskolinimų valdymo padaliniai. Finansinės informacijos kokybę pagerino anksčiau minėti informacinių priemonių integravimo projektai ir finansinės informacijos, kurią šalys teikia grupės būstinei, suvienodinimas. |
| --- | --- |

(81)

Finansinis centralizavimas: grupės būstinės finansinio valdymo komanda buvo sustiprinta siekiant centralizuoti šios funkcijos vykdymą grupėje. Taigi buvo sustiprinti finansų kontrolės ir iždo padaliniai ir įkurti nauji pelno konsolidavimo ir klientų įsiskolinimų valdymo padaliniai. Finansinės informacijos kokybę pagerino anksčiau minėti informacinių priemonių integravimo projektai ir finansinės informacijos, kurią šalys teikia grupės būstinei, suvienodinimas.

| (82) | Vykdydama šį finansinį centralizavimą, ABX įdiegė visų grupės bendrovių bendro iždo sudarymo mechanizmą. Dėl šio cash pooling 2001 m. sausio mėn. ABX pavyko su SNCB garantija vienoje finansinėje įstaigoje gauti bendrą maksimalaus [...] mln. eurų dydžio iždo kredito liniją .
  Belgijos valdžios institucijos Komisijai pabrėžė, kad su šia [...] mln. eurų kredito linija numatyta komercinė kompensacija skolinančiam bankui, ir kad 2001 m. sausio mėn. SNCB šiai kredito linijai suteikta garantija taip pat yra atlyginama [...] bazinių punktų. |
| --- | --- |

(82)

Vykdydama šį finansinį centralizavimą, ABX įdiegė visų grupės bendrovių bendro iždo sudarymo mechanizmą. Dėl šio cash pooling 2001 m. sausio mėn. ABX pavyko su SNCB garantija vienoje finansinėje įstaigoje gauti bendrą maksimalaus [...] mln. eurų dydžio iždo kredito liniją .

Belgijos valdžios institucijos Komisijai pabrėžė, kad su šia [...] mln. eurų kredito linija numatyta komercinė kompensacija skolinančiam bankui, ir kad 2001 m. sausio mėn. SNCB šiai kredito linijai suteikta garantija taip pat yra atlyginama [...] bazinių punktų.

| (83) | Žmogiškieji ištekliai: 2003 m. lapkričio mėn. buvo pasamdytas grupės Žmogiškųjų išteklių direktorius, įgaliotas sukurti filialų žmogiškųjų išteklių koordinavimo struktūras ir procedūras ir bendras grupės valdančiojo personalo bei high potentials samdymo, vertinimo ir atlyginimo procedūras. 2005 m. bus įsteigta Europos darbo taryba. |
| --- | --- |

(83)

Žmogiškieji ištekliai: 2003 m. lapkričio mėn. buvo pasamdytas grupės Žmogiškųjų išteklių direktorius, įgaliotas sukurti filialų žmogiškųjų išteklių koordinavimo struktūras ir procedūras ir bendras grupės valdančiojo personalo bei high potentials samdymo, vertinimo ir atlyginimo procedūras. 2005 m. bus įsteigta Europos darbo taryba.

| (84) | Belgijos valdžios institucijos pažymi, kad koordinavimo funkcijų centralizavimas padidino centrinių tarnybų veiksmingumą. Centrinės tarnybos kaštai, susidedantys iš tarptautinių ir (arba) daugiasektorinių klientų Global Accounts (bendrosios sąskaitybos) kaštų, centrinių informatikos kaštų ir struktūrinių (finansinių, teisinių, žmogiškųjų išteklių, komunikacijos) kaštų, yra perskirstomi ABX-WW filialams license et service fees (licencijų ir aptarnavimo mokesčių) forma. Šių sąskaitų išrašoma už sumą, atitinkančią maždaug [...] % ABX-WW filialų apyvartos ir padengia kaštus, susijusius su prekės ženklo apsauga bei panaudojimu ir visas paslaugas, kurias būstinė teikia filialams. |
| --- | --- |

(84)

Belgijos valdžios institucijos pažymi, kad koordinavimo funkcijų centralizavimas padidino centrinių tarnybų veiksmingumą. Centrinės tarnybos kaštai, susidedantys iš tarptautinių ir (arba) daugiasektorinių klientų Global Accounts (bendrosios sąskaitybos) kaštų, centrinių informatikos kaštų ir struktūrinių (finansinių, teisinių, žmogiškųjų išteklių, komunikacijos) kaštų, yra perskirstomi ABX-WW filialams license et service fees (licencijų ir aptarnavimo mokesčių) forma. Šių sąskaitų išrašoma už sumą, atitinkančią maždaug [...] % ABX-WW filialų apyvartos ir padengia kaštus, susijusius su prekės ženklo apsauga bei panaudojimu ir visas paslaugas, kurias būstinė teikia filialams.

| (85) | Be to, daugiausia remdamosi nauju tyrimu (48), Belgijos valdžios institucijos pažymi, kad struktūriniai ABX-WW kaštai yra mažesni nei vidutiniškai panašaus dydžio bet kurio sektoriaus grupės. Iš tiesų, kalbant apie centrinės būstinės (Headquarters) dydį priklausomai nuo grupės dydžio, iš pateiktos informacijos galima daryti išvadą, kad visų tirtų grupių geometrinis vidurkis yra 186 būstinės personalo nariai 10 000 visų darbuotojų. Šis vidurkis yra didesnis nei ABX, kur 10 000 personalo narių tenka 60 centrinės tarnybos darbuotojų. |
| --- | --- |

(85)

Be to, daugiausia remdamosi nauju tyrimu (48), Belgijos valdžios institucijos pažymi, kad struktūriniai ABX-WW kaštai yra mažesni nei vidutiniškai panašaus dydžio bet kurio sektoriaus grupės. Iš tiesų, kalbant apie centrinės būstinės (Headquarters) dydį priklausomai nuo grupės dydžio, iš pateiktos informacijos galima daryti išvadą, kad visų tirtų grupių geometrinis vidurkis yra 186 būstinės personalo nariai 10 000 visų darbuotojų. Šis vidurkis yra didesnis nei ABX, kur 10 000 personalo narių tenka 60 centrinės tarnybos darbuotojų.

| (86) | ABX operacijos iki 2006 m. bus sutelktos į tam tikrą skaičių „naudos centrų“, atitinkančių individualiai galinčius veikti sektorius (taip pat Road Domestic sektorių Vokietijoje, kėlusį daugiausiai problemų). |
| --- | --- |

(86)

ABX operacijos iki 2006 m. bus sutelktos į tam tikrą skaičių „naudos centrų“, atitinkančių individualiai galinčius veikti sektorius (taip pat Road Domestic sektorių Vokietijoje, kėlusį daugiausiai problemų).

3.2.   Specialios priemonės, skirtos ABX Vokietijoje

| (87) | Veiklos priemonės: be procedūros pradžios pranešime aprašytų veiklos restruktūrizavimo priemonių, dėl papildomų priemonių, t.y. filialų ir veiklos pardavimo, agentūrų ir veiklos uždarymo bei produktyvumo didinimo iki 2005 m. pabaigoje planuojamo restruktūrizavimo plano užbaigimo ir atkūrus grupės gyvybingumą 2006–2007 m. iš viso bus uždaryti 64 padaliniai (69 %), apyvarta sumažinta 184 mln. eurų (-30 %), panaikinti 1 589 etatai (-43 %), gamybinis plotas sumažės 405 062 m2 (-56 %) (49). |
| --- | --- |

(87)

Veiklos priemonės: be procedūros pradžios pranešime aprašytų veiklos restruktūrizavimo priemonių, dėl papildomų priemonių, t.y. filialų ir veiklos pardavimo, agentūrų ir veiklos uždarymo bei produktyvumo didinimo iki 2005 m. pabaigoje planuojamo restruktūrizavimo plano užbaigimo ir atkūrus grupės gyvybingumą 2006–2007 m. iš viso bus uždaryti 64 padaliniai (69 %), apyvarta sumažinta 184 mln. eurų (-30 %), panaikinti 1 589 etatai (-43 %), gamybinis plotas sumažės 405 062 m2 (-56 %) (49).

| (88) | 2005 m. gruodžio 1 d. laišku Belgijos valdžios institucijos be to dar pažymėjo, kad „dėl nepalankios rinkos raidos Vokietijoje ir atsižvelgiant į Europos Komisijos gairių reikalavimus, ABX kuria planą, kuris leis [...] sumažinti nacionalinio kelių transporto veiklos perimetrą Vokietijoje. (...)


  Šis planas dar nėra baigtas. Tačiau ABX LOGISTICS gali įsipareigoti Europos Komisijai iki [...] sumažinti savo nacionalinį greitojo pervežimo keliais tinklą Vokietijoje uždarydama, parduodama ir sudarydama partnerystės susitarimus, kad dabar ABX kontroliuojamų agentūrų skaičius (30) būtų sumažintas [...] agentūrų. ABX be to galėtų likti [...] akcininkė maždaug [...] padalinių [...].“ |
| --- | --- |

(88)

2005 m. gruodžio 1 d. laišku Belgijos valdžios institucijos be to dar pažymėjo, kad „dėl nepalankios rinkos raidos Vokietijoje ir atsižvelgiant į Europos Komisijos gairių reikalavimus, ABX kuria planą, kuris leis [...] sumažinti nacionalinio kelių transporto veiklos perimetrą Vokietijoje. (...)

Šis planas dar nėra baigtas. Tačiau ABX LOGISTICS gali įsipareigoti Europos Komisijai iki [...] sumažinti savo nacionalinį greitojo pervežimo keliais tinklą Vokietijoje uždarydama, parduodama ir sudarydama partnerystės susitarimus, kad dabar ABX kontroliuojamų agentūrų skaičius (30) būtų sumažintas [...] agentūrų. ABX be to galėtų likti [...] akcininkė maždaug [...] padalinių [...].“

| (89) | Produktyvumo didinimas: Pagal Belgijos valdžios institucijų pateiktą informaciją veiklos restruktūrizavimo priemonės Vokietijoje leis padidinti ABX Vokietijos padalinio (teoriškai esant pastoviam apyvartos dydžiui) veiklos pelną 14,6 mln. eurų. |
| --- | --- |

(89)

Produktyvumo didinimas: Pagal Belgijos valdžios institucijų pateiktą informaciją veiklos restruktūrizavimo priemonės Vokietijoje leis padidinti ABX Vokietijos padalinio (teoriškai esant pastoviam apyvartos dydžiui) veiklos pelną 14,6 mln. eurų.

| (90) | Finansinis restruktūrizavimas: SNCB planuoja konvertuoti į kapitalą 50 mln. eurų įsiskolinimą, skirti 100 mln. eurų papildomo nuosavojo kapitalo ir konvertuoti į kapitalą 7,4 mln. eurų palūkanų. Šių priemonių bus imtasi gavus Komisijos pritarimą. Ši kapitalo injekcija turėtų leisti ABX-D 2004.12.31 atkurti nuosavuosius išteklius nuo - 143 mln. eurų (- 141,2 mln. eurų perskaičiuota verte) iki 14,4 mln. eurų. Belgijos valdžios institucijų nuomone, tokios sumos reikia ABX-D, kad būtų galima įgyvendinti planuojamą ABX-WW privatizavimą (50). |
| --- | --- |

(90)

Finansinis restruktūrizavimas: SNCB planuoja konvertuoti į kapitalą 50 mln. eurų įsiskolinimą, skirti 100 mln. eurų papildomo nuosavojo kapitalo ir konvertuoti į kapitalą 7,4 mln. eurų palūkanų. Šių priemonių bus imtasi gavus Komisijos pritarimą. Ši kapitalo injekcija turėtų leisti ABX-D 2004.12.31 atkurti nuosavuosius išteklius nuo - 143 mln. eurų (- 141,2 mln. eurų perskaičiuota verte) iki 14,4 mln. eurų. Belgijos valdžios institucijų nuomone, tokios sumos reikia ABX-D, kad būtų galima įgyvendinti planuojamą ABX-WW privatizavimą (50).

| (91) | Planuojami rezultatai: Pagal verslo planą, pritaikius visas šias priemones, nuo 2006 m. turėtų būti atkurtas operacinis ABX-D gyvybingumas (EBIT [...] mln. eurų), o nuo 2007 m. – grynasis gyvybingumas ([...] mln. eurų grynojo pelno). |
| --- | --- |

(91)

Planuojami rezultatai: Pagal verslo planą, pritaikius visas šias priemones, nuo 2006 m. turėtų būti atkurtas operacinis ABX-D gyvybingumas (EBIT [...] mln. eurų), o nuo 2007 m. – grynasis gyvybingumas ([...] mln. eurų grynojo pelno).

3.3.   Specialiosios priemonės, skirtos ABX Nyderlanduose

| (92) | Veiklos priemonės: Be procedūros pradžios pranešime aprašytų veiklos restruktūrizavimo priemonių, dėl filialų ir veiklos pardavimo, agentūrų ir filialų uždarymo bei produktyvumo didinimo iš viso bus uždaryti 4 padaliniai (-44 %), apyvarta sumažinta 14 mln. eurų (-21 %), panaikinti 93 etatai (-22 %), o gamybinis plotas sumažės 18 400 m2 (-28 %). |
| --- | --- |

(92)

Veiklos priemonės: Be procedūros pradžios pranešime aprašytų veiklos restruktūrizavimo priemonių, dėl filialų ir veiklos pardavimo, agentūrų ir filialų uždarymo bei produktyvumo didinimo iš viso bus uždaryti 4 padaliniai (-44 %), apyvarta sumažinta 14 mln. eurų (-21 %), panaikinti 93 etatai (-22 %), o gamybinis plotas sumažės 18 400 m2 (-28 %).

| (93) | Produktyvumo didinimas: Pagal Belgijos valdžios institucijų pateiktą informaciją veiklos restruktūrizavimo priemonės Nyderlanduose ne vėliau kaip iki 2006-2007 m. planuojamo grupės gyvybingumo atkūrimo leis padidinti ABX Nyderlandų padalinio (teoriškai esant pastoviam apyvartos dydžiui) veiklos pelno maržą 5,7 mln. eurų. |
| --- | --- |

(93)

Produktyvumo didinimas: Pagal Belgijos valdžios institucijų pateiktą informaciją veiklos restruktūrizavimo priemonės Nyderlanduose ne vėliau kaip iki 2006-2007 m. planuojamo grupės gyvybingumo atkūrimo leis padidinti ABX Nyderlandų padalinio (teoriškai esant pastoviam apyvartos dydžiui) veiklos pelno maržą 5,7 mln. eurų.

| (94) | Finansinis restruktūrizavimas: Kai tik bus gautas Komisijos pritarimas, SNCB planuoja konvertuoti į kapitalą 10 mln. eurų įsiskolinimą ir 0,6 mln. eurų palūkanų. Ši kapitalo injekcija turėtų leisti ABX-NL 2004.12.31 atkurti nuosavuosius išteklius nuo -1,3 mln. eurų (-1,5 mln. eurų perskaičiuota verte) iki 9,3 mln. eurų. Belgijos valdžios institucijų nuomone, tokios sumos reikia ABX-NL, kad būtų galima įgyvendinti planuojamą ABX-WW privatizavimą (51). |
| --- | --- |

(94)

Finansinis restruktūrizavimas: Kai tik bus gautas Komisijos pritarimas, SNCB planuoja konvertuoti į kapitalą 10 mln. eurų įsiskolinimą ir 0,6 mln. eurų palūkanų. Ši kapitalo injekcija turėtų leisti ABX-NL 2004.12.31 atkurti nuosavuosius išteklius nuo -1,3 mln. eurų (-1,5 mln. eurų perskaičiuota verte) iki 9,3 mln. eurų. Belgijos valdžios institucijų nuomone, tokios sumos reikia ABX-NL, kad būtų galima įgyvendinti planuojamą ABX-WW privatizavimą (51).

| (95) | Planuojami rezultatai: Pagal verslo planą, pritaikius visas šias priemones nuo 2005 m. turėtų būti atkurtas operacinis ABX-NL gyvybingumas (EBIT [...] mln. eurų), o nuo 2006 m. – grynasis gyvybingumas ([...] mln. eurų grynojo pelno). |
| --- | --- |

(95)

Planuojami rezultatai: Pagal verslo planą, pritaikius visas šias priemones nuo 2005 m. turėtų būti atkurtas operacinis ABX-NL gyvybingumas (EBIT [...] mln. eurų), o nuo 2006 m. – grynasis gyvybingumas ([...] mln. eurų grynojo pelno).

3.4.   Road domestic veiklos Prancūzijoje nutraukimas

| (96) | Dėl sunkumų, kuriuos patyrė ABX-F ir kurie buvo laikomi kritiniais visos ABX grupės išlikimo požiūriu, Belgijos valdžios institucijos pažymėjo, kad SNCB atsisakė vidaus kelių transporto veiklos ABX Prancūzijos padalinyje pritaikiusi ĮPD. ĮPD yra išsamiai aprašytas procedūros pradžios pranešime, todėl čia tik trumpai pažymima, kad ABX-F vidaus rinka buvo parduota ĮPD procedūros metu už mažesnę nei rinkos kainą, lygią [...] mln. eurų. Šis pardavimas įsigaliojo 2005.3.31 vidurnaktį. Kiti ABX-F veiklos sektoriai buvo perkelti į ABX-WW. |
| --- | --- |

(96)

Dėl sunkumų, kuriuos patyrė ABX-F ir kurie buvo laikomi kritiniais visos ABX grupės išlikimo požiūriu, Belgijos valdžios institucijos pažymėjo, kad SNCB atsisakė vidaus kelių transporto veiklos ABX Prancūzijos padalinyje pritaikiusi ĮPD. ĮPD yra išsamiai aprašytas procedūros pradžios pranešime, todėl čia tik trumpai pažymima, kad ABX-F vidaus rinka buvo parduota ĮPD procedūros metu už mažesnę nei rinkos kainą, lygią [...] mln. eurų. Šis pardavimas įsigaliojo 2005.3.31 vidurnaktį. Kiti ABX-F veiklos sektoriai buvo perkelti į ABX-WW.

| (97) | Du ekspertai – Deloitte ir Ernst & Young Transaction Advisory Services pateikė išvadas, kad ABX-F nacionalinio padalinio pardavimas už mažesnę nei rinkos [...] mln. eurų kainą buvo tinkamas ir atitinka rinkos vertę. |
| --- | --- |

(97)

Du ekspertai – Deloitte ir Ernst & Young Transaction Advisory Services pateikė išvadas, kad ABX-F nacionalinio padalinio pardavimas už mažesnę nei rinkos [...] mln. eurų kainą buvo tinkamas ir atitinka rinkos vertę.

| (98) | Belgijos valdžios institucijų teigimu, „SNCB atsisakė minties tęsti investicijas į ABX Prancūzijos padalinį: 2003 m. vasario mėn. skelbtos kapitalo didinimo operacijos nebebus vykdomos. Prancūzijos padaliniui pritaikytos priemonės – taip pat ir ĮPD – atitinka veiklos atsisakymo logiką, tačiau valdomą ir atsakingą socialiniu požiūriu, leidžiančią išsaugoti daugiau nei 2300 darbo vietų. SNCB traukiasi iš Prancūzijos: įgyvendinus ĮPD, vienintelė ABX-Prancūzija veikla liko iki [...] pabaigos vykdyti tris pelningas logistikos sutartis, kurių apyvarta tėra 29 mln. eurų. Tuomet ABX Prancūzijos padalinys nebevykdys jokios eksploatacinės veiklos ir be jokios abejonės bus likviduotas“
   (52). „Taigi, nors veiklos atsisakymą Prancūzijoje galima laikyti – plačiąja prasme – ABX Logistics grupės restruktūrizavimo dalimi, tačiau ABX LOGISTICS veiklos restruktūrizavimas Prancūzijoje nėra tas pats kaip priemonės, apie kurias buvo pranešta Vokietijos ir Nyderlandų atveju.“
   (53)
  . |
| --- | --- |

(98)

Belgijos valdžios institucijų teigimu, „SNCB atsisakė minties tęsti investicijas į ABX Prancūzijos padalinį: 2003 m. vasario mėn. skelbtos kapitalo didinimo operacijos nebebus vykdomos. Prancūzijos padaliniui pritaikytos priemonės – taip pat ir ĮPD – atitinka veiklos atsisakymo logiką, tačiau valdomą ir atsakingą socialiniu požiūriu, leidžiančią išsaugoti daugiau nei 2300 darbo vietų. SNCB traukiasi iš Prancūzijos: įgyvendinus ĮPD, vienintelė ABX-Prancūzija veikla liko iki [...] pabaigos vykdyti tris pelningas logistikos sutartis, kurių apyvarta tėra 29 mln. eurų. Tuomet ABX Prancūzijos padalinys nebevykdys jokios eksploatacinės veiklos ir be jokios abejonės bus likviduotas“
   (52). „Taigi, nors veiklos atsisakymą Prancūzijoje galima laikyti – plačiąja prasme – ABX Logistics grupės restruktūrizavimo dalimi, tačiau ABX LOGISTICS veiklos restruktūrizavimas Prancūzijoje nėra tas pats kaip priemonės, apie kurias buvo pranešta Vokietijos ir Nyderlandų atveju.“
   (53)
  .

3.4.1.   ĮPD pasirinkimas

| (99) | Primindamos Belgijos valdžios institucijos palygino ABX vidaus rinkos veiklai pritaikytą ĮPD (Įmonės pardavimo darbuotojams) scenarijų su likvidavimo draugiško susitarimo būdu scenarijumi ir padarė išvadą, kad ĮPD buvo pigesnis sprendimas. Procedūros išplėtimo pranešime Komisija suabejojo šiuo samprotavimu, nurodydama, kad ĮPD tiktų palyginti ir su priverstinio likvidavimo scenarijumi, nes privatus investuotojas, atsidūręs panašioje padėtyje, ieškotų sau pigiausios išeities, neatmesdamas teisminio likvidavimo galimybės, jei ji pasirodytų palankesnė ekonominiu požiūriu. |
| --- | --- |

(99)

Primindamos Belgijos valdžios institucijos palygino ABX vidaus rinkos veiklai pritaikytą ĮPD (Įmonės pardavimo darbuotojams) scenarijų su likvidavimo draugiško susitarimo būdu scenarijumi ir padarė išvadą, kad ĮPD buvo pigesnis sprendimas. Procedūros išplėtimo pranešime Komisija suabejojo šiuo samprotavimu, nurodydama, kad ĮPD tiktų palyginti ir su priverstinio likvidavimo scenarijumi, nes privatus investuotojas, atsidūręs panašioje padėtyje, ieškotų sau pigiausios išeities, neatmesdamas teisminio likvidavimo galimybės, jei ji pasirodytų palankesnė ekonominiu požiūriu.

| (100) | Belgijos valdžios institucijos pažymi, kad teisminis likvidavimas bet kuriuo atveju būtų brangesnis nei ĮPD ir taip pat teigia, kad nepaisant Komisijos pareikštų abejonių, palyginimas su likvidavimu draugiško susitarimo būdu yra ne tik protingesnis socialiniu požiūriu, bet ir yra ypač tinkamas sugretinimas dėl toliau pateikiamų priežasčių. |
| --- | --- |

(100)

Belgijos valdžios institucijos pažymi, kad teisminis likvidavimas bet kuriuo atveju būtų brangesnis nei ĮPD ir taip pat teigia, kad nepaisant Komisijos pareikštų abejonių, palyginimas su likvidavimu draugiško susitarimo būdu yra ne tik protingesnis socialiniu požiūriu, bet ir yra ypač tinkamas sugretinimas dėl toliau pateikiamų priežasčių.

3.4.2.   Įvairių scenarijų kaštai

| (101) | Belgijos valdžios institucijos palygino trijų variantų – ĮPD, likvidavimo draugiško susitarimo būdu ir teisminio likvidavimo – kaštus, išdėstytus toliau pateikiamoje lentelėje (54): | ĮPD | Savanoriškas arba draugiškas likvidavimas | Teisminis arba priverstinis likvidavimas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Neigiami nuosavieji ištekliai 2004 9 30 | [...] | [...] | [...] |
| 2004 m. paskutinįjį ketvirtį planuojami nuostoliai | [...] | [...] | [...] |
| Neigiami nuosavieji ištekliai, numatomi 2004 12 31 | [...] | [...] | [...] |
| Iš jų – įsiskolinimas SNCB | [...] | [...] | [...] |
| Vertės mažėjimas nematerialiojo turto sąskaita | [...] | [...] | [...] |
| Pridėtinė dar neapskaityta Contract Logistics pardavimo MGF vertė | [...] | [...] | [...] |
| Eurocargo, Air&Sea, Mitjavile ir Lacombe perdavimo pridėtinė vertė | [...] | [...] | [...] |
| Vykdomo socialinio plano (PSE4) užbaigimas – 2004 m. išlaidos | [...] | [...] | [...] |
| 2005 m. nuostolių iš į ĮPD neįtrauktos veiklos padengimas | [...] | [...] | [...] |
| SNCB kaštai iki pasirenkant veiklos atsisakymo scenarijų | [...] | [...] | [...] |
| Pardavimo kaina (neigiama) – maksimali | [...] | | |
| Padengta nuostolių derybų dėl socialinio plano laikotarpiu – 2005 m. | | [...] | |
| Padengta nuostolių per 4 papildomus mėnesius – 2006 m. (rizika) | | -15 | |
| Naujasis socialinis planas likusiam personalui | | [...] | |
| Nuomos sutarčių nutraukimas | | -8 | |
| Kitų sutarčių nutraukimas | | -6 | |
| Rizika [...] SNCB [...] | | | |
| Komerciniai įsiskolinimai tiekėjams 2004 12 31 | | | |
| Socialiniai įsiskolinimai personalui | | | |
| ABX Prancūzijos padalinio personalo socialinis planas | | | [...] |
| Kompensacijos kreditoriams – nuoma | | | -8 |
| Kompensacijos kreditoriams – kitos sutartys | | | -6 |
| SNCB garantijos panaudojimo rizika dėl įsiskolinimų Soc. Gen/Natexis | | | |
| ABX LOGISTICS grupės vertės praradimas | | | -112 |
| Papildomo darbo vietų mažinimo dėl sumažėjusios veiklos apimties kaštai | | | [...] |
| Poveikis apyvartinių lėšų poreikiui | | | -45 |
| Poveikis SNCB bankinių įsiskolinimų finansavimo kaštams | | | -14 |
| Poveikis ABX LOGISTICS bankinių įsiskolinimų finansavimo kaštams | | | -7 |
| Iš viso kaštų SNCB | - 137,5 | -183 | -346 |

(101)

Belgijos valdžios institucijos palygino trijų variantų – ĮPD, likvidavimo draugiško susitarimo būdu ir teisminio likvidavimo – kaštus, išdėstytus toliau pateikiamoje lentelėje (54):

ĮPD

Savanoriškas arba draugiškas likvidavimas

Teisminis arba priverstinis likvidavimas

Neigiami nuosavieji ištekliai 2004 9 30

[...]

[...]

[...]

2004 m. paskutinįjį ketvirtį planuojami nuostoliai

[...]

[...]

[...]

Neigiami nuosavieji ištekliai, numatomi 2004 12 31

[...]

[...]

[...]

Iš jų – įsiskolinimas SNCB

[...]

[...]

[...]

Vertės mažėjimas nematerialiojo turto sąskaita

[...]

[...]

[...]

Pridėtinė dar neapskaityta Contract Logistics pardavimo MGF vertė

[...]

[...]

[...]

Eurocargo, Air&Sea, Mitjavile ir Lacombe perdavimo pridėtinė vertė

[...]

[...]

[...]

Vykdomo socialinio plano (PSE4) užbaigimas – 2004 m. išlaidos

[...]

[...]

[...]

2005 m. nuostolių iš į ĮPD neįtrauktos veiklos padengimas

[...]

[...]

[...]

SNCB kaštai iki pasirenkant veiklos atsisakymo scenarijų

[...]

[...]

[...]

Pardavimo kaina (neigiama) – maksimali

[...]

Padengta nuostolių derybų dėl socialinio plano laikotarpiu – 2005 m.

[...]

Padengta nuostolių per 4 papildomus mėnesius – 2006 m. (rizika)

-15

Naujasis socialinis planas likusiam personalui

[...]

Nuomos sutarčių nutraukimas

-8

Kitų sutarčių nutraukimas

-6

Rizika [...] SNCB [...]

Komerciniai įsiskolinimai tiekėjams 2004 12 31

Socialiniai įsiskolinimai personalui

ABX Prancūzijos padalinio personalo socialinis planas

[...]

Kompensacijos kreditoriams – nuoma

-8

Kompensacijos kreditoriams – kitos sutartys

-6

SNCB garantijos panaudojimo rizika dėl įsiskolinimų Soc. Gen/Natexis

ABX LOGISTICS grupės vertės praradimas

-112

Papildomo darbo vietų mažinimo dėl sumažėjusios veiklos apimties kaštai

[...]

Poveikis apyvartinių lėšų poreikiui

-45

Poveikis SNCB bankinių įsiskolinimų finansavimo kaštams

-14

Poveikis ABX LOGISTICS bankinių įsiskolinimų finansavimo kaštams

-7

Iš viso kaštų SNCB

- 137,5

-183

-346

| (102) | Dėl kaštų skirtumo tarp ĮPD ir likvidavimo draugiško susitarimo būdu (iš esmės socialinio plano liekančiam personalui ir nuostolių padengimo derybų dėl šio plano laikotarpiu kaštų) Belgijos valdžios institucijos pažymi, kad jį patikrino ir patvirtino Ernst & Young. Ekspertai padarė šią išvadą: „... we conclude that on an overall level the price differential between the scenario of the Management Buy-Out and the scenario of the Liquidation of Domestic Road Transport Activities amounting to € 45,5 million to be fair and reasonabl“ („Darome išvadą, kad apskritai, 45,5 mln. eurų kainos skirtumas tarp scenarijaus, kai įmonę perperka jos vadovybė, ir vidaus kelių transporto likvidavimo scenarijaus yra sąžiningas ir protingai pagrįstas“). |
| --- | --- |

(102)

Dėl kaštų skirtumo tarp ĮPD ir likvidavimo draugiško susitarimo būdu (iš esmės socialinio plano liekančiam personalui ir nuostolių padengimo derybų dėl šio plano laikotarpiu kaštų) Belgijos valdžios institucijos pažymi, kad jį patikrino ir patvirtino Ernst & Young. Ekspertai padarė šią išvadą: „... we conclude that on an overall level the price differential between the scenario of the Management Buy-Out and the scenario of the Liquidation of Domestic Road Transport Activities amounting to € 45,5 million to be fair and reasonabl“ („Darome išvadą, kad apskritai, 45,5 mln. eurų kainos skirtumas tarp scenarijaus, kai įmonę perperka jos vadovybė, ir vidaus kelių transporto likvidavimo scenarijaus yra sąžiningas ir protingai pagrįstas“).

| (103) | Belgijos valdžios institucijų nuomone, teisminio likvidavimo kaštai būtų daug didesni nei grynasis ABX Prancūzijos padalinio turtas operacijos įgyvendinimo metu (arba –[...] mln. eurų) dėl:






  (a) | SNCB kylančios rizikos [...] |
| --- | --- | --- |

(103)

Belgijos valdžios institucijų nuomone, teisminio likvidavimo kaštai būtų daug didesni nei grynasis ABX Prancūzijos padalinio turtas operacijos įgyvendinimo metu (arba –[...] mln. eurų) dėl:

(a)

SNCB kylančios rizikos [...]

| (b) | prarastos klientūros pablogėjus ABX įvaizdžiui ir šio praradimo poveikio ABX LOGISTICS Worldwide grupės vertei, |
| --- | --- |

(b)

prarastos klientūros pablogėjus ABX įvaizdžiui ir šio praradimo poveikio ABX LOGISTICS Worldwide grupės vertei,

| (c) | Per didelio personalo praradus klientūrą atleidimo kaštų, |
| --- | --- |

(c)

Per didelio personalo praradus klientūrą atleidimo kaštų,

| (d) | poveikio grupės apyvartinių lėšų poreikiui, |
| --- | --- |

(d)

poveikio grupės apyvartinių lėšų poreikiui,

| (e) | poveikio ABX LOGISTICS grupės ir pačios SNCB finansavimo kaštams dėl vieno iš filialų nemokumo. |
| --- | --- |

(e)

poveikio ABX LOGISTICS grupės ir pačios SNCB finansavimo kaštams dėl vieno iš filialų nemokumo.

| (104) | [...] rizika ([...] mln. eurų): Belgijos valdžios institucijų nuomone, (55)„teisminio likvidavimo scenarijus keltų SNCB [...] riziką, užtraukdamas jai atsakomybę. [...] (56) , [...] (57) , [...] (58)“ (59). |
| --- | --- |

(104)

[...] rizika ([...] mln. eurų): Belgijos valdžios institucijų nuomone, (55)„teisminio likvidavimo scenarijus keltų SNCB [...] riziką, užtraukdamas jai atsakomybę. [...] (56) , [...] (57) , [...] (58)“ (59).

| (105) | Belgijos valdžios institucijos kaip pavyzdį taip pat pateikia neseniai priimtą sprendimą [...] (60). |
| --- | --- |

(105)

Belgijos valdžios institucijos kaip pavyzdį taip pat pateikia neseniai priimtą sprendimą [...] (60).

| (106) | Belgijos valdžios institucijos laikosi nuomonės, kad „Komisijai turėtų pakakti konstatuoti riziką ir jos apmaudų pobūdį ir nustatyti, kad tokioje pat padėtyje su tokia rizika susidūręs privatus operatorius ko gero būtų stengęsis išvengti likvidavimo teismo būdu ir rinkęsis likvidavimą draugiško susitarimo būdu. [...]“ (61). |
| --- | --- |

(106)

Belgijos valdžios institucijos laikosi nuomonės, kad „Komisijai turėtų pakakti konstatuoti riziką ir jos apmaudų pobūdį ir nustatyti, kad tokioje pat padėtyje su tokia rizika susidūręs privatus operatorius ko gero būtų stengęsis išvengti likvidavimo teismo būdu ir rinkęsis likvidavimą draugiško susitarimo būdu. [...]“ (61).

| (107) | Prancūzijos advokatai Grand, Auzas et Associés atkreipė SNCB dėmesį į tokią riziką 2004 m. pabaigoje ir savo nuomonę dėl rizikos patvirtino raštu. |
| --- | --- |

(107)

Prancūzijos advokatai Grand, Auzas et Associés atkreipė SNCB dėmesį į tokią riziką 2004 m. pabaigoje ir savo nuomonę dėl rizikos patvirtino raštu.

| (108) | Lygiai taip pat kontora Linklaters nurodė Belgijos valdžios institucijoms, kad jei „[...] (62) [...]“ (63). |
| --- | --- |

(108)

Lygiai taip pat kontora Linklaters nurodė Belgijos valdžios institucijoms, kad jei „[...] (62) [...]“ (63).

| (109) | Jei SNCB [...], Belgijos valdžios institucijų nuomone ji būtų turėjusi bent jau finansuoti socialinį planą 1300 likusių darbuotojų atžvilgiu, tai yra [...] mln. eurų, ir atlyginti ABX Prancūzijos padalinio kreditoriams (8 milijonus eurų nekilnojamojo turto kreditoriams ir 6 milijonus eurų kitiems kreditoriams). |
| --- | --- |

(109)

Jei SNCB [...], Belgijos valdžios institucijų nuomone ji būtų turėjusi bent jau finansuoti socialinį planą 1300 likusių darbuotojų atžvilgiu, tai yra [...] mln. eurų, ir atlyginti ABX Prancūzijos padalinio kreditoriams (8 milijonus eurų nekilnojamojo turto kreditoriams ir 6 milijonus eurų kitiems kreditoriams).

| (110) | Sumažėjusi ABX grupės vertė praradus klientų (112 mln. eurų): Belgijos valdžios institucijos laikosi nuomonės, kad road domestic veiklos Prancūzijoje teisminis likvidavimas būtų stipriai ir ilgam pakenkęs grupės įvaizdžiui ir reputacijai ir būtų buvęs visai grupei žalingo klientų praradimo priežastimi. Jų apskaičiuotas prarastos ABX grupės vertės dydis pateikiamas lentelėje toliau.
  Belgijos valdžios institucijų nuomone, apyvartos sumažėjimą iš dalies kompensuotų tai, kad iškart dingtų tiesioginės transporto sąnaudos. Tačiau netiesioginės sąnaudos (struktūriniai kaštai) mažėtų tik laipsniškai (proporcingai mažinant darbo vietų pagal sumažėjusią veiklos apimtį) trejus metus, kol padėtis taptų tokia, kokia buvo iki teisminio likvidavimo. Taigi klientūros praradimo poveikis veiklos rezultatui (EBIT) būtų maksimalus pirmaisiais metais ir mažėtų kitus dvejus metus, kol būtų sugrįžta į buvusią iki teisminio likvidavimo padėtį.
  Grupės vertės mažėjimas dėl sumažėjusių veiklos apimčių po teisminio ABX LOGISTICS-FranceSA











  Miljonais eurų, pagal 2004 m. pab. turimas prognozes | 2005 | 2006 | 2007 | Iš viso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prancūzijoje |
| Road International, Prancūzija |
| | Apskaityta bendroji marža | [...] | [...] | [...] | |
| | Prarasta klientų, % | 30 % | 15 % | 7,5 % | |
| | Prognozuojamas EBIT sumažėjimas | [...] | [...] | [...] | 8,8 |
| Air&Sea, Prancūzija |
| | Apskaityta bendroji marža | [...] | [...] | [...] | |
| | Prarasta klientų, % | 10 % | 6 % | 2 % | |
| | Prognozuojamas EBIT sumažėjimas | [...] | [...] | [...] | 3,1 |
| Ne Prancūzijoje |
| Road, Vokietija | |
| | Apskaityta bendroji marža | [...] | [...] | [...] | |
| | Prarasta klientų, % | 30 % | 15 % | 7,5 % | |
| | Prognozuojamas EBIT sumažėjimas | [...] | [...] | [...] | 46,7 |
| Air&Sea, Vokietija | |
| | Apskaityta bendroji marža | [...] | [...] | [...] | |
| | Prarasta klientų, % | 5 % | 3 % | 1 % | |
| | Prognozuojamas EBIT sumažėjimas | [...] | [...] | [...] | 3,1 |
| Road Domestic, Nyderlandai | |
| | Apskaityta bendroji marža | [...] | [...] | [...] | |
| | Prarasta klientų, % | 30 % | 15 % | 7,5 % | |
| | Prognozuojamas EBIT sumažėjimas | [...] | [...] | [...] | 3,3 |
| Road Domestic, Belgija | |
| | Apskaityta bendroji marža | [...] | [...] | [...] | |
| | Prarasta klientų, % | 30 % | 15 % | 7,5 % | |
| | Prognozuojamas EBIT sumažėjimas | [...] | [...] | [...] | 16,5 |
| Kitos šalys ir produktai | |
| | Apskaityta bendroji marža | [...] | [...] | [...] | |
| | Prarasta klientų, % | 5 % | 3 % | 1 % | |
| | Prognozuojamas EBIT sumažėjimas | [...] | [...] | [...] | 25,2 |
| Iš viso |
| | Apskaityta bendroji marža | 455,6 | 489,7 | 519,7 | |
| | Prarasta klientų, % | 14 % | 7 % | 3 % | |
| | Prognozuojamas EBIT sumažėjimas | 61,6 | 34,4 | 16,4 | 112,4 |

(110)

Sumažėjusi ABX grupės vertė praradus klientų (112 mln. eurų): Belgijos valdžios institucijos laikosi nuomonės, kad road domestic veiklos Prancūzijoje teisminis likvidavimas būtų stipriai ir ilgam pakenkęs grupės įvaizdžiui ir reputacijai ir būtų buvęs visai grupei žalingo klientų praradimo priežastimi. Jų apskaičiuotas prarastos ABX grupės vertės dydis pateikiamas lentelėje toliau.

Belgijos valdžios institucijų nuomone, apyvartos sumažėjimą iš dalies kompensuotų tai, kad iškart dingtų tiesioginės transporto sąnaudos. Tačiau netiesioginės sąnaudos (struktūriniai kaštai) mažėtų tik laipsniškai (proporcingai mažinant darbo vietų pagal sumažėjusią veiklos apimtį) trejus metus, kol padėtis taptų tokia, kokia buvo iki teisminio likvidavimo. Taigi klientūros praradimo poveikis veiklos rezultatui (EBIT) būtų maksimalus pirmaisiais metais ir mažėtų kitus dvejus metus, kol būtų sugrįžta į buvusią iki teisminio likvidavimo padėtį.

Grupės vertės mažėjimas dėl sumažėjusių veiklos apimčių po teisminio ABX LOGISTICS-FranceSA

Miljonais eurų, pagal 2004 m. pab. turimas prognozes

2005

2006

2007

Iš viso

Prancūzijoje

Road International, Prancūzija

Apskaityta bendroji marža

[...]

[...]

[...]

Prarasta klientų, %

30 %

15 %

7,5 %

Prognozuojamas EBIT sumažėjimas

[...]

[...]

[...]

8,8

Air&Sea, Prancūzija

Apskaityta bendroji marža

[...]

[...]

[...]

Prarasta klientų, %

10 %

6 %

2 %

Prognozuojamas EBIT sumažėjimas

[...]

[...]

[...]

3,1

Ne Prancūzijoje

Road, Vokietija

Apskaityta bendroji marža

[...]

[...]

[...]

Prarasta klientų, %

30 %

15 %

7,5 %

Prognozuojamas EBIT sumažėjimas

[...]

[...]

[...]

46,7

Air&Sea, Vokietija

Apskaityta bendroji marža

[...]

[...]

[...]

Prarasta klientų, %

5 %

3 %

1 %

Prognozuojamas EBIT sumažėjimas

[...]

[...]

[...]

3,1

Road Domestic, Nyderlandai

Apskaityta bendroji marža

[...]

[...]

[...]

Prarasta klientų, %

30 %

15 %

7,5 %

Prognozuojamas EBIT sumažėjimas

[...]

[...]

[...]

3,3

Road Domestic, Belgija

Apskaityta bendroji marža

[...]

[...]

[...]

Prarasta klientų, %

30 %

15 %

7,5 %

Prognozuojamas EBIT sumažėjimas

[...]

[...]

[...]

16,5

Kitos šalys ir produktai

Apskaityta bendroji marža

[...]

[...]

[...]

Prarasta klientų, %

5 %

3 %

1 %

Prognozuojamas EBIT sumažėjimas

[...]

[...]

[...]

25,2

Iš viso

Apskaityta bendroji marža

455,6

489,7

519,7

Prarasta klientų, %

14 %

7 %

3 %

Prognozuojamas EBIT sumažėjimas

61,6

34,4

16,4

112,4

| (111) | Šiuo klausimu Belgijos valdžios institucijos taip pat pažymėjo, kad Europos Bendrijų teisingumo teismo nuomone, „reikia (...) pripažinti, kad motininė bendrovė taip pat gali tam tikrą apibrėžtą laiką dengti vieno savo filialų nuostolius, kad sudarytų šiam galimybę nutraukti veiklą palankiausiomis sąlygomis. Tokie sprendimai gali būti grindžiami ne tik tikimybe gauti netiesioginės materialinės naudos, bet ir kitais motyvais, pavyzdžiui, noru išsaugoti grupės prekės ženklo įvaizdį arba perorientuoti savo veiklą“
   (64). |
| --- | --- |

(111)

Šiuo klausimu Belgijos valdžios institucijos taip pat pažymėjo, kad Europos Bendrijų teisingumo teismo nuomone, „reikia (...) pripažinti, kad motininė bendrovė taip pat gali tam tikrą apibrėžtą laiką dengti vieno savo filialų nuostolius, kad sudarytų šiam galimybę nutraukti veiklą palankiausiomis sąlygomis. Tokie sprendimai gali būti grindžiami ne tik tikimybe gauti netiesioginės materialinės naudos, bet ir kitais motyvais, pavyzdžiui, noru išsaugoti grupės prekės ženklo įvaizdį arba perorientuoti savo veiklą“
   (64).

| (112) | Perteklinių darbo vietų mažinimo dėl sumažėjusios veiklos apimties kaštai ([...] mln. eurų): Kaip minėta anksčiau, Belgijos valdžios institucijos rėmėsi prielaida, kad netiesioginiai kaštai būtų mažinami laipsniškai, trejus metus mažinant darbo vietų, kol būtų sugrąžinta pusiausvyra. Belgijos valdžios institucijų vertinimu, būtų atleista 1 000 darbuotojų (arba maždaug 550 asmenų Vokietijoje, 200 Prancūzijoje, 100 Belgijoje ir 200 kitose pasaulio šalyse). |
| --- | --- |

(112)

Perteklinių darbo vietų mažinimo dėl sumažėjusios veiklos apimties kaštai ([...] mln. eurų): Kaip minėta anksčiau, Belgijos valdžios institucijos rėmėsi prielaida, kad netiesioginiai kaštai būtų mažinami laipsniškai, trejus metus mažinant darbo vietų, kol būtų sugrąžinta pusiausvyra. Belgijos valdžios institucijų vertinimu, būtų atleista 1 000 darbuotojų (arba maždaug 550 asmenų Vokietijoje, 200 Prancūzijoje, 100 Belgijoje ir 200 kitose pasaulio šalyse).

| (113) | Poveikis ABX grupės apyvartinių lėšų poreikiui (45 mln. eurų): Belgijos valdžios institucijos tvirtina, kad grupės teisminio likvidavimo scenarijus būtų sukėlęs didžiulį tiekėjų, siekiančių susiderėti dėl naujų sąskaitų apmokėjimo terminų, spaudimą likusiems grupės padaliniams (pvz., dėl reikalavimo mokėti iš karto užuot apmokėjus per 30 dienų mėnesio gale). Jų skaičiavimais, 7 dienomis sutrumpėjus vidutiniam atsiskaitymo su tiekėjais terminui, reikėtų nedelsiant išlaisvinti apie 45 mln. eurų grynųjų pinigų. |
| --- | --- |

(113)

Poveikis ABX grupės apyvartinių lėšų poreikiui (45 mln. eurų): Belgijos valdžios institucijos tvirtina, kad grupės teisminio likvidavimo scenarijus būtų sukėlęs didžiulį tiekėjų, siekiančių susiderėti dėl naujų sąskaitų apmokėjimo terminų, spaudimą likusiems grupės padaliniams (pvz., dėl reikalavimo mokėti iš karto užuot apmokėjus per 30 dienų mėnesio gale). Jų skaičiavimais, 7 dienomis sutrumpėjus vidutiniam atsiskaitymo su tiekėjais terminui, reikėtų nedelsiant išlaisvinti apie 45 mln. eurų grynųjų pinigų.

| (114) | Poveikis vidutinėms SNCB ir ABX LOGISTICS Worldwide finansavimo sąnaudoms (14 + 7 mln. eurų): Belgijos valdžios institucijų nuomone, vidutinės SNCB ir ABX LOGISTICS finansavimo sąnaudos atitinkamuose bankuose galėtų išaugti vienam jų filialų tapus nemokiam. Potencialus ABX LOGISTICS bankinio įsiskolinimo (maždaug 240 mln. eurų) finansavimo padidėjimas vertinamas 100 bazinių punktų (1 %), o SNCB bankinio įsiskolinimo (maždaug 900 mln. eurų) – 50 bazinių punktų, jo Belgijos vyriausybė nepadengė. Darydamos prielaidą, kad šias papildomos sąnaudos galėtų atsipirkti per trejus metus, Belgijos valdžios institucijos pažymi, jog tada SNCB įsiskolinimo finansavimo papildomos sąnaudos sudarytų 14 mln. eurų, o ABX LOGISTICS skolos finansavimo papildomos sąnaudos – apie 7 mln. eurų. |
| --- | --- |

(114)

Poveikis vidutinėms SNCB ir ABX LOGISTICS Worldwide finansavimo sąnaudoms (14 + 7 mln. eurų): Belgijos valdžios institucijų nuomone, vidutinės SNCB ir ABX LOGISTICS finansavimo sąnaudos atitinkamuose bankuose galėtų išaugti vienam jų filialų tapus nemokiam. Potencialus ABX LOGISTICS bankinio įsiskolinimo (maždaug 240 mln. eurų) finansavimo padidėjimas vertinamas 100 bazinių punktų (1 %), o SNCB bankinio įsiskolinimo (maždaug 900 mln. eurų) – 50 bazinių punktų, jo Belgijos vyriausybė nepadengė. Darydamos prielaidą, kad šias papildomos sąnaudos galėtų atsipirkti per trejus metus, Belgijos valdžios institucijos pažymi, jog tada SNCB įsiskolinimo finansavimo papildomos sąnaudos sudarytų 14 mln. eurų, o ABX LOGISTICS skolos finansavimo papildomos sąnaudos – apie 7 mln. eurų.

3.4.3.   Kitos Belgijos valdžios institucijų pateiktos pastabos

| (115) | Papildydamos įvairių scenarijų sąnaudų palyginimą, Belgijos valdžios institucijos pažymi, kad, kai kalbama apie veiklos pardavimą arba jos nutraukimą, investuotojai atsižvelgia ir į kitus veiksnius. |
| --- | --- |

(115)

Papildydamos įvairių scenarijų sąnaudų palyginimą, Belgijos valdžios institucijos pažymi, kad, kai kalbama apie veiklos pardavimą arba jos nutraukimą, investuotojai atsižvelgia ir į kitus veiksnius.

| (116) | Taigi, jų manymu, bankrotas galėtų sukelti socialinių problemų, dėl kurių būtų blokuojama ABX LOGISTICS veikla su likvidavimu nesusijusiuose padaliniuose (tarptautiniuose), o tai turėtų įtakos srautams į kitas valstybes, gal net SNCB srautams. Tokioje padėtyje atsidūrusi privati bendrovė, Belgijos valdžios institucijų nuomone, taip pat atsižvelgtų į analogišką labai svarbią riziką ir rinktųsi savanoriško likvidavimo scenarijų. |
| --- | --- |

(116)

Taigi, jų manymu, bankrotas galėtų sukelti socialinių problemų, dėl kurių būtų blokuojama ABX LOGISTICS veikla su likvidavimu nesusijusiuose padaliniuose (tarptautiniuose), o tai turėtų įtakos srautams į kitas valstybes, gal net SNCB srautams. Tokioje padėtyje atsidūrusi privati bendrovė, Belgijos valdžios institucijų nuomone, taip pat atsižvelgtų į analogišką labai svarbią riziką ir rinktųsi savanoriško likvidavimo scenarijų.

| (117) | Apskritai, Belgijos valdžios institucijų nuomone, „klaidinga manyti, kad privatus – geriausia europietis ir SNCB dydžio – investuotojas būtinai rinktųsi priverstinio likvidavimo scenarijų, jei pastarasis būtų pigesnis nei savanoriškas likvidavimas. Kitos privačios bendrovės, beje, tokiomis sąlygomis rinkosi“ savanoriško likvidavimo kelią ir finansavo socialinį planą, skirtą veiklos nutraukimo paliestam personalui
   (65). Pagal Belgijos valdžios institucijų užsakymu socialinės teisės srityje dirbančių advokatų kontoros (Claeys & Engels) atliktą tyrimą, galima pateikti ne vieną neseną pavyzdį privačių bendrovių, pasirinkusių tokį veikimo būdą. |
| --- | --- |

(117)

Apskritai, Belgijos valdžios institucijų nuomone, „klaidinga manyti, kad privatus – geriausia europietis ir SNCB dydžio – investuotojas būtinai rinktųsi priverstinio likvidavimo scenarijų, jei pastarasis būtų pigesnis nei savanoriškas likvidavimas. Kitos privačios bendrovės, beje, tokiomis sąlygomis rinkosi“ savanoriško likvidavimo kelią ir finansavo socialinį planą, skirtą veiklos nutraukimo paliestam personalui
   (65). Pagal Belgijos valdžios institucijų užsakymu socialinės teisės srityje dirbančių advokatų kontoros (Claeys & Engels) atliktą tyrimą, galima pateikti ne vieną neseną pavyzdį privačių bendrovių, pasirinkusių tokį veikimo būdą.

| (118) | Be to, Belgijos valdžios institucijos pažymi, kad privati bendrovė TNT, nusprendusi atsisakyti deficitiniais tapusių nacionalinio transporto sektorių ir dalies veiklos contract logistics srityje Prancūzijoje, ėmėsi tų pačių veiksmų kaip SNCB, užuot ėmusis savanoriško ar teisminio jų likvidavimo (66). |
| --- | --- |

(118)

Be to, Belgijos valdžios institucijos pažymi, kad privati bendrovė TNT, nusprendusi atsisakyti deficitiniais tapusių nacionalinio transporto sektorių ir dalies veiklos contract logistics srityje Prancūzijoje, ėmėsi tų pačių veiksmų kaip SNCB, užuot ėmusis savanoriško ar teisminio jų likvidavimo (66).

| (119) | Galiausiai Belgijos valdžios institucijos cituoja Komisijos 2005 m. kovo mėn. komunikatą dėl įmonių restruktūrizavimo, kuriame būtent nurodoma, kad „norint išsaugoti socialinę sanglaudą, kuria yra paremtas Europos socialinis modelis, reikia sukurti atraminę politiką, skatinančią socialinių sąnaudų mažinimą ir alternatyvių darbo vietų bei pajamų šaltinių paiešką. (...) Dažnai įmonių restruktūrizavimas vertinamas neigiamai, kadangi labai dažnai pabrėžiamas jo tiesioginis poveikis užimtumui ir darbo sąlygoms. (...). Taigi reikia taip reaguoti į pokyčius, kad kuo trumpiau ir kuo mažiau jaustųsi jų poveikis užimtumui ir darbo sąlygoms“
   (67). |
| --- | --- |

(119)

Galiausiai Belgijos valdžios institucijos cituoja Komisijos 2005 m. kovo mėn. komunikatą dėl įmonių restruktūrizavimo, kuriame būtent nurodoma, kad „norint išsaugoti socialinę sanglaudą, kuria yra paremtas Europos socialinis modelis, reikia sukurti atraminę politiką, skatinančią socialinių sąnaudų mažinimą ir alternatyvių darbo vietų bei pajamų šaltinių paiešką. (...) Dažnai įmonių restruktūrizavimas vertinamas neigiamai, kadangi labai dažnai pabrėžiamas jo tiesioginis poveikis užimtumui ir darbo sąlygoms. (...). Taigi reikia taip reaguoti į pokyčius, kad kuo trumpiau ir kuo mažiau jaustųsi jų poveikis užimtumui ir darbo sąlygoms“
   (67).

| (120) | Darydamos išvadą Belgijos valdžios institucijos pažymi, kad ĮPD scenarijų SNCB pasirinko dėl šių priežasčių:






  (a) | Daug mažiau, nei teisminio ar savanoriško, likvidavimo atvejais sąnaudų ir rizikos, |
| --- | --- | --- |

(120)

Darydamos išvadą Belgijos valdžios institucijos pažymi, kad ĮPD scenarijų SNCB pasirinko dėl šių priežasčių:

(a)

Daug mažiau, nei teisminio ar savanoriško, likvidavimo atvejais sąnaudų ir rizikos,

| (b) | Ne toks ryškus poveikis ABX LOGISTICS Worldwide grupės įvaizdžiui ir vertei, |
| --- | --- |

(b)

Ne toks ryškus poveikis ABX LOGISTICS Worldwide grupės įvaizdžiui ir vertei,

| (c) | Labiau priimtinos socialinės pasekmės (išsaugoma 1 300 darbo vietų Prancūzijoje naujoje privačioje įmonėje Cool Jet), |
| --- | --- |

(c)

Labiau priimtinos socialinės pasekmės (išsaugoma 1 300 darbo vietų Prancūzijoje naujoje privačioje įmonėje Cool Jet),

| (d) | Socialinė SNCB, kaip ir bet kurios kitos tokio dydžio Europos bendrovės, atsakomybė su tiekėjais ir kreditoriais elgtis atsakingai. |
| --- | --- |

(d)

Socialinė SNCB, kaip ir bet kurios kitos tokio dydžio Europos bendrovės, atsakomybė su tiekėjais ir kreditoriais elgtis atsakingai.

3.5.   ABX tinklo mažinimas

| (121) | Restruktūrizuojant ABX grupę smarkiai sumažėjo krovinių ekspedicijos (freight forwarding) veiklos pajėgumai. Šios veiklos pajėgumai matuojami remiantis šiais rodikliais: apskaityta apyvarta, įmonių skaičiumi, sandėliavimo plotu arba darbuotojų skaičiumi. |
| --- | --- |

(121)

Restruktūrizuojant ABX grupę smarkiai sumažėjo krovinių ekspedicijos (freight forwarding) veiklos pajėgumai. Šios veiklos pajėgumai matuojami remiantis šiais rodikliais: apskaityta apyvarta, įmonių skaičiumi, sandėliavimo plotu arba darbuotojų skaičiumi.

| (122) | Belgijos valdžios institucijos pažymi, kad veiklos restruktūrizavimo priemonių, pritaikytų visai ABX-WW grupei, visuma smarkiai viršija iš pradžių numatytas priemones.
  Pagal pradinį planą buvo numatyta parduoti 3 filialus, sukuriančius 98,5 mln. eurų apyvartos, uždaryti 7 agentūras ir 3 sandėlius Vokietijoje, 4 agentūras Prancūzijoje, 2 agentūras Nyderlanduose, panaikinti 650 visos darbo dienos etatų, įskaitant uždarytąsias agentūras.
  Pajėgumų mažinimo priemonės, apie kurias pranešta 2005 m., leis iki restruktūrizavimo proceso pabaigos uždaryti 176 įstaigas (-31 %), 624 mln. eurų sumažinti apyvartą (-21 %), panaikinti 5827 etatus (-40 %) ir 917 377 m2 sumažinti gamybinį plotą (68) (-54 %).
  Papildomi įsipareigojimai dėl Vokietijos, kuriuos Belgija prisiėmė 2005 m. lapkričio mėn., dar labiau prisidės prie šio mažinimo. |
| --- | --- |

(122)

Belgijos valdžios institucijos pažymi, kad veiklos restruktūrizavimo priemonių, pritaikytų visai ABX-WW grupei, visuma smarkiai viršija iš pradžių numatytas priemones.

Pagal pradinį planą buvo numatyta parduoti 3 filialus, sukuriančius 98,5 mln. eurų apyvartos, uždaryti 7 agentūras ir 3 sandėlius Vokietijoje, 4 agentūras Prancūzijoje, 2 agentūras Nyderlanduose, panaikinti 650 visos darbo dienos etatų, įskaitant uždarytąsias agentūras.

Pajėgumų mažinimo priemonės, apie kurias pranešta 2005 m., leis iki restruktūrizavimo proceso pabaigos uždaryti 176 įstaigas (-31 %), 624 mln. eurų sumažinti apyvartą (-21 %), panaikinti 5827 etatus (-40 %) ir 917 377 m2 sumažinti gamybinį plotą (68) (-54 %).

Papildomi įsipareigojimai dėl Vokietijos, kuriuos Belgija prisiėmė 2005 m. lapkričio mėn., dar labiau prisidės prie šio mažinimo.

| (123) | Belgijos valdžios institucijos pažymi, kad nuo 2002 m. atlikti ir kiti dar neseniai numatyti veiklos apimties mažinimo ir veiklos pardavimo veiksmai yra maksimaliai galimi ir kad dar labiau mažinant būtų suardytas ABX LOGISTICS tinklas. Jų nuomone, tarptautinis tinklas yra ABX ir jos konkurentų strateginės ir komercinės pozicijos pagrindas; tinklo suardymas turėtų sunkių neigiamų padarinių konkurencingai struktūrinei pozicijai grupės rinkoje, jos galimybei įgyvendinti restruktūrizavimo planą ir grupės patrauklumui jos potencialiems partneriams privatizavimo proceso metu.
  Dėl to Belgija pažymi, kad vietinio greitojo pervežimo veiklos atsisakymas Prancūzijoje negali būti pakartotas Vokietijoje; grupei priklausančių Vokietijos ir Nyderlandų bendrovių vidaus ir tarptautinio kelių transporto veiklos sujungimas dėl operacijų ir informatikos sistemų integracijos ir didelio skaičiaus bendrų klientų iš tiesų yra toliau pažengęs nei Prancūzijoje; tokią didesnę integraciją lėmė ne tik Vokietijos rinkos struktūra, bet ir istorinė ABX LOGISTICS raida – tarptautinis ir vidaus rinkos departamentai Prancūzijoje buvo sujungti tik 2003 m. ir tik iš dalies, o Vokietijoje vidaus greitojo pervežimo ir tarptautinės krovinių ekspedicijos kelių transportu veikla buvo vykdoma to paties juridinio vieneto sudėtyje nuo 1996 m. įvykusio bendrovių THL ir Bahntrans (tapusių ABX padaliniu Vokietijoje) susiliejimo.
  Pažymima, kad ir Vokietijoje, ir Nyderlanduose papildomas Road tinklo mažinimas reikštų pasitraukimą iš Vokietijos rinkos palyginti su ABX LOGISTICS įstaigų ir konkurentų įstaigų skaičiais kiekvienoje šių šalių.
  ABX LOGISTICS ir jos pagrindinių konkurentų Vokietijos ir Nyderlandų rinkoje turimų ROAD sektoriaus įstaigų skaičiaus palyginimas (iki papildomų mažinimo įsipareigojimų Vokietijoje) (69)










  Vokietij | | | Nyderlandai | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Schenker/Stinnes | 57' | | DHL/Danzas (Van Gend&Loos) | 17' |
| IDS (Elix) | 37' | | Frans Maas | 13' |
| Dachser | 34' | | Vos Logistics | 10' |
| DHL/Danzas | 32' | | Bosman | 8' |
| ABX LOGISTICS | 30' | | ABX LOGISTICS | 4' |
| Šaltinis: Interneto tinklalapiai, ABX LOGISTICS duomenys |

(123)

Belgijos valdžios institucijos pažymi, kad nuo 2002 m. atlikti ir kiti dar neseniai numatyti veiklos apimties mažinimo ir veiklos pardavimo veiksmai yra maksimaliai galimi ir kad dar labiau mažinant būtų suardytas ABX LOGISTICS tinklas. Jų nuomone, tarptautinis tinklas yra ABX ir jos konkurentų strateginės ir komercinės pozicijos pagrindas; tinklo suardymas turėtų sunkių neigiamų padarinių konkurencingai struktūrinei pozicijai grupės rinkoje, jos galimybei įgyvendinti restruktūrizavimo planą ir grupės patrauklumui jos potencialiems partneriams privatizavimo proceso metu.

Dėl to Belgija pažymi, kad vietinio greitojo pervežimo veiklos atsisakymas Prancūzijoje negali būti pakartotas Vokietijoje; grupei priklausančių Vokietijos ir Nyderlandų bendrovių vidaus ir tarptautinio kelių transporto veiklos sujungimas dėl operacijų ir informatikos sistemų integracijos ir didelio skaičiaus bendrų klientų iš tiesų yra toliau pažengęs nei Prancūzijoje; tokią didesnę integraciją lėmė ne tik Vokietijos rinkos struktūra, bet ir istorinė ABX LOGISTICS raida – tarptautinis ir vidaus rinkos departamentai Prancūzijoje buvo sujungti tik 2003 m. ir tik iš dalies, o Vokietijoje vidaus greitojo pervežimo ir tarptautinės krovinių ekspedicijos kelių transportu veikla buvo vykdoma to paties juridinio vieneto sudėtyje nuo 1996 m. įvykusio bendrovių THL ir Bahntrans (tapusių ABX padaliniu Vokietijoje) susiliejimo.

Pažymima, kad ir Vokietijoje, ir Nyderlanduose papildomas Road tinklo mažinimas reikštų pasitraukimą iš Vokietijos rinkos palyginti su ABX LOGISTICS įstaigų ir konkurentų įstaigų skaičiais kiekvienoje šių šalių.

ABX LOGISTICS ir jos pagrindinių konkurentų Vokietijos ir Nyderlandų rinkoje turimų ROAD sektoriaus įstaigų skaičiaus palyginimas (iki papildomų mažinimo įsipareigojimų Vokietijoje) (69)

Vokietij

Nyderlandai

Schenker/Stinnes

57'

DHL/Danzas (Van Gend&Loos)

17'

IDS (Elix)

37'

Frans Maas

13'

Dachser

34'

Vos Logistics

10'

DHL/Danzas

32'

Bosman

8'

ABX LOGISTICS

30'

ABX LOGISTICS

4'

Šaltinis: Interneto tinklalapiai, ABX LOGISTICS duomenys

Belgija pažymi, kad šis veiklos atsisakymo procesas vyksta tuo metu, kai pagrindiniai ABX konkurentai vykdo greitojo pervežimo arba grupavimo bendrovių pirkimus, ypač Vokietijoje, siekdami išplėtoti savo vidaus greitojo pervežimo tinklus šioje šalyje.

3.6.   2002 m. SNCB suteiktos paskolos ABX

| (124) | SNCB suteikė paskolų įvairiems ABX filialams.
  Atitinkamai 2002 m. balandžio ir.5.mėn. SNCB suteikė savo filialui Belgijoje ABX LOGISTICS group NV tris 50 mln. eurų, 10 mln. eurų ir 29 mln. eurų paskolas už kintamą palūkanų normą. Belgijos valdžios institucijos pažymi, kad vidutinė šių paskolų palūkanų norma yra atitinkamai [...] %, [...] % ir [...] %.
  2004 m. birželio 30 d. šios SNCB šias paskolas perėmė ir skyrė tiesiogiai ABX Vokietijos padaliniui, ABX Nyderlandų padaliniui ir ABX Prancūzijos padaliniui už atitinkamas [...] %, [...] % ir [...] % palūkanas. |
| --- | --- |

(124)

SNCB suteikė paskolų įvairiems ABX filialams.

Atitinkamai 2002 m. balandžio ir.5.mėn. SNCB suteikė savo filialui Belgijoje ABX LOGISTICS group NV tris 50 mln. eurų, 10 mln. eurų ir 29 mln. eurų paskolas už kintamą palūkanų normą. Belgijos valdžios institucijos pažymi, kad vidutinė šių paskolų palūkanų norma yra atitinkamai [...] %, [...] % ir [...] %.

2004 m. birželio 30 d. šios SNCB šias paskolas perėmė ir skyrė tiesiogiai ABX Vokietijos padaliniui, ABX Nyderlandų padaliniui ir ABX Prancūzijos padaliniui už atitinkamas [...] %, [...] % ir [...] % palūkanas.

3.7.   ABX-WW privatizavimas

| (125) | Belgijos valdžios institucijų teigimu, „SNCB patvirtino norinti privatizuoti ABX LOGISTICS Worldwide per šešis mėnesius po Komisijos sprendimo, pritariančio restruktūrizavimo planui. (...) 2005 m. kovo 22 d. SNCB Holding su potencialiu pirkėju sudarė ir pasirašė įpareigojantį preliminarų susitarimą (Term sheet). Tačiau susitarimas galioja su viena sąlyga, kad Komisija priims teigiamą sprendimą, leidžiantį vykdyti restruktūrizavimo planą.“ (70) |
| --- | --- |

(125)

Belgijos valdžios institucijų teigimu, „SNCB patvirtino norinti privatizuoti ABX LOGISTICS Worldwide per šešis mėnesius po Komisijos sprendimo, pritariančio restruktūrizavimo planui. (...) 2005 m. kovo 22 d. SNCB Holding su potencialiu pirkėju sudarė ir pasirašė įpareigojantį preliminarų susitarimą (Term sheet). Tačiau susitarimas galioja su viena sąlyga, kad Komisija priims teigiamą sprendimą, leidžiantį vykdyti restruktūrizavimo planą.“ (70)

| (126) | Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad po SNCB priimto sprendimo restruktūrizuoti ir parduoti ABX ši bendrovė pradėjo derybas su įvairiais potencialiais pirkėjais. Dėl to SNCB įgaliojo ABX-WW ir bendrovę Petercam jai atstovauti šio pardavimo klausimu. |
| --- | --- |

(126)

Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad po SNCB priimto sprendimo restruktūrizuoti ir parduoti ABX ši bendrovė pradėjo derybas su įvairiais potencialiais pirkėjais. Dėl to SNCB įgaliojo ABX-WW ir bendrovę Petercam jai atstovauti šio pardavimo klausimu.

| (127) | Nuo 2003 m. birželio ABX-WW pardėjo preliminarius pokalbius su pirmuoju partneriu, pramonine grupe. 2004 m. kovo ir.6.mėn. buvo sudarytas susitarimo protokolo (memorandum of understanding) projektas. 2004 m. birželio–rugpjūčio mėn. derybos buvo sustabdytos dėl priežasčių, susijusių su šiuo pirmuoju potencialiu partneriu. |
| --- | --- |

(127)

Nuo 2003 m. birželio ABX-WW pardėjo preliminarius pokalbius su pirmuoju partneriu, pramonine grupe. 2004 m. kovo ir.6.mėn. buvo sudarytas susitarimo protokolo (memorandum of understanding) projektas. 2004 m. birželio–rugpjūčio mėn. derybos buvo sustabdytos dėl priežasčių, susijusių su šiuo pirmuoju potencialiu partneriu.

| (128) | 2004 m. birželio mėn. ABX-WW užmezgė ryšius su antruoju pramoniniu partneriu. Tačiau 2004 m. rugsėjo mėn. šis antrasis potencialus partneris pareiškė galutinai nutraukiąs derybas su ABX-WW. |
| --- | --- |

(128)

2004 m. birželio mėn. ABX-WW užmezgė ryšius su antruoju pramoniniu partneriu. Tačiau 2004 m. rugsėjo mėn. šis antrasis potencialus partneris pareiškė galutinai nutraukiąs derybas su ABX-WW.

| (129) | 2004 m. rugpjūčio mėn. pabaigoje buvo pradėta derėtis su trečiuoju potencialiu partneriu, kita pramonine grupe. Tačiau šios derybos nutrūko pasirašius vertingus susitarimus su ketvirtuoju partneriu, 2004 m. lapkričio mėn. pateikusiu SNCB anksčiau minėtą įpareigojantį pasiūlymą perpirkti ABX-WW. Su šiuo kandidatu, toliau vadinamu Yvan, 2005 m. kovo mėn. SNCB pasirašė minėtą pirkimo susitarimą ir ketinimų protokolą (Term Sheet). |
| --- | --- |

(129)

2004 m. rugpjūčio mėn. pabaigoje buvo pradėta derėtis su trečiuoju potencialiu partneriu, kita pramonine grupe. Tačiau šios derybos nutrūko pasirašius vertingus susitarimus su ketvirtuoju partneriu, 2004 m. lapkričio mėn. pateikusiu SNCB anksčiau minėtą įpareigojantį pasiūlymą perpirkti ABX-WW. Su šiuo kandidatu, toliau vadinamu Yvan, 2005 m. kovo mėn. SNCB pasirašė minėtą pirkimo susitarimą ir ketinimų protokolą (Term Sheet).

| (130) | Pagal šį ketinimų protokolą (Term sheet) Yvan įsipareigojo, su sąlyga, kad bus gautas palankus Komisijos sprendimas, investuoti [nuo 60 iki 150(**)] mln. eurų, iš jų [...] mln. eurų – apmokėti SNCB Holding už ABX LOGISTICS Worldwide akcijas. Likusi Yvan investicijos dalis bus panaudota taip:






  (a) | [...] mln. eurų padengti SNCB garantiją pastatui [...] pagal back-to-back principą (skolinimo ir skolinimosi); |
| --- | --- | --- |

(130)

Pagal šį ketinimų protokolą (Term sheet) Yvan įsipareigojo, su sąlyga, kad bus gautas palankus Komisijos sprendimas, investuoti [nuo 60 iki 150(**)] mln. eurų, iš jų [...] mln. eurų – apmokėti SNCB Holding už ABX LOGISTICS Worldwide akcijas. Likusi Yvan investicijos dalis bus panaudota taip:

(a)

[...] mln. eurų padengti SNCB garantiją pastatui [...] pagal back-to-back principą (skolinimo ir skolinimosi);

| (b) | [...] mln. eurų ABX LOGISTICS Worldwide subordinuotos paskolos forma, finansuoti:






  — | transakcijos kaštus, įskaitant ir Yvan bei jo strateginių, juridinių ir finansinių patarėjų sąnaudas. Šios sąnaudos vertinamos nuo [...] iki [...] mln. eurų. |
| --- | --- | --- |

(b)

[...] mln. eurų ABX LOGISTICS Worldwide subordinuotos paskolos forma, finansuoti:

—

transakcijos kaštus, įskaitant ir Yvan bei jo strateginių, juridinių ir finansinių patarėjų sąnaudas. Šios sąnaudos vertinamos nuo [...] iki [...] mln. eurų.

| — | finansinius poreikius, susijusius su tuo, kad pasikeitus akcininkui kai kurios finansinės institucijos gali atsiimti arba panaudoti galimas garantijas. [...] mln. eurų balansas išskaičiavus transakcijos kaštus, tai yra nuo [...] iki [...] mln. eurų suma skiriama padengti dėl šių atsisakymų didėjantį lėšų poreikį. |
| --- | --- |

—

finansinius poreikius, susijusius su tuo, kad pasikeitus akcininkui kai kurios finansinės institucijos gali atsiimti arba panaudoti galimas garantijas. [...] mln. eurų balansas išskaičiavus transakcijos kaštus, tai yra nuo [...] iki [...] mln. eurų suma skiriama padengti dėl šių atsisakymų didėjantį lėšų poreikį.

| (131) | Pagal ketinimų protokolą (Term Sheet), su išlyga, kad bus laikomasi įprastinių pardavimo sąlygų ir atliktas auditas (due diligence), Yvan ir SNCB bus įpareigotos pradėti ABX grupės pardavimą, kai tik suspenduojanti sąlyga dėl Komisijos sprendimo, bus patenkinta.
  Jei ši sąlyga nebūtų patenkinta, Yvan ir SNCB galėtų, susidarius tam tikroms aplinkybėms, nebebūti saistomi pardavimo susitarimo. |
| --- | --- |

(131)

Pagal ketinimų protokolą (Term Sheet), su išlyga, kad bus laikomasi įprastinių pardavimo sąlygų ir atliktas auditas (due diligence), Yvan ir SNCB bus įpareigotos pradėti ABX grupės pardavimą, kai tik suspenduojanti sąlyga dėl Komisijos sprendimo, bus patenkinta.

Jei ši sąlyga nebūtų patenkinta, Yvan ir SNCB galėtų, susidarius tam tikroms aplinkybėms, nebebūti saistomi pardavimo susitarimo.

| (132) | Galiausiai Belgijos valdžios institucijos pažymėjo, kad „privatizavus ABX-WW, SNCB bus atpalaiduota nuo visų įsipareigojimų, iš skyrus balansą, garantijas ir patikinimo laiškus. [...] Patikinimo laiškai praras prasmę ir nebebus rašomi, kai tik Komisija duos leidimą finansinėms Vokietijos filialo kapitalo didinimo priemonėms bei jos bus įgyvendintos“
   (71). |
| --- | --- |

(132)

Galiausiai Belgijos valdžios institucijos pažymėjo, kad „privatizavus ABX-WW, SNCB bus atpalaiduota nuo visų įsipareigojimų, iš skyrus balansą, garantijas ir patikinimo laiškus. [...] Patikinimo laiškai praras prasmę ir nebebus rašomi, kai tik Komisija duos leidimą finansinėms Vokietijos filialo kapitalo didinimo priemonėms bei jos bus įgyvendintos“
   (71).

4.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

4.1.   Procedūros pradžia

| (133) | Atsižvelgdamos į bylos aplinkybes, ypač į procedūros pradžios pranešime Komisijos pateiktas išvadas, šios suinteresuotosios šalys atskirai ir nepriklausomai pateikė šias pastabas. |
| --- | --- |

(133)

Atsižvelgdamos į bylos aplinkybes, ypač į procedūros pradžios pranešime Komisijos pateiktas išvadas, šios suinteresuotosios šalys atskirai ir nepriklausomai pateikė šias pastabas.

| (134) | Visų pirma pateikiami pirmosios trečiųjų suinteresuotųjų šalių grupės argumentai, tai yra: 1. Verein zur Förderung des Wettbewerbs und lauteren Verhaltens im Speditions- Logistik- und Transportgewerbe E.V. Köln, 2. H.A.L.T.E., 3. Ziegler, 4. Freshfields, Bruckhaus, Deringer (kaip Deutschen Post AG įgaliotasis atstovas) 5. De Beroepsorganisatie van de Vlaamse Goederentransport Ondernemers en Logistieke Dienstverleners (SAV); jų pastabos išskaidytos ir reziumuojamos toliau (72). |
| --- | --- |

(134)

Visų pirma pateikiami pirmosios trečiųjų suinteresuotųjų šalių grupės argumentai, tai yra: 1. Verein zur Förderung des Wettbewerbs und lauteren Verhaltens im Speditions- Logistik- und Transportgewerbe E.V. Köln, 2. H.A.L.T.E., 3. Ziegler, 4. Freshfields, Bruckhaus, Deringer (kaip Deutschen Post AG įgaliotasis atstovas) 5. De Beroepsorganisatie van de Vlaamse Goederentransport Ondernemers en Logistieke Dienstverleners (SAV); jų pastabos išskaidytos ir reziumuojamos toliau (72).

| (135) | Dėl restruktūrizavimo plano: Suinteresuotosios šalys pabrėžia esmines pradinio ABX pateikto restruktūrizavimo plano silpnąsias vietas. Teiginys, kad atitinkami juridiniai vienetai gali gauti restruktūrizavimo pagalbą, nes bent ekonominiu požiūriu jie priklauso įmonių grupei, kuri turėtų pajėgti kartu finansuoti numatytąsias priemones, yra ginčytinas. Pabrėžiama, kad restruktūrizavimo pagalbai leidimas gali būti duodamas tik tuomet, kai ji siejama su gyvybingu restruktūrizavimo planu, ilgam laikui grąžinančiu rentabilumą. Suinteresuotosios šalys pritaria procedūros pradžios pranešimo teiginiui, pagal kurį šis planas neužtikrina gyvybingumo dėl nepakankamo finansavimo ir nepakankamų veiklos restruktūrizavimo priemonių. Vadinasi, pritarimas pagalbai, kuri neužtikrina gyvybingumo, iškreiptų konkurenciją ir prieštarautų Bendrijos interesams. |
| --- | --- |

(135)

Dėl restruktūrizavimo plano: Suinteresuotosios šalys pabrėžia esmines pradinio ABX pateikto restruktūrizavimo plano silpnąsias vietas. Teiginys, kad atitinkami juridiniai vienetai gali gauti restruktūrizavimo pagalbą, nes bent ekonominiu požiūriu jie priklauso įmonių grupei, kuri turėtų pajėgti kartu finansuoti numatytąsias priemones, yra ginčytinas. Pabrėžiama, kad restruktūrizavimo pagalbai leidimas gali būti duodamas tik tuomet, kai ji siejama su gyvybingu restruktūrizavimo planu, ilgam laikui grąžinančiu rentabilumą. Suinteresuotosios šalys pritaria procedūros pradžios pranešimo teiginiui, pagal kurį šis planas neužtikrina gyvybingumo dėl nepakankamo finansavimo ir nepakankamų veiklos restruktūrizavimo priemonių. Vadinasi, pritarimas pagalbai, kuri neužtikrina gyvybingumo, iškreiptų konkurenciją ir prieštarautų Bendrijos interesams.

| (136) | Apskritai neišaiškinta nei galimybė sugrąžinti normalų kapitalo rentabilumą, nei tokio pokyčio sąlygos bendro rinkos augimo, rinkos dalių didinimo, produktyvumo ir paslaugų kokybės gerinimo bei klientūros elgsenos pasikeitimo požiūriu. |
| --- | --- |

(136)

Apskritai neišaiškinta nei galimybė sugrąžinti normalų kapitalo rentabilumą, nei tokio pokyčio sąlygos bendro rinkos augimo, rinkos dalių didinimo, produktyvumo ir paslaugų kokybės gerinimo bei klientūros elgsenos pasikeitimo požiūriu.

| (137) | Planuojamos restruktūrizavimo ir racionalizavimo priemonės yra prisitaikymas prie greitojo pervežimo ir logistikos profesijos pokyčių, kurį ABX turėjo atlikti prieš kelerius metus ir kurį kitos sektoriaus įmonės jau yra atlikusios didelių pastangų dėka. Taigi, jei Komisija pritartų planui, tai tik pratęstų jau seniai rinkoje vyraujančią sumaištį ir perkeltų ekonominius sunkumus bendrovėms, jau baigusioms restruktūrizavimą, ypač vidutinio dydžio privataus kapitalo įmonėms, arba net sudarytų kai kurioms jų neįveikiamų sunkumų. |
| --- | --- |

(137)

Planuojamos restruktūrizavimo ir racionalizavimo priemonės yra prisitaikymas prie greitojo pervežimo ir logistikos profesijos pokyčių, kurį ABX turėjo atlikti prieš kelerius metus ir kurį kitos sektoriaus įmonės jau yra atlikusios didelių pastangų dėka. Taigi, jei Komisija pritartų planui, tai tik pratęstų jau seniai rinkoje vyraujančią sumaištį ir perkeltų ekonominius sunkumus bendrovėms, jau baigusioms restruktūrizavimą, ypač vidutinio dydžio privataus kapitalo įmonėms, arba net sudarytų kai kurioms jų neįveikiamų sunkumų.

| (138) | Dėl valstybės kišimosi: Vėluojantis ABX restruktūrizavimas daugiausia susijęs su nesiliaujančiu SNCB kišimusi į kasdienį ABX valdymą ir politiniu ABX valdybos narių skyrimu. Kai kurios suinteresuotosios šalys pabrėžia skaidrumo stoką renkantis ir ABX Logistics Group, ir vėliau ABX Logistics Worldwide valdybos narius. Šiuos valdybos narius savo nuožiūra skiria SNCB direkcija vadovaudamasi politiniais kriterijais, o tai užkerta kelią bet kokiai įmonės valdymo autonomijai. Ypač pažymima, kad ABX valdymo sprendimus priima arba Ministrų kabinetas, arba SNCB direkcija, todėl negalima teigti, kad ABX valdo jos pačios vykdomasis komitetas. |
| --- | --- |

(138)

Dėl valstybės kišimosi: Vėluojantis ABX restruktūrizavimas daugiausia susijęs su nesiliaujančiu SNCB kišimusi į kasdienį ABX valdymą ir politiniu ABX valdybos narių skyrimu. Kai kurios suinteresuotosios šalys pabrėžia skaidrumo stoką renkantis ir ABX Logistics Group, ir vėliau ABX Logistics Worldwide valdybos narius. Šiuos valdybos narius savo nuožiūra skiria SNCB direkcija vadovaudamasi politiniais kriterijais, o tai užkerta kelią bet kokiai įmonės valdymo autonomijai. Ypač pažymima, kad ABX valdymo sprendimus priima arba Ministrų kabinetas, arba SNCB direkcija, todėl negalima teigti, kad ABX valdo jos pačios vykdomasis komitetas.

| (139) | Dėl Prancūzijos filialo restruktūrizavimo: Netiksliai apskaičiuota perfinansavimui reikalinga suma. Pradiniame plane nepakankamai įvertintas pagalbos, reikalingos vien norint kompensuoti nuo ABX filialų tinklo sukūrimo laikų patirtus nuostolius, mastas. Trumpai tariant, veiklos atgaivinimo prognozės yra nerealios ir neįgyvendinamos, jei vėliau nebūtų gauta papildoma parama ir pasitelkus rinką dezorganizuojančią politiką rinka nebūtų atkariauta iš konkurentų. |
| --- | --- |

(139)

Dėl Prancūzijos filialo restruktūrizavimo: Netiksliai apskaičiuota perfinansavimui reikalinga suma. Pradiniame plane nepakankamai įvertintas pagalbos, reikalingos vien norint kompensuoti nuo ABX filialų tinklo sukūrimo laikų patirtus nuostolius, mastas. Trumpai tariant, veiklos atgaivinimo prognozės yra nerealios ir neįgyvendinamos, jei vėliau nebūtų gauta papildoma parama ir pasitelkus rinką dezorganizuojančią politiką rinka nebūtų atkariauta iš konkurentų.

| (140) | Dėl ABX privatizavimo: Kai kurios suinteresuotosios šalys reikalavo privatizuoti ABX. Kritikuojama, kad privatizavimas tik planuojamas, tačiau nėra ženklų, rodančių konkrečius tokio pardavimo ketinimus. |
| --- | --- |

(140)

Dėl ABX privatizavimo: Kai kurios suinteresuotosios šalys reikalavo privatizuoti ABX. Kritikuojama, kad privatizavimas tik planuojamas, tačiau nėra ženklų, rodančių konkrečius tokio pardavimo ketinimus.

| (141) | Dėl ABX tinklo pirkimo ir išplėtimo: Minėtos trečiosios šalys pažymi, kad 1998 m. ABX atėjo į greitojo pervežimo ir logistikos paslaugų rinką, gavusi neteisėtą valstybės pagalbą, smarkiai iškraipiusią konkurenciją rinkoje. Be SNCB dosniai skirtos valstybės pagalbos ABX tinklo sukūrimas nebūtų buvęs įmanomas. |
| --- | --- |

(141)

Dėl ABX tinklo pirkimo ir išplėtimo: Minėtos trečiosios šalys pažymi, kad 1998 m. ABX atėjo į greitojo pervežimo ir logistikos paslaugų rinką, gavusi neteisėtą valstybės pagalbą, smarkiai iškraipiusią konkurenciją rinkoje. Be SNCB dosniai skirtos valstybės pagalbos ABX tinklo sukūrimas nebūtų buvęs įmanomas.

| (142) | Toliau pateikiami antrosios suinteresuotųjų trečiųjų šalių grupės argumentai: 6. FGTE CFDT Route (Union Fédérale Route), 7. Fédération Nationale des Syndicats de Transports CGT, 8. Fédération Royale Belge des Transporteurs, 9. ABX Logistics – Vokietijos grupės ABX Logistics atstovai; jų pastabos išskaidytos ir reziumuojamos toliau (73). |
| --- | --- |

(142)

Toliau pateikiami antrosios suinteresuotųjų trečiųjų šalių grupės argumentai: 6. FGTE CFDT Route (Union Fédérale Route), 7. Fédération Nationale des Syndicats de Transports CGT, 8. Fédération Royale Belge des Transporteurs, 9. ABX Logistics – Vokietijos grupės ABX Logistics atstovai; jų pastabos išskaidytos ir reziumuojamos toliau (73).

| (143) | Suinteresuotosios šalys pateikė keletą pastabų dėl ABX darbuotojų padėties. Jos primena, kad keli šimtai darbuotojų buvo jau paliesti įvairių ankstesnių socialinių planų Prancūzijoje ir kad kyla pavojus logistikos sektoriaus darbo vietoms. Vokietijos filialo atstovai taip pat pažymi, kad nuo 1998 m. buvo atleista maždaug 4 000 darbuotojų, prie kurių prisideda 2 000 darbo vietų susijusiose rangovų įmonėse. Be to, primenama, kad ABX ketinama privatizuoti ir kad nereikėtų žlugdyti šių ketinimų. |
| --- | --- |

(143)

Suinteresuotosios šalys pateikė keletą pastabų dėl ABX darbuotojų padėties. Jos primena, kad keli šimtai darbuotojų buvo jau paliesti įvairių ankstesnių socialinių planų Prancūzijoje ir kad kyla pavojus logistikos sektoriaus darbo vietoms. Vokietijos filialo atstovai taip pat pažymi, kad nuo 1998 m. buvo atleista maždaug 4 000 darbuotojų, prie kurių prisideda 2 000 darbo vietų susijusiose rangovų įmonėse. Be to, primenama, kad ABX ketinama privatizuoti ir kad nereikėtų žlugdyti šių ketinimų.

| (144) | Nacionalinė transporto profsąjungų federacija CGT (Fédération Nationale des Syndicats de Transport CGT) konkrečiai reikalauja įvesti privalomus socialinius tarifus, leisiančius kovoti su ekonominiu dempingu, kurį, atrodo, vykdo ABX konkurentai Prancūzijoje. |
| --- | --- |

(144)

Nacionalinė transporto profsąjungų federacija CGT (Fédération Nationale des Syndicats de Transport CGT) konkrečiai reikalauja įvesti privalomus socialinius tarifus, leisiančius kovoti su ekonominiu dempingu, kurį, atrodo, vykdo ABX konkurentai Prancūzijoje.

| (145) | Belgijos karališkoji transporto federacija (Fédération Royale Belge des Transporteurs, FRBT) vis dėlto pažymi, kad ABX įrodė mokanti bendradarbiauti, sutikusi savo noru supažindinti su savo apskaita. Todėl FRBT gali teigti, kad licencijavimą ir transporto priemonių draudimą reglamentuojantys teisės aktai nebuvo pažeisti. |
| --- | --- |

(145)

Belgijos karališkoji transporto federacija (Fédération Royale Belge des Transporteurs, FRBT) vis dėlto pažymi, kad ABX įrodė mokanti bendradarbiauti, sutikusi savo noru supažindinti su savo apskaita. Todėl FRBT gali teigti, kad licencijavimą ir transporto priemonių draudimą reglamentuojantys teisės aktai nebuvo pažeisti.

| (146) | Be to, pažymima, kad ABX (Belgijos) S.A. valdyba pasibaigus pastabų teikimo terminui perdavė Komisijai įvairiuose Belgijos ABX regioniniuose paskirstymo centruose dirbančių vairuotojų peticiją, kuria aiškiai reikalaujama priimti palankų sprendimą ABX restruktūrizavimo byloje. |
| --- | --- |

(146)

Be to, pažymima, kad ABX (Belgijos) S.A. valdyba pasibaigus pastabų teikimo terminui perdavė Komisijai įvairiuose Belgijos ABX regioniniuose paskirstymo centruose dirbančių vairuotojų peticiją, kuria aiškiai reikalaujama priimti palankų sprendimą ABX restruktūrizavimo byloje.

4.2.   Procedūros išplėtimas

| (147) | Dėl procedūros išplėtimo šios suinteresuotosios šalys atskirai ir nepriklausomai pateikė šias pastabas. |
| --- | --- |

(147)

Dėl procedūros išplėtimo šios suinteresuotosios šalys atskirai ir nepriklausomai pateikė šias pastabas.

| (148) | Visų pirma pateikiami pirmosios trečiųjų suinteresuotųjų šalių grupės argumentai, tai yra: 1. „HALTE“ ; 2. Freshfields Bruckhaus Dehringer ; 3. BCA – Belgian Courrier Association ; 4. p. Robert Ziegler (74), 5. Febetra (Fédération Royale Belge des Transporteurs et des Prestataires de Services Logistiques) ; 6. SAV – Koninklijke Beroepsvereninging Goederenvervoerders Vlaams Gewest en Brusselse Hoofdstedelijk Gewest; jų pastabos išskaidytos ir reziumuojamos toliau (75). |
| --- | --- |

(148)

Visų pirma pateikiami pirmosios trečiųjų suinteresuotųjų šalių grupės argumentai, tai yra: 1. „HALTE“ ; 2. Freshfields Bruckhaus Dehringer ; 3. BCA – Belgian Courrier Association ; 4. p. Robert Ziegler (74), 5. Febetra (Fédération Royale Belge des Transporteurs et des Prestataires de Services Logistiques) ; 6. SAV – Koninklijke Beroepsvereninging Goederenvervoerders Vlaams Gewest en Brusselse Hoofdstedelijk Gewest; jų pastabos išskaidytos ir reziumuojamos toliau (75).

| (149) | Šios šalys daugiausiai reiškia abejones dėl ABX gautos pagalbos suderinamumo ir reikalauja atkurti teisingos konkurencijos sąlygas. Ypač dėl pagalbos, apie kurią buvo pranešta, padidinimo ir svarbios ABX pozicijos didelės konkurencijos veikiamose rinkose, būtent Vokietijoje. Jei pagalbai būtų pritarta, ABX turėtų numatyti pakankamas kompensavimo priemones. Dėl dalies ABX Prancūzijos padalinio pardavimo šalys reikalauja patikrinti, ar šis pardavimas atliktas neskiriant naujos pagalbos. ABX pardavimas laikomas teigiamu žingsniu, jei bus vykdomas rinkos sąlygomis, tačiau dėl šio pardavimo Komisija neturėtų priimti mažiau griežto sprendimo, susijusio su ABX gauta pagalba, nei būtų priimtas nesant tokio pardavimo. |
| --- | --- |

(149)

Šios šalys daugiausiai reiškia abejones dėl ABX gautos pagalbos suderinamumo ir reikalauja atkurti teisingos konkurencijos sąlygas. Ypač dėl pagalbos, apie kurią buvo pranešta, padidinimo ir svarbios ABX pozicijos didelės konkurencijos veikiamose rinkose, būtent Vokietijoje. Jei pagalbai būtų pritarta, ABX turėtų numatyti pakankamas kompensavimo priemones. Dėl dalies ABX Prancūzijos padalinio pardavimo šalys reikalauja patikrinti, ar šis pardavimas atliktas neskiriant naujos pagalbos. ABX pardavimas laikomas teigiamu žingsniu, jei bus vykdomas rinkos sąlygomis, tačiau dėl šio pardavimo Komisija neturėtų priimti mažiau griežto sprendimo, susijusio su ABX gauta pagalba, nei būtų priimtas nesant tokio pardavimo.

| (150) | R. Ziegler, be to, pažymėjo, kad skelbtas ABX skirtos 140 mln. eurų paskolos grąžinimas neįvyko, kad reikėtų saugotis, jog ABX neįgytų pranašumo dėl šio privatizavimo sąlygų, kad SNCB nepradėjo ABX Prancūzijos padalinio pardavimo, kad ABX restruktūrizavimas dabartinėmis įmonės valdymo ir strategijos sąlygomis neatrodo realus ir kad ABX bankrotas turėtų svarbių padarinių. |
| --- | --- |

(150)

R. Ziegler, be to, pažymėjo, kad skelbtas ABX skirtos 140 mln. eurų paskolos grąžinimas neįvyko, kad reikėtų saugotis, jog ABX neįgytų pranašumo dėl šio privatizavimo sąlygų, kad SNCB nepradėjo ABX Prancūzijos padalinio pardavimo, kad ABX restruktūrizavimas dabartinėmis įmonės valdymo ir strategijos sąlygomis neatrodo realus ir kad ABX bankrotas turėtų svarbių padarinių.

| (151) | Toliau pateikiami antrosios suinteresuotųjų trečiųjų šalių grupės argumentai: 1. ABARENT N.V., 2. DOL & SERVICES, 3. Pierre Lepoint, 4. Geert Lagae BVBA, 5. WEVETRA – Werner Vranckx Transport, 6. Claude Bogaerts, 7. Johan Vergote, 8. Cooljet, 9. UPTR – Union Professionnelle du Transport par Route, 10. Vervoerbedrijf Van Hauwermeiren „BA.AN“ BVBA, 11. SD Transport BVBA, 12. Gincotrans, 13. Vervoer Marc Cobbaert, 14. François Timmermans, 15. Tractrans, 16. GPF, 17. Transport Fabrice, 18. SOS Transport, 19. Eddy Ommeslag; jų pastabos išskaidytos ir reziumuojamos toliau (76). |
| --- | --- |

(151)

Toliau pateikiami antrosios suinteresuotųjų trečiųjų šalių grupės argumentai: 1. ABARENT N.V., 2. DOL & SERVICES, 3. Pierre Lepoint, 4. Geert Lagae BVBA, 5. WEVETRA – Werner Vranckx Transport, 6. Claude Bogaerts, 7. Johan Vergote, 8. Cooljet, 9. UPTR – Union Professionnelle du Transport par Route, 10. Vervoerbedrijf Van Hauwermeiren „BA.AN“ BVBA, 11. SD Transport BVBA, 12. Gincotrans, 13. Vervoer Marc Cobbaert, 14. François Timmermans, 15. Tractrans, 16. GPF, 17. Transport Fabrice, 18. SOS Transport, 19. Eddy Ommeslag; jų pastabos išskaidytos ir reziumuojamos toliau (76).

| (152) | Šios trečiosios šalys daugiausia akcentavo nenorinčios, kad Komisija sužlugdytų tūkstančių rangovų, dirbančių ABX, darbo vietas, priimdama neigiamą sprendimą. |
| --- | --- |

(152)

Šios trečiosios šalys daugiausia akcentavo nenorinčios, kad Komisija sužlugdytų tūkstančių rangovų, dirbančių ABX, darbo vietas, priimdama neigiamą sprendimą.

| (153) | Cool Jet pažymi, kad ĮPD būdu perpirktas verslas galės būti gyvybingas po apyvartumo atkūrimo, kuris turėtų būti atliktas vadovaujantis strateginiu planu per trejus metus nuo verslo perėmimo; pardavimo kaina nustatyta atsižvelgiant į pagrįstai prognozuojamus ir apskaitytus nuostolius; perimto verslo rinkos dalis nėra reikšminga (1,5 % greitojo pervežimo ir ekspreso rinkos Prancūzijoje) , o galiausiai bendrovėje Cool Jet dirba 1300 žmonių – tai etatai, kurie būtų buvę prarasti, jei Cool Jet nebūtų įsigijusi šio aptariamojo verslo. |
| --- | --- |

(153)

Cool Jet pažymi, kad ĮPD būdu perpirktas verslas galės būti gyvybingas po apyvartumo atkūrimo, kuris turėtų būti atliktas vadovaujantis strateginiu planu per trejus metus nuo verslo perėmimo; pardavimo kaina nustatyta atsižvelgiant į pagrįstai prognozuojamus ir apskaitytus nuostolius; perimto verslo rinkos dalis nėra reikšminga (1,5 % greitojo pervežimo ir ekspreso rinkos Prancūzijoje) , o galiausiai bendrovėje Cool Jet dirba 1300 žmonių – tai etatai, kurie būtų buvę prarasti, jei Cool Jet nebūtų įsigijusi šio aptariamojo verslo.

| (154) | Kita vertus, UPTR pažymi, kad galėjo visiškai skaidriai susipažinti su ABX buhalterinėmis knygomis, ir konstatuoja, jog grupės rezultatai pagerėjo, nes pirmą kartą 2004 m. ji dirbo pelningai. UPTR skatina Komisiją greitai priimti sprendimą ir leisti privatizuoti ABX, nes tai garantuos lojalaus operatoriaus, kurio veikla teigiamai veikia Belgijos kelių transporto sektorių, stabilumą. |
| --- | --- |

(154)

Kita vertus, UPTR pažymi, kad galėjo visiškai skaidriai susipažinti su ABX buhalterinėmis knygomis, ir konstatuoja, jog grupės rezultatai pagerėjo, nes pirmą kartą 2004 m. ji dirbo pelningai. UPTR skatina Komisiją greitai priimti sprendimą ir leisti privatizuoti ABX, nes tai garantuos lojalaus operatoriaus, kurio veikla teigiamai veikia Belgijos kelių transporto sektorių, stabilumą.

| (155) | Pasibaigus procedūros terminui Komisija taip pat gavo skundą dėl ABX-WW pardavimo, esą SNCB Holding privatizuodama ABX Logistics pažeidė skaidrios, atviros ir nediskriminuojančios procedūros sąlygas ir neleido dalyvauti skundą pateikusiems investuotojams. |
| --- | --- |

(155)

Pasibaigus procedūros terminui Komisija taip pat gavo skundą dėl ABX-WW pardavimo, esą SNCB Holding privatizuodama ABX Logistics pažeidė skaidrios, atviros ir nediskriminuojančios procedūros sąlygas ir neleido dalyvauti skundą pateikusiems investuotojams.

5.   BELGIJOS PASTABOS

5.1.   Procedūros pradžia ir išplėtimas

| (156) | Didžioji dalis esminių Belgijos pastabų dėl procedūros pradžios ir išplėtimo pateikta aprašomojoje dalyje. Kiti elementai iš esmės aptariami toliau. |
| --- | --- |

(156)

Didžioji dalis esminių Belgijos pastabų dėl procedūros pradžios ir išplėtimo pateikta aprašomojoje dalyje. Kiti elementai iš esmės aptariami toliau.

| (157) | Dėl tam tikrų veiksmų priskyrimo Belgijos valdžios institucijoms: Belgijos valdžios institucijos visur kur šioje byloje pažymi, kad remiantis Teisingumo Teismo sprendimu Stardust byloje Belgijos valstybės kišimosi į SNCB sprendimų priėmimo procesą dėl ABX Logistics nebuvo. Jos taip pat priduria, kad prireikus, Komisija pati turi įrodyti tokį faktą. |
| --- | --- |

(157)

Dėl tam tikrų veiksmų priskyrimo Belgijos valdžios institucijoms: Belgijos valdžios institucijos visur kur šioje byloje pažymi, kad remiantis Teisingumo Teismo sprendimu Stardust byloje Belgijos valstybės kišimosi į SNCB sprendimų priėmimo procesą dėl ABX Logistics nebuvo. Jos taip pat priduria, kad prireikus, Komisija pati turi įrodyti tokį faktą.

| (158) | Dėl investicijų į ABX, Belgijos valdžios institucijos visos procedūros metu kartojo, kad valstybė nedalyvavo SNCB priimant sprendimus. |
| --- | --- |

(158)

Dėl investicijų į ABX, Belgijos valdžios institucijos visos procedūros metu kartojo, kad valstybė nedalyvavo SNCB priimant sprendimus.

| (159) | Dėl 2002.2.22 Ministrų Tarybos spaudos pranešimo Belgijos valdžios institucijos priminė, (77) kad:






  (a) | „valstybės institucijos juridiškai negali primesti sprendimų ar nurodymų savarankiškai veikiančių valstybinių įmonių (kaip SNCB) valdymo organams srityse, kurios nesusijusios su viešųjų paslaugų misija (kaip ABX LOGISTICS valdymas)“. |
| --- | --- | --- |

(159)

Dėl 2002.2.22 Ministrų Tarybos spaudos pranešimo Belgijos valdžios institucijos priminė, (77) kad:

(a)

„valstybės institucijos juridiškai negali primesti sprendimų ar nurodymų savarankiškai veikiančių valstybinių įmonių (kaip SNCB) valdymo organams srityse, kurios nesusijusios su viešųjų paslaugų misija (kaip ABX LOGISTICS valdymas)“.

| (b) | „2002 m. vasario 22 d. spaudos pranešime Ministrų Taryba tik išreiškė paramą tam tikroms kryptims, susijusioms su ABX LOGISTICS restruktūrizavimu (šioms kryptims, beje, SNCB valdyba galiausiai nepritarė, išskyrus vieną, dėl kurios ji pati jau buvo apsisprendusi iki 2002 m. vasario 22 d.)“. |
| --- | --- |

(b)

„2002 m. vasario 22 d. spaudos pranešime Ministrų Taryba tik išreiškė paramą tam tikroms kryptims, susijusioms su ABX LOGISTICS restruktūrizavimu (šioms kryptims, beje, SNCB valdyba galiausiai nepritarė, išskyrus vieną, dėl kurios ji pati jau buvo apsisprendusi iki 2002 m. vasario 22 d.)“.

| (c) | „tai, kad valdžios institucijos ministerijų susitikimuose ar kitomis progomis susipažino su pranešimais ar tyrimais dėl SNCB ir ABX LOGISTICS, yra normalus akcininko, norinčio stebėti pagrindinius su jo investicija susijusius pokyčius, elgesys“. |
| --- | --- |

(c)

„tai, kad valdžios institucijos ministerijų susitikimuose ar kitomis progomis susipažino su pranešimais ar tyrimais dėl SNCB ir ABX LOGISTICS, yra normalus akcininko, norinčio stebėti pagrindinius su jo investicija susijusius pokyčius, elgesys“.

5.2.   Belgijos valdžios institucijų atsakymas į trečiųjų šalių pastabas

| (160) | Atsakydamos į suinteresuotųjų šalių pastabas dėl valdybos narių skyrimo pagal politinę jų priklausomybę, Belgijos valdžios institucijos pažymi, kad ABX Logistics veikla nesusijusi su SNCB vykdoma viešųjų paslaugų misija. Taigi ši veikla ir jos valdymas yra absoliutus SNCB autonomijos dalykas. ABX Logistics valdybos narių skyrimo procedūra vyksta laikantis tvarkos, kurią nustato Belgijos įstatymai visoms šių įstatymų reglamentuojamoms akcinėms bendrovėms. ABX Logistics arba jos filialų valdybos narių skyrimas vyksta pagal skaidrias, įstatymo nustatytas, procedūras ir niekaip nėra susijęs su skyrimu pagal politinę priklausomybę. |
| --- | --- |

(160)

Atsakydamos į suinteresuotųjų šalių pastabas dėl valdybos narių skyrimo pagal politinę jų priklausomybę, Belgijos valdžios institucijos pažymi, kad ABX Logistics veikla nesusijusi su SNCB vykdoma viešųjų paslaugų misija. Taigi ši veikla ir jos valdymas yra absoliutus SNCB autonomijos dalykas. ABX Logistics valdybos narių skyrimo procedūra vyksta laikantis tvarkos, kurią nustato Belgijos įstatymai visoms šių įstatymų reglamentuojamoms akcinėms bendrovėms. ABX Logistics arba jos filialų valdybos narių skyrimas vyksta pagal skaidrias, įstatymo nustatytas, procedūras ir niekaip nėra susijęs su skyrimu pagal politinę priklausomybę.

| (161) | Dėl ABX Logistics tinklo finansavimo: Belgijos valdžios institucijos teigia, kad iki 2001 m. SNCB balansinė struktūra buvo gera, o konsoliduotas rezultatas 1998–1999 m. – teigiamas. |
| --- | --- |

(161)

Dėl ABX Logistics tinklo finansavimo: Belgijos valdžios institucijos teigia, kad iki 2001 m. SNCB balansinė struktūra buvo gera, o konsoliduotas rezultatas 1998–1999 m. – teigiamas.

| (162) | Belgijos argumentai dėl (per)investavimo: Be aiškinamojoje dalyje Belgijos valdžios institucijų pateiktos informacijos apie (per)investavimą, jos dar pažymi, kad vienkartinės SNCB intervencijos atitinkamuose filialuose (Vokietijoje, Prancūzijoje, Nyderlanduose, Airijoje, Portugalijoje, Belgijoje) yra visiškai suderinamos su rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio privataus investuotojo principu. Be to, priduriama, kad su ABX LOGISTICS Singapour susijusiems veiksmams Sutarties 87 straipsnio nuostatos netaikomos. |
| --- | --- |

(162)

Belgijos argumentai dėl (per)investavimo: Be aiškinamojoje dalyje Belgijos valdžios institucijų pateiktos informacijos apie (per)investavimą, jos dar pažymi, kad vienkartinės SNCB intervencijos atitinkamuose filialuose (Vokietijoje, Prancūzijoje, Nyderlanduose, Airijoje, Portugalijoje, Belgijoje) yra visiškai suderinamos su rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio privataus investuotojo principu. Be to, priduriama, kad su ABX LOGISTICS Singapour susijusiems veiksmams Sutarties 87 straipsnio nuostatos netaikomos.

| (163) | Dėl trečiųjų šalių pastabų, susijusių su procedūros išplėtimu, Belgijos valdžios institucijos pažymi, kad jos jau ankstesniuose savo paaiškinimuose atsakė į pastabas, kuriose tik pakartojamos Komisijos pareikštos abejonės. |
| --- | --- |

(163)

Dėl trečiųjų šalių pastabų, susijusių su procedūros išplėtimu, Belgijos valdžios institucijos pažymi, kad jos jau ankstesniuose savo paaiškinimuose atsakė į pastabas, kuriose tik pakartojamos Komisijos pareikštos abejonės.

| (164) | Dėl p. Robert Ziegler nuomonės Belgijos valdžios institucijos tvirtina, kad apie laikinąjį 140 mln. eurų kreditą, kaip ir apie naująją priemonę dėl šio kredito kapitalizavimo, Komisijai buvo pranešta. Kol laukiama pritarimo, nei SNCB, nei ABX įsipareigoti negali. Tas pats taikoma ir 157,4 mln. eurų investicijai į nuosavąjį kapitalą restruktūrizuojant ABX padalinį Vokietijoje bei kitoms priemonėms, apie kurias buvo pranešta. Dėl pranašumo, kurį galėtų įgyti ABX po privatizavimo, Belgijos valdžios institucijos siūlo susipažinti su Komisijai pateikta KPMG parengta fairness opinion (nešališka nuomone), kur nurodoma, jog „the terms of the proposed sale to [Yvan] are fair and reasonable“ and represent fair market value ([Yvan] pasiūlytos pardavimo sąlygos yra teisingos ir protingai pagrįstos ir atitinka sąžiningą rinkos vertę). Dėl kaltinimo, kad ABX Prancūzija nebuvo parduota, Belgijos valdžios institucijos primena, kad yra nurodžiusios, kurios dalys buvo parduotos. Dėl šio pardavimo sąlygų jos remiasi Ernst &Young ataskaita, pagal kurią „the price valuation for Road Domestic Transport Activities amounting to (...) is fair“ (Nustatyta (...) vidaus kelių transporto veiklos vertė yra teisinga). Galiausiai dėl abejonių, susijusių su galimo ABX grupės bankroto pasekmėmis, Belgijos valdžios institucijos dar kartą pabrėžia, kokias skaudžias pasekmes gali turėti net iš dalies neigiamas Komisijos sprendimas ir ABX LOGISTICS Worldwide, ir SNCB Holding atžvilgiu. |
| --- | --- |

(164)

Dėl p. Robert Ziegler nuomonės Belgijos valdžios institucijos tvirtina, kad apie laikinąjį 140 mln. eurų kreditą, kaip ir apie naująją priemonę dėl šio kredito kapitalizavimo, Komisijai buvo pranešta. Kol laukiama pritarimo, nei SNCB, nei ABX įsipareigoti negali. Tas pats taikoma ir 157,4 mln. eurų investicijai į nuosavąjį kapitalą restruktūrizuojant ABX padalinį Vokietijoje bei kitoms priemonėms, apie kurias buvo pranešta. Dėl pranašumo, kurį galėtų įgyti ABX po privatizavimo, Belgijos valdžios institucijos siūlo susipažinti su Komisijai pateikta KPMG parengta fairness opinion (nešališka nuomone), kur nurodoma, jog „the terms of the proposed sale to [Yvan] are fair and reasonable“ and represent fair market value ([Yvan] pasiūlytos pardavimo sąlygos yra teisingos ir protingai pagrįstos ir atitinka sąžiningą rinkos vertę). Dėl kaltinimo, kad ABX Prancūzija nebuvo parduota, Belgijos valdžios institucijos primena, kad yra nurodžiusios, kurios dalys buvo parduotos. Dėl šio pardavimo sąlygų jos remiasi Ernst &Young ataskaita, pagal kurią „the price valuation for Road Domestic Transport Activities amounting to (...) is fair“ (Nustatyta (...) vidaus kelių transporto veiklos vertė yra teisinga). Galiausiai dėl abejonių, susijusių su galimo ABX grupės bankroto pasekmėmis, Belgijos valdžios institucijos dar kartą pabrėžia, kokias skaudžias pasekmes gali turėti net iš dalies neigiamas Komisijos sprendimas ir ABX LOGISTICS Worldwide, ir SNCB Holding atžvilgiu.

| (165) | ABX-WW pardavimas: Anot Belgijos valdžios institucijų, SNCB Holding visiškai neprivalėjo privatizuoti ABX Logistics Worldwide konkurso tvarka. |
| --- | --- |

(165)

ABX-WW pardavimas: Anot Belgijos valdžios institucijų, SNCB Holding visiškai neprivalėjo privatizuoti ABX Logistics Worldwide konkurso tvarka.

| (166) | Belgijos valdžios institucijos pažymi, kad, susipažinus su Komisijos praktika dėl valstybės pagalbos teikimo privatizacijos atveju, matyti, kad, jei konkursas neskelbiamas, Komisija remiasi nepriklausomo eksperto nuomone ir tik patikrina, ar turtas parduodamas rinkos kaina. Belgijos valdžios institucijos, vadovaudamosi pačios Komisijos principais, jai pateikė konsultacinio biuro KPMG Corporate Finance atliktą nepriklausomą vertinimą dėl ABX Logistics Worldwide pardavimo sąlygų. |
| --- | --- |

(166)

Belgijos valdžios institucijos pažymi, kad, susipažinus su Komisijos praktika dėl valstybės pagalbos teikimo privatizacijos atveju, matyti, kad, jei konkursas neskelbiamas, Komisija remiasi nepriklausomo eksperto nuomone ir tik patikrina, ar turtas parduodamas rinkos kaina. Belgijos valdžios institucijos, vadovaudamosi pačios Komisijos principais, jai pateikė konsultacinio biuro KPMG Corporate Finance atliktą nepriklausomą vertinimą dėl ABX Logistics Worldwide pardavimo sąlygų.

6.   KOMISIJOS VERTINIMAS

6.1.   Valstybės pagalba

| (167) | Pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.“ |
| --- | --- |

(167)

Pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.“

| (168) | Preliminariai Komisija pažymi, kad anksčiau aprašytos priemonės buvo susijusios su keliomis ABX tinklui nuo jo sukūrimo priklausiusiomis įmonėmis, vėliau integruotomis į ABX grupę sukūrus holdingą ABX-WW. Ji laikosi nuomonės, kad net iki holdingo juridinio sukūrimo, šios bendrovės SNCB grupės sudėtyje ekonominiu požiūriu sudarė aiškią visumą (toliau – ABX grupę), kurią reikėtų laikyti tinkamu tolesnio nagrinėjimo objektu. |
| --- | --- |

(168)

Preliminariai Komisija pažymi, kad anksčiau aprašytos priemonės buvo susijusios su keliomis ABX tinklui nuo jo sukūrimo priklausiusiomis įmonėmis, vėliau integruotomis į ABX grupę sukūrus holdingą ABX-WW. Ji laikosi nuomonės, kad net iki holdingo juridinio sukūrimo, šios bendrovės SNCB grupės sudėtyje ekonominiu požiūriu sudarė aiškią visumą (toliau – ABX grupę), kurią reikėtų laikyti tinkamu tolesnio nagrinėjimo objektu.

| (169) | Komisija iš karto konstatuoja, kad trys iš keturių Sutarties 87 straipsnio 1 dalies kriterijų („palaikyti tam tikras įmones“, „iškraipyti konkurenciją“ ir „daryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“) yra nustatyti.
  Iš tiesų, SNCB į ABX grupę investuotos lėšos sudaro palankias sąlygas šiai bendrovei palyginti su kitomis šioje rinkoje veikiančiomis įmonėmis.
  Be to, teikdamos naudą išimtinai tik ABX grupei arba jos filialams, šios priemonės iškraipo arba gali iškraipyti konkurenciją šio veiklos sektoriaus dalyje, kur veikia laisvosios konkurencijos principai.
  Galiausiai šios priemonės daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai, nes tiriamoji konkurencinė veikla vykdoma keliose valstybėse narėse. Ši išvada galioja ir priemonėms, kurios yra palankios už Bendrijos ribų veikiančioms grupei priklausančioms įmonėms. Iš vienos pusės, remiantis sprendimu Tubemeuse byloje (78), turint galvoje rinkų, kuriose veikia Bendrijos įmonės, tarpusavio priklausomybę, gali būti, kad pagalba gali iškraipyti konkurenciją visoje Bendrijoje, net jei tą pagalbą gaunanti įmonė didžiąją dalį savo produkcijos eksportuoja iš Bendrijos. Kita vertus, kadangi kalbama apie tarptautinio transporto įmonių grupę, veikiančią pasauliniu mastu ir konkuruojančią su kitais Bendrijos operatoriais, pagalba, suteikta trečiosiose šalyse veikiančios grupės bendrovei, sustiprina visą grupę ir todėl daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai bei iškreipia konkurenciją Bendrijoje. |
| --- | --- |

(169)

Komisija iš karto konstatuoja, kad trys iš keturių Sutarties 87 straipsnio 1 dalies kriterijų („palaikyti tam tikras įmones“, „iškraipyti konkurenciją“ ir „daryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“) yra nustatyti.

Iš tiesų, SNCB į ABX grupę investuotos lėšos sudaro palankias sąlygas šiai bendrovei palyginti su kitomis šioje rinkoje veikiančiomis įmonėmis.

Be to, teikdamos naudą išimtinai tik ABX grupei arba jos filialams, šios priemonės iškraipo arba gali iškraipyti konkurenciją šio veiklos sektoriaus dalyje, kur veikia laisvosios konkurencijos principai.

Galiausiai šios priemonės daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai, nes tiriamoji konkurencinė veikla vykdoma keliose valstybėse narėse. Ši išvada galioja ir priemonėms, kurios yra palankios už Bendrijos ribų veikiančioms grupei priklausančioms įmonėms. Iš vienos pusės, remiantis sprendimu Tubemeuse byloje (78), turint galvoje rinkų, kuriose veikia Bendrijos įmonės, tarpusavio priklausomybę, gali būti, kad pagalba gali iškraipyti konkurenciją visoje Bendrijoje, net jei tą pagalbą gaunanti įmonė didžiąją dalį savo produkcijos eksportuoja iš Bendrijos. Kita vertus, kadangi kalbama apie tarptautinio transporto įmonių grupę, veikiančią pasauliniu mastu ir konkuruojančią su kitais Bendrijos operatoriais, pagalba, suteikta trečiosiose šalyse veikiančios grupės bendrovei, sustiprina visą grupę ir todėl daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai bei iškreipia konkurenciją Bendrijoje.

| (170) | Be to, kadangi aptariamoms priemonėms panaudotos SNCB lėšos, reikėtų laikyti, kad joms buvo panaudoti valstybės ištekliai (valstybinės lėšos). |
| --- | --- |

(170)

Be to, kadangi aptariamoms priemonėms panaudotos SNCB lėšos, reikėtų laikyti, kad joms buvo panaudoti valstybės ištekliai (valstybinės lėšos).

| (171) | Iš tiesų, kadangi SNCB priklauso valstybei ir turi specialų valstybinės įmonės statusą, peršasi išvada, kad SNCB lėšas nuolat kontroliuoja valstybės institucijos. Šią išvadą dar sustiprina tai, kad SNCB galioja 1991 m. kovo 21 d. įstatymo nuostatos, suteikiančios jai specialią apsaugą nuo gresiančio bankroto, kurią galima prilyginti valstybės suteiktai garantijai. |
| --- | --- |

(171)

Iš tiesų, kadangi SNCB priklauso valstybei ir turi specialų valstybinės įmonės statusą, peršasi išvada, kad SNCB lėšas nuolat kontroliuoja valstybės institucijos. Šią išvadą dar sustiprina tai, kad SNCB galioja 1991 m. kovo 21 d. įstatymo nuostatos, suteikiančios jai specialią apsaugą nuo gresiančio bankroto, kurią galima prilyginti valstybės suteiktai garantijai.

| (172) | Teismo sprendime Stardust Marine byloje (79) nurodoma: „primename, kad teismo sprendimuose jau buvo pažymėta, kad EB Sutarties 87 straipsnio 1 dalis apima visas pinigines priemones, kurias valdžios institucijos gali panaudoti paremdamos įmones, nepriklausomai nuo to, ar tos priemonės priklauso valstybės turtui nuolatos ar ne. Taigi, net jei sumos, susijusios su minėtąja priemone, ne visuomet priklausė valstybės iždui, tai, kad jos yra nuolatos valstybės kontroliuojamos, ir tokiu būdu atitinkamos valstybės institucijos gali jomis naudotis, yra pakankama priežastis laikyti jas valstybės lėšomis“. |
| --- | --- |

(172)

Teismo sprendime Stardust Marine byloje (79) nurodoma: „primename, kad teismo sprendimuose jau buvo pažymėta, kad EB Sutarties 87 straipsnio 1 dalis apima visas pinigines priemones, kurias valdžios institucijos gali panaudoti paremdamos įmones, nepriklausomai nuo to, ar tos priemonės priklauso valstybės turtui nuolatos ar ne. Taigi, net jei sumos, susijusios su minėtąja priemone, ne visuomet priklausė valstybės iždui, tai, kad jos yra nuolatos valstybės kontroliuojamos, ir tokiu būdu atitinkamos valstybės institucijos gali jomis naudotis, yra pakankama priežastis laikyti jas valstybės lėšomis“.

| (173) | Be to, tame pačiame Stardust Marine sprendime, 52 punkte, Teismas konstatuoja: „...tai, jog valstybinė įmonė yra valstybės kontroliuojama, nėra pakankama priežastis priemonių, kurių ši imasi, pavyzdžiui, minėtų finansinės paramos priemonių, priskirti valstybei. Dar būtina ištirti, ar valstybės institucijas galima laikyti vienaip ar kitaip dalyvavusiomis priimant šias priemones“. |
| --- | --- |

(173)

Be to, tame pačiame Stardust Marine sprendime, 52 punkte, Teismas konstatuoja: „...tai, jog valstybinė įmonė yra valstybės kontroliuojama, nėra pakankama priežastis priemonių, kurių ši imasi, pavyzdžiui, minėtų finansinės paramos priemonių, priskirti valstybei. Dar būtina ištirti, ar valstybės institucijas galima laikyti vienaip ar kitaip dalyvavusiomis priimant šias priemones“.

| (174) | Kita būtina sąlyga valstybinės įmonės taikomas priemones laikyti valstybės pagalba yra tai, kad tokios priemonės neturėtų būti analogiškos veiksmams, kurių imtųsi panašioje padėtyje atsidūręs privatus investuotojas. |
| --- | --- |

(174)

Kita būtina sąlyga valstybinės įmonės taikomas priemones laikyti valstybės pagalba yra tai, kad tokios priemonės neturėtų būti analogiškos veiksmams, kurių imtųsi panašioje padėtyje atsidūręs privatus investuotojas.

| (175) | Taigi Komisija toliau analizuoja, ar kiekviena priemonių, SNCB taikytų ABX grupės naudai, yra priskirtina valstybei ir nėra analogiška galimiems tokio privataus investuotojo veiksmams. Jei priemonės atitinka šias dvi sąlygas, jos laikomos valstybės pagalba, kurios objektą ir dydį tiria Komisija. |
| --- | --- |

(175)

Taigi Komisija toliau analizuoja, ar kiekviena priemonių, SNCB taikytų ABX grupės naudai, yra priskirtina valstybei ir nėra analogiška galimiems tokio privataus investuotojo veiksmams. Jei priemonės atitinka šias dvi sąlygas, jos laikomos valstybės pagalba, kurios objektą ir dydį tiria Komisija.

6.1.1.   2001 m. investicijos ir lygiagretūs indėliai

| (176) | Belgijos valdžios institucijos pažymėjo, kad SNCB 2001 m. atliktos investicijos į ABX grupės verslą Vokietijoje, Nyderlanduose ir Prancūzijoje buvo paremtos teigiamomis ekonominėmis prognozėmis ir verslo plėtros ekspertų patarimais. |
| --- | --- |

(176)

Belgijos valdžios institucijos pažymėjo, kad SNCB 2001 m. atliktos investicijos į ABX grupės verslą Vokietijoje, Nyderlanduose ir Prancūzijoje buvo paremtos teigiamomis ekonominėmis prognozėmis ir verslo plėtros ekspertų patarimais.

| (177) | Pirmiau pateikti rentabilumo skaičiavimai paremti priimtinomis verslo plėtros prognozėmis, kurias SNCB galėjo sudaryti 2001 m. |
| --- | --- |

(177)

Pirmiau pateikti rentabilumo skaičiavimai paremti priimtinomis verslo plėtros prognozėmis, kurias SNCB galėjo sudaryti 2001 m.

| (178) | Investicijos Vokietijoje pagrįstos ekspertų nuomone, kad sėkmingas ABX-D sanavimas leistų tęsti ABX strategijos įgyvendinimą ir potencialiai sukurtų 300 mln. eurų vertę mainais už 50 mln. eurų injekciją, taip pat ir patenkinamu vidiniu našumu. |
| --- | --- |

(178)

Investicijos Vokietijoje pagrįstos ekspertų nuomone, kad sėkmingas ABX-D sanavimas leistų tęsti ABX strategijos įgyvendinimą ir potencialiai sukurtų 300 mln. eurų vertę mainais už 50 mln. eurų injekciją, taip pat ir patenkinamu vidiniu našumu.

| (179) | Su 30 mln. eurų investicija Prancūzijoje susijusio našumo skaičiavimai leidžia teigti, kad SNCB galėjo tikėtis pasiekti 8–14 % dydžio vidinę grąžos normą. Be to, ši investicija leido pradėti įsiskolinimų konvertavimo investicijomis programą, dėl kurios bendrovei pavyko gauti 70 mln. eurų banko kredito liniją. |
| --- | --- |

(179)

Su 30 mln. eurų investicija Prancūzijoje susijusio našumo skaičiavimai leidžia teigti, kad SNCB galėjo tikėtis pasiekti 8–14 % dydžio vidinę grąžos normą. Be to, ši investicija leido pradėti įsiskolinimų konvertavimo investicijomis programą, dėl kurios bendrovei pavyko gauti 70 mln. eurų banko kredito liniją.

| (180) | Dėl 2001 m. investicijų į ABX-NL Komisija mano, kad Belgijos valdžios institucijų siūlytas metodas skaičiuoti IRR vadovaujantis kapitalo didinimo suma išskaičiavus Wegtransport įsigijimo kaštus nėra pakankamai pagrįstas. Tačiau, vertinant tą faktą, kad šio pirkimo kaina įtraukta į bendrą SNCB investicijų sumą, kuri tokiu būdu nuo 12,2 mln. eurų pakyla iki 19,2 mln. eurų, investicijos IRR sudaro apie 8,9–10,2 % ir yra priimtinos, ypač turint galvoje tai, kad investavimo metu buvo tikimasi, jog ABX-NL rentabilumas bus atkurtas per trumpą dviejų metų laikotarpį. |
| --- | --- |

(180)

Dėl 2001 m. investicijų į ABX-NL Komisija mano, kad Belgijos valdžios institucijų siūlytas metodas skaičiuoti IRR vadovaujantis kapitalo didinimo suma išskaičiavus Wegtransport įsigijimo kaštus nėra pakankamai pagrįstas. Tačiau, vertinant tą faktą, kad šio pirkimo kaina įtraukta į bendrą SNCB investicijų sumą, kuri tokiu būdu nuo 12,2 mln. eurų pakyla iki 19,2 mln. eurų, investicijos IRR sudaro apie 8,9–10,2 % ir yra priimtinos, ypač turint galvoje tai, kad investavimo metu buvo tikimasi, jog ABX-NL rentabilumas bus atkurtas per trumpą dviejų metų laikotarpį.

| (181) | Lygiai taip pat, skaičiuojant „lygiagrečių indėlių“ į ABX grupės bendrovių Airijoje, Belgijoje, Portugalijoje ir Singapūre (jos neturėjo finansinių sunkumų) grąžos normą, gaunama IRR yra 9,6–12,7 % ir atrodo priimtina. |
| --- | --- |

(181)

Lygiai taip pat, skaičiuojant „lygiagrečių indėlių“ į ABX grupės bendrovių Airijoje, Belgijoje, Portugalijoje ir Singapūre (jos neturėjo finansinių sunkumų) grąžos normą, gaunama IRR yra 9,6–12,7 % ir atrodo priimtina.

| (182) | Komisija, be to, primena, kad iki 2001 m. pabaigos SNCB finansinė struktūra leido jai finansuoti savo komercinę plėtrą perdaug neapsunkinant finansinės struktūros (įsiskolinimų ir nuosavųjų išteklių santykis 1997–2001 m. kito nuo 0,6 iki 0,9), o nuo 2002 m. padėtis pasikeitė. |
| --- | --- |

(182)

Komisija, be to, primena, kad iki 2001 m. pabaigos SNCB finansinė struktūra leido jai finansuoti savo komercinę plėtrą perdaug neapsunkinant finansinės struktūros (įsiskolinimų ir nuosavųjų išteklių santykis 1997–2001 m. kito nuo 0,6 iki 0,9), o nuo 2002 m. padėtis pasikeitė.

| (183) | Galiausiai pažymėtina, kad visi šie sprendimai dėl investicijų atitinka grupės strategiją. Tokiomis sąlygomis visiškai pagrįsta atrodo, kad SNCB atsižvelgė ne tik į vidinę grąžos normą, kurios tikimasi iš kiekvienos šių operacijų, bet ir į teigiamą poveikį visos grupės mastu. |
| --- | --- |

(183)

Galiausiai pažymėtina, kad visi šie sprendimai dėl investicijų atitinka grupės strategiją. Tokiomis sąlygomis visiškai pagrįsta atrodo, kad SNCB atsižvelgė ne tik į vidinę grąžos normą, kurios tikimasi iš kiekvienos šių operacijų, bet ir į teigiamą poveikį visos grupės mastu.

| (184) | Komisija daro išvadą, kad, atsižvelgdama į tuometines perspektyvas, 2001 m. investavusi ir atlikusi „lygiagrečius indėlius“ SNCB pasielgė taip, kaip būtų pasielgęs privatus investuotojas, ir kad šios priemonės nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(184)

Komisija daro išvadą, kad, atsižvelgdama į tuometines perspektyvas, 2001 m. investavusi ir atlikusi „lygiagrečius indėlius“ SNCB pasielgė taip, kaip būtų pasielgęs privatus investuotojas, ir kad šios priemonės nėra valstybės pagalba.

| (185) | Tačiau Komisija pažymi, kad SNCB suteikė garantiją ABX Singapūre nereikalaudama atlygio, priešingai nei būtų padaręs privatus investuotojas. Žinodama, kad ši garantija buvo suteikta 2000 m. birželio mėn., kai ABX ėmė kelti viešą susidomėjimą, o SNCB susilaukė tam tikrų valdžios institucijų veiksmų, ir siekdama atsižvelgti į visus potencialius pagalbos požymius, Komisija pažymi, kad tokios garantijos be atlygio suteikimas gali turėti valstybės pagalbos požymių. Kadangi ši garantija buvo suteikta ABX grupės bendrovei tuomet, kai sprendimas reorganizuoti ir restruktūrizuoti tinklą buvo jau priimtas ir įgyvendinamas, Komisija išnagrinės šia pagalbą kartu su kitomis ABX grupės, kuriai priklausė ABX Singapūro padalinys, restruktūrizavimo priemonėmis. |
| --- | --- |

(185)

Tačiau Komisija pažymi, kad SNCB suteikė garantiją ABX Singapūre nereikalaudama atlygio, priešingai nei būtų padaręs privatus investuotojas. Žinodama, kad ši garantija buvo suteikta 2000 m. birželio mėn., kai ABX ėmė kelti viešą susidomėjimą, o SNCB susilaukė tam tikrų valdžios institucijų veiksmų, ir siekdama atsižvelgti į visus potencialius pagalbos požymius, Komisija pažymi, kad tokios garantijos be atlygio suteikimas gali turėti valstybės pagalbos požymių. Kadangi ši garantija buvo suteikta ABX grupės bendrovei tuomet, kai sprendimas reorganizuoti ir restruktūrizuoti tinklą buvo jau priimtas ir įgyvendinamas, Komisija išnagrinės šia pagalbą kartu su kitomis ABX grupės, kuriai priklausė ABX Singapūro padalinys, restruktūrizavimo priemonėmis.

6.1.2.   Kapitalo perskirstymo priemonės

| (186) | 2002 m. vasario mėn. įvykęs Belgijos Ministrų Tarybos posėdis yra neginčijamas įrodymas, kad nuo tos dienos Belgijos vyriausybė dalyvavo SNCB priimant sprendimus ABX klausimu. Apie ABX padalinio Vokietijoje kapitalo didinimą (157,4 mln. eurų suma) ir ABX Nyderlandų padalinio kapitalo didinimą (10,6 mln. eurų suma) Belgija pranešė jau po šios datos, o šios operacijos dar nebuvo pradėtos vykdyti. Belgija šias priemones pristatė ne kaip investicijas, apie kurias buvo pranešta, bet kaip restruktūrizavimo pagalbą. Taigi nekyla abejonių, kad šios priemonės laikytinos valstybės pagalba ir turi būti tiriamos kaip restruktūrizavimo pagalba. |
| --- | --- |

(186)

2002 m. vasario mėn. įvykęs Belgijos Ministrų Tarybos posėdis yra neginčijamas įrodymas, kad nuo tos dienos Belgijos vyriausybė dalyvavo SNCB priimant sprendimus ABX klausimu. Apie ABX padalinio Vokietijoje kapitalo didinimą (157,4 mln. eurų suma) ir ABX Nyderlandų padalinio kapitalo didinimą (10,6 mln. eurų suma) Belgija pranešė jau po šios datos, o šios operacijos dar nebuvo pradėtos vykdyti. Belgija šias priemones pristatė ne kaip investicijas, apie kurias buvo pranešta, bet kaip restruktūrizavimo pagalbą. Taigi nekyla abejonių, kad šios priemonės laikytinos valstybės pagalba ir turi būti tiriamos kaip restruktūrizavimo pagalba.

| (187) | Patikinimo laiškas, kurį SNCB parašė dėl savo filialo Vokietijoje, keletą mėnesių nuo jo įsigijimo turėjusio neigiamą nuosavųjų išteklių balansą, buvo perrašomas kasmet iki 2005 m., taip pat ir tuo laikotarpiu, kai nekyla abejonių dėl SNCB sprendimų dėl ABX priskirtinumo valstybei. Kadangi šiame laiške yra įsipareigojimų, prilygstančių suteikiamai garantijai, už kuriuos taip pat nebuvo atlyginta SNCB, Komisija mano, kad čia esama valstybės pagalbos požymių. Tačiau kadangi šiame sprendime nagrinėjamas SNCB atliktas ABX Vokietijos padalinio kapitalo perskirstymas suteikė šios bendrovės kreditoriams tikrą ir galutinį saugumą, kurio jie siekė patikinimo laišku, todėl jis šiuo atveju tampa netikslingas ir nebėra reikalo jo nagrinėti atskirai nuo pačių kapitalo perskirstymo priemonių. |
| --- | --- |

(187)

Patikinimo laiškas, kurį SNCB parašė dėl savo filialo Vokietijoje, keletą mėnesių nuo jo įsigijimo turėjusio neigiamą nuosavųjų išteklių balansą, buvo perrašomas kasmet iki 2005 m., taip pat ir tuo laikotarpiu, kai nekyla abejonių dėl SNCB sprendimų dėl ABX priskirtinumo valstybei. Kadangi šiame laiške yra įsipareigojimų, prilygstančių suteikiamai garantijai, už kuriuos taip pat nebuvo atlyginta SNCB, Komisija mano, kad čia esama valstybės pagalbos požymių. Tačiau kadangi šiame sprendime nagrinėjamas SNCB atliktas ABX Vokietijos padalinio kapitalo perskirstymas suteikė šios bendrovės kreditoriams tikrą ir galutinį saugumą, kurio jie siekė patikinimo laišku, todėl jis šiuo atveju tampa netikslingas ir nebėra reikalo jo nagrinėti atskirai nuo pačių kapitalo perskirstymo priemonių.

6.1.3.   2002 m. paskolos

| (188) | SNCB teikė paskolas ABX Logistics NV ir ABX-D, ABX-NL ir ABX-F nuo 2002 m. balandžio ir.5.mėn., taigi tuo laikotarpiu, kai nebekyla abejonių dėl SNCB sprendimų dėl ABX priskirtinumo valstybei. |
| --- | --- |

(188)

SNCB teikė paskolas ABX Logistics NV ir ABX-D, ABX-NL ir ABX-F nuo 2002 m. balandžio ir.5.mėn., taigi tuo laikotarpiu, kai nebekyla abejonių dėl SNCB sprendimų dėl ABX priskirtinumo valstybei.

| (189) | Kaip pažymėta aprašomojoje dalyje, už šias paskolas buvo gautas nuo [...] iki [...] % atlygis. Komisija pažymi, kad toks palūkanų lygis neatitinka šių įmonių padėties. Palūkanų normos tinkamu rodikliu ji laiko Komisijos orientacinę 5,06 % palūkanų normą, kuri, beje, buvo naudojama skaičiuojant sanavimo pagalbos, 2003 m. sausio mėn. skirtos ABX Vokietijoje, dydį. |
| --- | --- |

(189)

Kaip pažymėta aprašomojoje dalyje, už šias paskolas buvo gautas nuo [...] iki [...] % atlygis. Komisija pažymi, kad toks palūkanų lygis neatitinka šių įmonių padėties. Palūkanų normos tinkamu rodikliu ji laiko Komisijos orientacinę 5,06 % palūkanų normą, kuri, beje, buvo naudojama skaičiuojant sanavimo pagalbos, 2003 m. sausio mėn. skirtos ABX Vokietijoje, dydį.

| (190) | Dėl to Komisija daro išvadą, kad šios paskolos turi valstybės pagalbos požymių. Remdamasi minėtąja palūkanų norma, sunkumus patiriančios ir taip pat restruktūrizuojamos įmonės atveju padidinama 400 bazinių punktų, Komisija mano, kad šią paskolą atitinkantis valstybės pagalbos dydis yra apie 8 mln. eurų. |
| --- | --- |

(190)

Dėl to Komisija daro išvadą, kad šios paskolos turi valstybės pagalbos požymių. Remdamasi minėtąja palūkanų norma, sunkumus patiriančios ir taip pat restruktūrizuojamos įmonės atveju padidinama 400 bazinių punktų, Komisija mano, kad šią paskolą atitinkantis valstybės pagalbos dydis yra apie 8 mln. eurų.

| (191) | Kadangi paskolos buvo skirtos įvairioms ABX grupės bendrovėms tuomet, kai jau buvo priimtas ir įgyvendinamas sprendimas dėl tinklo reorganizavimo ir restruktūrizavimo, Komisija šią pagalbą tiria kartu su kitomis ABX grupės, perėmusios šiomis paskolomis pasinaudojusių bendrovių išsaugotą verslą, restruktūrizavimo priemonėmis. |
| --- | --- |

(191)

Kadangi paskolos buvo skirtos įvairioms ABX grupės bendrovėms tuomet, kai jau buvo priimtas ir įgyvendinamas sprendimas dėl tinklo reorganizavimo ir restruktūrizavimo, Komisija šią pagalbą tiria kartu su kitomis ABX grupės, perėmusios šiomis paskolomis pasinaudojusių bendrovių išsaugotą verslą, restruktūrizavimo priemonėmis.

6.1.4.   Bendro iždo (cash pool) sudarymui suteikta garantija

| (192) | Kaip pažymėta restruktūrizavimo priemonių aprašyme, Belgijos valdžios institucijos nurodė, jog vienoje finansinėje institucijoje ABX grupės atidaryta [...] mln. eurų kredito linija numato komercinį atlygį, ir kad už 2001 m. sausio mėn. SNCB šiai kredito linijai suteiktą garantiją taip pat yra atlyginama [...] baziniais punktais. |
| --- | --- |

(192)

Kaip pažymėta restruktūrizavimo priemonių aprašyme, Belgijos valdžios institucijos nurodė, jog vienoje finansinėje institucijoje ABX grupės atidaryta [...] mln. eurų kredito linija numato komercinį atlygį, ir kad už 2001 m. sausio mėn. SNCB šiai kredito linijai suteiktą garantiją taip pat yra atlyginama [...] baziniais punktais.

| (193) | Ši palūkanų norma atrodo priimtina atsižvelgiant į bankų paprastai teikiamų palūkanų normų esant panašiai padėčiai dydžius (80). Komisija daro išvadą, kad ši garantija SBX grupei nesuteikė pranašumo, turinčio valstybės pagalbos požymių. Be to, net jei privataus investuotojo reikalaujama palūkanų norma būtų buvusi keliais baziniais punktais ar net dvigubai didesnė, kitų pagalbos priemonių kontekste suteiktas pranašumas būtų buvęs nereikšmingas (0,07 mln. eurų) ir neturėtų įtakos tolesnei išvadai dėl visų restruktūrizavimo pagalbos priemonių suderinamumo. |
| --- | --- |

(193)

Ši palūkanų norma atrodo priimtina atsižvelgiant į bankų paprastai teikiamų palūkanų normų esant panašiai padėčiai dydžius (80). Komisija daro išvadą, kad ši garantija SBX grupei nesuteikė pranašumo, turinčio valstybės pagalbos požymių. Be to, net jei privataus investuotojo reikalaujama palūkanų norma būtų buvusi keliais baziniais punktais ar net dvigubai didesnė, kitų pagalbos priemonių kontekste suteiktas pranašumas būtų buvęs nereikšmingas (0,07 mln. eurų) ir neturėtų įtakos tolesnei išvadai dėl visų restruktūrizavimo pagalbos priemonių suderinamumo.

6.1.5.   Kiti nebalansiniai SNCB įsipareigojimai

| (194) | Belgijos valdžios institucijos patvirtino, kad, be garantijų, perimtų iš pradžių įsigyjant kai kurias tinklo bendroves, vienintelės SNCB naujai suteiktos garantijos ABX grupės naudai yra dvi minėtos garantijos, viena skirta ABX Singapūro padaliniui (nustojusi veikti 2005 m.) ir kita finansinei institucijai, suteikusiai kredito liniją cash pool sudarymui. Tačiau SNCB paskelbė tam tikrą skaičių patikinimo laiškų. |
| --- | --- |

(194)

Belgijos valdžios institucijos patvirtino, kad, be garantijų, perimtų iš pradžių įsigyjant kai kurias tinklo bendroves, vienintelės SNCB naujai suteiktos garantijos ABX grupės naudai yra dvi minėtos garantijos, viena skirta ABX Singapūro padaliniui (nustojusi veikti 2005 m.) ir kita finansinei institucijai, suteikusiai kredito liniją cash pool sudarymui. Tačiau SNCB paskelbė tam tikrą skaičių patikinimo laiškų.

| (195) | Belgijos valdžios institucijos teigia, kad šie patikinimo laiškai, už kuriuos nenumatyta atlygio, yra įprastinis rinkos ekonomikos santykių tarp motininės bendrovės ir jos filialų dalykas. Šiuo atveju, be jau aptarto laiško dėl ABX Vokietijos padalinio ir patikinimo laiško, ABX Ispanijos padaliniui suteikiančio 12,3 mln. eurų pranašumą, Komisija nenustatė, kad kuris nors kitas naujas jai žinomas po 2000 m. (kuomet ABX ima kelti viešą susidomėjimą) paskelbtas patikinimo laiškas būtų turėjęs SNCB juridiškai įpareigojančių požymių. Komisija pažymi, kad pranašumą ABX Ispanijos padaliniui suteikiantis patikinimo laiškas prilygsta banko garantijai, kadangi SNCB įsipareigojo ABX Ispanijos padaliniui skirti reikiamų lėšų, kad šis galėtų apmokėti savo įsiskolinimus bankui. Komisija primena, kad pagalbos požymis šiuo atveju yra garantijos kaina, kurią įmonė būtų turėjusi sumokėti norėdama gauti tokią paskolą, ir kuri dar padidina pačią paskolos kainą; tačiau šiaip ar taip šis pagalbos požymis nėra didelis ir prilygsta keliems baziniams punktams. Taigi, jei [...] bazinių punktų dydžio maržą, kurią, beje, ABX grupė sumokėjo SNCB, laikysime tinkama, pagal ją skaičiuojamas pagalbos dydis vis tiek būtų nežymus (0,02 mln. eurų per metus). Net jei ši garantijos kaina būtų gerokai didesnė ar net dviguba, pvz. [...] bazinių punktų – tai yra didelė, pagalbos dydis vis tiek liktų nežymus (0,04 mln. eurų per metus) ir neturėtų įtakos išvadai dėl restruktūrizavimo pagalbos. |
| --- | --- |

(195)

Belgijos valdžios institucijos teigia, kad šie patikinimo laiškai, už kuriuos nenumatyta atlygio, yra įprastinis rinkos ekonomikos santykių tarp motininės bendrovės ir jos filialų dalykas. Šiuo atveju, be jau aptarto laiško dėl ABX Vokietijos padalinio ir patikinimo laiško, ABX Ispanijos padaliniui suteikiančio 12,3 mln. eurų pranašumą, Komisija nenustatė, kad kuris nors kitas naujas jai žinomas po 2000 m. (kuomet ABX ima kelti viešą susidomėjimą) paskelbtas patikinimo laiškas būtų turėjęs SNCB juridiškai įpareigojančių požymių. Komisija pažymi, kad pranašumą ABX Ispanijos padaliniui suteikiantis patikinimo laiškas prilygsta banko garantijai, kadangi SNCB įsipareigojo ABX Ispanijos padaliniui skirti reikiamų lėšų, kad šis galėtų apmokėti savo įsiskolinimus bankui. Komisija primena, kad pagalbos požymis šiuo atveju yra garantijos kaina, kurią įmonė būtų turėjusi sumokėti norėdama gauti tokią paskolą, ir kuri dar padidina pačią paskolos kainą; tačiau šiaip ar taip šis pagalbos požymis nėra didelis ir prilygsta keliems baziniams punktams. Taigi, jei [...] bazinių punktų dydžio maržą, kurią, beje, ABX grupė sumokėjo SNCB, laikysime tinkama, pagal ją skaičiuojamas pagalbos dydis vis tiek būtų nežymus (0,02 mln. eurų per metus). Net jei ši garantijos kaina būtų gerokai didesnė ar net dviguba, pvz. [...] bazinių punktų – tai yra didelė, pagalbos dydis vis tiek liktų nežymus (0,04 mln. eurų per metus) ir neturėtų įtakos išvadai dėl restruktūrizavimo pagalbos.

6.1.6.   Road domestic veiklos Prancūzijoje pardavimas

| (196) | Kadangi ABX Prancūzijos padalinio sprendimas dėl road domesctic veiklos Prancūzijoje pardavimo ir jo sąlygų yra neabejotinai priskirtinas Belgijos valdžios institucijoms, Komisija privalo patikrinti Belgijos valdžios institucijų pateiktus argumentus, kad būtų pagrįstas pasirinktasis ĮPD metodas, kurį būtų rinkęsis panašioje padėtyje atsidūręs privatus investuotojas. |
| --- | --- |

(196)

Kadangi ABX Prancūzijos padalinio sprendimas dėl road domesctic veiklos Prancūzijoje pardavimo ir jo sąlygų yra neabejotinai priskirtinas Belgijos valdžios institucijoms, Komisija privalo patikrinti Belgijos valdžios institucijų pateiktus argumentus, kad būtų pagrįstas pasirinktasis ĮPD metodas, kurį būtų rinkęsis panašioje padėtyje atsidūręs privatus investuotojas.

| (197) | SNCB pasirinkto scenarijaus kaštai: bendra SNCB pasirinkto verslo atsisakymo scenarijaus kaina yra 137,5 mln. eurų, arba [...] mln. eurų, atitinkančių neigiamą grynąją to sektoriaus aktyvų vertę pardavimo momentu, ir [...] mln. eurų, atitinkančių mažesnę nei rinkos pardavimo kainą. |
| --- | --- |

(197)

SNCB pasirinkto scenarijaus kaštai: bendra SNCB pasirinkto verslo atsisakymo scenarijaus kaina yra 137,5 mln. eurų, arba [...] mln. eurų, atitinkančių neigiamą grynąją to sektoriaus aktyvų vertę pardavimo momentu, ir [...] mln. eurų, atitinkančių mažesnę nei rinkos pardavimo kainą.

| (198) | Komisija pažymi, kad du nepriklausomi ekspertai patvirtino, jog ši [...] mln. eurų suma atitinka neigiamą darbuotojams parduoto road domesctic verslo vertę.
  Pavyzdžiui, „Deloitte Corporate Finance“ peržiūrėjo šio sektoriaus verslo planą (business plan) ir įvertino jį pagal discounted cash flows (amortizuoto pelno) metodą. Šis verslo planas numatytas 2005 -2008 m. laikotarpiui. Pagal įvertinimą, ABX-F domestic vertė atitinka čia minimą neigiamą kainą. Tokį rezultatą patvirtino ir Ernst & Young Transaction Advisory Services, susipažinę su Deloitte įvertinimu.
  Kadangi abu šie ekspertai vadovaujasi įprastiniais ir tinkamais vertinimo metodais, Komisija sutinka, kad ši kaina atitinka rinkos kainą, ir kad Road domesctic verslo Prancūzijoje pirkėjas pirkdamas negavo valstybės pagalbos. |
| --- | --- |

(198)

Komisija pažymi, kad du nepriklausomi ekspertai patvirtino, jog ši [...] mln. eurų suma atitinka neigiamą darbuotojams parduoto road domesctic verslo vertę.

Pavyzdžiui, „Deloitte Corporate Finance“ peržiūrėjo šio sektoriaus verslo planą (business plan) ir įvertino jį pagal discounted cash flows (amortizuoto pelno) metodą. Šis verslo planas numatytas 2005 -2008 m. laikotarpiui. Pagal įvertinimą, ABX-F domestic vertė atitinka čia minimą neigiamą kainą. Tokį rezultatą patvirtino ir Ernst & Young Transaction Advisory Services, susipažinę su Deloitte įvertinimu.

Kadangi abu šie ekspertai vadovaujasi įprastiniais ir tinkamais vertinimo metodais, Komisija sutinka, kad ši kaina atitinka rinkos kainą, ir kad Road domesctic verslo Prancūzijoje pirkėjas pirkdamas negavo valstybės pagalbos.

| (199) | Likvidavimo draugiško susitarimo būdu scenarijaus kaina: pagal Belgijos valdžios institucijas likvidavimo draugiško susitarimo būdu scenarijaus kaina būtų 183 mln. eurų, t.y. [...] mln. eurų grynosios neigiamos aktyvų vertės sprendimo dėl pardavimo priėmimo momentu ir [...] mln. eurų papildomų sąnaudų. |
| --- | --- |

(199)

Likvidavimo draugiško susitarimo būdu scenarijaus kaina: pagal Belgijos valdžios institucijas likvidavimo draugiško susitarimo būdu scenarijaus kaina būtų 183 mln. eurų, t.y. [...] mln. eurų grynosios neigiamos aktyvų vertės sprendimo dėl pardavimo priėmimo momentu ir [...] mln. eurų papildomų sąnaudų.

| (200) | Vykdant draugiško likvidavimo planą, SNCB būtų turėjusi atsiskaityti su visais likviduojamos bendrovės kreditoriais, kuriems atlyginti nebūtų užtekę likviduojamojo turto. Taigi visiškai teisėtai galima skaičiuoti [...] mln. eurų kainą. |
| --- | --- |

(200)

Vykdant draugiško likvidavimo planą, SNCB būtų turėjusi atsiskaityti su visais likviduojamos bendrovės kreditoriais, kuriems atlyginti nebūtų užtekę likviduojamojo turto. Taigi visiškai teisėtai galima skaičiuoti [...] mln. eurų kainą.

| (201) | Kitos papildomos Belgijos valdžios institucijų apmokėtos sąnaudos yra [...] mln. eurų socialiniam planui, kurį SNCB būtų turėjusi įgyvendinti likvidavimo atveju, ir [...] mln. eurų nuostolių, kuriuos ABX grupė būtų patyrusi derybų dėl šio plano laikotarpiu. |
| --- | --- |

(201)

Kitos papildomos Belgijos valdžios institucijų apmokėtos sąnaudos yra [...] mln. eurų socialiniam planui, kurį SNCB būtų turėjusi įgyvendinti likvidavimo atveju, ir [...] mln. eurų nuostolių, kuriuos ABX grupė būtų patyrusi derybų dėl šio plano laikotarpiu.

| (202) | Šie du skaičiavimai atrodo pagrįsti. Iš esmės, kalbant apie socialinį planą, ši suma atitinka [...] eurų vienam darbuotojui socialinio plano kainą, kuri yra priimtina; kalbant apie nuostolius, kuriuos reikėtų padengti įgyvendinant šį planą, prognozuojama suma atitinka pardavimo laikotarpio bendrovės verslo plane numatytą 2005 m. nuostolių dydį (nuo [...] iki [...] mln. eurų). Belgijos valdžios institucijos atlikdamos skaičiavimus, be to, atsižvelgia į papildomą 15 mln. eurų 2006 m. pirmojo ketvirčio nuostolių sumą. |
| --- | --- |

(202)

Šie du skaičiavimai atrodo pagrįsti. Iš esmės, kalbant apie socialinį planą, ši suma atitinka [...] eurų vienam darbuotojui socialinio plano kainą, kuri yra priimtina; kalbant apie nuostolius, kuriuos reikėtų padengti įgyvendinant šį planą, prognozuojama suma atitinka pardavimo laikotarpio bendrovės verslo plane numatytą 2005 m. nuostolių dydį (nuo [...] iki [...] mln. eurų). Belgijos valdžios institucijos atlikdamos skaičiavimus, be to, atsižvelgia į papildomą 15 mln. eurų 2006 m. pirmojo ketvirčio nuostolių sumą.

| (203) | Taigi, kadangi ABX Prancūzijos padaliniui būtų tekę taip pat sumokėti įvairias kompensacijas dėl nutrauktų sutarčių (Belgijos valdžios institucijų nuomone, už 14 mln. eurų) ir turint galvoje prarasto patekimo į Prancūzijos rinką pasekmes kitiems grupės veiklos sektoriams, visiškai pagrįsta teigti, kad likvidavimas draugiško susitarimo būdu būtų kainavęs SNCB daugiau nei scenarijus, kai road domestic verslą Prancūzijoje perperka darbuotojai. |
| --- | --- |

(203)

Taigi, kadangi ABX Prancūzijos padaliniui būtų tekę taip pat sumokėti įvairias kompensacijas dėl nutrauktų sutarčių (Belgijos valdžios institucijų nuomone, už 14 mln. eurų) ir turint galvoje prarasto patekimo į Prancūzijos rinką pasekmes kitiems grupės veiklos sektoriams, visiškai pagrįsta teigti, kad likvidavimas draugiško susitarimo būdu būtų kainavęs SNCB daugiau nei scenarijus, kai road domestic verslą Prancūzijoje perperka darbuotojai.

| (204) | Teisminio likvidavimo scenarijaus kaina. Belgijos valdžios institucijų nuomone, teisminio likvidavimo scenarijaus kaina būtų 346 mln. eurų, t.y. [...] mln. eurų parduodamos bendrovės grynosios neigiamos aktyvų vertės sprendimo dėl pardavimo priėmimo momentu ir [...] mln. eurų papildomų sąnaudų. |
| --- | --- |

(204)

Teisminio likvidavimo scenarijaus kaina. Belgijos valdžios institucijų nuomone, teisminio likvidavimo scenarijaus kaina būtų 346 mln. eurų, t.y. [...] mln. eurų parduodamos bendrovės grynosios neigiamos aktyvų vertės sprendimo dėl pardavimo priėmimo momentu ir [...] mln. eurų papildomų sąnaudų.

| (205) | Komisija pažymi, kad priešingai nei pardavimo arba draugiško likvidavimo scenarijų atveju, nėra pagrindo tvirtinti, jog teisminio likvidavimo atveju SNCB būtų tekę padengti visą [...] mln. eurų sumą, atitinkančią grynąją neigiamą aktyvų vertę sprendimo dėl pardavimo priėmimo momentu, nes savaime suprantama, kad ji nebūtų siekusi atsiskaityti su savo filialo kreditoriais. |
| --- | --- |

(205)

Komisija pažymi, kad priešingai nei pardavimo arba draugiško likvidavimo scenarijų atveju, nėra pagrindo tvirtinti, jog teisminio likvidavimo atveju SNCB būtų tekę padengti visą [...] mln. eurų sumą, atitinkančią grynąją neigiamą aktyvų vertę sprendimo dėl pardavimo priėmimo momentu, nes savaime suprantama, kad ji nebūtų siekusi atsiskaityti su savo filialo kreditoriais.

| (206) | Kartu su kitomis papildomomis sąnaudomis, Belgijos valdžios institucijų nuomone, šio scenarijaus atveju SNCB tektų padengti 58 mln. eurų dydžio [...] riziką. |
| --- | --- |

(206)

Kartu su kitomis papildomomis sąnaudomis, Belgijos valdžios institucijų nuomone, šio scenarijaus atveju SNCB tektų padengti 58 mln. eurų dydžio [...] riziką.

| (207) | Šiam teiginiui paremti Belgijos valdžios institucijos Komisijai pateikė įvairios informacijos, pvz., ekspertų Linklaters ir Grand Auzas et Associés nuomonę, pagal kurią dėl šio teisminio likvidavimo scenarijaus SNCB kiltų reali ir neabejotina [...] rizika, dėl kurios ji būtų laikoma atsakinga. |
| --- | --- |

(207)

Šiam teiginiui paremti Belgijos valdžios institucijos Komisijai pateikė įvairios informacijos, pvz., ekspertų Linklaters ir Grand Auzas et Associés nuomonę, pagal kurią dėl šio teisminio likvidavimo scenarijaus SNCB kiltų reali ir neabejotina [...] rizika, dėl kurios ji būtų laikoma atsakinga.

| (208) | Komisija neneigia, kad tam tikrais išimtiniais atvejais kai kurių valstybių nacionalinė teisė numato galimybę apkaltinti likviduojamos bendrovės akcininkus, ypač jei akcininkus galima laikyti [...] ir (arba) padariusiais valdymo klaidų. |
| --- | --- |

(208)

Komisija neneigia, kad tam tikrais išimtiniais atvejais kai kurių valstybių nacionalinė teisė numato galimybę apkaltinti likviduojamos bendrovės akcininkus, ypač jei akcininkus galima laikyti [...] ir (arba) padariusiais valdymo klaidų.

| (209) | Tačiau, nors Prancūzijos teisė numato tokią galimybę, o Belgijos valdžios institucijos pateikė tam tikrų duomenų, nurodančių tokią riziką, šiuo atveju jie nepanaikino visų abejonių, iškeltų šioje byloje 2005 m. balandžio mėn. procedūros išplėtimo pranešime. Komisija daro išvadą, kad aptariamuoju atveju negalima į šio scenarijaus kainą įtraukti 58 mln. eurų, Belgijos valdžios institucijų nuomone, susijusių su [...] rizika. |
| --- | --- |

(209)

Tačiau, nors Prancūzijos teisė numato tokią galimybę, o Belgijos valdžios institucijos pateikė tam tikrų duomenų, nurodančių tokią riziką, šiuo atveju jie nepanaikino visų abejonių, iškeltų šioje byloje 2005 m. balandžio mėn. procedūros išplėtimo pranešime. Komisija daro išvadą, kad aptariamuoju atveju negalima į šio scenarijaus kainą įtraukti 58 mln. eurų, Belgijos valdžios institucijų nuomone, susijusių su [...] rizika.

| (210) | Lygiai taip pat Komisija mano, kad, priešingai, nei planavo Belgijos valdžios institucijos, ypač turint galvoje specialų SNCB statusą, mažai tikėtina, jog SNCB finansavimo sąnaudoms galimas teisminis road domestic veiklos Prancūzijoje likvidavimas būtų turėjęs didelės įtakos. Tačiau visiškai tikėtina, kad šis likvidavimas būtų pabranginęs ABX grupės įsiskolinimo bankui finansavimą, Belgijos valdžios institucijų vertinimu – daugiausiai 7 mln. eurų. |
| --- | --- |

(210)

Lygiai taip pat Komisija mano, kad, priešingai, nei planavo Belgijos valdžios institucijos, ypač turint galvoje specialų SNCB statusą, mažai tikėtina, jog SNCB finansavimo sąnaudoms galimas teisminis road domestic veiklos Prancūzijoje likvidavimas būtų turėjęs didelės įtakos. Tačiau visiškai tikėtina, kad šis likvidavimas būtų pabranginęs ABX grupės įsiskolinimo bankui finansavimą, Belgijos valdžios institucijų vertinimu – daugiausiai 7 mln. eurų.

| (211) | Belgijos valdžios institucijų scenarijuje taip pat atsižvelgiama į poveikį grupės apyvartinių lėšų poreikiams motyvuojant tuo, kad, likvidavus road domestic verslą Prancūzijoje, visos grupės kreditoriai būtų galėję reikalauti gerokai sutrumpinti atsiskaitymo su jais terminus. Prognozuojant, kad vidutinis atsiskaitymo su tiekėjais terminas sutrumpėtų viena savaite, arba maždaug 15 %, šio reiškinio poveikio vertinimas 45 mln. eurų atrodo priimtinas. Nors geros finansinės būklės grupės filialų klientams šis poveikis galėtų būti švelnesnis, tačiau jis galėtų būti didesnis nei viena savaitė kitų filialų, verslo Prancūzijoje likvidavimo metu patiriančių finansinių sunkumų, klientams. |
| --- | --- |

(211)

Belgijos valdžios institucijų scenarijuje taip pat atsižvelgiama į poveikį grupės apyvartinių lėšų poreikiams motyvuojant tuo, kad, likvidavus road domestic verslą Prancūzijoje, visos grupės kreditoriai būtų galėję reikalauti gerokai sutrumpinti atsiskaitymo su jais terminus. Prognozuojant, kad vidutinis atsiskaitymo su tiekėjais terminas sutrumpėtų viena savaite, arba maždaug 15 %, šio reiškinio poveikio vertinimas 45 mln. eurų atrodo priimtinas. Nors geros finansinės būklės grupės filialų klientams šis poveikis galėtų būti švelnesnis, tačiau jis galėtų būti didesnis nei viena savaitė kitų filialų, verslo Prancūzijoje likvidavimo metu patiriančių finansinių sunkumų, klientams.

| (212) | Galiausiai Belgijos valdžios institucijos pažymi, kad dėl road domestic verslo likvidavimo Prancūzijoje likvidavimo metais taip pat būtų prarasta nuo 5 % iki 30 % klientų kituose grupės veiklos sektoriuose. Kadangi ši grupė teikia integruotas paslaugas Europoje ir įvairūs jos veiklos sektoriai yra stipriai vienas nuo kito priklausomi, esama pagrindo prognozuoti, kad teisminis likvidavimas iš tiesų galėtų pakenkti kitų grupės veiklos sektorių įvaizdžiui ir verslui, ir tuo stipriau, kuo atitinkamas veiklos sektorius ir (arba) šalis artimesni likviduojamos bendrovės veiklos sektoriui ir šaliai, kaip ir nurodoma Belgijos valdžios institucijų nuomonėje. Tai nebūtų įmanoma pasirinktojo ĮPD scenarijaus atveju. Iš tiesų, viena vertus, šis būdas apsaugo grupės įvaizdį; kita vertus, į road domestic verslo pardavimo sutartį yra įtraukta bendradarbiavimo sutartis tarp bendrovės, jungiančios ĮPD būdu perleistas veiklos sritis, ir ABX grupėje veikiančių ABX-F tarptautinių veiklos sektorių, pagal kurią pastarosios klientai išsaugos galimybę gauti paslaugas Prancūzijoje. Komisija mano, kad sudėtinga tvirtinti, jog bus prarasta iki 30 % klientų. Todėl, atsižvelgdama į tai, kad įvairūs grupės filialai turi keletą svarbių bendrų klientų, taip pat į svarbią Prancūzijos vietą tarptautinėje grupės veikloje Prancūzijoje, Vokietijoje ir Nyderlanduose (nuo 14 % iki 36 %), Komisija pažymi, kad vertinant šio reiškinio poveikį, vietoje Belgijos valdžios institucijų prognozuojamų 112 mln. eurų papildomų sąnaudų būtų teisingiau prognozuoti tokią tikėtiną sąnaudų vertę, kuri atitiktų ne daugiau nei 20 % prarastų klientų per pirmuosius metus labiausiai paveiktuose veiklos sektoriuose, t.y. apie 75 mln. eurų. |
| --- | --- |

(212)

Galiausiai Belgijos valdžios institucijos pažymi, kad dėl road domestic verslo likvidavimo Prancūzijoje likvidavimo metais taip pat būtų prarasta nuo 5 % iki 30 % klientų kituose grupės veiklos sektoriuose. Kadangi ši grupė teikia integruotas paslaugas Europoje ir įvairūs jos veiklos sektoriai yra stipriai vienas nuo kito priklausomi, esama pagrindo prognozuoti, kad teisminis likvidavimas iš tiesų galėtų pakenkti kitų grupės veiklos sektorių įvaizdžiui ir verslui, ir tuo stipriau, kuo atitinkamas veiklos sektorius ir (arba) šalis artimesni likviduojamos bendrovės veiklos sektoriui ir šaliai, kaip ir nurodoma Belgijos valdžios institucijų nuomonėje. Tai nebūtų įmanoma pasirinktojo ĮPD scenarijaus atveju. Iš tiesų, viena vertus, šis būdas apsaugo grupės įvaizdį; kita vertus, į road domestic verslo pardavimo sutartį yra įtraukta bendradarbiavimo sutartis tarp bendrovės, jungiančios ĮPD būdu perleistas veiklos sritis, ir ABX grupėje veikiančių ABX-F tarptautinių veiklos sektorių, pagal kurią pastarosios klientai išsaugos galimybę gauti paslaugas Prancūzijoje. Komisija mano, kad sudėtinga tvirtinti, jog bus prarasta iki 30 % klientų. Todėl, atsižvelgdama į tai, kad įvairūs grupės filialai turi keletą svarbių bendrų klientų, taip pat į svarbią Prancūzijos vietą tarptautinėje grupės veikloje Prancūzijoje, Vokietijoje ir Nyderlanduose (nuo 14 % iki 36 %), Komisija pažymi, kad vertinant šio reiškinio poveikį, vietoje Belgijos valdžios institucijų prognozuojamų 112 mln. eurų papildomų sąnaudų būtų teisingiau prognozuoti tokią tikėtiną sąnaudų vertę, kuri atitiktų ne daugiau nei 20 % prarastų klientų per pirmuosius metus labiausiai paveiktuose veiklos sektoriuose, t.y. apie 75 mln. eurų.

| (213) | Taip pat pagrįstai galima pritarti prielaidai, kad dėl tokio veiklos mažinimo grupė būtų turėjusi sumažinti savo personalo skaičių, nes, norėdama išvengti per didelio bendrosios maržos nuostolio, įmonė būtų buvusi priversta papildomai atleisti darbuotojų. Šias papildomas sąnaudas Belgijos valdžios institucijos vertina 35 mln. eurų. Kadangi personalo mažinimo mastai ir kaštai turėtų atitikti veiklos mažinimo mastą, ta pati kaip anksčiau atsargi prognozė leidžia tikėtis dviejų trečdalių prognozuojamos papildomų sąnaudų vertės, t.y. 24 mln. eurų. |
| --- | --- |

(213)

Taip pat pagrįstai galima pritarti prielaidai, kad dėl tokio veiklos mažinimo grupė būtų turėjusi sumažinti savo personalo skaičių, nes, norėdama išvengti per didelio bendrosios maržos nuostolio, įmonė būtų buvusi priversta papildomai atleisti darbuotojų. Šias papildomas sąnaudas Belgijos valdžios institucijos vertina 35 mln. eurų. Kadangi personalo mažinimo mastai ir kaštai turėtų atitikti veiklos mažinimo mastą, ta pati kaip anksčiau atsargi prognozė leidžia tikėtis dviejų trečdalių prognozuojamos papildomų sąnaudų vertės, t.y. 24 mln. eurų.

| (214) | Apskritai, Komisijos nuomone, galima tvirtinti, kad road domestic veiklos Prancūzijoje teisminio likvidavimo scenarijus vietoj Belgijos valdžios institucijų skaičiuojamų 346 mln. eurų SNCB būtų kainavęs ne mažiau kaip 7 + 45 + 75 + 24, t.y. 151 mln. eurų (neskaičiuojant galimos [...] rizikos), taigi daugiau nei SNCB pasirinktas scenarijus. |
| --- | --- |

(214)

Apskritai, Komisijos nuomone, galima tvirtinti, kad road domestic veiklos Prancūzijoje teisminio likvidavimo scenarijus vietoj Belgijos valdžios institucijų skaičiuojamų 346 mln. eurų SNCB būtų kainavęs ne mažiau kaip 7 + 45 + 75 + 24, t.y. 151 mln. eurų (neskaičiuojant galimos [...] rizikos), taigi daugiau nei SNCB pasirinktas scenarijus.

| (215) | Išvada: Baigdama šį tyrimą Komisija konstatuoja, kad SNCB pasirinkimą parduoti savo darbuotojams road domestic verslą Prancūzijoje ir tam atlikti pasirinktas sąlygas galima laikyti atitinkančiais sprendimą, kurį būtų priėmęs privatus investuotojas vadovaudamasis tik ekonominiais motyvais, todėl ši operacija neturi valstybės pagalbos požymių. |
| --- | --- |

(215)

Išvada: Baigdama šį tyrimą Komisija konstatuoja, kad SNCB pasirinkimą parduoti savo darbuotojams road domestic verslą Prancūzijoje ir tam atlikti pasirinktas sąlygas galima laikyti atitinkančiais sprendimą, kurį būtų priėmęs privatus investuotojas vadovaudamasis tik ekonominiais motyvais, todėl ši operacija neturi valstybės pagalbos požymių.

| (216) | Atlikdama čia pateiktą tyrimą Komisija rėmėsi tik prielaidomis, kurios jai atrodė pagrįstos ir pakankamai motyvuotos. Dėl šių skaičiavimų galima teigti, jog skirtumas tarp SNCB pasirinkto scenarijaus ir likvidavimo alternatyvų būtų buvęs ne mažesnis nei 13 mln. eurų, o to pakanka kompensuoti galimą tyrimo skaičiavimų paklaidą. |
| --- | --- |

(216)

Atlikdama čia pateiktą tyrimą Komisija rėmėsi tik prielaidomis, kurios jai atrodė pagrįstos ir pakankamai motyvuotos. Dėl šių skaičiavimų galima teigti, jog skirtumas tarp SNCB pasirinkto scenarijaus ir likvidavimo alternatyvų būtų buvęs ne mažesnis nei 13 mln. eurų, o to pakanka kompensuoti galimą tyrimo skaičiavimų paklaidą.

6.1.7.   ABX-WW pardavimas

| (217) | Komisija konstatuoja, kad SNCB atliko išsamią ABX-WW pirkėjo paiešką pasitelkusi specializuotą bendrovę. |
| --- | --- |

(217)

Komisija konstatuoja, kad SNCB atliko išsamią ABX-WW pirkėjo paiešką pasitelkusi specializuotą bendrovę.

| (218) | Dėl ABX-Worldwide pardavimo kainos ir sąlygų Komisija atsižvelgia į KPMG, įgaliotų finansiniu požiūriu (fairness) patikrinti pirmiau aprašytą visų likusių ABX-WW aktyvų pardavimo pasiūlymą, ataskaitą. |
| --- | --- |

(218)

Dėl ABX-Worldwide pardavimo kainos ir sąlygų Komisija atsižvelgia į KPMG, įgaliotų finansiniu požiūriu (fairness) patikrinti pirmiau aprašytą visų likusių ABX-WW aktyvų pardavimo pasiūlymą, ataskaitą.

| (219) | Savo ataskaitoje (81) KPMG daugiausiai remiasi dviejų vertinimo metodų palyginimu: discounted cash flow metodu (DCF, diskontuoti pinigų srautai), kai skaičiuojama grynoji dabartinė būsimųjų diskontuotų pajamų vertė; ir capitalised earnings metodu (CEA, kapitalizuota vertė), kai lyginami įvairūs diskontuotų vienos įmonės pajamų lygiai (CA, EBITDA, EBIT ...) kitų to paties sektoriaus įmonių atžvilgiu taikant atitinkamos rinkos koeficientus. |
| --- | --- |

(219)

Savo ataskaitoje (81) KPMG daugiausiai remiasi dviejų vertinimo metodų palyginimu: discounted cash flow metodu (DCF, diskontuoti pinigų srautai), kai skaičiuojama grynoji dabartinė būsimųjų diskontuotų pajamų vertė; ir capitalised earnings metodu (CEA, kapitalizuota vertė), kai lyginami įvairūs diskontuotų vienos įmonės pajamų lygiai (CA, EBITDA, EBIT ...) kitų to paties sektoriaus įmonių atžvilgiu taikant atitinkamos rinkos koeficientus.

| (220) | Atsižvelgdama į tai, kad ekspertai išsamiai įvertino perpardavimo atvejį ir naudojo tokio pobūdžio fairness opinion tinkamus skaičiavimo metodus, Komisija pažymi, jog galutinė KPMG išvada, kad „the term of the proposed sale to Yvan is fair and reasonable and represents fair market value“ (Yvan pasiūlytos pardavimo sąlygos yra teisingos ir protingai pagrįstos ir atitinka sąžiningą rinkos vertę), yra priimtina. Komisija daro išvadą, kad ABX-WW pardavimas, jei bus vykdomas sutarta kaina ir laikantis pardavimo atveju įprastų sąlygų bei darant tik ekonomiškai pagrįstas korekcijas, pirkėjo atžvilgiu neturės valstybės pagalbos požymių. |
| --- | --- |

(220)

Atsižvelgdama į tai, kad ekspertai išsamiai įvertino perpardavimo atvejį ir naudojo tokio pobūdžio fairness opinion tinkamus skaičiavimo metodus, Komisija pažymi, jog galutinė KPMG išvada, kad „the term of the proposed sale to Yvan is fair and reasonable and represents fair market value“ (Yvan pasiūlytos pardavimo sąlygos yra teisingos ir protingai pagrįstos ir atitinka sąžiningą rinkos vertę), yra priimtina. Komisija daro išvadą, kad ABX-WW pardavimas, jei bus vykdomas sutarta kaina ir laikantis pardavimo atveju įprastų sąlygų bei darant tik ekonomiškai pagrįstas korekcijas, pirkėjo atžvilgiu neturės valstybės pagalbos požymių.

| (221) | Pardavimo sąlygos garantuoja Belgijai pardavimo kainą ir Yvan įsipareigojimą dėl esminės investicijos, kuri sumažins Belgijos šiam reikalui numatytų valstybinių išlaidų sumą. Jos taip pat faktiškai užtikrina, kad SNCB veiksmingai perleis visas ABX grupės veiklos sritis. |
| --- | --- |

(221)

Pardavimo sąlygos garantuoja Belgijai pardavimo kainą ir Yvan įsipareigojimą dėl esminės investicijos, kuri sumažins Belgijos šiam reikalui numatytų valstybinių išlaidų sumą. Jos taip pat faktiškai užtikrina, kad SNCB veiksmingai perleis visas ABX grupės veiklos sritis.

6.2.   Restruktūrizavimo pagalbos suderinamumas

| (222) | Toliau Komisija pagal gairių dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti nuostatas nagrinėja nustatytos valstybės pagalbos suderinamumą. Po pradinio 2003 m. Belgijos valdžios institucijų pranešimo 2003 m. liepos mėn. buvo pradėta tyrimo procedūra pagal 1999 m. Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (82) (toliau – 1999 m. gairės). Tačiau, viena vertus, po naujųjų gairių įsigaliojimo atnaujintame restruktūrizavimo plane numatoma iš esmės padidinti pradžioje planuotą pagalbos sumą; kita vertus, remiantis pirmiau pateikta analize, SNCB neteisėtai suteikė pagalbą ABX grupei. Atsižvelgdama į šiuos bylos dalykus ir į 2004 m. Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (83) (toliau – 2004 m. gairės) 103 ir 104 punktų nuostatas, Komisija visas šias pagalbos priemones nagrinėja remdamasi pastaruoju dokumentu, kartu atsižvelgdama į tai, kad pradinis pranešimas apie planą buvo padarytas laikantis 1999 m. gairių. Šiaip ar taip, iš tolesnio nagrinėjimo aiškėja, kad vertinamos pagalbos priemonės gali būti laikomos vienodai suderinamomis ir su 1999 m., ir su 2004 m. gairėmis. |
| --- | --- |

(222)

Toliau Komisija pagal gairių dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti nuostatas nagrinėja nustatytos valstybės pagalbos suderinamumą. Po pradinio 2003 m. Belgijos valdžios institucijų pranešimo 2003 m. liepos mėn. buvo pradėta tyrimo procedūra pagal 1999 m. Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (82) (toliau – 1999 m. gairės). Tačiau, viena vertus, po naujųjų gairių įsigaliojimo atnaujintame restruktūrizavimo plane numatoma iš esmės padidinti pradžioje planuotą pagalbos sumą; kita vertus, remiantis pirmiau pateikta analize, SNCB neteisėtai suteikė pagalbą ABX grupei. Atsižvelgdama į šiuos bylos dalykus ir į 2004 m. Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (83) (toliau – 2004 m. gairės) 103 ir 104 punktų nuostatas, Komisija visas šias pagalbos priemones nagrinėja remdamasi pastaruoju dokumentu, kartu atsižvelgdama į tai, kad pradinis pranešimas apie planą buvo padarytas laikantis 1999 m. gairių. Šiaip ar taip, iš tolesnio nagrinėjimo aiškėja, kad vertinamos pagalbos priemonės gali būti laikomos vienodai suderinamomis ir su 1999 m., ir su 2004 m. gairėmis.

6.2.1.   Suderinamumas

| (223) | Remdamasi tam tikrais svarbiais rodikliais Komisija konstatuoja, kad visą ABX grupę reikia laikyti sunkumus patiriančia įmone, atitinkančia 2004 m. gairių 11 punktą. Viena vertus, grupės veiklos nuostoliai 2001 – 2002 m. didėjo ir 2002 m. pasiekė 50 mln. eurų; nuostolių būklė taip pat pablogėjo, nes grynasis rezultatas nuo - 73 mln. eurų 2000 m. sumažėjo iki - 186 mln. eurų 2002 m.; finansiniai įsipareigojimai padidėjo ir per tą patį laikotarpį nuo 15 mln. išaugo iki 41 mln. eurų, o įsiskolinimai šoktelėjo nuo 442 iki 512 mln. eurų. Kita vertus (ir ypač), ABX grupės padaliniai Vokietijoje, Prancūzijoje ir Nyderlanduose susidūrė su dideliais finansiniais sunkumais, aprašytais sprendime, kuriuo pritariama sanavimo pagalbos teikimui ABX, todėl neabejotinai yra sunkumus patiriančios įmonės, kaip Komisija pažymėjo minėtame sprendime (84); tuo metu šios įmonės buvo svarbiausios ABX grupės strategijos ir jos pajėgumo teikti integruotas transporto logistikos paslaugas Europoje požiūriu; be to, jų apyvartos dalis grupės apyvartoje buvo didžiausia (maždaug 60 % 2002 m.), todėl dideli sunkumai, su kuriais susidūrė šios įmonės, kėlė pavojų, kad grupė gali neišlikti tokios sudėties, kokios ji tuomet buvo. |
| --- | --- |

(223)

Remdamasi tam tikrais svarbiais rodikliais Komisija konstatuoja, kad visą ABX grupę reikia laikyti sunkumus patiriančia įmone, atitinkančia 2004 m. gairių 11 punktą. Viena vertus, grupės veiklos nuostoliai 2001 – 2002 m. didėjo ir 2002 m. pasiekė 50 mln. eurų; nuostolių būklė taip pat pablogėjo, nes grynasis rezultatas nuo - 73 mln. eurų 2000 m. sumažėjo iki - 186 mln. eurų 2002 m.; finansiniai įsipareigojimai padidėjo ir per tą patį laikotarpį nuo 15 mln. išaugo iki 41 mln. eurų, o įsiskolinimai šoktelėjo nuo 442 iki 512 mln. eurų. Kita vertus (ir ypač), ABX grupės padaliniai Vokietijoje, Prancūzijoje ir Nyderlanduose susidūrė su dideliais finansiniais sunkumais, aprašytais sprendime, kuriuo pritariama sanavimo pagalbos teikimui ABX, todėl neabejotinai yra sunkumus patiriančios įmonės, kaip Komisija pažymėjo minėtame sprendime (84); tuo metu šios įmonės buvo svarbiausios ABX grupės strategijos ir jos pajėgumo teikti integruotas transporto logistikos paslaugas Europoje požiūriu; be to, jų apyvartos dalis grupės apyvartoje buvo didžiausia (maždaug 60 % 2002 m.), todėl dideli sunkumai, su kuriais susidūrė šios įmonės, kėlė pavojų, kad grupė gali neišlikti tokios sudėties, kokios ji tuomet buvo.

| (224) | Komisija, be to, atkreipia dėmesį, kad likusi ABX grupės dalis negalėjo dar daugiau finansuoti restruktūrizavimo. |
| --- | --- |

(224)

Komisija, be to, atkreipia dėmesį, kad likusi ABX grupės dalis negalėjo dar daugiau finansuoti restruktūrizavimo.

| (225) | Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad ABX-WW gavo 24,3 mln. eurų iš pardavimų, išorės finansavimo ir padidėjusio našumo (ypač Italijoje, Vokietijoje, Portugalijoje, Nyderlanduose ir Ispanijoje), kuriais galėjo iš dalies finansuoti grupės restruktūrizavimą. |
| --- | --- |

(225)

Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad ABX-WW gavo 24,3 mln. eurų iš pardavimų, išorės finansavimo ir padidėjusio našumo (ypač Italijoje, Vokietijoje, Portugalijoje, Nyderlanduose ir Ispanijoje), kuriais galėjo iš dalies finansuoti grupės restruktūrizavimą.

| (226) | Dėl šių turto pardavimų ir vidinių racionalizavimo priemonių iš esmės sumažėjo ABX grupės apimtis: įmonių skaičius sumažėjo 31 %, apyvarta – 21 %, personalo (viso etato ekvivalentų) – 40 %, o ploto (sandėliavimo) – 54 %. Vokietijoje sumažinta dar labiau – iki 69 %, prieš įskaičiuojant 2005 m. lapkričio mėn. Belgijos prisiimtus įsipareigojimus. Galima teigti, kad papildomi aktyvų pardavimai būtų pakenkę grupės kaip integruotas multimodalinės logistikos paslaugas Europoje teikiančio tinklo verslui. |
| --- | --- |

(226)

Dėl šių turto pardavimų ir vidinių racionalizavimo priemonių iš esmės sumažėjo ABX grupės apimtis: įmonių skaičius sumažėjo 31 %, apyvarta – 21 %, personalo (viso etato ekvivalentų) – 40 %, o ploto (sandėliavimo) – 54 %. Vokietijoje sumažinta dar labiau – iki 69 %, prieš įskaičiuojant 2005 m. lapkričio mėn. Belgijos prisiimtus įsipareigojimus. Galima teigti, kad papildomi aktyvų pardavimai būtų pakenkę grupės kaip integruotas multimodalinės logistikos paslaugas Europoje teikiančio tinklo verslui.

| (227) | Be to, sunkumų nepatiriančios grupės įmonės rėmė kitas sunkumus patiriančias įmones, padėdamos joms atsitiesti. Pvz., ABX LOGISTICS (Belgija) NV/SA atleido ABX Nyderlandų padalinį nuo 10,6 mln. eurų įsiskolinimo. |
| --- | --- |

(227)

Be to, sunkumų nepatiriančios grupės įmonės rėmė kitas sunkumus patiriančias įmones, padėdamos joms atsitiesti. Pvz., ABX LOGISTICS (Belgija) NV/SA atleido ABX Nyderlandų padalinį nuo 10,6 mln. eurų įsiskolinimo.

| (228) | Galiausiai pažymėtina, kad visos grupės, nuo 2001 m. turinčios bendrą iždą, finansinė būklė [...] yra neigiama, nes iš pelningos veiklos gaunamas pajamas absorbavo deficitiniai veiklos sektoriai. |
| --- | --- |

(228)

Galiausiai pažymėtina, kad visos grupės, nuo 2001 m. turinčios bendrą iždą, finansinė būklė [...] yra neigiama, nes iš pelningos veiklos gaunamas pajamas absorbavo deficitiniai veiklos sektoriai.

| (229) | Iš tiesų cash pool iždo linijos balansas yra neigiamas ir dažnai arti didžiausio leistino [...] mln. eurų lygio (pvz.: -[...] mln. eurų 2005 m. birželio mėn.), o grupei [...] trūksta trumpalaikių grynųjų lėšų:
  Konsoliduota ABX LOGISTICS Worldwide S.A.








  Mln. eurų |
| --- | --- |
| | 2003 12 31 | 2004 12 31 | 2005 06 30 |
| Einamosios banko sąskaitos | [...] | [...] | [...] |
| Ilgesni nei 1 metų finansiniai įsiskolinimai, kurių terminas baigiasi šiais metais | [...] | [...] | [...] |
| Trumpalaikis banko kredito perviršis | [...] | [...] | [...] |
| Grynoji finansinė būklė | -36,8 | -62,2 | - 114,4 |

(229)

Iš tiesų cash pool iždo linijos balansas yra neigiamas ir dažnai arti didžiausio leistino [...] mln. eurų lygio (pvz.: -[...] mln. eurų 2005 m. birželio mėn.), o grupei [...] trūksta trumpalaikių grynųjų lėšų:

Konsoliduota ABX LOGISTICS Worldwide S.A.

Mln. eurų

2003 12 31

2004 12 31

2005 06 30

Einamosios banko sąskaitos

[...]

[...]

[...]

Ilgesni nei 1 metų finansiniai įsiskolinimai, kurių terminas baigiasi šiais metais

[...]

[...]

[...]

Trumpalaikis banko kredito perviršis

[...]

[...]

[...]

Grynoji finansinė būklė

-36,8

-62,2

- 114,4

| (230) | Galiausiai Komisija konstatuoja, kad nors ABX-WW holdingas buvo sukurtas tik 2003 m., pagal 2004 m. gairių nuostatas grupė kaip ekonominis vienetas nėra nauja įmonė, nes ji sukurta sujungus kelias jau egzistavusias tame pačiame sektoriuje veikusias įmones, o naujoji grupės struktūra buvo sukurta kaip tik tam, kad palengvintų restruktūrizavimą. |
| --- | --- |

(230)

Galiausiai Komisija konstatuoja, kad nors ABX-WW holdingas buvo sukurtas tik 2003 m., pagal 2004 m. gairių nuostatas grupė kaip ekonominis vienetas nėra nauja įmonė, nes ji sukurta sujungus kelias jau egzistavusias tame pačiame sektoriuje veikusias įmones, o naujoji grupės struktūra buvo sukurta kaip tik tam, kad palengvintų restruktūrizavimą.

6.2.2.   Gyvybingumo atkūrimas

| (231) | Pagal diskontuotas ABX-WW, ABX-D ir ABX–NL rezultatų prognozes, nurodytas aprašomojoje dalyje ir pagrįstas realistinėmis prognozėmis, gyvybingumą atkurti planuojama 2006–2007 m. |
| --- | --- |

(231)

Pagal diskontuotas ABX-WW, ABX-D ir ABX–NL rezultatų prognozes, nurodytas aprašomojoje dalyje ir pagrįstas realistinėmis prognozėmis, gyvybingumą atkurti planuojama 2006–2007 m.

| (232) | Be to, nuo 2002 m. finansiniai rezultatai akivaizdžiai pagerėjo – tais metais buvo sukurtas restruktūrizavimo planas. Kalbant apie ABX LOGISTICS Worldwide SA, veiklos rezultatas (EBIT) pagerėjo nuo -28,7 mln. eurų (2002 m.) iki +11,6 mln. eurų (2004 m.). ABX LOGISTICS (Vokietija) GmbH veiklos rezultatas (be Air&Sea sektoriaus) per tą patį laikotarpį pakito nuo -32,0 mln. eurų iki -[...] mln. eurų, o ABX LOGISTICS Holding (Nyderlandai) BV rezultatas artėja prie pusiausvyros, pakitęs nuo -6,7 mln. eurų iki -[...] mln. eurų. |
| --- | --- |

(232)

Be to, nuo 2002 m. finansiniai rezultatai akivaizdžiai pagerėjo – tais metais buvo sukurtas restruktūrizavimo planas. Kalbant apie ABX LOGISTICS Worldwide SA, veiklos rezultatas (EBIT) pagerėjo nuo -28,7 mln. eurų (2002 m.) iki +11,6 mln. eurų (2004 m.). ABX LOGISTICS (Vokietija) GmbH veiklos rezultatas (be Air&Sea sektoriaus) per tą patį laikotarpį pakito nuo -32,0 mln. eurų iki -[...] mln. eurų, o ABX LOGISTICS Holding (Nyderlandai) BV rezultatas artėja prie pusiausvyros, pakitęs nuo -6,7 mln. eurų iki -[...] mln. eurų.

| (233) | Be šio neginčijamai per pastaruosius kelerius metus atsikuriančio finansinio stabilumo, kaip nurodyta aiškinamojoje dalyje, ABX grupė akivaizdžiai patiria tikrą organinį restruktūrizavimą, galintį ilgam laikui atkurti jos gyvybingumą. |
| --- | --- |

(233)

Be šio neginčijamai per pastaruosius kelerius metus atsikuriančio finansinio stabilumo, kaip nurodyta aiškinamojoje dalyje, ABX grupė akivaizdžiai patiria tikrą organinį restruktūrizavimą, galintį ilgam laikui atkurti jos gyvybingumą.

| (234) | Galiausiai Komisija konstatuoja, kad pasirašytas visos ABX LOGISTICS WW grupės pardavimo susitarimas, dėl kurio pardavimas tapo privalomas su išlyga, jog jam bus pritarta ir galios tokio pardavimo atvejais įprastos sąlygos, taip pat kaip ir svarbūs privataus pirkėjo įsipareigojimai investuoti yra papildomas rodiklis, žymintis ABX grupės restruktūrizavimo plano kokybę ir jos ilgalaikio gyvybingumo atkūrimą. |
| --- | --- |

(234)

Galiausiai Komisija konstatuoja, kad pasirašytas visos ABX LOGISTICS WW grupės pardavimo susitarimas, dėl kurio pardavimas tapo privalomas su išlyga, jog jam bus pritarta ir galios tokio pardavimo atvejais įprastos sąlygos, taip pat kaip ir svarbūs privataus pirkėjo įsipareigojimai investuoti yra papildomas rodiklis, žymintis ABX grupės restruktūrizavimo plano kokybę ir jos ilgalaikio gyvybingumo atkūrimą.

6.2.3.   Nederamų konkurencijos iškraipymų vengimas

| (235) | Pagal 2004 m. gaires privaloma taikyti kompensacines priemones, kad kiek įmanoma būtų sumažintas nepalankus pagalbos poveikis konkurentams. Priešingu atveju pagalba turėtų būti laikoma nesuderinama su bendruoju interesu. |
| --- | --- |

(235)

Pagal 2004 m. gaires privaloma taikyti kompensacines priemones, kad kiek įmanoma būtų sumažintas nepalankus pagalbos poveikis konkurentams. Priešingu atveju pagalba turėtų būti laikoma nesuderinama su bendruoju interesu.

| (236) | ABX grupė jau dabar yra pradėjusi iš esmės mažinti savo pajėgumus. Kaip minėta, iki restruktūrizavimo proceso pabaigos ji gerokai sumažins savo veiklos padalinių skaičių, gamybinį plotą, apyvartą, net personalą, o iš viso ABX-WW lygiu sumažėjimas turėtų siekti 54 %, ABX-D – iki 69 %, ABX-NL – iki 44 %, o ABX-F – 76 % (daugiausiai – pardavus ir uždarius agentūras). Šį mažinimą Vokietijos rinkoje dar sustiprins papildomi 2005 m. [...] Belgijos valdžios institucijų prisiimti įsipareigojimai. Dėl tokio mažinimo – daug didesnio nei buvo numatyta pradiniame plane – konkurentams atsilaisvins atitinkama rinkos dalis. |
| --- | --- |

(236)

ABX grupė jau dabar yra pradėjusi iš esmės mažinti savo pajėgumus. Kaip minėta, iki restruktūrizavimo proceso pabaigos ji gerokai sumažins savo veiklos padalinių skaičių, gamybinį plotą, apyvartą, net personalą, o iš viso ABX-WW lygiu sumažėjimas turėtų siekti 54 %, ABX-D – iki 69 %, ABX-NL – iki 44 %, o ABX-F – 76 % (daugiausiai – pardavus ir uždarius agentūras). Šį mažinimą Vokietijos rinkoje dar sustiprins papildomi 2005 m. [...] Belgijos valdžios institucijų prisiimti įsipareigojimai. Dėl tokio mažinimo – daug didesnio nei buvo numatyta pradiniame plane – konkurentams atsilaisvins atitinkama rinkos dalis.

| (237) | Komisija mano, kad šiuos uždarymus ir pardavimus galima laikyti proporcingais dėl to, kad jų atlikta daug, likusi ABX grupės dalis freight forwarding rinkoje – maža (mažiau nei 2 % Vokietijoje, 1 % Nyderlanduose 2002 m.), norint išsaugoti gyvybingą intermodalinės logistikos verslą Europoje būtina turėti minimalų tinklą keliose Europos valstybėse, ir galiausiai dėl to, kad transporto logistikos rinka nepasižymi pertekliniais pajėgumais ir plečiasi, kaip buvo aptarta 2.2 dalyje. Primintina, kad ABX grupė beveik neturi transporto priemonių, todėl beveik neveikia kaip kelių transporto operatorius. |
| --- | --- |

(237)

Komisija mano, kad šiuos uždarymus ir pardavimus galima laikyti proporcingais dėl to, kad jų atlikta daug, likusi ABX grupės dalis freight forwarding rinkoje – maža (mažiau nei 2 % Vokietijoje, 1 % Nyderlanduose 2002 m.), norint išsaugoti gyvybingą intermodalinės logistikos verslą Europoje būtina turėti minimalų tinklą keliose Europos valstybėse, ir galiausiai dėl to, kad transporto logistikos rinka nepasižymi pertekliniais pajėgumais ir plečiasi, kaip buvo aptarta 2.2 dalyje. Primintina, kad ABX grupė beveik neturi transporto priemonių, todėl beveik neveikia kaip kelių transporto operatorius.

| (238) | Be to, Komisija įsitikino, kad, Belgijos valdžios institucijų pateiktais duomenimis, itin didelė pajėgumų mažinimo proceso dalis yra susijusi su per trumpą laiką pelną duodančiomis veiklos sritimis. Šis papildomas mažinimas susijęs su maždaug 19 % iš 31 % uždarytų padalinių, 12 % iš 21 % sumažintos apyvartos, 15 % iš 40 % sumažinto personalo skaičiaus ir 40 % iš 54 % sumažinto sandėliavimo ploto. |
| --- | --- |

(238)

Be to, Komisija įsitikino, kad, Belgijos valdžios institucijų pateiktais duomenimis, itin didelė pajėgumų mažinimo proceso dalis yra susijusi su per trumpą laiką pelną duodančiomis veiklos sritimis. Šis papildomas mažinimas susijęs su maždaug 19 % iš 31 % uždarytų padalinių, 12 % iš 21 % sumažintos apyvartos, 15 % iš 40 % sumažinto personalo skaičiaus ir 40 % iš 54 % sumažinto sandėliavimo ploto.

6.2.4.   Minimumu apsiribojanti pagalba

| (239) | Pagal 2004 m. gaires pagalbos dydis ir intensyvumas turi apsiriboti minimumu. |
| --- | --- |

(239)

Pagal 2004 m. gaires pagalbos dydis ir intensyvumas turi apsiriboti minimumu.

| (240) | Šiuo požiūriu Komisija konstatuoja, pirma, kad, įdiegus priemones, apie kurias buvo pranešta, dėl kapitalo perskirstymo grupės įsiskolinimų santykis su nuosavuoju kapitalu yra 80 %. Šis santykis taps 155 %, kai bus panaikintas grupės balanse esantis 146 mln. eurų prestižas (goodwill).
  ABX LOGISTICS Worldwide SA konsoliduotas balansas | 2003 12 31 | 2004 12 31 | 2005 6 30 | 2005 12 31 iki konversijos | 2005 12 31 po konversijos | 2005 12 31 po konversijos ir prestižo panaikinimo | 2006 12 31 | 2007 12 31 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konsoliduotas kapitalas | 185,8 | 173,9 | 158 | 131,9 | 300 | 154 | [...] | [...] |
| Finansiniai įsiskolinimai | 369 | 414,3 | 407 | 407 | 239 | 239 | [...] | [...] |
| Įsiskolinimo santykis | 199 % | 238 % | 258 % | 309 % | 80 % | 155 % | [...] | [...] |

(240)

Šiuo požiūriu Komisija konstatuoja, pirma, kad, įdiegus priemones, apie kurias buvo pranešta, dėl kapitalo perskirstymo grupės įsiskolinimų santykis su nuosavuoju kapitalu yra 80 %. Šis santykis taps 155 %, kai bus panaikintas grupės balanse esantis 146 mln. eurų prestižas (goodwill).

ABX LOGISTICS Worldwide SA konsoliduotas balansas

2003 12 31

2004 12 31

2005 6 30

2005 12 31 iki konversijos

2005 12 31 po konversijos

2005 12 31 po konversijos ir prestižo panaikinimo

2006 12 31

2007 12 31

Konsoliduotas kapitalas

185,8

173,9

158

131,9

300

154

[...]

[...]

Finansiniai įsiskolinimai

369

414,3

407

407

239

239

[...]

[...]

Įsiskolinimo santykis

199 %

238 %

258 %

309 %

80 %

155 %

[...]

[...]

| (241) | Komisijos nuomone, į šį antrąjį 155 % dydį taip pat reikia gana pagrįstai atsižvelgti, nes prestižas didžiąja dalimi sukurtas iš pradžių įsigyjant ABX-D ([...] mln. eurų) ir NL ([...] mln. eurų), kurių pajėgumai buvo smarkiai sumažinti restruktūrizuojant (juos dar labiau sumažino 2005 m. gruodį Belgijos valdžios institucijų paskelbtas įsipareigojimas [...] apriboti dalyvavimą Vokietijos rinkoje). Be to, Belgijos valdžios institucijos pažymi, kad įdiegiant restruktūrizavimo priemones iš SNCB balanso [...] visiškai išnyks Vokietijos ir Nyderlandų filialų prestižas. |
| --- | --- |

(241)

Komisijos nuomone, į šį antrąjį 155 % dydį taip pat reikia gana pagrįstai atsižvelgti, nes prestižas didžiąja dalimi sukurtas iš pradžių įsigyjant ABX-D ([...] mln. eurų) ir NL ([...] mln. eurų), kurių pajėgumai buvo smarkiai sumažinti restruktūrizuojant (juos dar labiau sumažino 2005 m. gruodį Belgijos valdžios institucijų paskelbtas įsipareigojimas [...] apriboti dalyvavimą Vokietijos rinkoje). Be to, Belgijos valdžios institucijos pažymi, kad įdiegiant restruktūrizavimo priemones iš SNCB balanso [...] visiškai išnyks Vokietijos ir Nyderlandų filialų prestižas.

| (242) | Tačiau šie du – 80 % ir 155 % – rodikliai vis dar gerokai didesni nei atitinkami ABX grupei prilygstančių konkurentų rodikliai. Pvz., vidutinis (pagal apyvartos dydį) konkurentų rodiklis yra apie 43 % (bendrovės DPWN, kuri nepakankamai panaši, kad į jos rezultatus galima būtų atsižvelgti, rodiklis nukristų iki 16 %). |
| --- | --- |

(242)

Tačiau šie du – 80 % ir 155 % – rodikliai vis dar gerokai didesni nei atitinkami ABX grupei prilygstančių konkurentų rodikliai. Pvz., vidutinis (pagal apyvartos dydį) konkurentų rodiklis yra apie 43 % (bendrovės DPWN, kuri nepakankamai panaši, kad į jos rezultatus galima būtų atsižvelgti, rodiklis nukristų iki 16 %).

| (243) | Taigi ABX grupės kapitalas bus padidintas mažiau nei vidutiniškai sektoriuje ir grupė finansinės struktūros požiūriu neturės perteklinių lėšų. |
| --- | --- |

(243)

Taigi ABX grupės kapitalas bus padidintas mažiau nei vidutiniškai sektoriuje ir grupė finansinės struktūros požiūriu neturės perteklinių lėšų.

| (244) | Antra, Komisija primena, kad grynoji ABX-WW lėšų būklė yra neigiama nuo 2003 m. ir ABX grupė neturi lėšų pertekliaus. |
| --- | --- |

(244)

Antra, Komisija primena, kad grynoji ABX-WW lėšų būklė yra neigiama nuo 2003 m. ir ABX grupė neturi lėšų pertekliaus.

| (245) | Trečia, reikėtų atsižvelgti į tai, kad suma, kurią SNCB turi gauti pardavusi ABX WW akcijas, mažina tikrąjį pagalbos dydį. Iš tiesų, grupei ir jos konkurentams, taip pat SNCB ir Yvan būtų tas pats, ar SNCB suteikta pagalba būtų sumažinta atitinkama suma, ar kad pardavimo kaina būtų buvusi simbolinė, o atitinkamą sumą būtų tiesiogiai investavęs pirkėjas. |
| --- | --- |

(245)

Trečia, reikėtų atsižvelgti į tai, kad suma, kurią SNCB turi gauti pardavusi ABX WW akcijas, mažina tikrąjį pagalbos dydį. Iš tiesų, grupei ir jos konkurentams, taip pat SNCB ir Yvan būtų tas pats, ar SNCB suteikta pagalba būtų sumažinta atitinkama suma, ar kad pardavimo kaina būtų buvusi simbolinė, o atitinkamą sumą būtų tiesiogiai investavęs pirkėjas.

| (246) | Be to, Komisija privalo įsitikinti, ar pagalbos gavėjas svariai prisideda prie restruktūrizavimo plano savais ištekliais arba pasinaudojęs rinkos sąlygomis gautu išorės finansavimu. |
| --- | --- |

(246)

Be to, Komisija privalo įsitikinti, ar pagalbos gavėjas svariai prisideda prie restruktūrizavimo plano savais ištekliais arba pasinaudojęs rinkos sąlygomis gautu išorės finansavimu.

| (247) | Šiuo tikslu Komisija imasi skaičiuoti visą restruktūrizavimo kainą, atskaičius produktyvumo didinimą ir apyvartinių lėšų poreikį.
  Grynoji restruktūrizavimo kaina






  Etatų mažinimas, uždarymai | -49,0 |
| --- | --- | --- |
| Lėšų poreikis restruktūrizavimo laikotarpiu (atskaičius produktyvumo didinimą) | - 121,0 |
| Įsiskolinimas SNCB (iki 2002) | -60,0 |
| Palūkanos nuo įsiskolinimų SNCB (įsiskolinimai iki 2002 + sanavimo pagalba) | -8,0 |
| Bankams pareikalavus grąžinami kreditai ir įsiskolinimai | [...] |
| ABX kreditoriams Yvan grąžintos kitos garantijos ir įsiskolinimai | [...] |
| Apyvartinių lėšų poreikio sumažėjimas | 29,1 |
| Iš viso | - 296,6 |

(247)

Šiuo tikslu Komisija imasi skaičiuoti visą restruktūrizavimo kainą, atskaičius produktyvumo didinimą ir apyvartinių lėšų poreikį.

Grynoji restruktūrizavimo kaina

Etatų mažinimas, uždarymai

-49,0

Lėšų poreikis restruktūrizavimo laikotarpiu (atskaičius produktyvumo didinimą)

- 121,0

Įsiskolinimas SNCB (iki 2002)

-60,0

Palūkanos nuo įsiskolinimų SNCB (įsiskolinimai iki 2002 + sanavimo pagalba)

-8,0

Bankams pareikalavus grąžinami kreditai ir įsiskolinimai

[...]

ABX kreditoriams Yvan grąžintos kitos garantijos ir įsiskolinimai

[...]

Apyvartinių lėšų poreikio sumažėjimas

29,1

Iš viso

- 296,6

| (248) | Šiuo klausimu Komisija pažymi, kad esama pagrindo atsižvelgti į šioje lentelėje nurodytas sąnaudas, ypač dėl šių priežasčių:






  (a) | 49 mln. eurų suma atitinka tiesiogines restruktūrizavimo sąnaudas, pvz., kompensacijas dėl etatų mažinimo ar filialų uždarymo kaštus; |
| --- | --- | --- |

(248)

Šiuo klausimu Komisija pažymi, kad esama pagrindo atsižvelgti į šioje lentelėje nurodytas sąnaudas, ypač dėl šių priežasčių:

(a)

49 mln. eurų suma atitinka tiesiogines restruktūrizavimo sąnaudas, pvz., kompensacijas dėl etatų mažinimo ar filialų uždarymo kaštus;

| (b) | 121 mln. eurų yra restruktūrizuojamų padalinių 2003–2005 m. finansiniai poreikiai (arba cash-drain). Tai daugiausia EBITDA išskaičiavus restruktūrizavimui reikalingas investicijas, finansinius įsipareigojimus ir tam tikrus išimtinius atvejus. Komisija, remdamasi Belgijos valdžios institucijų pateiktais duomenimis, įsitikino, kad atliktos investicijos daugiausia yra investicijos į informacinę įrangą ir šiaip ar taip mažesnės nei amortizavimo suma. Investicijos į informacinę įrangą yra svarbus reorganizavimo ir grupės produktyvumo didinimo elementas. Belgijos valdžios institucijos, beje, patvirtino, kad šiomis investicijomis pajėgumai niekaip nedidinami. Komisija taip pat galėjo įsitikinti, kad išimtiniai elementai daugiausiai yra sąnaudos, susijusios su įmonės restruktūrizavimu; jos susijusios su reorganizavimu ir produktyvumo didinimo priemonėmis (centrinių postų etatų mažinimas, teisinio supaprastinimo priemonės, kitos produktyvumą didinančios priemonės ...), reikalingomis įmonės gyvybingumui sugrąžinti.
  Pažymėtina, kad restruktūrizavimo laikotarpiu apyvartinių lėšų poreikiui patenkinti reikalingos sąnaudos, t.y. 150,9 mln. eurų, čia yra sumažintos atsižvelgiant į teigiamą prognozuojamą restruktūrizavimo poveikį, per atitinkamą laikotarpį sukuriantį teigiamą 29,9 mln. eurų cash-flow, dėl to grynoji čia pateikiama sąnaudų vertė yra 121 mln. eurų ; |
| --- | --- |

(b)

121 mln. eurų yra restruktūrizuojamų padalinių 2003–2005 m. finansiniai poreikiai (arba cash-drain). Tai daugiausia EBITDA išskaičiavus restruktūrizavimui reikalingas investicijas, finansinius įsipareigojimus ir tam tikrus išimtinius atvejus. Komisija, remdamasi Belgijos valdžios institucijų pateiktais duomenimis, įsitikino, kad atliktos investicijos daugiausia yra investicijos į informacinę įrangą ir šiaip ar taip mažesnės nei amortizavimo suma. Investicijos į informacinę įrangą yra svarbus reorganizavimo ir grupės produktyvumo didinimo elementas. Belgijos valdžios institucijos, beje, patvirtino, kad šiomis investicijomis pajėgumai niekaip nedidinami. Komisija taip pat galėjo įsitikinti, kad išimtiniai elementai daugiausiai yra sąnaudos, susijusios su įmonės restruktūrizavimu; jos susijusios su reorganizavimu ir produktyvumo didinimo priemonėmis (centrinių postų etatų mažinimas, teisinio supaprastinimo priemonės, kitos produktyvumą didinančios priemonės ...), reikalingomis įmonės gyvybingumui sugrąžinti.

Pažymėtina, kad restruktūrizavimo laikotarpiu apyvartinių lėšų poreikiui patenkinti reikalingos sąnaudos, t.y. 150,9 mln. eurų, čia yra sumažintos atsižvelgiant į teigiamą prognozuojamą restruktūrizavimo poveikį, per atitinkamą laikotarpį sukuriantį teigiamą 29,9 mln. eurų cash-flow, dėl to grynoji čia pateikiama sąnaudų vertė yra 121 mln. eurų ;

| (c) | Kitus 2005 m. pabaigoje turimus finansavimo poreikius reikia padengti iki parduodant ABX-WW, kad būtų atkurta finansinė grupės struktūra. Šie poreikiai susiję arba su įsiskolinimais SNCB, kurie bus paversti kapitalu (60 mln. eurų), ir su jais susijusiomis palūkanomis (8 mln. eurų), arba su 2003–2005 m. panaudotomis banko kredito linijomis ([...] mln. eurų), arba galiausiai su Yvan planuojamomis perimti esamomis garantijomis ir įsiskolinimais ([...] mln. eurų) ; |
| --- | --- |

(c)

Kitus 2005 m. pabaigoje turimus finansavimo poreikius reikia padengti iki parduodant ABX-WW, kad būtų atkurta finansinė grupės struktūra. Šie poreikiai susiję arba su įsiskolinimais SNCB, kurie bus paversti kapitalu (60 mln. eurų), ir su jais susijusiomis palūkanomis (8 mln. eurų), arba su 2003–2005 m. panaudotomis banko kredito linijomis ([...] mln. eurų), arba galiausiai su Yvan planuojamomis perimti esamomis garantijomis ir įsiskolinimais ([...] mln. eurų) ;

| (d) | Apyvartinių lėšų poreikis buvo sumažintas dėl geresnio grupės komercinių santykių su klientais ir tiekėjais valdymo, taip sumažinant restruktūrizavimo kaštus. |
| --- | --- |

(d)

Apyvartinių lėšų poreikis buvo sumažintas dėl geresnio grupės komercinių santykių su klientais ir tiekėjais valdymo, taip sumažinant restruktūrizavimo kaštus.

| (249) | Kad galėtų finansuoti šias priemones, ABX grupė sutelkė tam tikrą kiekį nuosavų arba rinkos sąlygomis įgytų išorės lėšų. Jos daugiausiai buvo gautos pardavus turtą tretiesiems asmenims (24,2 mln. eurų), holdingui ABX-WW arba geros finansinės būklės ABX įmonėms perpirkus verslą iš restruktūrizuojamų įmonių, kaip jau buvo aprašyta (22,6 mln. eurų), ir geros finansinės būklės grupei priklausančioms įmonėms atsisakius priklausančių įsiskolinimų arba skyrus finansavimą (10,6 + 6 mln. eurų). Šios geros finansinės būklės grupės įmonių suteiktos lėšos yra svarus pagalbos gavėjo – grupės kaip vieneto – indėlis. Prie jo dar prisideda Yvan atsinešta ([...] mln. eurų) suma. Iš viso nuosavų lėšų susidaro [...] mln. eurų. |
| --- | --- |

(249)

Kad galėtų finansuoti šias priemones, ABX grupė sutelkė tam tikrą kiekį nuosavų arba rinkos sąlygomis įgytų išorės lėšų. Jos daugiausiai buvo gautos pardavus turtą tretiesiems asmenims (24,2 mln. eurų), holdingui ABX-WW arba geros finansinės būklės ABX įmonėms perpirkus verslą iš restruktūrizuojamų įmonių, kaip jau buvo aprašyta (22,6 mln. eurų), ir geros finansinės būklės grupei priklausančioms įmonėms atsisakius priklausančių įsiskolinimų arba skyrus finansavimą (10,6 + 6 mln. eurų). Šios geros finansinės būklės grupės įmonių suteiktos lėšos yra svarus pagalbos gavėjo – grupės kaip vieneto – indėlis. Prie jo dar prisideda Yvan atsinešta ([...] mln. eurų) suma. Iš viso nuosavų lėšų susidaro [...] mln. eurų.

| (250) | Iš to, kas buvo nurodyta, aišku, kad pagalbos gavėjas finansuoja ne mažiau nei 43,4 % restruktūrizavimo lėšų poreikio. Šiuo atveju Komisija laiko tinkama sutikti su mažesne nei 50 % suma, atsižvelgdama į: ypatingus restruktūrizavimo aplinkybių sunkumus (nuo jo priklauso apie 13 000 darbo vietų Europoje likimas) ; pajėgumų mažinimo mastą (iki 50 %, daugiausia greitai pajamų duodančiuose veiklos sektoriuose) ; riziką, kad papildomas mažinimas gali pakenkti ABX-WW tarptautinio transporto logistikos tinklo gyvybingumui; tai, kad pradinis pranešimas buvo paskelbtas dar galiojant 1999 m. gairėms, kuriose nebuvo reikalaujama mažiausio indėlio dydžio; ir į ABX-WW privatizavimą, kuris taip pat yra grupės gyvybingumą sąlygojantis ir nuo kurio daug priklauso, ar tolesnė pagalba nebus teikiama. |
| --- | --- |

(250)

Iš to, kas buvo nurodyta, aišku, kad pagalbos gavėjas finansuoja ne mažiau nei 43,4 % restruktūrizavimo lėšų poreikio. Šiuo atveju Komisija laiko tinkama sutikti su mažesne nei 50 % suma, atsižvelgdama į: ypatingus restruktūrizavimo aplinkybių sunkumus (nuo jo priklauso apie 13 000 darbo vietų Europoje likimas) ; pajėgumų mažinimo mastą (iki 50 %, daugiausia greitai pajamų duodančiuose veiklos sektoriuose) ; riziką, kad papildomas mažinimas gali pakenkti ABX-WW tarptautinio transporto logistikos tinklo gyvybingumui; tai, kad pradinis pranešimas buvo paskelbtas dar galiojant 1999 m. gairėms, kuriose nebuvo reikalaujama mažiausio indėlio dydžio; ir į ABX-WW privatizavimą, kuris taip pat yra grupės gyvybingumą sąlygojantis ir nuo kurio daug priklauso, ar tolesnė pagalba nebus teikiama.

| (251) | Esama ir kitos informacijos, padedančios įrodyti, kad rinka tiki, jog gyvybingumą sugrąžinti įmanoma, kaip pažymima 2004 m. gairėse. Pvz., Komisija primena, kad ABX grupei pavyko iš finansinės institucijos gauti [...] mln. eurų kredito liniją, kuriai garantiją suteikė SNCB ir į kurią iš atsargumo nebuvo atsižvelgta anksčiau skaičiuojant pagalbos gavėjo indėlio dydį, nes Komisija, turėdama galvoje bankui ir SNCB mokamas įmokas, negalėjo tvirtai atmesti galimos pagalbos požymių galimybės. Be to, privatūs bankai ir toliau be valstybės patikinimo ar garantijos ABX grupei teikia didelius trumpalaikius kreditus. |
| --- | --- |

(251)

Esama ir kitos informacijos, padedančios įrodyti, kad rinka tiki, jog gyvybingumą sugrąžinti įmanoma, kaip pažymima 2004 m. gairėse. Pvz., Komisija primena, kad ABX grupei pavyko iš finansinės institucijos gauti [...] mln. eurų kredito liniją, kuriai garantiją suteikė SNCB ir į kurią iš atsargumo nebuvo atsižvelgta anksčiau skaičiuojant pagalbos gavėjo indėlio dydį, nes Komisija, turėdama galvoje bankui ir SNCB mokamas įmokas, negalėjo tvirtai atmesti galimos pagalbos požymių galimybės. Be to, privatūs bankai ir toliau be valstybės patikinimo ar garantijos ABX grupei teikia didelius trumpalaikius kreditus.

| (252) | Taigi Komisija daro išvadą, kad sąlyga, pagal kurią pagalba turi apsiriboti minimumu, o įmonė turi svariai prisidėti prie restruktūrizavimo sąnaudų finansavimo nuosavomis lėšomis, yra patikrinta. |
| --- | --- |

(252)

Taigi Komisija daro išvadą, kad sąlyga, pagal kurią pagalba turi apsiriboti minimumu, o įmonė turi svariai prisidėti prie restruktūrizavimo sąnaudų finansavimo nuosavomis lėšomis, yra patikrinta.

6.2.5.   Pagalbos teikimo vienintelį kartą principas

| (253) | Komisija primena, kad ABX tinklas buvo sukurtas 1998 m. ir kad iki šio sprendimo Komisija dar nebuvo pritarusi restruktūrizavimo pagalbos teikimui šiam tinklui. |
| --- | --- |

(253)

Komisija primena, kad ABX tinklas buvo sukurtas 1998 m. ir kad iki šio sprendimo Komisija dar nebuvo pritarusi restruktūrizavimo pagalbos teikimui šiam tinklui.

| (254) | Komisija, beje, mano, kad planuojamas ABX grupės privatizavimas turėtų ne tik ilgam sugrąžinti jos gyvybingumą, bet taip pat užtikrinti pagalbos teikimo vienintelį kartą principą, nes dėl jo naujos valstybinių lėšų injekcijos į privačia tapusią įmonę galimybė tampa daug mažesnė. |
| --- | --- |

(254)

Komisija, beje, mano, kad planuojamas ABX grupės privatizavimas turėtų ne tik ilgam sugrąžinti jos gyvybingumą, bet taip pat užtikrinti pagalbos teikimo vienintelį kartą principą, nes dėl jo naujos valstybinių lėšų injekcijos į privačia tapusią įmonę galimybė tampa daug mažesnė.

6.2.6.   Išvada

| (255) | Komisija daro išvadą, kad SNCB suteikta pagalba ABX grupės restruktūrizavimui yra suderinama su 1999 m. ir 2004 m. gairių nuostatomis, todėl yra taip pat suderinama su Sutarties 87 straipsnio 3 dalies nuostatomis. Ypač atsižvelgiama į tai, kad geros finansinės būklės ABX įmonės svariai prisidėjo prie sunkumus patiriančių padalinių finansavimo ir kad grupė iš esmės sumažino savo pajėgumus mainais į pagalbą. Be to, ABX grupės privatizavimas leis ne tik užtikrinti grupės gyvybingumą ateityje, bet ir užkirs kelią jai skirti naujas valstybės pagalbos priemones. |
| --- | --- |

(255)

Komisija daro išvadą, kad SNCB suteikta pagalba ABX grupės restruktūrizavimui yra suderinama su 1999 m. ir 2004 m. gairių nuostatomis, todėl yra taip pat suderinama su Sutarties 87 straipsnio 3 dalies nuostatomis. Ypač atsižvelgiama į tai, kad geros finansinės būklės ABX įmonės svariai prisidėjo prie sunkumus patiriančių padalinių finansavimo ir kad grupė iš esmės sumažino savo pajėgumus mainais į pagalbą. Be to, ABX grupės privatizavimas leis ne tik užtikrinti grupės gyvybingumą ateityje, bet ir užkirs kelią jai skirti naujas valstybės pagalbos priemones.

| (256) | Galiausiai Komisija primena, kad politinėse rekomendacijose dėl valstybės pagalbos geležinkelio sektoriui, apie kurias buvo paskelbta 2005 m. kovo 2 d. sprendime byloje Nr. N 386/2004, bus horizontaliai nagrinėjami klausimai dėl neribotos garantijos, kuria daugelyje valstybių narių naudojasi geležinkelio bendrovės, |
| --- | --- |

(256)

Galiausiai Komisija primena, kad politinėse rekomendacijose dėl valstybės pagalbos geležinkelio sektoriui, apie kurias buvo paskelbta 2005 m. kovo 2 d. sprendime byloje Nr. N 386/2004, bus horizontaliai nagrinėjami klausimai dėl neribotos garantijos, kuria daugelyje valstybių narių naudojasi geležinkelio bendrovės,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Šiame sprendime nagrinėjamos pagalbos priemonės, kurias Belgijos nacionalinė geležinkelių bendrovė (SNCB) suteikė ABX Logistics grupės restruktūrizavimui, yra suderinamos su bendrąja rinka 2 straipsnyje nurodytomis sąlygomis.

2.   Lėšos, kurias SNCB panaudojo finansuoti dalies ABX Logistics (Prancūzija) veiklos atsisakymą ir kitos šiame sprendime išnagrinėtos finansinės priemonės, ypač 2001 m. kapitalo investicijos ir „lygiagretūs indėliai“, nėra valstybės pagalba.

2 straipsnis

Komisija pritaria 1 straipsnio 1 dalyje nurodytai restruktūrizavimo pagalbai su sąlyga, kad ABX Logistics grupė bus rinkos kaina parduota per [...] nuo šio sprendimo paskelbimo pirkėjui, juridiškai nesusijusiam su SNCB, kuris laikysis šiame sprendime nurodytų potencialaus pirkėjo pasiūlytų įsipareigojimų dėl pirkimo sąlygų ir finansavimo.

3 straipsnis

Per du mėnesius nuo šio sprendimo paskelbimo Belgija praneša Komisijai apie priemones, kurių buvo imtasi sprendimui įgyvendinti.

4 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Belgijos karalystei.

Priimta Briuselyje, 2005 gruodžio 7

Komisijos vardu

Jacques BARROT

vicepirmininkas

---

(1)  OL C 9, 2004 1 14, p. 12.

1

(2)  Žr. pastabą 1 p. apačioje.

2

(3)  OL C 142, 2005 6 11, p. 2.

3

(4)  Siekiant sukurti darnią ir savarankiškai veikiančią grupę (i.), palengvinti sinergijos atsiradimą tarp atskirų grupės vienetų (ii.), atverti kapitalą išorės pramoniniams ar finansiniams investuotojams (iii.).

4

(5)  Kalbama apie 3 filialų (Rheinkraft, Safety First ir Worldpack), kurių apyvarta siekia 98,5 mln. eurų, pardavimą, padalinių (7 agentūrų ir 3 sandėlių Vokietijoje, 4 agentūrų Prancūzijoje ir 2 agentūrų Nyderlanduose) uždarymą bei apie pastatų ir kito nekilnojamojo turto sale & rent-back (pardavimo ir perkėlimo) operacijas.

5

Rheinkraft, Safety First

Worldpack

sale & rent-back

(6)  Šios priemonės daugiausiai turėjo būti vykdomos gerinant produktyvumą (kartu atitinkamai mažinant darbuotojų skaičių – apie 690 viso etato ekvivalentų visose 3 restruktūrizuojamose valstybėse, įskaitant ir agentūrų uždarymo poveikį) (1), mažinant kaštus (2) ir iš naujo derantis dėl nuomos sutarčių sąlygų (3).

6

(7)  Žr. skyrių „Finansavimo išraiška skaičiais“.

7

(8)  Žr. skyrių „Finansavimo išraiška skaičiais“.

8

(9)  Žr. skyrių „Finansavimo išraiška skaičiais“.

9

(10)  „Jacobs Consultancy“ : Capacity of ABX Logistics and Sernam markets, final report, 2004 m. gegužės mėn..

10

Jacobs Consultancy“ : Capacity of ABX Logistics and Sernam markets, final report,

(11)  2005 2 24 Belgijos valdžios institucijų laiškas, p. 13.

11

(12)  Naujausia plėtra, atrodo, laikinai palengvino dabartinę padėtį. Tačiau tai, jog nemažai transporto bendrovių prekių pervežimui kelių transportu, regis, samdo rangovais pigesnius transportuotojus iš naujųjų valstybių narių, turėtų padidinti konkurencijos spaudimą kelių transporto rinkos kainoms.

12

(13)  Konfidencialūs duomenys.

13

(14)  Tikslus skaičius buvo ištrintas ir pakeistas šia nuoroda.

14

(15)  Pavyzdžiui, Belgijos valdžios institucijų 2003.12.23 laiškas, įregistruotas 2003.12.29 Nr. A/38604, ir 2003.6.20 laiškas, įregistruotas 2003.6.20 Nr. A/23465.

15

(16)  2001 m. gegužės 18 d. Audito rūmų pranešimas, p. 221.

16

(17)  Belgijos valdžios institucijų laiškas, įregistruotas 2003.6.20 Nr. A/23465.

17

(18)  2003.8.29 Belgijos valdžios institucijų laiškas, įregistruotas 2003.8.29 numeriu GAB. Loyola de Palacio Entrada Nr. 2805, p. 12.

18

Loyola de Palacio Entrada

(19)  įskaitant su Wegtransport įsigijimu susijusią apyvartą

19

Wegtransport

(20)  įskaitant su Wegtransport įsigijimu susijusią apyvartą

20

Wegtransport

(21)  Ankstesnių duomenų neturima. Ex-post vertinimas atliktas, remiantis (1) 2003 m. pasiekta [...] % bendrąja veiklos marža ir (2) [...] % metine apyvartos augimo norma bei pelnu nuo 2004 m.

21

(22)  Duomenų nėra. Ex-post vertinimas atliktas remiantis (1) pasiekta [...] % 2004 m. ir [...] % 2005 m. bendrąja veiklos marža ir (2) [...] % metine apyvartos augimo norma bei pelnu nuo 2004 m.

22

(23)  [...] % remiantis veiklos rezultatu iki mokesčių (EBT)

23

(24)  2002 m. rugsėjo mėn. valdybos sudarytas biudžetas

24

(25)  91,6 Meurų konvertavimas į kapitalą + suteikta 140 Meurų papildomų lėšų, iš jų filialui skirta 21 Meurų saugumo marža

25

(26)  Ypač šio įstatymo 2, 3, 8, 12 ir 41 straipsniai.

26

(27)  Pagal Belgijos pateiktą informaciją, valdybos nario pareigos (visų valdybos narių) nesuderinamos su Europos Parlamento nario, abiejų įstatymo leidžiamąją galią turinčių rūmų nario, ministro ar valstybės sekretoriaus, kurios nors bendruomenės arba regiono tarybos ar vyriausybės nario, provincijos gubernatoriaus, provincijos tarybos nuolatinės atstovybės nario ir SNCB personalo nario įgaliojimais.

27

(28)  Audito rūmai (p. 46): Norint atšaukti valdybos narį būtinas dviejų trečdalių valdybos narių daugumos pritarimas.

28

(29)  Audito rūmai: Tinkamas valstybės lėšų naudojimas SNCB (Le bon emploi des deniers publics par la S.N.C.B.) ; Auditas atliktas vykdant Atstovų rūmų 2000 m. gegužės 11 d. rezoliuciją; Briuselis, 2001 m. gegužės mėn.

29

Le bon emploi des deniers publics par la S.N.C.B

(30)  2001 m. gegužės 18 d. Audito rūmų ataskaita, p. 142.

30

(31)  2001 m. gegužės 18 d. Audito rūmų ataskaita, p. 151.

31

(32)  2001 m. gegužės 18 d. Audito rūmų ataskaita, p. 142.

32

(33)  2001 m. gegužės 18 d. Audito rūmų ataskaita, p. 141.

33

(34)  2001 m. gegužės 18 d. Audito rūmų ataskaita, p. 154.

34

(35)  2001 m. gegužės 18 d. Audito rūmų ataskaita, p. 154.

35

(36)  2001 m. gegužės 18 d. Audito rūmų ataskaita, p. 152.

36

(37)  2001 m. gegužės 18 d. Audito rūmų ataskaita, p. 150.

37

(38)  2001 m. gegužės 18 d. Audito rūmų ataskaita, p. 153.

38

(39)  2001 m. gegužės 18 d. Audito rūmų ataskaita, p. 153.

39

(40)  Interneto tinklalapis: http://www.belgium.be/

40

(41)  Belgijos valdžios institucijų 2003 9 28 laiškas, įregistruotas 2003 9 29 numeriu GAB. Loyola de Palacio Entrada Nr. 2805, p. 4.

41

(42)  NERA ataskaita, p. 58.

42

(43)  Pagal NERA (priedėlis D.1. p. 7), įsiskolinimų ir nuosavojo kapitalo santykis didėja nuo 0,6 1997 m., 1998 m. ir 1999 m. iki 0,8 2000 m. ir iki 1,0 2001 m.

43

(44)  1998–2001 m. SNCB šį santykį skaičiavo įtraukdama ilgalaikius finansinius įsiskolinimus, kurių grąžinimo terminas baigėsi atitinkamais metais – tai paaiškina skirtumą tarp 90 % ir 80 % 2001 m. duomenyse ir duomenų skirtumus kitais metais.

44

(45)  Šis sujungimas įvyko 2003 12 29, išskyrus tarptautinę ABX LOGISTICS (Prancūzija) S.A veiklą, kuri buvo perkelta 2004 m. gruodžio mėn. pabaigoje. Belgijos valdžios institucijų teigimu, šios veiklos sritys yra pelningos arba beveik pelningos. Turimi galvoje padaliniai ABX LOGISTICS Air&Sea (Prancūzija) SAS, Road International, Mitjaville S.A.S. ir Lacombe Transports Internationaux Sarl.

45

LOGISTICS

S.A

LOGISTICS Air&Sea

SAS

Road International

Mitjaville S.A.S

Lacombe Transports Internationaux Sarl

(46)  Tuomet Air&Sea padaliniai Belgijoje, Azijoje ir Amerikoje jau buvo sujungti. Air&Sea Nyderlandų padalinys buvo prijungtas 2005 m. sausio mėn. pradžioje. Vokietijos Air&Sea sektoriaus perkėlimas buvo atidėtas dėl dviejų priežasčių: i.) tapo akivaizdu, kad perkėlimo metais ABX LOGISTICS (Vokietija) GmbH balanse susidarytų [...] mln. eurų buhalterinio pelno, tačiau vėliau atsirastų didelis [...] mln. eurų grynųjų pinigų poreikis kasmet ir ii.) dėl šios operacijos ABX LOGSTICS (Vokietija) GmbH prarastų įsiskolinimų pavertimo investicijomis operacijos sukurtus finansinius išteklius, susijusius su šia veiklos sritimi, tai yra [...] mln. eurų. Šiuos išteklius reikėjo gauti iš kitų finansavimo šaltinių, o tai neįmanoma tol, kol nesustiprės balansinė įmonės struktūra.

46

Air&Sea

Air&Sea

Air&Sea

LOGISTICS

GmbH

LOGSTICS

GmbH

(47)  Belgijos valdžios institucijų 2005.6.9 laiškas. Kalbama apie patikslintus duomenis, galinčius skirtis nuo 2005 m. sausio mėn. prognozių.

47

(48)  Šaltinis: Collis D., Young D. and Goold M., „The Size, Structure and Performance of Corporate Headquarters“, Harvard Business School Strategy Working Papers Series, 2003; ABX LOGISTICS.

48

LOGISTICS

(49)  Belgijos valdžios institucijų 2005.1.14 laiškas, p. 23.

49

(50)  Belgijos valdžios institucijų 2005.2.24 laiškas, p. 12.

50

(51)  Belgijos valdžios institucijų 2005.2.24 laiškas, p. 12.

51

(52)  Belgijos valdžios institucijų 2005.6.9 laiškas, p. 18.

52

(53)  Belgijos valdžios institucijų 2005.6.9 laiškas, įregistruotas 2005.6.16 Nr. 15050, p. 18.

53

(54)  Belgijos valdžios institucijų 2005.9.2 laiškas.

54

(55)  Belgijos valdžios institucijų 2005 6 9 laiškas, įregistruotas 2005 6 16 Nr. 15050, p. 22.

55

(56)  [...].

56

(57)  [...].

57

(58)  [...]

58

(59)  Belgijos valdžios institucijų 2005 6 9 laiškas, įregistruotas 2005 6 16 Nr. 15050, p. 22.

59

(60)  Belgijos valdžios institucijų 2005 6 9 laiškas, C 4 priedas.

60

(61)  Belgijos valdžios institucijų 2005 6 9 laiškas, įregistruotas 2005 6 16 Nr. 15050, p. 22.

61

(62)  [...]

62

(63)  Belgijos valdžios institucijų 2005 6 9 laiškas, C.2 priedas.

63

(64)  Byla C 303/88, Italijos Respublika prieš Komisiją (Eni-Lanerossi) [1991], Rink. I-1433, p. 21.

64

Eni-Lanerossi

(65)  Belgijos valdžios institucijų 2005 6 9 laiškas, įregistruotas 2005 6 16 Nr. 15050, p. 21.

65

(66)  Belgijos valdžios institucijų 2005 6 9 laiškas, p. 6.

66

(67)  Komisijos komunikatas – Restruktūrizavimas ir užimtumas: „Skatinti užimtumą numatant restruktūrizavimo pasekmes ir reaguojant į jas: Europos Sąjungos vaidmuo“, KOM(2005) 120 galutinis, p. 2 – 3.

67

(68)  Komisijos turimais duomenimis, daugiausia tai sandėliavimo patalpos.

68

(69)  Lentelę pateikė Belgijos valdžios institucijos.

69

Šaltinis: Interneto tinklalapiai, ABX LOGISTICS duomenys

Šaltinis

(70)  Belgijos valdžios institucijų 2005 6 9 laiškas, p. 26.

70

(71)  Belgijos valdžios institucijų 2005 6 9 laiškas.

71

(72)  Nors ne visi čia aptariami argumentai buvo atskirai pateikti minėtų šalių, vis dėlto jie nusako pagrindinius šios pastabų grupės elementus.

72

(73)  Nors ne visi čia aptariami argumentai buvo atskirai pateikti minėtų šalių, vis dėlto jie nusako pagrindinius šios pastabų grupės elementus.

73

(74)  Kaip nurodoma 2005 8 18Ziegler grupės valdybos pirmininko laiške, p. Robert Ziegler neturi teisės vienas kreiptis į Komisiją Ziegler grupės ar Ziegler S.A. vardu.

74

Ziegler

Robert Ziegler

Ziegler

Ziegler S.A

(75)  Nors ne visi čia aptariami argumentai buvo atskirai pateikti minėtų šalių, vis dėlto jie nusako pagrindinius šios pastabų grupės elementus.

75

(76)  Nors ne visi čia aptariami argumentai buvo atskirai pateikti minėtų šalių, vis dėlto jie nusako pagrindinius šios pastabų grupės elementus.

76

(77)  Belgijos valdžios institucijų 2003 8 29 laiškas, p. 16.

77

(78)  1990 m. kovo 21 d. sprendimas, C-142/87, Belgija prieš Komisiją, Tubemeuse byla (Rink. p. I-959 , 35 punktas).

78

Tubemeuse

(79)  2002 m. gegužės 16 d. Teismo sprendimas, C-482/99, Prancūzija prieš Komisiją, Stardust Marine byla (Rink. I-4397, 37 punktas).

79

Stardust Marine

(80)  Kaip pavyzdį galima pateikti [...] bazinių punktų dydžio normą, kurią ABX filialas mokėjo savo bankui už jo suteiktą garantiją.

80

(81)  KPMG: Project Yvan – Valuation summary, Presentation to NMBS/SNCB Holding NV/SA, 26 May 2005 v2.2.

81

(82)  OL C 288, 1999 10 9, p. 2.

82

(83)  OL C 244, 2004 10 1, p. 2.

83

(84)  2003 1 21sprendimas Nr. C(2003) 245 galutinis: Valstybės pagalba N 769/2002, Sanavimo pagalba ABX Logistics (grupė ir F, D, NL filialai). Paskelbtas Komisijos tinklalapyje: http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/transports-2002/n769-02-fr.pdf.

84

---

| 28.12.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 383/53 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 383/53

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2005 m. gruodžio 7 d.

dėl valstybės pagalbos, kurią Italija ketina suteikti laivų statyklai „Cantieri Navali Termoli“ (n. C 48/2004 (ex N 595/2003))

(pranešta dokumentu Nr. C(2006) 2972)

(Tik tekstas italų kalba yra autentiškas)

(Tekstas svarbus EEE)

(2006/948/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

atsižvelgdama į Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1540/98 dėl pagalbos laivų statybai (1) (toliau – laivų statybos reglamentas), ypač į 3 straipsnio 2 dalį,

paprašiusi suinteresuotųjų šalių pateikti pastabas (2) ir atsižvelgdama į šias pastabas,

kadangi:

| (1) | 2003 m. gruodžio 22 d. laišku, užregistruotu tą pačią dieną, Italijos valdžios institucijos, remdamosi laivų statybos reglamento (1) 3 straipsnio 2 dalimi, pranešė Komisijai apie prašymą pratęsti laivo, pavadinto C.180, kurio atžvilgiu buvo suteikta pagalba veiklai, trejų metų pristatymo terminą. Laivas yra statomas laivų statykloje „Cantieri Navali Termoli“ (toliau – statykla). |
| --- | --- |

(1)

2003 m. gruodžio 22 d. laišku, užregistruotu tą pačią dieną, Italijos valdžios institucijos, remdamosi laivų statybos reglamento (1) 3 straipsnio 2 dalimi, pranešė Komisijai apie prašymą pratęsti laivo, pavadinto C.180, kurio atžvilgiu buvo suteikta pagalba veiklai, trejų metų pristatymo terminą. Laivas yra statomas laivų statykloje „Cantieri Navali Termoli“ (toliau – statykla).

| (2) | 2004 m. gruodžio 30 d. laišku Komisija informavo Italiją, kad ji nusprendė inicijuoti procedūrą, numatytą EB Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje, dėl pranešime nurodytos priemonės. |
| --- | --- |

(2)

2004 m. gruodžio 30 d. laišku Komisija informavo Italiją, kad ji nusprendė inicijuoti procedūrą, numatytą EB Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje, dėl pranešime nurodytos priemonės.

| (3) | Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti susijusias pastabas. |
| --- | --- |

(3)

Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti susijusias pastabas.

| (4) | 2005 m. sausio 28 d., 2005 m. balandžio 1 d., 2005 m. birželio 1 d., 2005 m. liepos 6 d. laiškais, atitinkamai užregistruotais 2005 m. vasario 2 d., 2005 m. balandžio 6 d., 2005 m. birželio 6 d. ir 2005 m. liepos 7 d., Italija paprašė pratęsti terminą pastabų, susijusių su Komisijos sprendimu inicijuoti procedūrą, pateikimui. Komisija atitinkamai atsakė 2005 m. vasario 4 d., 2005 m. balandžio 8 d., 2005 m birželio 29 d. ir 2005 m. liepos 17 d. laiškais. |
| --- | --- |

(4)

2005 m. sausio 28 d., 2005 m. balandžio 1 d., 2005 m. birželio 1 d., 2005 m. liepos 6 d. laiškais, atitinkamai užregistruotais 2005 m. vasario 2 d., 2005 m. balandžio 6 d., 2005 m. birželio 6 d. ir 2005 m. liepos 7 d., Italija paprašė pratęsti terminą pastabų, susijusių su Komisijos sprendimu inicijuoti procedūrą, pateikimui. Komisija atitinkamai atsakė 2005 m. vasario 4 d., 2005 m. balandžio 8 d., 2005 m birželio 29 d. ir 2005 m. liepos 17 d. laiškais.

| (5) | Italija pateikė pastabas 2005 m. liepos 26 d. laišku, užregistruotu 2005 m. liepos 29 d. Komisija paprašė papildomos informacijos 2006 m. sausio 6 d. laišku, į kurį Italijos valdžios institucijos atsakė 2006 m. sausio 23 d. ir 2006 m. vasario 2 d. laiškais, prašydama pratęsti atsakymo pateikimo terminą. 2006 m. sausio 27 d. ir 2006 m. vasario 9 d. laiškais Komisija pratęsė terminą. 2006 m. kovo 6 d. laišku, užregistruotu tą pačią dieną, Italijos valdžios institucijos perdavė prašomą papildomą informaciją, pridėdama ją prie 2006 m. balandžio 6 d. laiško. |
| --- | --- |

(5)

Italija pateikė pastabas 2005 m. liepos 26 d. laišku, užregistruotu 2005 m. liepos 29 d. Komisija paprašė papildomos informacijos 2006 m. sausio 6 d. laišku, į kurį Italijos valdžios institucijos atsakė 2006 m. sausio 23 d. ir 2006 m. vasario 2 d. laiškais, prašydama pratęsti atsakymo pateikimo terminą. 2006 m. sausio 27 d. ir 2006 m. vasario 9 d. laiškais Komisija pratęsė terminą. 2006 m. kovo 6 d. laišku, užregistruotu tą pačią dieną, Italijos valdžios institucijos perdavė prašomą papildomą informaciją, pridėdama ją prie 2006 m. balandžio 6 d. laiško.

| (6) | Komisija iš suinteresuotųjų šalių negavo pastabų šiuo klausimu. |
| --- | --- |

(6)

Komisija iš suinteresuotųjų šalių negavo pastabų šiuo klausimu.

| (7) | Italija paprašė Komisijos pratęsti galutinį 2003 m. gruodžio 31 d. pristatymo terminą, kuris numatytas laivų statybos reglamente kaip sąlyga gauti su sutartimis dėl laivų susijusią pagalbą veiklai. Prašymas dėl termino pratęsimo buvo pateiktas dėl C.180 laivo, pastatyto laivų statykloje „Cantieri Navali Termoli“, Molizės regione. Iš pradžių buvo prašoma pratęsti terminą iki 2004 m. spalio 31 d. (dešimčia mėnesių). |
| --- | --- |

(7)

Italija paprašė Komisijos pratęsti galutinį 2003 m. gruodžio 31 d. pristatymo terminą, kuris numatytas laivų statybos reglamente kaip sąlyga gauti su sutartimis dėl laivų susijusią pagalbą veiklai. Prašymas dėl termino pratęsimo buvo pateiktas dėl C.180 laivo, pastatyto laivų statykloje „Cantieri Navali Termoli“, Molizės regione. Iš pradžių buvo prašoma pratęsti terminą iki 2004 m. spalio 31 d. (dešimčia mėnesių).

| (8) | 2000 m. gruodžio 30 d. pasirašytoje statybos sutartyje pristatymo terminas buvo numatytas 2003 m. birželio 30 d. Laivą užsakė „Marnavi S.p.A“ – Italijos laivų savininkas, cheminių ir naftos produktų pervežimui. Pagal minėtą sutartį laivo savininkui buvo pažadėta 9 % pagalba veiklai minėtam laivui, prilygstanti maždaug 3,9 mln. EUR, remiantis laivų statybos reglamento 3 straipsnio 1 dalimi. |
| --- | --- |

(8)

2000 m. gruodžio 30 d. pasirašytoje statybos sutartyje pristatymo terminas buvo numatytas 2003 m. birželio 30 d. Laivą užsakė „Marnavi S.p.A“ – Italijos laivų savininkas, cheminių ir naftos produktų pervežimui. Pagal minėtą sutartį laivo savininkui buvo pažadėta 9 % pagalba veiklai minėtam laivui, prilygstanti maždaug 3,9 mln. EUR, remiantis laivų statybos reglamento 3 straipsnio 1 dalimi.

| (9) | Tačiau, Italijos valdžios institucijų nuomone, laivo statyba užtrūko ilgiau, nei buvo numatyta dėl keleto priežasčių: 2001 m. rugsėjo 11 d. įvykių poveikis, poreikis pritaikyti laivą pagal pakitusius techninius-komercinius reikalavimus ir dvi, viena kitą sekusios stichinės nelaimės – žemės drebėjimas bei potvynis. Laivų statykla buvo priversta prašyti pratęsti C.180 laivui laivų statybos reglamente nustatytą 2003 m. gruodžio 31 d. terminą dešimčia mėnesių. |
| --- | --- |

(9)

Tačiau, Italijos valdžios institucijų nuomone, laivo statyba užtrūko ilgiau, nei buvo numatyta dėl keleto priežasčių: 2001 m. rugsėjo 11 d. įvykių poveikis, poreikis pritaikyti laivą pagal pakitusius techninius-komercinius reikalavimus ir dvi, viena kitą sekusios stichinės nelaimės – žemės drebėjimas bei potvynis. Laivų statykla buvo priversta prašyti pratęsti C.180 laivui laivų statybos reglamente nustatytą 2003 m. gruodžio 31 d. terminą dešimčia mėnesių.

| (10) | Pranešime Italijos valdžios institucijos remiasi 2002 m. birželio 5 d. Komisijos sprendimu, kuriuo buvo pratęstas Meyer Werft, Papenburge, Vokietijoje statomų kruizinių laivų 2003 m. gruodžio 31 d. pristatymo terminas (toliau – Meyer Werft sprendimas). Italijos valdžios institucijos pabrėžė kelis pagrindinius panašumus abiem atvejais, būtent : (i) svarbi termino pratęsimo priežastis (t. y. 2001 m. rugsėjo 11 d. teroristinių išpuolių poveikis), (ii) susijusi rinka (t. y. naftos ir cheminių produktų transportavimas jūra) ir (iii) jau egzistuojantys stabilūs prekybos ryšiai tarp laivų statyklos ir laivo savininko (3). Trumpai, Italijos valdžios institucijos tvirtina, kad Meyer Werft sprendimas – aiškus precedentas šiuo atveju suteikti išimtinį leidimą. Primenama, kad 2002 m. lapkričio 13 d. Komisija priėmė kitą sprendimą, kuriuo dėl panašių priežasčių buvo pratęstas kruizinio laivo, statomo Kvaerner Masa, Suomijoje (toliau – Kvaerner Masa sprendimas), pristatymo terminas. |
| --- | --- |

(10)

Pranešime Italijos valdžios institucijos remiasi 2002 m. birželio 5 d. Komisijos sprendimu, kuriuo buvo pratęstas Meyer Werft, Papenburge, Vokietijoje statomų kruizinių laivų 2003 m. gruodžio 31 d. pristatymo terminas (toliau – Meyer Werft sprendimas). Italijos valdžios institucijos pabrėžė kelis pagrindinius panašumus abiem atvejais, būtent : (i) svarbi termino pratęsimo priežastis (t. y. 2001 m. rugsėjo 11 d. teroristinių išpuolių poveikis), (ii) susijusi rinka (t. y. naftos ir cheminių produktų transportavimas jūra) ir (iii) jau egzistuojantys stabilūs prekybos ryšiai tarp laivų statyklos ir laivo savininko (3). Trumpai, Italijos valdžios institucijos tvirtina, kad Meyer Werft sprendimas – aiškus precedentas šiuo atveju suteikti išimtinį leidimą. Primenama, kad 2002 m. lapkričio 13 d. Komisija priėmė kitą sprendimą, kuriuo dėl panašių priežasčių buvo pratęstas kruizinio laivo, statomo Kvaerner Masa, Suomijoje (toliau – Kvaerner Masa sprendimas), pristatymo terminas.

| (11) | Motyvuodamos prašymą Italijos valdžios institucijos pabrėžia, jų nuomone, išskirtines aplinkybes, kurios buvo nenumatytos ir įvyko ne dėl statyklos kaltės, tačiau sukėlė nelauktus, rimtus ir pateisinamus sutrikimus, turėjusius poveikio statyklos darbo planui. Tiksliau, buvo vėluojama dėl šių priežasčių (žr. toliau pateiktą apžvalginę lentelę Nr. 1):






  (i) | 2001 m. rugsėjo 11 d. įvykių poveikis:

  2001 m. spalio 1 d., prieš pradedant statybas, laivų savininkas kreipėsi į laivų statyklą „Cantieri Navali Termoli“, prašydamas atidėti sutarties vykdymą iki 2003 m. rugsėjo 30 d., tačiau nenutraukti jos. Laivų savininkas galiausiai 2003 m. rugsėjo 29 d. atšaukė prašymą atidėti sutarties vykdymą. |
| --- | --- | --- |

(11)

Motyvuodamos prašymą Italijos valdžios institucijos pabrėžia, jų nuomone, išskirtines aplinkybes, kurios buvo nenumatytos ir įvyko ne dėl statyklos kaltės, tačiau sukėlė nelauktus, rimtus ir pateisinamus sutrikimus, turėjusius poveikio statyklos darbo planui. Tiksliau, buvo vėluojama dėl šių priežasčių (žr. toliau pateiktą apžvalginę lentelę Nr. 1):

(i)

2001 m. rugsėjo 11 d. įvykių poveikis:

2001 m. spalio 1 d., prieš pradedant statybas, laivų savininkas kreipėsi į laivų statyklą „Cantieri Navali Termoli“, prašydamas atidėti sutarties vykdymą iki 2003 m. rugsėjo 30 d., tačiau nenutraukti jos. Laivų savininkas galiausiai 2003 m. rugsėjo 29 d. atšaukė prašymą atidėti sutarties vykdymą.

| (ii) | Būtinybė pritaikyti laivą pagal pakitusius techninius-komercinius reikalavimus

  Be jau minėtų įvykių, atšaukdamas prašymą sustabdyti sutarties vykdymą, laivo savininkas paprašė pakeisti laivo projektą, nukrypstant nuo sutartyje jos pasirašymo metu numatytų specifikacijų, kad galėtų pritaikyti jį pagal pakitusius techninius-komercinius reikalavimus. Pakitimai buvo susiję su rezervuarų dydžiu bei skaičiumi, taip pat bendru laivo ilgiu bei pločiu; siekiant gauti leidimą, projektas su pakeitimais buvo pateiktas Italijos sertifikavimo įstaigai R.I.N.A. Pataisos galiausiai buvo patvirtintos 2003 m. gruodžio 10 d. pirminės statybos sutarties priede. |
| --- | --- |

(ii)

Būtinybė pritaikyti laivą pagal pakitusius techninius-komercinius reikalavimus

Be jau minėtų įvykių, atšaukdamas prašymą sustabdyti sutarties vykdymą, laivo savininkas paprašė pakeisti laivo projektą, nukrypstant nuo sutartyje jos pasirašymo metu numatytų specifikacijų, kad galėtų pritaikyti jį pagal pakitusius techninius-komercinius reikalavimus. Pakitimai buvo susiję su rezervuarų dydžiu bei skaičiumi, taip pat bendru laivo ilgiu bei pločiu; siekiant gauti leidimą, projektas su pakeitimais buvo pateiktas Italijos sertifikavimo įstaigai R.I.N.A. Pataisos galiausiai buvo patvirtintos 2003 m. gruodžio 10 d. pirminės statybos sutarties priede.

| (iii) | Stichinių nelaimių pasekmės
  2002 m. spalio 31 d. Molizės regionas patyrė žemės drebėjimą, kuris turėjo poveikio laivų statyklai, darbininkams ir tiekėjams. Vėliau, 2003 m. sausio 23–25 d. regionas patyrė potvynį, kuris taip pat turėjo įtakos laivų statyklai, darbininkams ir tiekėjams. Minėtos stichinės nelaimės tapo tiesioginėmis statyklos nuostolių priežastimis, sustabdžiusiomis statyklos veiklą; netiesiogine priežastimi tapo vienašališkas vietinių įmonių, su kuriomis buvo sudarytos subrangos sutartys dėl laivo C.180 statybos darbų, sutarčių atšaukimas; šios įmonės tvirtino, kad stichinės nelaimės padarė nuostolių jų tiekėjų gamybos infrastruktūrai. Pagrindinis Italijos valdžios institucijų argumentas – minėti įvykiai padarė žalos parengiamiesiems inžineriniams darbams vykdomuoju laivo statybos laikotarpiu.
  Nors ir pripažįstama, kad stichinės nelaimės įvyko laivo statybos sutarties vykdymo sustabdymo laikotarpiu, tačiau Italijos valdžios institucijos tvirtina, jog šie įvykiai visgi turėjo poveikio statyklos gamybos programai, ir pabrėžia, kad po šių stichinių nelaimių Ministrų Tarybos prezidento dekretu buvo paskelbta nepaprastoji padėtis.
  Italijos valdžios institucijos pabrėžė skubios pagalbos poreikį, kurį nulėmė riboti finansiniai ir gamybiniai statyklos ištekliai (4), nes laivo sutartinė kaina buvo nustatyta atsižvelgiant į pagal įstatymus teikiamą paramą. Kita vertus, remiantis Italijos valdžios institucijų teiginiais, jei nebus pratęstas laivo pristatymo terminas (2003 m. gruodžio 16 d. buvo pastatyta 25,65 % laivo) ir nebus gauta parama, bus neįmanoma pabaigti laivo statybos be didelių nuostolių statyklai; taip pat bus prarasta darbo vietų tiek statykloje, tiek laivų statyklai dirbančiose įmonėse. Italijos valdžios institucija pabrėžė, kad „Marnavi“ laivo savininkas ir laivų statykla nutarė nutraukti kito laivo, pavadinto C.173, statybos sutartį; šio laivo statybai poveikio turėjo tie patys įvykiai, taigi buvo nutarta nukreipti turimus išteklius laivo C.180 statybai.
  1 lentelė
  Apžvalginė vėlavimo pristatyti laivą C.180 priežasčių lentelė










  Laivas | Vėlavimo priežastis | Atsakomybė | Problemos | Vėluota
  (mėn.) | Papildomi mėnesiai |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C.180 | (i) | 2001 m. rugsėjo 11 d. įvykiai






  — | sustabdymas ir uždelstas pakartotinis užsakymo pateikimas |

(iii)

Stichinių nelaimių pasekmės

2002 m. spalio 31 d. Molizės regionas patyrė žemės drebėjimą, kuris turėjo poveikio laivų statyklai, darbininkams ir tiekėjams. Vėliau, 2003 m. sausio 23–25 d. regionas patyrė potvynį, kuris taip pat turėjo įtakos laivų statyklai, darbininkams ir tiekėjams. Minėtos stichinės nelaimės tapo tiesioginėmis statyklos nuostolių priežastimis, sustabdžiusiomis statyklos veiklą; netiesiogine priežastimi tapo vienašališkas vietinių įmonių, su kuriomis buvo sudarytos subrangos sutartys dėl laivo C.180 statybos darbų, sutarčių atšaukimas; šios įmonės tvirtino, kad stichinės nelaimės padarė nuostolių jų tiekėjų gamybos infrastruktūrai. Pagrindinis Italijos valdžios institucijų argumentas – minėti įvykiai padarė žalos parengiamiesiems inžineriniams darbams vykdomuoju laivo statybos laikotarpiu.

Nors ir pripažįstama, kad stichinės nelaimės įvyko laivo statybos sutarties vykdymo sustabdymo laikotarpiu, tačiau Italijos valdžios institucijos tvirtina, jog šie įvykiai visgi turėjo poveikio statyklos gamybos programai, ir pabrėžia, kad po šių stichinių nelaimių Ministrų Tarybos prezidento dekretu buvo paskelbta nepaprastoji padėtis.

Italijos valdžios institucijos pabrėžė skubios pagalbos poreikį, kurį nulėmė riboti finansiniai ir gamybiniai statyklos ištekliai (4), nes laivo sutartinė kaina buvo nustatyta atsižvelgiant į pagal įstatymus teikiamą paramą. Kita vertus, remiantis Italijos valdžios institucijų teiginiais, jei nebus pratęstas laivo pristatymo terminas (2003 m. gruodžio 16 d. buvo pastatyta 25,65 % laivo) ir nebus gauta parama, bus neįmanoma pabaigti laivo statybos be didelių nuostolių statyklai; taip pat bus prarasta darbo vietų tiek statykloje, tiek laivų statyklai dirbančiose įmonėse. Italijos valdžios institucija pabrėžė, kad „Marnavi“ laivo savininkas ir laivų statykla nutarė nutraukti kito laivo, pavadinto C.173, statybos sutartį; šio laivo statybai poveikio turėjo tie patys įvykiai, taigi buvo nutarta nukreipti turimus išteklius laivo C.180 statybai.

1 lentelė

Apžvalginė vėlavimo pristatyti laivą C.180 priežasčių lentelė

Laivas

Vėlavimo priežastis

Atsakomybė

Problemos

Vėluota

(mėn.)

Papildomi mėnesiai

C.180

(i)

2001 m. rugsėjo 11 d. įvykiai

—

sustabdymas ir uždelstas pakartotinis užsakymo pateikimas

Marnavi. S.p.A.

(laivo savininkas)

Sutarties sustabdymas nuo 2001 m. spalio 1 d. iki 2003 m. rugsėjo 30 d.

Sutarties sustabdymas atšauktas 2003 m. rugsėjo 29 d.

24

Nenurodyta

| (ii) | Techniniai pakeitimai |
| --- | --- |

(ii)

Techniniai pakeitimai

Marnavi. S.p.A.

(laivo savininkas)

Pakeitimai susiję su rezervuarų dydžiu ir skaičiumi, taip pat bendru laivo ilgiu bei pločiu

Nenurodyta

Nenurodyta

| (iii) | Vėlavimas dėl Molizės regionui poveikio turėjusių stichinių nelaimių:






  — | 2002 m. spalio 31 d. žemės drebėjimas |
| --- | --- | --- |

(iii)

Vėlavimas dėl Molizės regionui poveikio turėjusių stichinių nelaimių:

—

2002 m. spalio 31 d. žemės drebėjimas

| — | 2003 m. sausio 23–25 d. potvynis |
| --- | --- |

—

2003 m. sausio 23–25 d. potvynis

force majeure sukeltos nelaimės

Stichinių nelaimių poveikis statyklai, darbininkams ir tiekėjams

> 2

> 2

Iš viso

Daugiau nei 26 mėnesiai

Daugiau nei 2 mėnesiai

Prašoma pratęsti

10 mėn.

| (12) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija abejojo ar pateiktos vėlavimo priežastys atitinka laivų statybos reglamento 3 straipsnio 2 dalies 2 pastraipą ir taip pat, ar nurodytos priemonės buvo suderinamos su bendrąja rinka kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies e punkte. |
| --- | --- |

(12)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija abejojo ar pateiktos vėlavimo priežastys atitinka laivų statybos reglamento 3 straipsnio 2 dalies 2 pastraipą ir taip pat, ar nurodytos priemonės buvo suderinamos su bendrąja rinka kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies e punkte.

| (13) | Siekdamos išsklaidyti Komisijos abejones dėl sprendimo pradėti procedūrą, Italijos valdžios institucijos pateikė papildomų duomenų ir paaiškinimų, kurie patvirtina jų teiginius dėl argumentų, kad pristatymo terminas būtų pratęstas, pagrįstumo ir atitikimo nagrinėjamai priemonei.






  (i) | Dėl 2001 m. rugsėjo 11 d. įvykių poveikio

  Italijos valdžios institucijos patvirtino, kad tai yra išskirtinės, nenumatomos ir nuo statyklos nepriklausančios priežastys, priešingai, nei mano Komisija, institucijos teigia, kad tai statyklos darbo programai sukėlė nelauktų, rimtų ir pateisinamų priežasčių.
  Ypač jos gina savo teiginius argumentuodamos, kad vertinimui Komisija remiasi 2003 m. rudenį parengta ataskaita (5),t. y. praėjus porai metų po minėto įvykio, taip pat tvirtinama, kad tokie įvykiai turėjo poveikio ūkio subjektų, priverstų priimti sprendimus įvykių metu – 2001 m. rugsėjo mėn. – ar keletą mėnesių po jų, komercinei strategijai.
  Italijos valdžios institucijų teigimu iš Clarkson
   (6) pranešimo yra žinoma ir dar kartą patvirtinta, kad įvykiai turėjo įtakos visai prekių pervežimo jūros transportu rinkai, o ne tik vienai laivų rūšiai, t. y. kruiziniams laivams. Patvirtindamos pateiktus teiginius, Italijos valdžios institucijos pateikė naujos informacijos, norėdamos įrodyti įvykių poveikį laivo statybai; jos perdavė nuomos sutarties, pasirašytos tarp „Marnavi“ laivo savininko ir bendrovės „Novamar“, veikiančios Hjustone (JAV), dėl dviejų naftos perdirbimo laivų, surinktų laivų statykloje „Cantieri Navali Termoli“ (7) kopiją ir tų sutarčių nutraukimą iš„Novamar“ pusės po 2001 m. rugsėjo 11 d. Italijos valdžios institucijos tvirtina, kad šie tragiški įvykiai taip pat turėjo įtakos ir minimam laivui, ir kad priešingai nei mano Komisija, įvykio poveikis neapsiriboja tik kruiziniais laivais. Dėl to Italijos valdžios institucijos tvirtina, kad jų padėtis po minėtų įvykių atitinka laivų statybos reglamento 3 straipsnio 2 dalies antro punkto trečiąją pastraipą. |
| --- | --- | --- |

(13)

Siekdamos išsklaidyti Komisijos abejones dėl sprendimo pradėti procedūrą, Italijos valdžios institucijos pateikė papildomų duomenų ir paaiškinimų, kurie patvirtina jų teiginius dėl argumentų, kad pristatymo terminas būtų pratęstas, pagrįstumo ir atitikimo nagrinėjamai priemonei.

(i)

Dėl 2001 m. rugsėjo 11 d. įvykių poveikio

Italijos valdžios institucijos patvirtino, kad tai yra išskirtinės, nenumatomos ir nuo statyklos nepriklausančios priežastys, priešingai, nei mano Komisija, institucijos teigia, kad tai statyklos darbo programai sukėlė nelauktų, rimtų ir pateisinamų priežasčių.

Ypač jos gina savo teiginius argumentuodamos, kad vertinimui Komisija remiasi 2003 m. rudenį parengta ataskaita (5),t. y. praėjus porai metų po minėto įvykio, taip pat tvirtinama, kad tokie įvykiai turėjo poveikio ūkio subjektų, priverstų priimti sprendimus įvykių metu – 2001 m. rugsėjo mėn. – ar keletą mėnesių po jų, komercinei strategijai.

Italijos valdžios institucijų teigimu iš Clarkson
   (6) pranešimo yra žinoma ir dar kartą patvirtinta, kad įvykiai turėjo įtakos visai prekių pervežimo jūros transportu rinkai, o ne tik vienai laivų rūšiai, t. y. kruiziniams laivams. Patvirtindamos pateiktus teiginius, Italijos valdžios institucijos pateikė naujos informacijos, norėdamos įrodyti įvykių poveikį laivo statybai; jos perdavė nuomos sutarties, pasirašytos tarp „Marnavi“ laivo savininko ir bendrovės „Novamar“, veikiančios Hjustone (JAV), dėl dviejų naftos perdirbimo laivų, surinktų laivų statykloje „Cantieri Navali Termoli“ (7) kopiją ir tų sutarčių nutraukimą iš„Novamar“ pusės po 2001 m. rugsėjo 11 d. Italijos valdžios institucijos tvirtina, kad šie tragiški įvykiai taip pat turėjo įtakos ir minimam laivui, ir kad priešingai nei mano Komisija, įvykio poveikis neapsiriboja tik kruiziniais laivais. Dėl to Italijos valdžios institucijos tvirtina, kad jų padėtis po minėtų įvykių atitinka laivų statybos reglamento 3 straipsnio 2 dalies antro punkto trečiąją pastraipą.

| (ii) | Būtinybė pritaikyti laivą pagal pakitusius techninius-komercinius reikalavimus

  Italijos valdžios institucijos pateikė informaciją apie C.180 laive įvykdytus pakeitimus.
  Paaiškino, kad 2000 m. laivų savininkas ir statykla pasirašė sutartį dėl dviejų cheminių medžiagų tanklaivių C.173 ir C.180, statybos; šiose sutartyse pradinės pristatymo datos buvo atitinkamai 2002 m. kovo 31 d. ir 2003 m. birželio 30 d., vėliau jos buvo atidėtos iki 2003 m. kovo 31 d. ir 2003 m. gruodžio 31 d. Taip pat paaiškino, kad 2001 m. rugsėjo 11 d. įvykiai ir toliau minimos dvi stichinės nelaimės turėjo tokio poveikio laivų statyklos darbo programai, kad iki 2003 m. gruodžio 31 d. buvo galima pristatyti tik vieną iš minėtų laivų.
  Dėl šios priežasties 2002 m. lapkritį laivų savininkas nutarė atsisakyti vieno laivo statybos tam, kad būtų baigtas statyti bent vienas laivas. Praktiškai tai įvyko, pirma, pakeitus C.173 laivo pavadinimą į C.180, nes tai buvo pats didžiausias laivų statyklos surinktas laivas, antra, buvo paprašyta su laivu C.180 (8), (9), (10) susijusių esminių pakeitimų, kol galiausiai buvo nutraukta sutartis dėl C.173 laivo. Dėl to laivas C.180 (buvęs C.173) tapo didesnis, greitesnis, talpesnis ir jo sutartinė kaina pakilo palyginus su pirminiu C. 173 laivu, bet bendros specifikacijos liko prastesnės palyginti su pirmine laivo C.180 sutartimi. Vis dėlto, Italijos valdžios institucijos pareiškia, kad minėti pakeitimai turėjo tik netiesioginės įtakos laivo statybos vėlavimo eigai ir kad buvo pavėluota dėl stichinių nelaimių; dėl to buvo nutraukta sutartis su konsultacine įmone, kuriai buvo patikėtas C.180 (buvusio C.173) laivo pakeitimų projektas. |
| --- | --- |

(ii)

Būtinybė pritaikyti laivą pagal pakitusius techninius-komercinius reikalavimus

Italijos valdžios institucijos pateikė informaciją apie C.180 laive įvykdytus pakeitimus.

Paaiškino, kad 2000 m. laivų savininkas ir statykla pasirašė sutartį dėl dviejų cheminių medžiagų tanklaivių C.173 ir C.180, statybos; šiose sutartyse pradinės pristatymo datos buvo atitinkamai 2002 m. kovo 31 d. ir 2003 m. birželio 30 d., vėliau jos buvo atidėtos iki 2003 m. kovo 31 d. ir 2003 m. gruodžio 31 d. Taip pat paaiškino, kad 2001 m. rugsėjo 11 d. įvykiai ir toliau minimos dvi stichinės nelaimės turėjo tokio poveikio laivų statyklos darbo programai, kad iki 2003 m. gruodžio 31 d. buvo galima pristatyti tik vieną iš minėtų laivų.

Dėl šios priežasties 2002 m. lapkritį laivų savininkas nutarė atsisakyti vieno laivo statybos tam, kad būtų baigtas statyti bent vienas laivas. Praktiškai tai įvyko, pirma, pakeitus C.173 laivo pavadinimą į C.180, nes tai buvo pats didžiausias laivų statyklos surinktas laivas, antra, buvo paprašyta su laivu C.180 (8), (9), (10) susijusių esminių pakeitimų, kol galiausiai buvo nutraukta sutartis dėl C.173 laivo. Dėl to laivas C.180 (buvęs C.173) tapo didesnis, greitesnis, talpesnis ir jo sutartinė kaina pakilo palyginus su pirminiu C. 173 laivu, bet bendros specifikacijos liko prastesnės palyginti su pirmine laivo C.180 sutartimi. Vis dėlto, Italijos valdžios institucijos pareiškia, kad minėti pakeitimai turėjo tik netiesioginės įtakos laivo statybos vėlavimo eigai ir kad buvo pavėluota dėl stichinių nelaimių; dėl to buvo nutraukta sutartis su konsultacine įmone, kuriai buvo patikėtas C.180 (buvusio C.173) laivo pakeitimų projektas.

| (iii) | Stichinių nelaimių poveikis (2002 m. spalio 31 d. žemės drebėjimas ir 2003 m. sausio 23–25 d. potvynis)

  Italijos valdžios institucijos pabrėžia jau minėtų įvykių svarbą ir pasekmes regionui, kur ir yra laivų statykla.
  Bendrai, jos primena, kad atsižvelgiant į stichinių nelaimių zonos apimtį ir padidėjusį pavojų visuomenės ir žmonių gerovei, regiono teritorijoje buvo paskelbta nepaprastoji padėtis; 2002 m. spalio 31 d. Tarybos prezidento dekretas paskelbė nepaprastąją padėtį iki 2003 m. birželio 30 d., vėliau 2003 m. sausio 31 d. dekretu ji buvo pratęsta iki 2004 m. vasario 1 d. Minėtos institucijos atkreipia Komisijos dėmesį į tai, kad po šių įvykių Komisija peržiūrėjo pagalbos regionams dokumentus (11) ir, atsižvelgdama į stichinių nelaimių padarytą žalą Molizėje ir Termoli, tai yra, laivų statyklos zonoje, pratęsė terminą.
  Italijos valdžios institucijos perdavė duomenis, kuriais remiantis po jau minėtų stichinių nelaimių 2003 m. vasario mėn. ir 2002 m. lapkričio mėn. laivų statykla vėlavo dėl įvairių sutarčių su rangovais, kurie statyklai tiekė pagrindines medžiagas ir paslaugas (12) C.180 (13) (buvusio C.173) statybai. |
| --- | --- |

(iii)

Stichinių nelaimių poveikis (2002 m. spalio 31 d. žemės drebėjimas ir 2003 m. sausio 23–25 d. potvynis)

Italijos valdžios institucijos pabrėžia jau minėtų įvykių svarbą ir pasekmes regionui, kur ir yra laivų statykla.

Bendrai, jos primena, kad atsižvelgiant į stichinių nelaimių zonos apimtį ir padidėjusį pavojų visuomenės ir žmonių gerovei, regiono teritorijoje buvo paskelbta nepaprastoji padėtis; 2002 m. spalio 31 d. Tarybos prezidento dekretas paskelbė nepaprastąją padėtį iki 2003 m. birželio 30 d., vėliau 2003 m. sausio 31 d. dekretu ji buvo pratęsta iki 2004 m. vasario 1 d. Minėtos institucijos atkreipia Komisijos dėmesį į tai, kad po šių įvykių Komisija peržiūrėjo pagalbos regionams dokumentus (11) ir, atsižvelgdama į stichinių nelaimių padarytą žalą Molizėje ir Termoli, tai yra, laivų statyklos zonoje, pratęsė terminą.

Italijos valdžios institucijos perdavė duomenis, kuriais remiantis po jau minėtų stichinių nelaimių 2003 m. vasario mėn. ir 2002 m. lapkričio mėn. laivų statykla vėlavo dėl įvairių sutarčių su rangovais, kurie statyklai tiekė pagrindines medžiagas ir paslaugas (12) C.180 (13) (buvusio C.173) statybai.

| (iv) | Laivo C.180 (buvusio C.173) darbų sustabdymas 2004 m.

  2005 m. liepos mėn., atsakydamos į pradėtus tyrimus, Italijos valdžios institucijos Komisijai pranešė, kad įvykdyta apie 66 % darbų, tačiau laivų statykla sustabdė darbus ir laivas buvo nuleistas į vandenį 2004 m. rugpjūčio mėn., kol Komisija spręs dėl pristatymo termino pratęsimo. Atsižvelgiant į laivų savininko ir statyklos prašymą, tvirtinama, kad termino pratęsimas 10 mėnesių turi būti skaičiuojamas nuo Komisijos sprendimo dėl termino pratęsimo datos. |
| --- | --- |

(iv)

Laivo C.180 (buvusio C.173) darbų sustabdymas 2004 m.

2005 m. liepos mėn., atsakydamos į pradėtus tyrimus, Italijos valdžios institucijos Komisijai pranešė, kad įvykdyta apie 66 % darbų, tačiau laivų statykla sustabdė darbus ir laivas buvo nuleistas į vandenį 2004 m. rugpjūčio mėn., kol Komisija spręs dėl pristatymo termino pratęsimo. Atsižvelgiant į laivų savininko ir statyklos prašymą, tvirtinama, kad termino pratęsimas 10 mėnesių turi būti skaičiuojamas nuo Komisijos sprendimo dėl termino pratęsimo datos.

| (14) | Italijos valdžios institucijos tvirtina, kad minėtos priežastys, pateisinančios vėlavimą, atitinka laivų statybos reglamento 3 straipsnio 2 dalies antrąjį punktą ir kad trejų metų pristatymo termino pratęsimas dešimčia mėnesių nuo galutinio Komisijos sprendimo priėmimo datos suderinamas su bendrąja rinka kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies e punkte. |
| --- | --- |

(14)

Italijos valdžios institucijos tvirtina, kad minėtos priežastys, pateisinančios vėlavimą, atitinka laivų statybos reglamento 3 straipsnio 2 dalies antrąjį punktą ir kad trejų metų pristatymo termino pratęsimas dešimčia mėnesių nuo galutinio Komisijos sprendimo priėmimo datos suderinamas su bendrąja rinka kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies e punkte.

| (15) | EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Remiantis nusistovėjusia Europos Bendrijų Teisingumo Teismo praktika, prekyba iškraipoma tada, jei įmonė-gavėja vykdo ekonominę veiklą, susijusią su prekyba tarp valstybių narių. |
| --- | --- |

(15)

EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Remiantis nusistovėjusia Europos Bendrijų Teisingumo Teismo praktika, prekyba iškraipoma tada, jei įmonė-gavėja vykdo ekonominę veiklą, susijusią su prekyba tarp valstybių narių.

| (16) | Pagal EB Sutarties 87 straipsnio 3 dalies e punktą pagalbos rūšys, kurios gali būti nurodytos Tarybos sprendimuose, priimtuose kvalifikuota balsų dauguma remiantis Komisijos pasiūlymu, gali būti laikomos neprieštaraujančiomis bendrajai rinkai. Komisija pabrėžia, kad remiantis šiuo teisiniu pagrindu 1998 m. birželio 29 d. Taryba priėmė laivų statybos reglamentą. Nors 2003 m. gruodžio 31 d. baigėsi minėto reglamento galiojimo laikas, jo nuostatos tebėra taikomos sprendžiant dėl galutinio pristatymo termino pratęsimo, kadangi pagalba susijusi su šiuo reglamentu, o Valstybės pagalbos laivų statybai (14) sistemoje šiuo klausimu nėra pateikta jokios informacijos. |
| --- | --- |

(16)

Pagal EB Sutarties 87 straipsnio 3 dalies e punktą pagalbos rūšys, kurios gali būti nurodytos Tarybos sprendimuose, priimtuose kvalifikuota balsų dauguma remiantis Komisijos pasiūlymu, gali būti laikomos neprieštaraujančiomis bendrajai rinkai. Komisija pabrėžia, kad remiantis šiuo teisiniu pagrindu 1998 m. birželio 29 d. Taryba priėmė laivų statybos reglamentą. Nors 2003 m. gruodžio 31 d. baigėsi minėto reglamento galiojimo laikas, jo nuostatos tebėra taikomos sprendžiant dėl galutinio pristatymo termino pratęsimo, kadangi pagalba susijusi su šiuo reglamentu, o Valstybės pagalbos laivų statybai (14) sistemoje šiuo klausimu nėra pateikta jokios informacijos.

| (17) | Komisija pabrėžia, kad ilgiausio pristatymo laikotarpio termino pratęsimas yra lemiantis veiksnys norint, kad sutartis būtų finansuotina teikiant pagalbą veiklai pagal laivų statybos reglamento 3 straipsnį. Aptariamą pagalbą veiklai sudaro finansavimas iš valstybės lėšų, iš dalies padengiant statyklos išlaidas vieno laivo statybai. Papildomai primenama, kad laivų statyba yra ekonominės veiklos rūšis, susijusi su prekyba tarp valstybių narių. Taigi aptariama pagalba patenka į Sutarties 87 straipsnio 1 dalies taikymo sritį. |
| --- | --- |

(17)

Komisija pabrėžia, kad ilgiausio pristatymo laikotarpio termino pratęsimas yra lemiantis veiksnys norint, kad sutartis būtų finansuotina teikiant pagalbą veiklai pagal laivų statybos reglamento 3 straipsnį. Aptariamą pagalbą veiklai sudaro finansavimas iš valstybės lėšų, iš dalies padengiant statyklos išlaidas vieno laivo statybai. Papildomai primenama, kad laivų statyba yra ekonominės veiklos rūšis, susijusi su prekyba tarp valstybių narių. Taigi aptariama pagalba patenka į Sutarties 87 straipsnio 1 dalies taikymo sritį.

| (18) | Primenama, kad remiantis laivų statybos reglamentu, terminas „laivų statyba“ reiškia savaeigių komercinių jūros laivų statybą. Laivų statykloje „Cantieri Navali Termoli“ pastatytas laivas, tiksliau, cheminių medžiagų tanklaivis, yra savaeigis komercinis jūros laivas, naudojamas specialioms jūros paslaugoms, tiksliau, cheminių naftos produktų pervežimui, todėl jam taikomas minėto reglamento 1 straipsnio a punktas. |
| --- | --- |

(18)

Primenama, kad remiantis laivų statybos reglamentu, terminas „laivų statyba“ reiškia savaeigių komercinių jūros laivų statybą. Laivų statykloje „Cantieri Navali Termoli“ pastatytas laivas, tiksliau, cheminių medžiagų tanklaivis, yra savaeigis komercinis jūros laivas, naudojamas specialioms jūros paslaugoms, tiksliau, cheminių naftos produktų pervežimui, todėl jam taikomas minėto reglamento 1 straipsnio a punktas.

| (19) | Laivų statybos reglamento 3 straipsnio 1 dalyje iki 2000 m. gruodžio 31 d. numatyta maksimali 9 % su sutartimi susijusios pagalbos veiklai suma. Pagal to paties reglamento 3 straipsnio 2 dalį didžiausia taikoma pagalbos riba pagal sutartį yra galutinės sutarties pasirašymo metu galiojanti didžiausia riba. Tai netaikoma laivams, kurie buvo pristatyti praėjus daugiau nei trims metams po sutarties pasirašymo. Tokiu atveju didžiausia taikoma riba išlieka ta pati, kaip ir buvo prieš tris metus iki laivo pristatymo datos. Galutinis laivo, kuriam galėjo būti suteikta pagalba veiklai, pristatymo terminas buvo 2003 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(19)

Laivų statybos reglamento 3 straipsnio 1 dalyje iki 2000 m. gruodžio 31 d. numatyta maksimali 9 % su sutartimi susijusios pagalbos veiklai suma. Pagal to paties reglamento 3 straipsnio 2 dalį didžiausia taikoma pagalbos riba pagal sutartį yra galutinės sutarties pasirašymo metu galiojanti didžiausia riba. Tai netaikoma laivams, kurie buvo pristatyti praėjus daugiau nei trims metams po sutarties pasirašymo. Tokiu atveju didžiausia taikoma riba išlieka ta pati, kaip ir buvo prieš tris metus iki laivo pristatymo datos. Galutinis laivo, kuriam galėjo būti suteikta pagalba veiklai, pristatymo terminas buvo 2003 m. gruodžio 31 d.

| (20) | Laivui numatyta pagalba būtų paskirta remiantis 2001 m. kovo 16 d. įstatymo Nr. 88 3 straipsniu, patvirtinus Komisijai, kaip valstybės pagalba Nr. 502/00. Laivui C.180 skirta suma būtų apie 3,9 mln. EUR, tai yra ne daugiau nei 9 % sutartyje numatytos sumos. |
| --- | --- |

(20)

Laivui numatyta pagalba būtų paskirta remiantis 2001 m. kovo 16 d. įstatymo Nr. 88 3 straipsniu, patvirtinus Komisijai, kaip valstybės pagalba Nr. 502/00. Laivui C.180 skirta suma būtų apie 3,9 mln. EUR, tai yra ne daugiau nei 9 % sutartyje numatytos sumos.

| (21)(22) | Laivų statybos reglamento 3 straipsnio 2 dalies antro punkto trečiojoje pastraipoje teigiama: „Komisija gali pratęsti šį trejų metų pristatymo laikotarpį, jei tai būtų pateisinama dėl atskiro laivų statybos projekto techninio sudėtingumo arba sutrukdymų, atsiradusių dėl didelių ir pateisinamų netikėtų statyklos darbo programos sutrikimų, kuriuos sukėlė išskirtinės, nenumatomos ir nuo įmonės nepriklausančios aplinkybės“. Komisija pabrėžia, kad termino pratęsimas pagrindžiamas tuo, kad laivų statykla „Cantieri Navali Termoli“ negalėjo pabaigti minėto laivo statybos dėl nenumatytų nuo įmonės nepriklausančių vėlavimą lėmusių aplinkybių.Laivų statybos reglamente reikalaujama, kad aplinkybės, kuriomis grindžiamas prašymas pratęsti galutį pristatymo terminą, būtų: a) išimtinės, b) nenumatytos ir c) nepriklausančios nuo įmonės. Taip pat turi būti įrodytas d) priežastinis ryšys tarp šių įvykių ir vėlavimo, taip pat e) trikdymų trukmė ir jų f) rimta ir pateisinama priežastis. Tolesniuose punktuose pateikiamas Italijos valdžios institucijų argumentų įvertinimas.






  (i) | 2001 m rugsėjo 11 d. įvykių poveikis:

  Šiuo klausimu Komisija atsižvelgia į nuo laivų statyklos nepriklausančių įvykių nenuspėjamumą. Vadovaujantis Komisijos sprendimais ši priežastis negali būti priimtina nagrinėjamu atveju. Iš tikrųjų, pagal nusistovėjusią Komisijos praktiką priimant sprendimus (15)„ekonomikos augimo sulėtėjimas arba padėties rinkoje susilpnėjimas ryšium su laivo rūšimi negali būti laikomas išskirtiniu įvykiu pagal laivų statybos reglamento 3 straipsnio 2 dalį“. Pabrėžiama, kad šis argumentas buvo priimtinas tik kruizinių laivų atžvilgiu, nes minėti įvykiai turėjo tiesioginės įtakos būtent šios rūšies laivams; manoma, kad kitokios rūšies laivams tai turi netiesioginės įtakos ir bendresnio pobūdžio poveikį.
  Sprendime pradėti procedūrą Komisija pabrėžia, kad remiantis 2003 m. lapkričio mėn. Clarkson Research instituto parengtu pranešimu (16)
  „2001 m. rugsėjo 11 d. įvykiai neabejotinai apsunkino ir taip lėtėjančios pasaulio ekonomikos problemas“. Kita vertus, dėl investicijų, susijusių su cheminių medžiagų tanklaiviais, kurių dedveitas yra mažesnis nei 20 000 tonų (toks yra C.180 laivas), jau minėtame Clarkson Research pranešime teigiama: „1998–2000 m. laikotarpis nepasižymėjo ypatinga veikla ir nepaisant 2001 m. pradžioje pastebėto atsigavimo, aktyvumo lygis vėl sumažėjo paskutiniame 2001 m. ketvirtyje, užregistruojant panašią ir likusio sektoriaus eigą. 2002 m. pradžioje žymiai išaugo užsakymai ir nuo minėtos datos lygis nepakito.“

  Kita vertus, Italijos valdžios institucijos abejoja Komisijos sprendimu dėl šių įvykių poveikio, nes viskas yra grindžiama ex post santykiais, tačiau Komisija visų pirma pabrėžia, kad rėmėsi pačių Italijos valdžios institucijų pateiktu pranešimu; antra vertus, patikslina, kad šios procedūros eigoje minėtos institucijos taip pat remiasi 2003 m. pabaigos pranešimais; pagaliau, Komisija patikslina, kad nei vienas iš Italijos valdžios institucijų minėtų pranešimų neprieštarauja Komisijos atliktiems vertinimams.
  Komisija pabrėžia, kad minėtos priežasties įvertinimas atitinka kitus panašius sprendimus, apie kuriuos Italija buvo informuota; jie taip pat susiję su trejų metų termino pratęsimu cheminių medžiagų tanklaivių pristatymui ir suskystintų naftos dujų pervežimui. |
| --- | --- | --- |

(21)(22)

Laivų statybos reglamento 3 straipsnio 2 dalies antro punkto trečiojoje pastraipoje teigiama: „Komisija gali pratęsti šį trejų metų pristatymo laikotarpį, jei tai būtų pateisinama dėl atskiro laivų statybos projekto techninio sudėtingumo arba sutrukdymų, atsiradusių dėl didelių ir pateisinamų netikėtų statyklos darbo programos sutrikimų, kuriuos sukėlė išskirtinės, nenumatomos ir nuo įmonės nepriklausančios aplinkybės“. Komisija pabrėžia, kad termino pratęsimas pagrindžiamas tuo, kad laivų statykla „Cantieri Navali Termoli“ negalėjo pabaigti minėto laivo statybos dėl nenumatytų nuo įmonės nepriklausančių vėlavimą lėmusių aplinkybių.Laivų statybos reglamente reikalaujama, kad aplinkybės, kuriomis grindžiamas prašymas pratęsti galutį pristatymo terminą, būtų: a) išimtinės, b) nenumatytos ir c) nepriklausančios nuo įmonės. Taip pat turi būti įrodytas d) priežastinis ryšys tarp šių įvykių ir vėlavimo, taip pat e) trikdymų trukmė ir jų f) rimta ir pateisinama priežastis. Tolesniuose punktuose pateikiamas Italijos valdžios institucijų argumentų įvertinimas.

(i)

2001 m rugsėjo 11 d. įvykių poveikis:

Šiuo klausimu Komisija atsižvelgia į nuo laivų statyklos nepriklausančių įvykių nenuspėjamumą. Vadovaujantis Komisijos sprendimais ši priežastis negali būti priimtina nagrinėjamu atveju. Iš tikrųjų, pagal nusistovėjusią Komisijos praktiką priimant sprendimus (15)„ekonomikos augimo sulėtėjimas arba padėties rinkoje susilpnėjimas ryšium su laivo rūšimi negali būti laikomas išskirtiniu įvykiu pagal laivų statybos reglamento 3 straipsnio 2 dalį“. Pabrėžiama, kad šis argumentas buvo priimtinas tik kruizinių laivų atžvilgiu, nes minėti įvykiai turėjo tiesioginės įtakos būtent šios rūšies laivams; manoma, kad kitokios rūšies laivams tai turi netiesioginės įtakos ir bendresnio pobūdžio poveikį.

Sprendime pradėti procedūrą Komisija pabrėžia, kad remiantis 2003 m. lapkričio mėn. Clarkson Research instituto parengtu pranešimu (16)
  „2001 m. rugsėjo 11 d. įvykiai neabejotinai apsunkino ir taip lėtėjančios pasaulio ekonomikos problemas“. Kita vertus, dėl investicijų, susijusių su cheminių medžiagų tanklaiviais, kurių dedveitas yra mažesnis nei 20 000 tonų (toks yra C.180 laivas), jau minėtame Clarkson Research pranešime teigiama: „1998–2000 m. laikotarpis nepasižymėjo ypatinga veikla ir nepaisant 2001 m. pradžioje pastebėto atsigavimo, aktyvumo lygis vėl sumažėjo paskutiniame 2001 m. ketvirtyje, užregistruojant panašią ir likusio sektoriaus eigą. 2002 m. pradžioje žymiai išaugo užsakymai ir nuo minėtos datos lygis nepakito.“

Kita vertus, Italijos valdžios institucijos abejoja Komisijos sprendimu dėl šių įvykių poveikio, nes viskas yra grindžiama ex post santykiais, tačiau Komisija visų pirma pabrėžia, kad rėmėsi pačių Italijos valdžios institucijų pateiktu pranešimu; antra vertus, patikslina, kad šios procedūros eigoje minėtos institucijos taip pat remiasi 2003 m. pabaigos pranešimais; pagaliau, Komisija patikslina, kad nei vienas iš Italijos valdžios institucijų minėtų pranešimų neprieštarauja Komisijos atliktiems vertinimams.

Komisija pabrėžia, kad minėtos priežasties įvertinimas atitinka kitus panašius sprendimus, apie kuriuos Italija buvo informuota; jie taip pat susiję su trejų metų termino pratęsimu cheminių medžiagų tanklaivių pristatymui ir suskystintų naftos dujų pervežimui.

| (ii) | Būtinybė pritaikyti laivą pagal pakitusius techninius-komercinius reikalavimus

  Dėl antrojo argumento, pirma, pabrėžiama, kad techniniai pakeitimai buvo atlikti laivo savininko prašymu, norint patenkinti pakitusius techninius-komercinius reikalavimus. Antra, kaip nurodyta 2003 m. gruodžio 10 d. sutarties originalo priede, laivų statykla ketino prašyti laivų savininko pratęsti laivo C.180 pristatymo terminą, prisiimdama visas išlaidas ir riziką, susijusią su valstybės pagalbos teikimu šiam tikslui.
  Komisija pabrėžia, kad laivų savininkas visada gali paprašyti pakeisti statybos sutartį; tai yra dažnas reiškinys laivų statybos sektoriuje. Iš tikrųjų, tokie atvejai – įprastos komercinės laivų statyklos veiklos dalis. Todėl šis argumentas negali būti priimtinas šiuo atveju.
  Norėdama papildyti, Komisija pabrėžia, kad šio tyrimo metu Italijos valdžios institucijos apie minėtus tiek su laivu C.173, tiek su laivu C.180 susijusius pakeitimus pranešė JAV laivų bendrovės „Novamar“ laivų savininkui 2001 m. vasario mėn. laišku; dėl pakeitimų statykla ir savininkas susitarė dar prieš sutarties nutraukimą 2001 m. Taip pat pažymima, kad Italijos valdžios institucijų teigimu pagal pradines specifikacijas laivas C.173 daug anksčiau turėjo būti pastatytas kitoje laivų statykloje, kuri išgyveno krizę 1990 metais; todėl minėtas laivas priklausė senesnei laivų kategorijai, kurią pakeitė naujos kartos didesni ir talpesni laivai.
  Remiantis minėtais faktais, yra visiškai akivaizdu, kad minėti pakeitimai nebuvo nei išskirtiniai, nei nenumatyti. Taigi, Komisijos nuomone, Italijos pateikti argumentai negali būti priimtini. |
| --- | --- |

(ii)

Būtinybė pritaikyti laivą pagal pakitusius techninius-komercinius reikalavimus

Dėl antrojo argumento, pirma, pabrėžiama, kad techniniai pakeitimai buvo atlikti laivo savininko prašymu, norint patenkinti pakitusius techninius-komercinius reikalavimus. Antra, kaip nurodyta 2003 m. gruodžio 10 d. sutarties originalo priede, laivų statykla ketino prašyti laivų savininko pratęsti laivo C.180 pristatymo terminą, prisiimdama visas išlaidas ir riziką, susijusią su valstybės pagalbos teikimu šiam tikslui.

Komisija pabrėžia, kad laivų savininkas visada gali paprašyti pakeisti statybos sutartį; tai yra dažnas reiškinys laivų statybos sektoriuje. Iš tikrųjų, tokie atvejai – įprastos komercinės laivų statyklos veiklos dalis. Todėl šis argumentas negali būti priimtinas šiuo atveju.

Norėdama papildyti, Komisija pabrėžia, kad šio tyrimo metu Italijos valdžios institucijos apie minėtus tiek su laivu C.173, tiek su laivu C.180 susijusius pakeitimus pranešė JAV laivų bendrovės „Novamar“ laivų savininkui 2001 m. vasario mėn. laišku; dėl pakeitimų statykla ir savininkas susitarė dar prieš sutarties nutraukimą 2001 m. Taip pat pažymima, kad Italijos valdžios institucijų teigimu pagal pradines specifikacijas laivas C.173 daug anksčiau turėjo būti pastatytas kitoje laivų statykloje, kuri išgyveno krizę 1990 metais; todėl minėtas laivas priklausė senesnei laivų kategorijai, kurią pakeitė naujos kartos didesni ir talpesni laivai.

Remiantis minėtais faktais, yra visiškai akivaizdu, kad minėti pakeitimai nebuvo nei išskirtiniai, nei nenumatyti. Taigi, Komisijos nuomone, Italijos pateikti argumentai negali būti priimtini.

| (iii) | Stichinių nelaimių, turėjusių poveikio Molizės regionui, kur ir yra laivų statykla, pasekmės

  Pripažįstama, kad žemės drebėjimas, potvyniai ir kitos force majeure sukeltos nelaimės beveik visada yra priimtinas argumentas. Taip pat pripažįstama, kad minėti įvykiai turėjo poveikio Molizės regiono veiklai, kaip patvirtina ir Ministrų Tarybos prezidento dekretu paskelbta nepaprastoji padėtis, ir, žinoma, tai turėjo įtakos laivų statyklos veiklai.
  Visgi, remiantis laivų statybos reglamentu, trejų metų pristatymo termino pratęsimas laikomas nukrypimu nuo įprastų sąlygų, leidžiančių suteikti pagalbą su sutartimi susijusiai veiklai; savo ruožtu tai reiškia nukrypimą nuo Bendrijos nuostatų dėl valstybės pagalbos. Tačiau nuostatos, pagal kurias su pažeidimais susijusios normos turi būti tiksliai išaiškinamos, numato, kad būtina įrodyti tiesioginį priežastinį ryšį tarp manomos vėlavimo priežasties ir paties vėlavimo laivo statybos eigoje. Komisijai pateikta informacija, taip pat Italijos valdžios institucijų pateikta informacija po oficialios tyrimo pradžios, yra gana neapibrėžta, joje tik bendrai minimas stichinių nelaimių poveikis, nepateikdama įrodymų, nenurodomas konkretus įvykių poveikis statyklos darbo programos veiklai ir minėto laivo statybai.
  Komisija pabrėžia, kad nepaisant prašymo pateikti tikslią informaciją ir pratęsto termino atsakymo pateikimui, nebuvo pateikta nei išsami informacija, susijusi su stichinių nelaimių įtaka statyklos bendrai darbo programos veiklai, nei priežastinis ryšys, susijęs su laivo C.180 (buvusio C.173) konkrečia darbo programos veikla. Italijos valdžios institucijos pateikė laiškų, kuriais medžiagas ir paslaugas statyklai teikiančios įmonės nutraukė sutartis, kopijas; tačiau išsamiau neišaiškino priežastinio ryšio, nepateisino statyklos darbo programos ir laivo C.180 (buvusio C.173) pristatymo vėlavimo priežasties, dėl kurios pristatymo terminas galėtų būti pratęstas dešimčia mėnesių. |
| --- | --- |

(iii)

Stichinių nelaimių, turėjusių poveikio Molizės regionui, kur ir yra laivų statykla, pasekmės

Pripažįstama, kad žemės drebėjimas, potvyniai ir kitos force majeure sukeltos nelaimės beveik visada yra priimtinas argumentas. Taip pat pripažįstama, kad minėti įvykiai turėjo poveikio Molizės regiono veiklai, kaip patvirtina ir Ministrų Tarybos prezidento dekretu paskelbta nepaprastoji padėtis, ir, žinoma, tai turėjo įtakos laivų statyklos veiklai.

Visgi, remiantis laivų statybos reglamentu, trejų metų pristatymo termino pratęsimas laikomas nukrypimu nuo įprastų sąlygų, leidžiančių suteikti pagalbą su sutartimi susijusiai veiklai; savo ruožtu tai reiškia nukrypimą nuo Bendrijos nuostatų dėl valstybės pagalbos. Tačiau nuostatos, pagal kurias su pažeidimais susijusios normos turi būti tiksliai išaiškinamos, numato, kad būtina įrodyti tiesioginį priežastinį ryšį tarp manomos vėlavimo priežasties ir paties vėlavimo laivo statybos eigoje. Komisijai pateikta informacija, taip pat Italijos valdžios institucijų pateikta informacija po oficialios tyrimo pradžios, yra gana neapibrėžta, joje tik bendrai minimas stichinių nelaimių poveikis, nepateikdama įrodymų, nenurodomas konkretus įvykių poveikis statyklos darbo programos veiklai ir minėto laivo statybai.

Komisija pabrėžia, kad nepaisant prašymo pateikti tikslią informaciją ir pratęsto termino atsakymo pateikimui, nebuvo pateikta nei išsami informacija, susijusi su stichinių nelaimių įtaka statyklos bendrai darbo programos veiklai, nei priežastinis ryšys, susijęs su laivo C.180 (buvusio C.173) konkrečia darbo programos veikla. Italijos valdžios institucijos pateikė laiškų, kuriais medžiagas ir paslaugas statyklai teikiančios įmonės nutraukė sutartis, kopijas; tačiau išsamiau neišaiškino priežastinio ryšio, nepateisino statyklos darbo programos ir laivo C.180 (buvusio C.173) pristatymo vėlavimo priežasties, dėl kurios pristatymo terminas galėtų būti pratęstas dešimčia mėnesių.

| (23) | Remdamasi pateiktais faktais, Komisija mano, kad jau minėtos išskirtinės aplinkybės neturėjo tokio poveikio minėto laivo statybos darbo programai, kad tai pateisintų pristatymo termino pratęsimą dešimčia mėnesių. Taigi, (i), (ii) ir (iii) punktuose išdėstyti argumentai negali būti priimtini. |
| --- | --- |

(23)

Remdamasi pateiktais faktais, Komisija mano, kad jau minėtos išskirtinės aplinkybės neturėjo tokio poveikio minėto laivo statybos darbo programai, kad tai pateisintų pristatymo termino pratęsimą dešimčia mėnesių. Taigi, (i), (ii) ir (iii) punktuose išdėstyti argumentai negali būti priimtini.

| (24) | Nepateikus pakankamų įrodymų, neįmanoma pratęsti termino dėl minėtų priežasčių.






  (iv) | Su laivu C.180 (buvusiu C.173) susijusių darbų nutraukimas 2004 m.

  Komisija pažymi, kad Italijos valdžios institucijos pranešė, jog buvo pastatyta maždaug 66 % C.180 (buvusio C.173) laivo, tačiau laivo darbai buvo sustabdyti ir laivas buvo nuleistas į vandenį 2004 m. rugpjūčio mėn. Buvo manoma, kad termino pratęsimas dešimčia mėnesių turi būti skaičiuojamas nuo Komisijos sprendimo dėl šio termino datos.
  Pirma, Italijos valdžios institucijų pateiktas prašymas dėl termino pratęsimo dešimčia mėnesių nuo Komisijos sprendimo datos negali būti laikomas suderinamu su laivų statybos reglamentu, nes tai sukeltų daugiau nepateisinamų vėlavimų. Pabrėžiama, kad laivų statykla atsakinga už sprendimą dėl laivo statybos nutraukimo ir kad tai tapo vėlavimo be pateisinamos priežasties pagrindu pagal laivų statybos reglamentą.
  Antra, Komisija pabrėžia, kad remiantis pranešimu laivas C.180 (buvęs C.173) turėjo būti pristatytas iki 2004 m. spalio 31 d. Tačiau, įvertinus Italijos valdžios institucijų pateiktą prašymą dėl termino pratęsimo dešimčia mėnesių nuo Komisijos sprendimo datos, pažymint, kad 2004 m. rugpjūčio mėn. laivų statykla nuleido į vandenį dar nebaigtą laivą C.180 (buvusį C.173), tampa akivaizdu, kad laivų statykla nebūtų sugebėjusi pristatyti laivo, netgi jei pristatymo terminas būtų pratęstas dešimčia mėnesių.
  Taigi Italijos valdžios institucijų prašymas turi būti atmestas dėl darbų sustabdymo 2004 m. be pateisinamos priežasties. |
| --- | --- | --- |

(24)

Nepateikus pakankamų įrodymų, neįmanoma pratęsti termino dėl minėtų priežasčių.

(iv)

Su laivu C.180 (buvusiu C.173) susijusių darbų nutraukimas 2004 m.

Komisija pažymi, kad Italijos valdžios institucijos pranešė, jog buvo pastatyta maždaug 66 % C.180 (buvusio C.173) laivo, tačiau laivo darbai buvo sustabdyti ir laivas buvo nuleistas į vandenį 2004 m. rugpjūčio mėn. Buvo manoma, kad termino pratęsimas dešimčia mėnesių turi būti skaičiuojamas nuo Komisijos sprendimo dėl šio termino datos.

Pirma, Italijos valdžios institucijų pateiktas prašymas dėl termino pratęsimo dešimčia mėnesių nuo Komisijos sprendimo datos negali būti laikomas suderinamu su laivų statybos reglamentu, nes tai sukeltų daugiau nepateisinamų vėlavimų. Pabrėžiama, kad laivų statykla atsakinga už sprendimą dėl laivo statybos nutraukimo ir kad tai tapo vėlavimo be pateisinamos priežasties pagrindu pagal laivų statybos reglamentą.

Antra, Komisija pabrėžia, kad remiantis pranešimu laivas C.180 (buvęs C.173) turėjo būti pristatytas iki 2004 m. spalio 31 d. Tačiau, įvertinus Italijos valdžios institucijų pateiktą prašymą dėl termino pratęsimo dešimčia mėnesių nuo Komisijos sprendimo datos, pažymint, kad 2004 m. rugpjūčio mėn. laivų statykla nuleido į vandenį dar nebaigtą laivą C.180 (buvusį C.173), tampa akivaizdu, kad laivų statykla nebūtų sugebėjusi pristatyti laivo, netgi jei pristatymo terminas būtų pratęstas dešimčia mėnesių.

Taigi Italijos valdžios institucijų prašymas turi būti atmestas dėl darbų sustabdymo 2004 m. be pateisinamos priežasties.

| (25) | Remdamasi pateiktais faktais, Komisija daro išvadą, kad aptariama priemonė reiškia valstybės pagalbą kaip apibrėžta Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje. Italijos valdžios institucijų pateikta informacija, netgi oficialaus tyrimo metu, patvirtino Komisijos abejones, kad pateiktos vėlavimo priežastys neatitinka laivų statybos reglamento 3 skyriaus 2 dalies antrojo punkto ir kad aptariama priemonė nėra suderinama su bendrąja rinka kaip apibrėžta Sutarties 87 straipsnio 3 dalies e punkte.
  Atsižvelgdama į šias išvadas, Komisija |
| --- | --- |

(25)

Remdamasi pateiktais faktais, Komisija daro išvadą, kad aptariama priemonė reiškia valstybės pagalbą kaip apibrėžta Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje. Italijos valdžios institucijų pateikta informacija, netgi oficialaus tyrimo metu, patvirtino Komisijos abejones, kad pateiktos vėlavimo priežastys neatitinka laivų statybos reglamento 3 skyriaus 2 dalies antrojo punkto ir kad aptariama priemonė nėra suderinama su bendrąja rinka kaip apibrėžta Sutarties 87 straipsnio 3 dalies e punkte.

Atsižvelgdama į šias išvadas, Komisija

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1540/98 3 straipsnio 2 dalyje numatytas trejų metų pristatymo termino pratęsimas negali būti taikomas laivų statykloje „Cantieri Navali Termoli“ pastatytam laivui C.180 (buvusiam C.173).

Dėl to negali būti suteikta su sutartimi dėl to laivo susijusi pagalba veiklai.

2 straipsnis

Italija per du mėnesius nuo šio sprendimo paskelbimo turi pranešti Komisijai apie priemones, kurių imtasi sprendimui įgyvendinti.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Italijos Respublikai.

Priimta Briuselyje, 2006ƒ m. liepos 4 d

Komisijos vardu

Neelie

  KROES

Komisijos narė

---

(1)  OL L 202, 1998 7 18, p. 1.

1

(2)  OL C 42, 2005 2 18, p. 15.

2

(3)  2000–2004 m. „Marnavi“ užsakymai sudarė apie 43 % visos laivų statyklos „Cantieri Navali Termoli“ apyvartos; 1995–1999 m. laikotarpiu atitinkama apyvartos dalis buvo lygi beveik nuliui.

3

(4)  Statykla – tai labai maža įmonė, kurioje dirba 51 asmuo.

4

(5)  Italijos valdžios institucijos patikslina, kad Komisijos nuoroda į sprendimo pradėti procedūrą 11 išnašoje minimą Clarkson ataskaitą, yra netiksli, nes nurodoma data yra 2003 m. lapkritis, o ne 2003 m. spalis.

5

Clarkson

(6)  2003 m. rudens Clarkson„Shipping Review & Outlook“, p. 7–44 ir p. 127; Clarkson„Review of Tanker/Chemical/Small LPG Markets and Newbuilding Investment over 2001 and onwards“, 2003 m. spalis, p. 17–20.

6

Clarkson

Clarkson

(7)  Kalbama apie C.173 ir C.180 laivus, kurie aptariami toliau.

7

(8)  Pakeitimai susiję su rezervuarų dydžiu bei skaičiumi, taip pat bendru laivo ilgiu bei pločiu.

8

(9)  Italijos valdžios institucijos teigia, kad šie pakeitimai susiję ir su pirminiu C.173, ir su C.180 (buvusiu C.173) laivu, kad taip susitarė laivų savininkas ir statykla prieš sustabdant sutartį 2001 m. ir po 2001 m. vasario mėn. atsiųsto „Novamar“ laiško, kuriame buvo tvirtinama, kad abu laivai gali būti keičiami. Institucijos taip pat teigia, kad pakeisto laivo C.180 (buvusio C. 173) darbai vyko dar prieš pasirašant sutarties priedą 2003 m. gruodžio mėn.

9

(10)  Atsižvelgiant į tai, kaip Italijos valdžios institucijos aiškina 2003 m. liepos 9 d. Komisijos sprendimą Nr. 691/2003 ir 1993 m. gruodžio 21 d. sprendimą Nr. 727/1993, laivo rūšis ir pakeitimai pateisintų termino pratęsimą dėl „techninių kliūčių“, kaip priimta Komisijoje.

10

(11)  2004 m. rugsėjo 8 d. Komisijos galutinis sprendimas C(2004)3344 dėl bylos Nr. 147/2004.

11

(12)  Kalbama apie korpuso posistemes, dailidystės paslaugas ir laivo įrengimą, nerūdijančio plieno plokščių tiekimą, elektros įrangos tiekimą ir instaliaciją, taip pat konsultavimo paslaugas laivo C.173 pakeitimams, siekiant padidinti C.173, kuris vėliau bus pavadintas C.180, talpą ir galingumą.

12

(13)  Nutraukus minėtas sutartis laivų statykla buvo priversta laivo savininko prašyti taikyti force majeure; dėl to pastarasis nusprendė atsisakyti vieno iš dviejų statykloje užsakytų laivų statybos.

13

force majeure;

(14)  OL C 317, 2003 12 30, p. 11.

14

(15)  Žr. bylą Nr. 99/02 (OL C 262, 2002 10 29), statykla Odense – Trejų metų termino pratęsimas dviems laivams pristatyti (Danija).

15

(16)  Clarkson„Review of Tanker/Chemical/Small LPG Markets and Newbuilding Investment over 2001 and onwards“, 2003 m. lapkritis, p. 19–20.

16

Clarkson

---

| 28.12.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 383/61 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 383/61

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

dėl 2006 m. liepos 19 d.

Priemonės, kurią Nyderlandai taikė VAOP

(pranešta dokumentu Nr. C(2006) 3224)

(Tik tekstas olandų kalba yra autentiškas)

(Tekstas svarbus EEE)

[(2006/949/EB)]

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal pirmiau nurodytas nuostatas (1) ir atsižvelgdama į jų pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | 2002 m. birželio 12 d. raštu, užregistruotu 2002 m. birželio 17 d., Komisijai buvo paduotas skundas dėl keturių tariamai neteisėtų valstybės pagalbos priemonių, taikytų „Vereniging van Aanbieders van Oud Papier“ (toliau – VAOP): dalinio atleidimo nuo įmonių pelno mokesčio ir pridėtinės vertės mokesčio, banko „Bank Nederlandse Gemeente“ (toliau – BNG) suteiktos paskolos ir keleto savivaldybių suteiktos subordinuotosios paskolos. 2002 m. liepos 30 d. ir 2002 m. gruodžio 6 d. raštais Komisija kreipėsi į Nyderlandų valdžios institucijas prašydama papildomos informacijos, kuri buvo pateikta 2002 m. spalio 10 d. ir 2003 m. vasario 10 d. raštais. 2003 m. balandžio 29 d. įvyko skundą padavusio asmens ir Komisijos tarnybų susitikimas. 2003 m. gegužės 5 d. raštu skundą padavęs asmuo Komisijai pranešė, kad ketina iš Nyderlandų valdžios institucijų gauti daugiau informacijos apie šią bylą ir, remdamasis gautąja informacija, savo skundą susieti su tam tikromis priemonėmis. |
| --- | --- |

(1)

2002 m. birželio 12 d. raštu, užregistruotu 2002 m. birželio 17 d., Komisijai buvo paduotas skundas dėl keturių tariamai neteisėtų valstybės pagalbos priemonių, taikytų „Vereniging van Aanbieders van Oud Papier“ (toliau – VAOP): dalinio atleidimo nuo įmonių pelno mokesčio ir pridėtinės vertės mokesčio, banko „Bank Nederlandse Gemeente“ (toliau – BNG) suteiktos paskolos ir keleto savivaldybių suteiktos subordinuotosios paskolos. 2002 m. liepos 30 d. ir 2002 m. gruodžio 6 d. raštais Komisija kreipėsi į Nyderlandų valdžios institucijas prašydama papildomos informacijos, kuri buvo pateikta 2002 m. spalio 10 d. ir 2003 m. vasario 10 d. raštais. 2003 m. balandžio 29 d. įvyko skundą padavusio asmens ir Komisijos tarnybų susitikimas. 2003 m. gegužės 5 d. raštu skundą padavęs asmuo Komisijai pranešė, kad ketina iš Nyderlandų valdžios institucijų gauti daugiau informacijos apie šią bylą ir, remdamasis gautąja informacija, savo skundą susieti su tam tikromis priemonėmis.

| (2) | 2004 m. rugsėjo 13 d. raštu skundą padavęs asmuo pateikė papildomų duomenų ir pranešė, kad norėtų skundą susiaurinti ir sieti tik su paskola, kurią BNG suteikė VAOP. Remdamasi nauja informacija, Komisija 2004 m. spalio 21 d. raštu kreipėsi į Nyderlandų valdžios institucijas, prašydama papildomų paaiškinimų, kurie buvo pateikti 2004 m. gruodžio 17 d. raštu. 2005 m. gegužės 3 d. Komisija Nyderlandams pranešė apie savo sprendimą pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą dėl BNG suteiktos paskolos ir dėl suinteresuotų savivaldybių suteiktos paskolos. |
| --- | --- |

(2)

2004 m. rugsėjo 13 d. raštu skundą padavęs asmuo pateikė papildomų duomenų ir pranešė, kad norėtų skundą susiaurinti ir sieti tik su paskola, kurią BNG suteikė VAOP. Remdamasi nauja informacija, Komisija 2004 m. spalio 21 d. raštu kreipėsi į Nyderlandų valdžios institucijas, prašydama papildomų paaiškinimų, kurie buvo pateikti 2004 m. gruodžio 17 d. raštu. 2005 m. gegužės 3 d. Komisija Nyderlandams pranešė apie savo sprendimą pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą dėl BNG suteiktos paskolos ir dėl suinteresuotų savivaldybių suteiktos paskolos.

| (3) | Du kartus paprašę pratęsti atsako į sprendimą pradėti procedūrą terminą, Nyderlandai 2005 m. rugpjūčio 29 d. raštu pagaliau pateikė savo atsakymą. Lapkričio 9 d. raštu Komisija paprašė papildomos informacijos, kuri buvo pateikta 2005 m. gruodžio 8 d. raštu. 2006 m. gegužės 4 d. elektroninio pašto pranešimu Komisija dar kartą paprašė paaiškinimų; atsakymai buvo pateikti 2006 m. birželio 2 d. ir 2006 m. birželio 19 d. raštuose. |
| --- | --- |

(3)

Du kartus paprašę pratęsti atsako į sprendimą pradėti procedūrą terminą, Nyderlandai 2005 m. rugpjūčio 29 d. raštu pagaliau pateikė savo atsakymą. Lapkričio 9 d. raštu Komisija paprašė papildomos informacijos, kuri buvo pateikta 2005 m. gruodžio 8 d. raštu. 2006 m. gegužės 4 d. elektroninio pašto pranešimu Komisija dar kartą paprašė paaiškinimų; atsakymai buvo pateikti 2006 m. birželio 2 d. ir 2006 m. birželio 19 d. raštuose.

| (4) | 2005 m. rugsėjo 30 d. apie Komisijos sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą buvo paskelbta Oficialiajame leidinyje
   (2). 2005 m. spalio 28 d. skundą padavęs asmuo pateikė pastabas dėl šio sprendimo ir paprašė Komisijos prie šių pastabų pridėti pirmiau minėtus 2002 birželio 12 d., 2004 m. rugsėjo 13 d. raštus bei 2003 m. balandžio 29 d. susitikimo protokolą ir laikyti juos neatsiejama pastabų dalimi. Nekonfidencialus šių raštų variantas 2005 m. lapkričio 24 d. buvo persiųstas Nyderlandams; Nyderlandai į juos atsakė 2005 m. gruodžio 16 d. raštu. |
| --- | --- |

(4)

2005 m. rugsėjo 30 d. apie Komisijos sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą buvo paskelbta Oficialiajame leidinyje
   (2). 2005 m. spalio 28 d. skundą padavęs asmuo pateikė pastabas dėl šio sprendimo ir paprašė Komisijos prie šių pastabų pridėti pirmiau minėtus 2002 birželio 12 d., 2004 m. rugsėjo 13 d. raštus bei 2003 m. balandžio 29 d. susitikimo protokolą ir laikyti juos neatsiejama pastabų dalimi. Nekonfidencialus šių raštų variantas 2005 m. lapkričio 24 d. buvo persiųstas Nyderlandams; Nyderlandai į juos atsakė 2005 m. gruodžio 16 d. raštu.

| (5) | 2005 m. spalio 28 d. raštu Komisija gavo tariamai neteisėtos pagalbos gavėjo VAOP pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą ir prašymą susitikti. Susitikimas įvyko 2006 m. sausio 31 d. VAOP 2006 m. kovo 27 d. raštu pateikė išsamesnės informacijos, papildančios susitikime pasakytas pastabas. |
| --- | --- |

(5)

2005 m. spalio 28 d. raštu Komisija gavo tariamai neteisėtos pagalbos gavėjo VAOP pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą ir prašymą susitikti. Susitikimas įvyko 2006 m. sausio 31 d. VAOP 2006 m. kovo 27 d. raštu pateikė išsamesnės informacijos, papildančios susitikime pasakytas pastabas.

2.   APRAŠYMAS

2.1.   Pagalbos gavėjas

| (6) | Dešimtojo dešimtmečio pradžioje keletas Nyderlandų savivaldybių įsteigė VAOP – kooperatinę pelno nesiekiančią ribotos atsakomybės bendrovę, teikiančią savo nariams tam tikras paslaugas kuo palankesnėmis sąlygomis. Kalbant konkrečiau, VAOP tikslas yra optimalus makulatūros rinkimas savivaldybių – bendrovės narių teritorijoje, pirminis jos apdorojimas (rūšiavimas ir presavimas) ir pardavimas. Vėliau ši veikla buvo išplėsta ir apėmė stiklo bei kitų perdirbti skirtų antrinių žaliavų rinkimą. |
| --- | --- |

(6)

Dešimtojo dešimtmečio pradžioje keletas Nyderlandų savivaldybių įsteigė VAOP – kooperatinę pelno nesiekiančią ribotos atsakomybės bendrovę, teikiančią savo nariams tam tikras paslaugas kuo palankesnėmis sąlygomis. Kalbant konkrečiau, VAOP tikslas yra optimalus makulatūros rinkimas savivaldybių – bendrovės narių teritorijoje, pirminis jos apdorojimas (rūšiavimas ir presavimas) ir pardavimas. Vėliau ši veikla buvo išplėsta ir apėmė stiklo bei kitų perdirbti skirtų antrinių žaliavų rinkimą.

| (7) | VAOP nėra aiškią vertikalią integruotą struktūrą turinti įmonė. Ši bendrovė tik organizuoja pirmiau minėtą veiklą savo nariams ir vykdo tokias funkcijas kaip, pvz., atliekų vežimas, daugiausia kitoms įmonėms. Todėl 2002 m. bendrovė turėjo tik 20 samdomų darbuotojų, o jos apyvarta buvo 27,5 mln. EUR. Perdirbti skirtų antrinių žaliavų rinkimo ir pirminio apdorojimo išlaidas VAOP apmoka vietos valdžios institucijos, kurių teritorijoje surinktos atliekos, o VAOP šioms institucijoms grąžina pelną, gautą perdirbti tinkamas antrines žaliavas pardavus gamintojams (pvz., iš perdirbtų antrinių žaliavų pagaminto popieriaus). |
| --- | --- |

(7)

VAOP nėra aiškią vertikalią integruotą struktūrą turinti įmonė. Ši bendrovė tik organizuoja pirmiau minėtą veiklą savo nariams ir vykdo tokias funkcijas kaip, pvz., atliekų vežimas, daugiausia kitoms įmonėms. Todėl 2002 m. bendrovė turėjo tik 20 samdomų darbuotojų, o jos apyvarta buvo 27,5 mln. EUR. Perdirbti skirtų antrinių žaliavų rinkimo ir pirminio apdorojimo išlaidas VAOP apmoka vietos valdžios institucijos, kurių teritorijoje surinktos atliekos, o VAOP šioms institucijoms grąžina pelną, gautą perdirbti tinkamas antrines žaliavas pardavus gamintojams (pvz., iš perdirbtų antrinių žaliavų pagaminto popieriaus).

| (8) | Nyderlandų mokesčių tarnybos nelaiko VAOP valstybės įmone. |
| --- | --- |

(8)

Nyderlandų mokesčių tarnybos nelaiko VAOP valstybės įmone.

| (9) | Pirmasis įsteigtas juridinis asmuo buvo ribotos atsakomybės kooperatinė bendrovė (coöperatieve vereniging met beperkte aansprakelijkheid) „Coöperatieve Vereniging VAOP B.V.“. Metams bėgant ši įmonė įsteigė įvairių pavaldžiųjų įmonių, kurioms perdavė dalį savo vykdomos veiklos. Šios pavaldžiosios įmonės yra uždarosios akcinės bendrovės (besloten vennootschappen). Vykdydama tyrimą Komisija visas šias įmones laikys vieną ekonominį vienetą (VAOP) sudarančia grupe, nes pagrindinė įmonė valdo visų pavaldžiųjų įmonių kontrolinį akcijų paketą. Pavaldžiosios įmonės yra įtrauktos į pagrindinės įmonės konsoliduotąsias finansines ataskaitas. Be to, BNG, stambiausias VAOP kreditorius, sudarė tik vieną paskolos sutartį su grupe, o ne atskirai su kiekviena iš grupei priklausančių įmonių, nors šioje sutartyje kai kurioms pavaldžiosioms įmonėms yra nustatytas kredito limitas. Ir galiausiai sutartyje yra numatytos įvairių grupei priklausančių įmonių savitarpio garantijos: kiekviena įmonė prisiima atsakomybę už kitų grupei priklausančių įmonių įsiskolinimus BNG. |
| --- | --- |

(9)

Pirmasis įsteigtas juridinis asmuo buvo ribotos atsakomybės kooperatinė bendrovė (coöperatieve vereniging met beperkte aansprakelijkheid) „Coöperatieve Vereniging VAOP B.V.“. Metams bėgant ši įmonė įsteigė įvairių pavaldžiųjų įmonių, kurioms perdavė dalį savo vykdomos veiklos. Šios pavaldžiosios įmonės yra uždarosios akcinės bendrovės (besloten vennootschappen). Vykdydama tyrimą Komisija visas šias įmones laikys vieną ekonominį vienetą (VAOP) sudarančia grupe, nes pagrindinė įmonė valdo visų pavaldžiųjų įmonių kontrolinį akcijų paketą. Pavaldžiosios įmonės yra įtrauktos į pagrindinės įmonės konsoliduotąsias finansines ataskaitas. Be to, BNG, stambiausias VAOP kreditorius, sudarė tik vieną paskolos sutartį su grupe, o ne atskirai su kiekviena iš grupei priklausančių įmonių, nors šioje sutartyje kai kurioms pavaldžiosioms įmonėms yra nustatytas kredito limitas. Ir galiausiai sutartyje yra numatytos įvairių grupei priklausančių įmonių savitarpio garantijos: kiekviena įmonė prisiima atsakomybę už kitų grupei priklausančių įmonių įsiskolinimus BNG.

2.2.   Rinka

| (10) | Dešimtajame dešimtmetyje VAOP veikla gerokai išsiplėtė. Šio dešimtmečio pradžioje bendrovė užėmė 25–30 % Nyderlandų makulatūros rinkimo rinkos. Be to, VAOP yra svarbi makulatūros perdirbimo (rūšiavimo ir presavimo) rinkos dalyvė. Be makulatūros, VAOP įžengė į Nyderlandų stiklo antrinių žaliavų rinkimo rinką ir tapo viena iš jos lyderių. Kai kurios šiose rinkose veikiančios įmonės yra užsienio bendrovių pavaldžiosios įmonės. |
| --- | --- |

(10)

Dešimtajame dešimtmetyje VAOP veikla gerokai išsiplėtė. Šio dešimtmečio pradžioje bendrovė užėmė 25–30 % Nyderlandų makulatūros rinkimo rinkos. Be to, VAOP yra svarbi makulatūros perdirbimo (rūšiavimo ir presavimo) rinkos dalyvė. Be makulatūros, VAOP įžengė į Nyderlandų stiklo antrinių žaliavų rinkimo rinką ir tapo viena iš jos lyderių. Kai kurios šiose rinkose veikiančios įmonės yra užsienio bendrovių pavaldžiosios įmonės.

| (11) | Nors Nyderlanduose vietos valdžios institucijos pagal įstatymą privalo rūšiuoti makulatūrą ir pateikti ją perdirbimo rinkai, įstatymas neapibrėžia šios veiklos vykdymo tvarkos. Todėl dauguma Nyderlandų savivaldybių organizuoja viešųjų pirkimų konkursus šioms paslaugoms teikti. Šiuose konkursuose VAOP tiesiogiai konkuravo su privataus verslo sektoriui priklausančiomis tas pačias paslaugas pasiūliusiomis įmonėmis (3). VAOP siekė įsigyti naujų narių, užmegzdama ryšius su savivaldybėmis ir siūlydama joms prisijungti prie bendrovės. Taigi ir šiuos atvejus galima vertinti kaip VAOP konkurenciją su privataus verslo sektoriui priklausančiomis įmonėmis (4), siekusiomis teikti paslaugas tiems patiems klientams. |
| --- | --- |

(11)

Nors Nyderlanduose vietos valdžios institucijos pagal įstatymą privalo rūšiuoti makulatūrą ir pateikti ją perdirbimo rinkai, įstatymas neapibrėžia šios veiklos vykdymo tvarkos. Todėl dauguma Nyderlandų savivaldybių organizuoja viešųjų pirkimų konkursus šioms paslaugoms teikti. Šiuose konkursuose VAOP tiesiogiai konkuravo su privataus verslo sektoriui priklausančiomis tas pačias paslaugas pasiūliusiomis įmonėmis (3). VAOP siekė įsigyti naujų narių, užmegzdama ryšius su savivaldybėmis ir siūlydama joms prisijungti prie bendrovės. Taigi ir šiuos atvejus galima vertinti kaip VAOP konkurenciją su privataus verslo sektoriui priklausančiomis įmonėmis (4), siekusiomis teikti paslaugas tiems patiems klientams.

2.3.   Dvi priemonės

| (12) | Pirma, 1998 m. kovo mėn. BNG suteikė VAOP 16,3 mln. NLG (Nyderlandų guldenų) (7,4 mln. EUR) kreditą (toliau – pirmoji priemonė). Iš VAOP konsoliduoto balanso matyti, kad 1997 m. gruodžio 31 d. bendrovės nuosavos lėšos sudarė 0,8 mln. NLG (0,4 mln. EUR), o visa balanso suma buvo 17,3 mln. NLG (7,9 mln. EUR). Po vienerių metų, bendrovei gavus paskolą, jos nuosavos lėšos ir visa balanso suma buvo atitinkamai 0,09 mln. NLG (0,04 mln. EUR) ir 29,1 mln. NLG (13,2 mln. EUR). |
| --- | --- |

(12)

Pirma, 1998 m. kovo mėn. BNG suteikė VAOP 16,3 mln. NLG (Nyderlandų guldenų) (7,4 mln. EUR) kreditą (toliau – pirmoji priemonė). Iš VAOP konsoliduoto balanso matyti, kad 1997 m. gruodžio 31 d. bendrovės nuosavos lėšos sudarė 0,8 mln. NLG (0,4 mln. EUR), o visa balanso suma buvo 17,3 mln. NLG (7,9 mln. EUR). Po vienerių metų, bendrovei gavus paskolą, jos nuosavos lėšos ir visa balanso suma buvo atitinkamai 0,09 mln. NLG (0,04 mln. EUR) ir 29,1 mln. NLG (13,2 mln. EUR).

| (13) | Antra, 2001 m. vietos valdžios institucijos sutarė dalį VAOP įsipareigojimo joms, kaip makulatūros tiekėjoms, paversti 3 mln. NLG (1,3 mln. EUR) paskola (toliau – antroji priemonė). 2000 m. pabaigoje bankrutavus vienai iš pavaldžiųjų bendrovių, VAOP patyrė nemažų nuostolių. Iš konsoliduotų finansinių ataskaitų matyti, kad 2000 m. gruodžio 31 d. VAOP nuosavų lėšų suma buvo neigiama ir sudarė 3,4 mln. NLG (1,5 mln. EUR). Tą pačią dieną visa balanso suma buvo 32,1 mln. NLG (14,5 mln. EUR). Kadangi stambiausias VAOP kreditorius, BNG, pasinaudojo įkaito teise į beveik visą turtą, šią negarantuotą savivaldybių suteiktą paskolą būtų galima grąžinti tik atsiskaičius pagal BNG pretenzijas. Todėl ši paskola vadinama subordinuotąja paskola. |
| --- | --- |

(13)

Antra, 2001 m. vietos valdžios institucijos sutarė dalį VAOP įsipareigojimo joms, kaip makulatūros tiekėjoms, paversti 3 mln. NLG (1,3 mln. EUR) paskola (toliau – antroji priemonė). 2000 m. pabaigoje bankrutavus vienai iš pavaldžiųjų bendrovių, VAOP patyrė nemažų nuostolių. Iš konsoliduotų finansinių ataskaitų matyti, kad 2000 m. gruodžio 31 d. VAOP nuosavų lėšų suma buvo neigiama ir sudarė 3,4 mln. NLG (1,5 mln. EUR). Tą pačią dieną visa balanso suma buvo 32,1 mln. NLG (14,5 mln. EUR). Kadangi stambiausias VAOP kreditorius, BNG, pasinaudojo įkaito teise į beveik visą turtą, šią negarantuotą savivaldybių suteiktą paskolą būtų galima grąžinti tik atsiskaičius pagal BNG pretenzijas. Todėl ši paskola vadinama subordinuotąja paskola.

3.   PRIEŽASTYS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ

| (14) | Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą, nes kilo abejonių, ar rinkos ekonomikos investuotojas imtųsi taikyti pirmąją priemonę. Komisija pažymėjo, kad tuo metu VAOP beveik neturėjo nuosavų lėšų. Be to, naujai suteikta paskola atrodė ypač didelė, palyginti su paskolos gavėjo visa balanso suma. Trumpai tariant, šios paskolos rizika rinkos ekonomikos investuotojui būtų buvusi per didelė. |
| --- | --- |

(14)

Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą, nes kilo abejonių, ar rinkos ekonomikos investuotojas imtųsi taikyti pirmąją priemonę. Komisija pažymėjo, kad tuo metu VAOP beveik neturėjo nuosavų lėšų. Be to, naujai suteikta paskola atrodė ypač didelė, palyginti su paskolos gavėjo visa balanso suma. Trumpai tariant, šios paskolos rizika rinkos ekonomikos investuotojui būtų buvusi per didelė.

| (15) | Kalbant apie antrąją priemonę, Komisijai kilo abejonių, ar rinkos sąlygomis veikiantis kreditorius sutiktų savo pretenzijas pertvarkyti į tokio pobūdžio subordinuotąją paskolą. Be to, ši paskola buvo labai rizikinga, nes VAOP finansinė padėtis buvo sunki, o BNG pasinaudojo visu įmonės turtu kaip finansiniu įkaitu. Galiausiai, Komisija suabejojo, ar kreditorius rinkos ekonomikos sąlygomis nebūtų pareikalavęs didesnių palūkanų. |
| --- | --- |

(15)

Kalbant apie antrąją priemonę, Komisijai kilo abejonių, ar rinkos sąlygomis veikiantis kreditorius sutiktų savo pretenzijas pertvarkyti į tokio pobūdžio subordinuotąją paskolą. Be to, ši paskola buvo labai rizikinga, nes VAOP finansinė padėtis buvo sunki, o BNG pasinaudojo visu įmonės turtu kaip finansiniu įkaitu. Galiausiai, Komisija suabejojo, ar kreditorius rinkos ekonomikos sąlygomis nebūtų pareikalavęs didesnių palūkanų.

| (16) | Taigi, Komisijos nuomone, šios dvi priemonės galėjo būti valstybės pagalba VAOP, todėl draudžiamos pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(16)

Taigi, Komisijos nuomone, šios dvi priemonės galėjo būti valstybės pagalba VAOP, todėl draudžiamos pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį.

4.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (17) | Skundą padavęs asmuo Komisijai pateikė toliau išdėstytas pastabas. Dėl pirmosios priemonės jis pareiškė, kad BNG bendra politika ir nusistovėjusi praktika buvo valstybės įmonėms ir su valdžios institucijomis susijusioms įmonėms finansinius produktus siūlyti rinkos neatitinkančiomis sąlygomis. Toliau jis nurodė VAOP nuosavų lėšų apimtį ir padarė išvadą, kad bendrovės balanso struktūra negali būti laikoma normalia. Bendrovei gerokai trūko nuosavų lėšų. Jis taip pat atkreipė dėmesį į didelius įsiskolinimus. Esant tokioms aplinkybėms, BNG suteikta paskola sudarė sąlygas VAOP, nepaisant nuosavų lėšų trūkumo, išplėsti veiklą; be to, ji tai galėjo padaryti mažomis sąnaudomis. Skundą padavusio asmens nuomone, privatus bankas nebūtų suteikęs tokios rizikingos paskolos, todėl ši paskola yra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(17)

Skundą padavęs asmuo Komisijai pateikė toliau išdėstytas pastabas. Dėl pirmosios priemonės jis pareiškė, kad BNG bendra politika ir nusistovėjusi praktika buvo valstybės įmonėms ir su valdžios institucijomis susijusioms įmonėms finansinius produktus siūlyti rinkos neatitinkančiomis sąlygomis. Toliau jis nurodė VAOP nuosavų lėšų apimtį ir padarė išvadą, kad bendrovės balanso struktūra negali būti laikoma normalia. Bendrovei gerokai trūko nuosavų lėšų. Jis taip pat atkreipė dėmesį į didelius įsiskolinimus. Esant tokioms aplinkybėms, BNG suteikta paskola sudarė sąlygas VAOP, nepaisant nuosavų lėšų trūkumo, išplėsti veiklą; be to, ji tai galėjo padaryti mažomis sąnaudomis. Skundą padavusio asmens nuomone, privatus bankas nebūtų suteikęs tokios rizikingos paskolos, todėl ši paskola yra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį.

| (18) | Be to, skundą padavęs asmuo teigia, kad metams bėgant VAOP finansinė padėtis nepagerėjo, todėl BNG būtų turėjęs nutraukti šios įmonės finansavimą. |
| --- | --- |

(18)

Be to, skundą padavęs asmuo teigia, kad metams bėgant VAOP finansinė padėtis nepagerėjo, todėl BNG būtų turėjęs nutraukti šios įmonės finansavimą.

| (19) | Dėl antrosios priemonės skundą padavęs asmuo nurodo, kad subordinuotoji paskola buvo labai rizikinga, nes VAOP turėjo didžiulių skolų, kurios įmonei bankrutavus turėtų būti grąžintos pirmiau. Šios paskolos grąža buvo nepakankama šiai rizikai kompensuoti. Vadinasi ši paskola galėtų būti laikoma valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(19)

Dėl antrosios priemonės skundą padavęs asmuo nurodo, kad subordinuotoji paskola buvo labai rizikinga, nes VAOP turėjo didžiulių skolų, kurios įmonei bankrutavus turėtų būti grąžintos pirmiau. Šios paskolos grąža buvo nepakankama šiai rizikai kompensuoti. Vadinasi ši paskola galėtų būti laikoma valstybės pagalba.

| (20) | VAOP, tariamai neteisėtos valstybės pagalbos gavėja, Komisijai pateikė toliau išdėstytas pastabas. Dėl pirmosios priemonės VAOP pareiškė, kad tai buvo skaidrus verslo sandoris, atitinkantis rinkos investuotojo principus. VAOP nurodė, kad kreipėsi ir į keletą privačių bankų, kurie pasiūlė finansavimą sąlygomis, nedaug besiskiriančiomis nuo BNG pasiūlytųjų. VAOP pateikė pasirašyto [privataus banko] (5)1998 m. sausio 7 d. finansavimo pasiūlymo kopiją. |
| --- | --- |

(20)

VAOP, tariamai neteisėtos valstybės pagalbos gavėja, Komisijai pateikė toliau išdėstytas pastabas. Dėl pirmosios priemonės VAOP pareiškė, kad tai buvo skaidrus verslo sandoris, atitinkantis rinkos investuotojo principus. VAOP nurodė, kad kreipėsi ir į keletą privačių bankų, kurie pasiūlė finansavimą sąlygomis, nedaug besiskiriančiomis nuo BNG pasiūlytųjų. VAOP pateikė pasirašyto [privataus banko] (5)1998 m. sausio 7 d. finansavimo pasiūlymo kopiją.

| (21) | Dėl antrosios priemonės VAOP paaiškino, kad įmonė neprivalėjo sudaryti subordinuotosios paskolos sandorio su savivaldybėmis. Pagal bendrovės įstatus VAOP neprivalo makulatūros tiekėjams sumokėti daugiau, nei leidžia jos likvidumas. Be to, VAOP turėjo teisę pareikalauti, kad jos nariai mokėtų metinį įnašą, kurį būtų galima panaudoti eksploatacijos išlaidoms padengti ar rizikos kapitalui formuoti. VAOP direkcija nutarė parengti narių savivaldybių ieškinį VAOP; ši galimybė buvo numatyta sutartyje su savivaldybėmis. |
| --- | --- |

(21)

Dėl antrosios priemonės VAOP paaiškino, kad įmonė neprivalėjo sudaryti subordinuotosios paskolos sandorio su savivaldybėmis. Pagal bendrovės įstatus VAOP neprivalo makulatūros tiekėjams sumokėti daugiau, nei leidžia jos likvidumas. Be to, VAOP turėjo teisę pareikalauti, kad jos nariai mokėtų metinį įnašą, kurį būtų galima panaudoti eksploatacijos išlaidoms padengti ar rizikos kapitalui formuoti. VAOP direkcija nutarė parengti narių savivaldybių ieškinį VAOP; ši galimybė buvo numatyta sutartyje su savivaldybėmis.

5.   NYDERLANDŲ PASTABOS

| (22) | Dėl pirmosios priemonės Nyderlandai pareiškė, kad BNG suteikto kredito negalima laikyti valstybės pagalba. Nyderlandų valdžios institucijos pabrėžė, kad BNG yra akcinė bendrovė (naamloze vennootschap). Nyderlandai pripažįsta, kad visos BNG akcijos nuosavybės teise priklauso valstybei, provincijoms ir vietos valdžios institucijoms ir kad kai kuriuos įgaliotinių tarybos narius skiria minėtos valdžios institucijos, tačiau jie taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad įgaliotinių taryba nesirūpina banko kasdiene komercine veikla, nes ji priklauso valdybos kompetencijai. Bendrovės įstatuose nėra nuostatų, pagal kurias, siūlydama finansinius produktus, valdyba privalėtų laikytis įgaliotinių tarybos nustatytų gairių. Maža to, nebuvo nuostatos, pagal kurią teikiant šią konkrečią paskolą būtų privalu konsultuotis su įgaliotinių taryba arba gauti jos sutikimą; kompetenciją suteikti paskolą turėjo tik valdyba. Galiausiai Nyderlandai pabrėžė, kad nebuvo jokių kitų požymių, dėl kurių šį konkretų sandorį būtų galima sieti su valdžios institucijomis. |
| --- | --- |

(22)

Dėl pirmosios priemonės Nyderlandai pareiškė, kad BNG suteikto kredito negalima laikyti valstybės pagalba. Nyderlandų valdžios institucijos pabrėžė, kad BNG yra akcinė bendrovė (naamloze vennootschap). Nyderlandai pripažįsta, kad visos BNG akcijos nuosavybės teise priklauso valstybei, provincijoms ir vietos valdžios institucijoms ir kad kai kuriuos įgaliotinių tarybos narius skiria minėtos valdžios institucijos, tačiau jie taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad įgaliotinių taryba nesirūpina banko kasdiene komercine veikla, nes ji priklauso valdybos kompetencijai. Bendrovės įstatuose nėra nuostatų, pagal kurias, siūlydama finansinius produktus, valdyba privalėtų laikytis įgaliotinių tarybos nustatytų gairių. Maža to, nebuvo nuostatos, pagal kurią teikiant šią konkrečią paskolą būtų privalu konsultuotis su įgaliotinių taryba arba gauti jos sutikimą; kompetenciją suteikti paskolą turėjo tik valdyba. Galiausiai Nyderlandai pabrėžė, kad nebuvo jokių kitų požymių, dėl kurių šį konkretų sandorį būtų galima sieti su valdžios institucijomis.

| (23) | Nyderlandai taip pat nurodė, kad net jeigu paskolą būtų galima laikyti valstybės pagalba, šios paskolos sąlygos būtų priimtinos ir rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančiam investuotojui. Nyderlandai pripažino, kad būtų pageidautinos didesnės nuosavos lėšos, bet BNG nuostolių riziką apribojo įvairios garantijos, būtent pirmumo teisė pasinaudoti VAOP gautinomis lėšomis, kurių suma turėjo sudaryti 100 % paskolos sumos, kaip finansiniu įkaitu. Be to, valdžios institucijos nurodė, kad paskolos suteikimo metu įmonė neturėjo sunkumų ir siūlė palankias perspektyvas. Tuo metu didelio finansinės padėties pablogėjimo nebuvo galima numatyti. |
| --- | --- |

(23)

Nyderlandai taip pat nurodė, kad net jeigu paskolą būtų galima laikyti valstybės pagalba, šios paskolos sąlygos būtų priimtinos ir rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančiam investuotojui. Nyderlandai pripažino, kad būtų pageidautinos didesnės nuosavos lėšos, bet BNG nuostolių riziką apribojo įvairios garantijos, būtent pirmumo teisė pasinaudoti VAOP gautinomis lėšomis, kurių suma turėjo sudaryti 100 % paskolos sumos, kaip finansiniu įkaitu. Be to, valdžios institucijos nurodė, kad paskolos suteikimo metu įmonė neturėjo sunkumų ir siūlė palankias perspektyvas. Tuo metu didelio finansinės padėties pablogėjimo nebuvo galima numatyti.

| (24) | Dėl antrosios priemonės Nyderlandai priminė, kad VAOP yra pelno nesiekianti organizacija ir kad pardavus jos narių teritorijoje surinktas perdirbti tinkamas antrines žaliavas gautas grynasis pelnas buvo perduodamas tiems nariams. 2001 m. pradžioje po vienos iš pavaldžiųjų įmonių, veikusių stiklo perdirbimo srityje, bankroto finansinei padėčiai tapus nestabiliai, VAOP nusprendė narėms savivaldybėms neišmokėti nedidelės dalies 2000 m. pardavus antrines žaliavas gautų pajamų (6), bet šią sumą paversti subordinuotąja paskola penkeriems metams. Tuo pat metu BNG pagrasino, kad, be tokių papildomų lėšų kaip ši subordinuotoji paskola, nutrauks VAOP finansavimą, net jei tai reikštų įmonės bankrotą. Pirma, Nyderlandų teigimu, pagal įstatus ir sutartis su narėmis savivaldybėmis VAOP neprivalėjo šioms savivaldybėms sumokėti pirmiau minėtos 3 mln. NLG (1,3 mln. EUR) sumos, nes ji viršijo įmonės turimas lėšas. Tačiau VAOP nutarė įsipareigoti savivaldybėms ir padarė tai paskolos, už kurią mokamos palūkanos, forma. Antra, Nyderlandų nuomone, vertinant iš vietos valdžios institucijų pozicijų, toks įmonės įsipareigojimų pavertimas paskola buvo palankesnis pasirinkimas nei bankrotas. Iš tiesų tuo metu VAOP įsipareigojimai vietos valdžios institucijoms sudarė 5,7 mln. NLG (2,59 mln. EUR) ir šie įsipareigojimai nebuvo garantuoti. Nyderlandų valdžios institucijos apskaičiavo, kad įmonei bankrutavus savivaldybės būtų atgavusios apie 1,2 mln. NLG (0,5 mln. EUR), taigi jų grynasis nuostolis sudarytų 4,5 mln. NLG (2,05 mln. EUR). Vadinasi, sutikdamos 3 mln. NLG (1,3 mln. EUR) VAOP įsipareigojimų joms sumą paversti paskola, savivaldybės elgėsi taip, kaip rinkos ekonomikos sąlygomis elgtųsi kreditoriai, todėl VAOP galėjo tęsti veiklą ir užsitikrinti BNG finansavimą. |
| --- | --- |

(24)

Dėl antrosios priemonės Nyderlandai priminė, kad VAOP yra pelno nesiekianti organizacija ir kad pardavus jos narių teritorijoje surinktas perdirbti tinkamas antrines žaliavas gautas grynasis pelnas buvo perduodamas tiems nariams. 2001 m. pradžioje po vienos iš pavaldžiųjų įmonių, veikusių stiklo perdirbimo srityje, bankroto finansinei padėčiai tapus nestabiliai, VAOP nusprendė narėms savivaldybėms neišmokėti nedidelės dalies 2000 m. pardavus antrines žaliavas gautų pajamų (6), bet šią sumą paversti subordinuotąja paskola penkeriems metams. Tuo pat metu BNG pagrasino, kad, be tokių papildomų lėšų kaip ši subordinuotoji paskola, nutrauks VAOP finansavimą, net jei tai reikštų įmonės bankrotą. Pirma, Nyderlandų teigimu, pagal įstatus ir sutartis su narėmis savivaldybėmis VAOP neprivalėjo šioms savivaldybėms sumokėti pirmiau minėtos 3 mln. NLG (1,3 mln. EUR) sumos, nes ji viršijo įmonės turimas lėšas. Tačiau VAOP nutarė įsipareigoti savivaldybėms ir padarė tai paskolos, už kurią mokamos palūkanos, forma. Antra, Nyderlandų nuomone, vertinant iš vietos valdžios institucijų pozicijų, toks įmonės įsipareigojimų pavertimas paskola buvo palankesnis pasirinkimas nei bankrotas. Iš tiesų tuo metu VAOP įsipareigojimai vietos valdžios institucijoms sudarė 5,7 mln. NLG (2,59 mln. EUR) ir šie įsipareigojimai nebuvo garantuoti. Nyderlandų valdžios institucijos apskaičiavo, kad įmonei bankrutavus savivaldybės būtų atgavusios apie 1,2 mln. NLG (0,5 mln. EUR), taigi jų grynasis nuostolis sudarytų 4,5 mln. NLG (2,05 mln. EUR). Vadinasi, sutikdamos 3 mln. NLG (1,3 mln. EUR) VAOP įsipareigojimų joms sumą paversti paskola, savivaldybės elgėsi taip, kaip rinkos ekonomikos sąlygomis elgtųsi kreditoriai, todėl VAOP galėjo tęsti veiklą ir užsitikrinti BNG finansavimą.

6.   VERTINIMAS

6.1.   Pagalbos buvimas

| (25) | EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad, „išskyrus tuos atvejus, kai ši Sutartis nustato kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“. |
| --- | --- |

(25)

EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad, „išskyrus tuos atvejus, kai ši Sutartis nustato kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“.

| (26) | Kaip pažymėta Europos Bendrijų Teisingumo Teismo sprendime (7), „(...) iš lygiaverčio viešojo ir privataus sektoriaus traktavimo principo išplaukia, kad įprastas sąlygas atitinkančiomis aplinkybėmis tiesiogiai ar netiesiogiai įmonei valstybės suteiktas kapitalas negali būti laikomas valstybės pagalba (...) Vadinasi, taip pat ir pagal teismų praktiką būtina įvertinti, ar privatus investuotojas, savo dydžiu prilygstantis valstybės sektorių valdančioms institucijoms, panašiomis aplinkybėmis ir atsižvelgiant į investavimo metu prieinamą informaciją bei numatomus pokyčius, galėtų investuoti tokio pat dydžio kapitalą (...)“. |
| --- | --- |

(26)

Kaip pažymėta Europos Bendrijų Teisingumo Teismo sprendime (7), „(...) iš lygiaverčio viešojo ir privataus sektoriaus traktavimo principo išplaukia, kad įprastas sąlygas atitinkančiomis aplinkybėmis tiesiogiai ar netiesiogiai įmonei valstybės suteiktas kapitalas negali būti laikomas valstybės pagalba (...) Vadinasi, taip pat ir pagal teismų praktiką būtina įvertinti, ar privatus investuotojas, savo dydžiu prilygstantis valstybės sektorių valdančioms institucijoms, panašiomis aplinkybėmis ir atsižvelgiant į investavimo metu prieinamą informaciją bei numatomus pokyčius, galėtų investuoti tokio pat dydžio kapitalą (...)“.

| (27) | Norėdama nustatyti, ar BNG suteiktas kreditas yra valstybės pagalba, Komisija turi ištirti, ar šis sandoris atitinka rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio privataus investuotojo principus, išdėstytus pirmiau pateiktame Teisingumo Teismo sprendime. |
| --- | --- |

(27)

Norėdama nustatyti, ar BNG suteiktas kreditas yra valstybės pagalba, Komisija turi ištirti, ar šis sandoris atitinka rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio privataus investuotojo principus, išdėstytus pirmiau pateiktame Teisingumo Teismo sprendime.

| (28) | Komisijos prašymu Nyderlandų valdžios institucijos pateikė ne tik 1998 m. kovo mėn. finansinių paslaugų teikimo sutarties nuorašą, bet ir BNG vidaus dokumentų, atskleidžiančių kiekvieną sprendimo suteikti paskolą VAOP priėmimo proceso etapą, kopijas: 1998 m. sausio 21 d. Auditorių organizacijos pasiūlymo, 1998 m. sausio 22 d. kredito rizikos vertintojo rekomendacijos ir 1998 m. sausio 26 d. teigiamo Kredito komisijos sprendimo kopijas. Iš šių dokumentų paaiškėjo, kad BNG nustatė ir išanalizavo su šia paskola susijusią riziką, tarp jų ir dėl labai ribotų įmonės nuosavų lėšų. Remdamasis šios analizės rezultatais, BNG nustatė žemą VAOP reitingą („C-“). Kaip atsvarą nustatytai rizikai BNG nusprendė iškelti griežtas sąlygas ir pareikalauti didelių garantijų. Be kitų keltų sąlygų, BNG reikalavo, kad kiekviena iš šalių (VAOP ir jos pavaldžiosios įmonės) prisiimtų atsakomybę už kitų grupei priklausančių šalių įsipareigojimus („finansinių paslaugų sutartyje visos šalys laikomos bendraskolininkėms“). Labai svarbu tai, kad BNG turėjo pirmumo teisę kaip finansiniu įkaitu pasinaudoti VAOP gautinomis lėšomis. VAOP privalėjo kas mėnesį BNG pateikti gautinų lėšų, sudarančių finansinį įkaitą, sąrašą, kurio suma privalėjo būti ne mažesnė nei 100 % banko suteiktos sumos. Kredito komisija nusprendė, kad paskolą galima suteikti į paskolos sutartį įtraukus visas šias BNG keliamas sąlygas ir reikalaujamas garantijas. Naujoji paskolos sutartis apėmė ir ankstesnę 5 mln. NLG (2,2 mln. EUR) paskolą. Sudarius šią naują sutartį, potencialus VAOP įsipareigojimas BNG išaugo nuo buvusių 5 mln. NLG (2,2 mln. EUR) iki 16,3 mln. NLG (7,4 mln. EUR). Taigi grynasis padidėjimas buvo 11,3 mln. NLG (5,1 mln. EUR). |
| --- | --- |

(28)

Komisijos prašymu Nyderlandų valdžios institucijos pateikė ne tik 1998 m. kovo mėn. finansinių paslaugų teikimo sutarties nuorašą, bet ir BNG vidaus dokumentų, atskleidžiančių kiekvieną sprendimo suteikti paskolą VAOP priėmimo proceso etapą, kopijas: 1998 m. sausio 21 d. Auditorių organizacijos pasiūlymo, 1998 m. sausio 22 d. kredito rizikos vertintojo rekomendacijos ir 1998 m. sausio 26 d. teigiamo Kredito komisijos sprendimo kopijas. Iš šių dokumentų paaiškėjo, kad BNG nustatė ir išanalizavo su šia paskola susijusią riziką, tarp jų ir dėl labai ribotų įmonės nuosavų lėšų. Remdamasis šios analizės rezultatais, BNG nustatė žemą VAOP reitingą („C-“). Kaip atsvarą nustatytai rizikai BNG nusprendė iškelti griežtas sąlygas ir pareikalauti didelių garantijų. Be kitų keltų sąlygų, BNG reikalavo, kad kiekviena iš šalių (VAOP ir jos pavaldžiosios įmonės) prisiimtų atsakomybę už kitų grupei priklausančių šalių įsipareigojimus („finansinių paslaugų sutartyje visos šalys laikomos bendraskolininkėms“). Labai svarbu tai, kad BNG turėjo pirmumo teisę kaip finansiniu įkaitu pasinaudoti VAOP gautinomis lėšomis. VAOP privalėjo kas mėnesį BNG pateikti gautinų lėšų, sudarančių finansinį įkaitą, sąrašą, kurio suma privalėjo būti ne mažesnė nei 100 % banko suteiktos sumos. Kredito komisija nusprendė, kad paskolą galima suteikti į paskolos sutartį įtraukus visas šias BNG keliamas sąlygas ir reikalaujamas garantijas. Naujoji paskolos sutartis apėmė ir ankstesnę 5 mln. NLG (2,2 mln. EUR) paskolą. Sudarius šią naują sutartį, potencialus VAOP įsipareigojimas BNG išaugo nuo buvusių 5 mln. NLG (2,2 mln. EUR) iki 16,3 mln. NLG (7,4 mln. EUR). Taigi grynasis padidėjimas buvo 11,3 mln. NLG (5,1 mln. EUR).

| (29) | Šie dokumentai rodo, kad BNG paskolą suteikė įprastu būdu laikydamasis įprastų procedūrų ir suteikdamas paskolą pareikalavo didelių garantijų. |
| --- | --- |

(29)

Šie dokumentai rodo, kad BNG paskolą suteikė įprastu būdu laikydamasis įprastų procedūrų ir suteikdamas paskolą pareikalavo didelių garantijų.

| (30) | Be to, Komisija nustatė, kad 1998 m. sausio mėn. [...] (8) pasiūlė suteikti paskolą VAOP, be jau buvusio BNG suteikto 5 mln. NLG kredito. [...] siūloma paskolos suma buvo 7,3 mln. NLG (3,3 mln. EUR); ši suma buvo mažesnė nei galiausiai BNG pasiūlytas papildomas finansavimas (11,3 mln. NLG (5,1 mln. EUR)), bet ji galėjo sudaryti geroką jo dalį. [...] pasiūlyme pateiktos palūkanų normos (125 ir 150 bazinių punktų) buvo mažesnės nei tos, kurios taikytos finansinių sunkumų turinčioms įmonėms ar galiojo nuosavoms lėšoms įsigyti. Tai rodo, kad, priešingai, nei manė Komisija, savo sprendime pradėti formalią tyrimo procedūrą pareikšdama abejones, privatus bankas būtų galėjęs sutikti suteikti VAOP didelę paskolą, nepaisant įmonės turimų menkų nuosavų lėšų (9). |
| --- | --- |

(30)

Be to, Komisija nustatė, kad 1998 m. sausio mėn. [...] (8) pasiūlė suteikti paskolą VAOP, be jau buvusio BNG suteikto 5 mln. NLG kredito. [...] siūloma paskolos suma buvo 7,3 mln. NLG (3,3 mln. EUR); ši suma buvo mažesnė nei galiausiai BNG pasiūlytas papildomas finansavimas (11,3 mln. NLG (5,1 mln. EUR)), bet ji galėjo sudaryti geroką jo dalį. [...] pasiūlyme pateiktos palūkanų normos (125 ir 150 bazinių punktų) buvo mažesnės nei tos, kurios taikytos finansinių sunkumų turinčioms įmonėms ar galiojo nuosavoms lėšoms įsigyti. Tai rodo, kad, priešingai, nei manė Komisija, savo sprendime pradėti formalią tyrimo procedūrą pareikšdama abejones, privatus bankas būtų galėjęs sutikti suteikti VAOP didelę paskolą, nepaisant įmonės turimų menkų nuosavų lėšų (9).

| (31) | Komisija palygino BNG paskolos palūkanų normą su [...] pasiūlytu tarifu (10). BNG paskaičiuotos palūkanos buvo šiek tiek mažesnės nei [...]. Tačiau Komisija pirmiausia nustatė, kad BNG eksploatacijos išlaidos buvo (ir tebėra) gerokai mažesnės, palyginti su [...] (11). Antra, tarp BNG ir VAOP sudarytoje paskolos sutartyje buvo numatyti komisiniai, mokami VAOP faktiškai pasinaudojus tam tikru kreditu. [...] pasiūlyme tokių komisinių numatyta nebuvo. Baigiant reikia pasakyti, jog yra aišku, kad [...] pasiūlymas paskatino BNG (žinoma, atsižvelgiant į galiojančias kreditavimo gaires bei su sąlyga, kad būtų suteiktos rimtos garantijos) pateikti kuo geresnį pasiūlymą ir siekti išlaikyti esamą klientą, turintį, kaip tuomet atrodė, galimybių išplėsti savo veiklą. Atsižvelgdama į tai, Komisija daro išvadą, kad nors BNG pasiūlė lėšų mažesnėmis palūkanomis nei siūlė privatus bankas, suteikdamas paskolą 1998 m. jis veikė taip, kaip investuotojas veiktų rinkos ekonomikos sąlygomis. Taigi paskola nėra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(31)

Komisija palygino BNG paskolos palūkanų normą su [...] pasiūlytu tarifu (10). BNG paskaičiuotos palūkanos buvo šiek tiek mažesnės nei [...]. Tačiau Komisija pirmiausia nustatė, kad BNG eksploatacijos išlaidos buvo (ir tebėra) gerokai mažesnės, palyginti su [...] (11). Antra, tarp BNG ir VAOP sudarytoje paskolos sutartyje buvo numatyti komisiniai, mokami VAOP faktiškai pasinaudojus tam tikru kreditu. [...] pasiūlyme tokių komisinių numatyta nebuvo. Baigiant reikia pasakyti, jog yra aišku, kad [...] pasiūlymas paskatino BNG (žinoma, atsižvelgiant į galiojančias kreditavimo gaires bei su sąlyga, kad būtų suteiktos rimtos garantijos) pateikti kuo geresnį pasiūlymą ir siekti išlaikyti esamą klientą, turintį, kaip tuomet atrodė, galimybių išplėsti savo veiklą. Atsižvelgdama į tai, Komisija daro išvadą, kad nors BNG pasiūlė lėšų mažesnėmis palūkanomis nei siūlė privatus bankas, suteikdamas paskolą 1998 m. jis veikė taip, kaip investuotojas veiktų rinkos ekonomikos sąlygomis. Taigi paskola nėra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį.

| (32) | Be to, skundą padavusio asmens teigimu, rinkos ekonomikos sąlygomis kreditorius būtų vėliau nutraukęs VAOP finansavimą dėl vėlesniais metais gerokai pablogėjusios įmonės finansinės padėties. Todėl Komisija ištyrė BNG veiksmus blogėjant VAOP finansinei padėčiai. |
| --- | --- |

(32)

Be to, skundą padavusio asmens teigimu, rinkos ekonomikos sąlygomis kreditorius būtų vėliau nutraukęs VAOP finansavimą dėl vėlesniais metais gerokai pablogėjusios įmonės finansinės padėties. Todėl Komisija ištyrė BNG veiksmus blogėjant VAOP finansinei padėčiai.

| (33) | 1999 m., kai „VAOP Glas B.V.“ ir REVA finansinė padėtis ėmė blogėti, BNG parengė naują sutartį, kuri buvo pasirašyta 1999 m. liepos 9 d. Pirma, buvo išplėstos garantijos įkeičiant inventorių, įrangą ir kitą turtą. Antra, buvo susitarta griežtai tikrinti kas mėnesį rengiamą gautinų pajamų, sudarančių finansinį įkaitą, sąrašą. Trečia, nustota teikti fiksuotas pinigines paskolas investicijoms į ilgalaikį turtą. Finansuojama buvo teikiant trumpalaikes paskolas, vadinamąsias grynųjų pinigų išmokas. Ketvirta, buvo pakelta kredito kaina. |
| --- | --- |

(33)

1999 m., kai „VAOP Glas B.V.“ ir REVA finansinė padėtis ėmė blogėti, BNG parengė naują sutartį, kuri buvo pasirašyta 1999 m. liepos 9 d. Pirma, buvo išplėstos garantijos įkeičiant inventorių, įrangą ir kitą turtą. Antra, buvo susitarta griežtai tikrinti kas mėnesį rengiamą gautinų pajamų, sudarančių finansinį įkaitą, sąrašą. Trečia, nustota teikti fiksuotas pinigines paskolas investicijoms į ilgalaikį turtą. Finansuojama buvo teikiant trumpalaikes paskolas, vadinamąsias grynųjų pinigų išmokas. Ketvirta, buvo pakelta kredito kaina.

| (34) | 2000 m. spalio mėn. bankrutavus REVA, 2001 m. sausio 19 d. buvo pasirašyta nauja sutartis. Kreditas buvo sumažintas iki 13,2 mln. NLG (6 mln. EUR) (tuo metu VAOP faktiškai panaudota paskolos suma buvo 15,2 mln. NLG (6,9 mln. EUR)) ir turėjo būti toliau mažinamas laikantis tam tikro grafiko. Viršijus kreditą, nuo kredito limitą viršijančios sumos turėjo būti skaičiuojama 3 % dydžio bauda. Tuo pat metu buvo dar padidintos garantijos. Remdamasis VAOP turto likvidacine verte BNG apskaičiavo, kad jo nuostoliai sudarytų beveik 5,8 mln. NLG (2,6 mln. EUR) iš visos įsipareigojimo sumos, lygios 15,2 mln. NLG (6,9 mln. EUR). 2002 m. rugsėjo mėn. pasirašyta sutartimi buvo pakeistas pirmiau nustatytas kredito apimties mažinimo grafikas. |
| --- | --- |

(34)

2000 m. spalio mėn. bankrutavus REVA, 2001 m. sausio 19 d. buvo pasirašyta nauja sutartis. Kreditas buvo sumažintas iki 13,2 mln. NLG (6 mln. EUR) (tuo metu VAOP faktiškai panaudota paskolos suma buvo 15,2 mln. NLG (6,9 mln. EUR)) ir turėjo būti toliau mažinamas laikantis tam tikro grafiko. Viršijus kreditą, nuo kredito limitą viršijančios sumos turėjo būti skaičiuojama 3 % dydžio bauda. Tuo pat metu buvo dar padidintos garantijos. Remdamasis VAOP turto likvidacine verte BNG apskaičiavo, kad jo nuostoliai sudarytų beveik 5,8 mln. NLG (2,6 mln. EUR) iš visos įsipareigojimo sumos, lygios 15,2 mln. NLG (6,9 mln. EUR). 2002 m. rugsėjo mėn. pasirašyta sutartimi buvo pakeistas pirmiau nustatytas kredito apimties mažinimo grafikas.

| (35) | Iš šio faktų aprašymo matyti, kad BNG negalėjo paprasčiausiai nutraukti VAOP finansavimo ir pareikalauti nedelsiant grąžinti paskolintą sumą. Tai reikštų neišvengiamą VAOP bankrotą, dėl kurio BNG patirtų didelių nuostolių. Tuo metu BNG įvertino potencialius nuostolius ir galimybę atgaivinti VAOP. Atsižvelgdamas į VAOP pagrindinės veiklos (makulatūros rinkimo) stabilumą ir įmonės gebėjimą generuoti pinigų srautą, BNG nusprendė neleisti jai bankrutuoti ir pratęsti jos finansavimą. Šiame vertinime ir juo paremtame sprendime Komisija nenustatė neabejotinų klaidų. Skundą padavęs asmuo nepateikė jokių argumentų, įrodančių, kad toks sprendimas privačiam bankui būtų buvęs nepriimtinas. |
| --- | --- |

(35)

Iš šio faktų aprašymo matyti, kad BNG negalėjo paprasčiausiai nutraukti VAOP finansavimo ir pareikalauti nedelsiant grąžinti paskolintą sumą. Tai reikštų neišvengiamą VAOP bankrotą, dėl kurio BNG patirtų didelių nuostolių. Tuo metu BNG įvertino potencialius nuostolius ir galimybę atgaivinti VAOP. Atsižvelgdamas į VAOP pagrindinės veiklos (makulatūros rinkimo) stabilumą ir įmonės gebėjimą generuoti pinigų srautą, BNG nusprendė neleisti jai bankrutuoti ir pratęsti jos finansavimą. Šiame vertinime ir juo paremtame sprendime Komisija nenustatė neabejotinų klaidų. Skundą padavęs asmuo nepateikė jokių argumentų, įrodančių, kad toks sprendimas privačiam bankui būtų buvęs nepriimtinas.

| (36) | Taigi, Komisijos nuomone, BNG veiksmai šioje byloje atitiko rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio kreditoriaus principus, todėl šių veiksmų VAOP atžvilgiu negalima laikyti valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(36)

Taigi, Komisijos nuomone, BNG veiksmai šioje byloje atitiko rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio kreditoriaus principus, todėl šių veiksmų VAOP atžvilgiu negalima laikyti valstybės pagalba.

| (37) | Komisija neturi pozicijos dėl to, ar galima manyti, kad BNG paskolą suteikė iš valstybės išteklių, nes ši priemonė, net jei paskola ir būtų buvusi suteikta iš valstybės išteklių, negalėtų būti laikoma valstybės pagalba. Be to, Komisija neturi pozicijos dėl to, ar visos BNG kitais atvejais suteiktos paskolos atitinka rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio investuotojo principus, todėl šiuo klausimu nuomonės nepareiškia. |
| --- | --- |

(37)

Komisija neturi pozicijos dėl to, ar galima manyti, kad BNG paskolą suteikė iš valstybės išteklių, nes ši priemonė, net jei paskola ir būtų buvusi suteikta iš valstybės išteklių, negalėtų būti laikoma valstybės pagalba. Be to, Komisija neturi pozicijos dėl to, ar visos BNG kitais atvejais suteiktos paskolos atitinka rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio investuotojo principus, todėl šiuo klausimu nuomonės nepareiškia.

| (38) | 2001 m. VAOP negalėjo narėms savivaldybėms grąžinti 3 mln. NLG (1,3 mln. EUR), kuriuos buvo skolinga už patiektą makulatūrą. VAOP tam neturėjo pakankamai likvidžių lėšų. Be to, BNG iškėlė tolesnio finansavimo sąlygas ir pareikalavo VAOP teigiamų garantijų, kurias apibrėžė kaip nuosavų lėšų, komisinių ir ilgalaikių subordinuotųjų paskolų sumą. Grąžinus šią sumą, būtų buvęs sukeltas įmonės bankrotas. Komisija nustatė, kad finansinės padėties sunkumą nulėmė konkretus įvykis – REVA bankrotas 2000 m.. VAOP buvo investavusi į šią antrinių stiklo žaliavų perdirbimą vykdžiusią įmonę. |
| --- | --- |

(38)

2001 m. VAOP negalėjo narėms savivaldybėms grąžinti 3 mln. NLG (1,3 mln. EUR), kuriuos buvo skolinga už patiektą makulatūrą. VAOP tam neturėjo pakankamai likvidžių lėšų. Be to, BNG iškėlė tolesnio finansavimo sąlygas ir pareikalavo VAOP teigiamų garantijų, kurias apibrėžė kaip nuosavų lėšų, komisinių ir ilgalaikių subordinuotųjų paskolų sumą. Grąžinus šią sumą, būtų buvęs sukeltas įmonės bankrotas. Komisija nustatė, kad finansinės padėties sunkumą nulėmė konkretus įvykis – REVA bankrotas 2000 m.. VAOP buvo investavusi į šią antrinių stiklo žaliavų perdirbimą vykdžiusią įmonę.

| (39) | Komisija nurodo, kad grynųjų VAOP įsipareigojimų savivaldybėms suma buvo 5,7 mln. NGL (2,6 mln. EUR) (12). Šie įsipareigojimai nebuvo garantuoti, nes kitas svarbus kreditorius (BNG) turėjo pirmumo teisę pasinaudoti svarbiu turtu kaip finansiniu įkaitu. Taigi VAOP bankrutavus ir likvidavus jos turtą savivaldybės negalėtų atgauti didelės dalies šių skolinių įsipareigojimų. Komisija ištyrė Nyderlandų pateiktą apskaičiavimą: tai optimistiniai apskaičiavimai kreditorių atžvilgiu (13). Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad savivaldybės iš pirmiau minėtos visos 5,7 mln. NLG (2,6 mln. EUR) sumos būtų galėjusios atgauti ne daugiau kaip 1,2 mln. NLG (0,5 mln. EUR). Be to, šios sumos grąžinimas gerokai užtruktų dėl įmonės likvidavimo procedūros. Taigi, užuot patyrusios 4,5 mln. NLG (2 mln. EUR) nuostolį, narės savivaldybės nusprendė suformuoti 3 mln. NLG (1,3 mln. EUR) paskolą, už kurią mokamos palūkanos, ir pareikalauti grąžinti likutį. Toks pasirinkimas savivaldybėms buvo palankesnis. Savo sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija taip pat išreiškė abejonę, ar rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas būtų sutikęs su tokiu įsipareigojimų pavertimu paskola ir ar nebūtų pareikalavęs didesnių palūkanų. Šios abejonės buvo išsklaidytos. Komisija konstatuoja, kad savivaldybių derybų pozicija BNG atžvilgiu neleido tikėtis didesnių palūkanų. Iš tiesų didesnės tokios trukmės paskolos palūkanos būtų sumenkinusios VAOP galimybes grąžinti paskolą BNG. Todėl į tokį savivaldybių prašymą BNG reaguotų grasinimu sukelti VAOP bankrotą, kuris, kaip jau minėta, savivaldybėms nebūtų pati geriausia išeitis. Be to, net jei savivaldybių derybų pozicija būtų buvusi tvirtesnė, jos nebūtų buvusios suinteresuotos didinti palūkanų, nes dėl to padidėtų VAOP finansinė našta per kitus penkerius metus . Kadangi VAOP narės apmoka suteiktų paslaugų išlaidas, didesnes palūkanas, kurias jos gautų, tik kompensuotų didesnes įmokas, kurias tuo laikotarpiu jos turėtų mokėti VAOP. |
| --- | --- |

(39)

Komisija nurodo, kad grynųjų VAOP įsipareigojimų savivaldybėms suma buvo 5,7 mln. NGL (2,6 mln. EUR) (12). Šie įsipareigojimai nebuvo garantuoti, nes kitas svarbus kreditorius (BNG) turėjo pirmumo teisę pasinaudoti svarbiu turtu kaip finansiniu įkaitu. Taigi VAOP bankrutavus ir likvidavus jos turtą savivaldybės negalėtų atgauti didelės dalies šių skolinių įsipareigojimų. Komisija ištyrė Nyderlandų pateiktą apskaičiavimą: tai optimistiniai apskaičiavimai kreditorių atžvilgiu (13). Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad savivaldybės iš pirmiau minėtos visos 5,7 mln. NLG (2,6 mln. EUR) sumos būtų galėjusios atgauti ne daugiau kaip 1,2 mln. NLG (0,5 mln. EUR). Be to, šios sumos grąžinimas gerokai užtruktų dėl įmonės likvidavimo procedūros. Taigi, užuot patyrusios 4,5 mln. NLG (2 mln. EUR) nuostolį, narės savivaldybės nusprendė suformuoti 3 mln. NLG (1,3 mln. EUR) paskolą, už kurią mokamos palūkanos, ir pareikalauti grąžinti likutį. Toks pasirinkimas savivaldybėms buvo palankesnis. Savo sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija taip pat išreiškė abejonę, ar rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas būtų sutikęs su tokiu įsipareigojimų pavertimu paskola ir ar nebūtų pareikalavęs didesnių palūkanų. Šios abejonės buvo išsklaidytos. Komisija konstatuoja, kad savivaldybių derybų pozicija BNG atžvilgiu neleido tikėtis didesnių palūkanų. Iš tiesų didesnės tokios trukmės paskolos palūkanos būtų sumenkinusios VAOP galimybes grąžinti paskolą BNG. Todėl į tokį savivaldybių prašymą BNG reaguotų grasinimu sukelti VAOP bankrotą, kuris, kaip jau minėta, savivaldybėms nebūtų pati geriausia išeitis. Be to, net jei savivaldybių derybų pozicija būtų buvusi tvirtesnė, jos nebūtų buvusios suinteresuotos didinti palūkanų, nes dėl to padidėtų VAOP finansinė našta per kitus penkerius metus . Kadangi VAOP narės apmoka suteiktų paslaugų išlaidas, didesnes palūkanas, kurias jos gautų, tik kompensuotų didesnes įmokas, kurias tuo laikotarpiu jos turėtų mokėti VAOP.

| (40) | Taigi galima daryti išvadą, kad sumų, kurias VAOP buvo skolinga, pavertimas subordinuotąja paskola nebuvo vietos valdžios institucijų pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(40)

Taigi galima daryti išvadą, kad sumų, kurias VAOP buvo skolinga, pavertimas subordinuotąja paskola nebuvo vietos valdžios institucijų pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį.

7.   IŠVADA

| (41) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad šios dvi priemonės nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(41)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad šios dvi priemonės nėra valstybės pagalba.

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Priemonės, kurias Nyderlandai ir „Bank Nederlandse Gemeenten“ taikė „Vereniging van Aanbieders van Oud Papier“ ir kurių sumos buvo atitinkamai 3 mln. NLG (1,3 mln. EUR) ir 16,3 mln. NLG (7,4 mln. EUR), nėra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Nyderlandų Karalystei.

Priimta Briuselyje, 2006 m. liepos 19 d.

Komisijos vardu

Neelie KROES

Komisijos narė

---

(1)  OL C 240, 2005 9 30, p. 36.

1

(2)  Žr. 1 išnašą.

2

(3)  VAOP tik vieną kartą laimėjo tokį konkursą. Pastaraisiais metais VAOP nusprendė viešųjų pirkimų procedūrose nebedalyvauti.

3

(4)  Šios įmonės greičiausiai turi griežtesnę vertikalią struktūrą, bet tai nereiškia, kad jos nekonkuruoja su VAOP.

4

(5)  Konfidenciali informacija.

5

(6)  2000 m. vietos valdžios institucijoms VAOP iš viso sumokėjo 40,7 mln. NLG (18,5 mln. EUR).

6

(7)  2003 m. gegužės 8 d. Sprendimo Italijos Respublika ir „SIM 2 Multimedia SpA“ prieš Komisiją, C-328/99 ir C-399/00, Rink. p. I-4035, 37 ir 38 punktai.

7

Italijos Respublika ir „SIM 2 Multimedia SpA“ prieš Komisiją,

(8)  Konfidenciali informacija

8

(9)  Kaip jau minėta, tai galima paaiškinti potencialaus kreditoriaus turimomis garantijomis ir faktu, kad tuo metu įmonė buvo vertinama kaip auganti ir vykdanti stabilią, išlaidas padengiančią pagrindinę veiklą.

9

(10)  Šie du kreditai buvo skirtingo tipo. Komisija palygino panašios trukmės ir panašiomis salygomis suteiktas paskolas.

10

(11)  Bankininkystėje eksploatavimo išlaidos dažnai vertinamos kaip našumo koeficientas, apskaičiuojamas eksploatavimo išlaidas padalijus iš visos pajamų sumos. 1997 m. [...] Nyderlandų padalinio našumo koeficientas 1998 m. buvo 64,8 % ir 1999 m. atitinkamai 65,2 % ir 62,9 % (šaltinis: [...]). BNG našumo koeficientas tesiekia trečdalį pirmiau minėtų verčių, o tai rodo labai žemą išlaidų lygį. Tai galima iš dalies paaiškinti tuo, kad BNG neturi didelio filialų tinklo.

11

(12)  Finansinė padėtis 2000 m. pabaigoje.

12

(13)  Nyderlandų valdžios institucijų skaičiavimai buvo palankūs savivaldybėms, nes nebuvo atimtos atsiskaitymo bankroto atveju išlaidos. Komisija pažymi, kad, kaip jau nurodyta pirmiau, BNG, kuris kaip finansinė institucija buvo labiau patyręs, tiksliau įvertino, kiek likviduojamos įmonės turto pakaktų atsiskaityti su kreditoriais.

13

---

| 28.12.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 383/67 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 383/67

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2006 m. rugsėjo 26 d.

dėl valstybės pagalbos Nr. C 49/2005 (ex N 233/2005) bendrovei „Chemobudowa Kraków S.A.“

(pranešta dokumentu Nr. C(2006) 4214)

(tik tekstas lenkų kalba yra autentiškas)

(tekstas svarbus EEE)

(2006/950/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

paraginusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo nuomonę (1) pagal pirmiau nurodytas nuostatas ir atsižvelgdama į jų pastabas,

taip pat atsižvelgdama į tai, jog:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | 2005 m. balandžio 29 d. raštu, užregistruotu 2005 m. gegužės 2 d., Komisijai buvo pranešta apie ketinimą teikti pagalbą įmonei „Chemobudowa Kraków S.A.“ (toliau – „Chemobudowa Kraków“ arba „gavėja“), valstybei priklausančiai statybos bendrovei. Komisija 2005 m. birželio 20 d. kreipėsi į Lenkiją dėl trūkstamų dokumentų pateikimo. Šie buvo pateikti 2005 m. rugpjūčio 9 d. laišku, užregistruotu 2005 m. rugpjūčio 11 d.2005 m. rugsėjo 15 d. Komisija išsiuntė raštą, prašydama pateikti papildomos informacijos, į kurį Lenkija atsakė 2005 m. spalio 26 d. raštu, užregistruotu 2005 m. spalio 27 d. |
| --- | --- |

(1)

2005 m. balandžio 29 d. raštu, užregistruotu 2005 m. gegužės 2 d., Komisijai buvo pranešta apie ketinimą teikti pagalbą įmonei „Chemobudowa Kraków S.A.“ (toliau – „Chemobudowa Kraków“ arba „gavėja“), valstybei priklausančiai statybos bendrovei. Komisija 2005 m. birželio 20 d. kreipėsi į Lenkiją dėl trūkstamų dokumentų pateikimo. Šie buvo pateikti 2005 m. rugpjūčio 9 d. laišku, užregistruotu 2005 m. rugpjūčio 11 d.2005 m. rugsėjo 15 d. Komisija išsiuntė raštą, prašydama pateikti papildomos informacijos, į kurį Lenkija atsakė 2005 m. spalio 26 d. raštu, užregistruotu 2005 m. spalio 27 d.

| (2) | 2005 m. gruodžio 21 d. Komisija nusprendė pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą dėl dviejų nurodytų pagalbos priemonių ir dviejų nenurodytų pagalbos priemonių, panaudotų po Lenkijos įstojimo į ES, atsižvelgiant į abejotiną jų suderinamumą su bendrosios rinkos principais. Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas 2006 m. birželio 28 d.Europos Sąjungos Oficialiajame leidinyje
   (2).. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl minėtų valstybės pagalbos priemonių. Jokių pastabų nebuvo pateikta. |
| --- | --- |

(2)

2005 m. gruodžio 21 d. Komisija nusprendė pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą dėl dviejų nurodytų pagalbos priemonių ir dviejų nenurodytų pagalbos priemonių, panaudotų po Lenkijos įstojimo į ES, atsižvelgiant į abejotiną jų suderinamumą su bendrosios rinkos principais. Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas 2006 m. birželio 28 d.Europos Sąjungos Oficialiajame leidinyje
   (2).. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl minėtų valstybės pagalbos priemonių. Jokių pastabų nebuvo pateikta.

| (3) | 2006 m. sausio 25 d. raštu, užregistruotu kitą dieną, Lenkija pranešė Komisijai, kad atsiėmė pranešimą. 2005 m. vasario 7 d. raštu Komisija paprašė Lenkijos pateikti komentarų dėl dviejų valstybės pagalbos priemonių, suteiktų po įstojimo į ES, negavus išankstinio Komisijos sutikimo. 2006 m. kovo 7 d. raštu, užregistruotu 2006 m. kovo 9 d., Lenkijos valdžios institucijos pateikė savo pastabas dėl dviejų valstybės pagalbos priemonių ir paprašė pakoreguoti neteisingus duomenis, atsiradusius sprendime pradėti procedūrą pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį. 2006 m. rugsėjo 12 d. raštu, užregistruotu kitą dieną, Lenkijos valdžios institucijos pateikė papildomus paaiškinimus dėl pirmiau nurodytų dviejų pagalbos priemonių. |
| --- | --- |

(3)

2006 m. sausio 25 d. raštu, užregistruotu kitą dieną, Lenkija pranešė Komisijai, kad atsiėmė pranešimą. 2005 m. vasario 7 d. raštu Komisija paprašė Lenkijos pateikti komentarų dėl dviejų valstybės pagalbos priemonių, suteiktų po įstojimo į ES, negavus išankstinio Komisijos sutikimo. 2006 m. kovo 7 d. raštu, užregistruotu 2006 m. kovo 9 d., Lenkijos valdžios institucijos pateikė savo pastabas dėl dviejų valstybės pagalbos priemonių ir paprašė pakoreguoti neteisingus duomenis, atsiradusius sprendime pradėti procedūrą pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį. 2006 m. rugsėjo 12 d. raštu, užregistruotu kitą dieną, Lenkijos valdžios institucijos pateikė papildomus paaiškinimus dėl pirmiau nurodytų dviejų pagalbos priemonių.

II.   IŠSAMUS APRAŠYMAS

1.   Pagalbos gavėja

| (4) | „Chemobudowa Kraków“ yra 1949 m. įkurta didelė bendrovė, kurioje 2004 metais dirbo 919 asmenų, iš jų – 343 darbuotojai bendrovės užsienio padaliniuose (Čekijos Respublikoje ir Vokietijoje). |
| --- | --- |

(4)

„Chemobudowa Kraków“ yra 1949 m. įkurta didelė bendrovė, kurioje 2004 metais dirbo 919 asmenų, iš jų – 343 darbuotojai bendrovės užsienio padaliniuose (Čekijos Respublikoje ir Vokietijoje).

| (5) | „Chemobudowa Kraków“ yra pagrindinė Valstybinės statybos bendrijos „Krak-System S. A.“ („TBS“) bendrovė, kuriai priklauso 78 % akcijų. Bendrovės vykdoma veikla – gyvenamųjų namų statyba ir jų nuoma. Pasak Lenkijos valdžios institucijų, jos apyvarta yra nedidelė. |
| --- | --- |

(5)

„Chemobudowa Kraków“ yra pagrindinė Valstybinės statybos bendrijos „Krak-System S. A.“ („TBS“) bendrovė, kuriai priklauso 78 % akcijų. Bendrovės vykdoma veikla – gyvenamųjų namų statyba ir jų nuoma. Pasak Lenkijos valdžios institucijų, jos apyvarta yra nedidelė.

| (6) | Gavėjai priklauso 0,13 % dalis visoje Lenkijos statybos rinkoje. Ji turi padalinius Vokietijoje ir Čekijos Respublikoje, kuriuose vykdoma 42 % jos apyvartos. |
| --- | --- |

(6)

Gavėjai priklauso 0,13 % dalis visoje Lenkijos statybos rinkoje. Ji turi padalinius Vokietijoje ir Čekijos Respublikoje, kuriuose vykdoma 42 % jos apyvartos.

2.   Pagalbos priemonės

| (7) | Lenkija pranešė apie ketinimą pritaikyti dvi valstybės pagalbos priemones, siekiant restruktūrizuoti „Chemobudowa Kraków“. Visų pirma, gavėja turėjo gauti 10 mln. PLN (2,57 mln. EUR) paskolą. Paskola turėjo būti užtikrinta nekilnojamojo turto hipoteka, turtas įvertintas 17,35 mln. PLN (apie 4,46 mln. EUR) suma. Antra, „Chemobudowa Kraków“ turėjo būti suteiktas mokesčių „Valstybiniam neįgaliųjų reabilitacijos fondui“ („PERON“) atidėjimas, o mokėjimai išdėstyti dalimis. Atidėta mokėtina suma turėjo siekti 693 000 PLN (apie 178 000 EUR). |
| --- | --- |

(7)

Lenkija pranešė apie ketinimą pritaikyti dvi valstybės pagalbos priemones, siekiant restruktūrizuoti „Chemobudowa Kraków“. Visų pirma, gavėja turėjo gauti 10 mln. PLN (2,57 mln. EUR) paskolą. Paskola turėjo būti užtikrinta nekilnojamojo turto hipoteka, turtas įvertintas 17,35 mln. PLN (apie 4,46 mln. EUR) suma. Antra, „Chemobudowa Kraków“ turėjo būti suteiktas mokesčių „Valstybiniam neįgaliųjų reabilitacijos fondui“ („PERON“) atidėjimas, o mokėjimai išdėstyti dalimis. Atidėta mokėtina suma turėjo siekti 693 000 PLN (apie 178 000 EUR).

| (8) | Be minėtų priemonių, Lenkija informavo Komisiją apie aštuoniolika pagalbos priemonių „Chemobudowa Kraków“, suteiktų per laikotarpį nuo 2001 m. gruodžio mėn. iki 2004 m. gegužės mėn. Anot Lenkijos, nominali šių priemonių vertė yra 8,511 mln. PLN (2,19 mln. EUR). Lenkija prašė nelaikyti šių priemonių valstybės pagalbos priemonėmis, tvirtindama, jog dalis jų yra de minimis pagalba, o likusios atitinka privataus kreditoriaus testo kriterijus. Komisija nusprendė, kad, kadangi dvi iš aštuoniolikos priemonių buvo panaudotos be Komisijos sutikimo, Lenkijai jau įstojus į ES, jas privalu vertinti kaip potencialiai naują, be neteisėtai suteiktą pagalbą. |
| --- | --- |

(8)

Be minėtų priemonių, Lenkija informavo Komisiją apie aštuoniolika pagalbos priemonių „Chemobudowa Kraków“, suteiktų per laikotarpį nuo 2001 m. gruodžio mėn. iki 2004 m. gegužės mėn. Anot Lenkijos, nominali šių priemonių vertė yra 8,511 mln. PLN (2,19 mln. EUR). Lenkija prašė nelaikyti šių priemonių valstybės pagalbos priemonėmis, tvirtindama, jog dalis jų yra de minimis pagalba, o likusios atitinka privataus kreditoriaus testo kriterijus. Komisija nusprendė, kad, kadangi dvi iš aštuoniolikos priemonių buvo panaudotos be Komisijos sutikimo, Lenkijai jau įstojus į ES, jas privalu vertinti kaip potencialiai naują, be neteisėtai suteiktą pagalbą.

| (9) | Lenkijai įstojus į ES, pirmoji 2004 m. gegužės 12 d. panaudota priemonė yra sutikimas dėl 3,164 mln. PLN (0,81 mln. EUR) skolos sumos sumokėjimo dalimis Socialinio draudimo valdybai (toliau vadinama „ZUS“). Pasak Lenkijos, pagalbos suma siekia 147 322 PLN (37 874 EUR). Dar prieš priimant sprendimą pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą, Lenkija informavo Komisiją, jog toji sutartis buvo anuliuota, kadangi „Chemobudowa Kraków“ neįgyvendino jai nurodytų sąlygų. Komisija išreiškė abejones, ar gavėja įvykdė aukščiau nurodytą pareigą bei ar galimas prievolės priverstinio įgyvendinimo nebuvimas nėra papildoma valstybės pagalbos priemonė. |
| --- | --- |

(9)

Lenkijai įstojus į ES, pirmoji 2004 m. gegužės 12 d. panaudota priemonė yra sutikimas dėl 3,164 mln. PLN (0,81 mln. EUR) skolos sumos sumokėjimo dalimis Socialinio draudimo valdybai (toliau vadinama „ZUS“). Pasak Lenkijos, pagalbos suma siekia 147 322 PLN (37 874 EUR). Dar prieš priimant sprendimą pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą, Lenkija informavo Komisiją, jog toji sutartis buvo anuliuota, kadangi „Chemobudowa Kraków“ neįgyvendino jai nurodytų sąlygų. Komisija išreiškė abejones, ar gavėja įvykdė aukščiau nurodytą pareigą bei ar galimas prievolės priverstinio įgyvendinimo nebuvimas nėra papildoma valstybės pagalbos priemonė.

| (10) | Antroji panaudota priemonė, Lenkijai įstojus į ES, buvo 2004 m. gegužės 20 d. priimtas Mažosios Lenkijos iždo institucijos viršininko sprendimas dėl 280 000 PLN (71 979 EUR) skolos mokėjimo išdėstymo dalimis. |
| --- | --- |

(10)

Antroji panaudota priemonė, Lenkijai įstojus į ES, buvo 2004 m. gegužės 20 d. priimtas Mažosios Lenkijos iždo institucijos viršininko sprendimas dėl 280 000 PLN (71 979 EUR) skolos mokėjimo išdėstymo dalimis.

3.   Priežastys procedūrai pradėti

| (11) | Komisija siekė išsiaiškinti, ar aštuoniolika aukščiau paminėtų priemonių yra valstybės pagalba, kadangi, norint įvertinti po įstojimo į ES panaudotų priemonių suderinamumą, turi būti atsižvelgta į visas pagalbos priemones panaudotas restruktūrizavimo metu, ypač – siekiant įvertinti, ar pagalba buvo apribota iki būtinojo minimumo. Be to, dvi iš aštuoniolikos priemonių buvo panaudotos Lenkijai įstojus į ES. Komisija išnagrinėjo aptartą pagalbą atsižvelgdama į 2004 m. Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti. |
| --- | --- |

(11)

Komisija siekė išsiaiškinti, ar aštuoniolika aukščiau paminėtų priemonių yra valstybės pagalba, kadangi, norint įvertinti po įstojimo į ES panaudotų priemonių suderinamumą, turi būti atsižvelgta į visas pagalbos priemones panaudotas restruktūrizavimo metu, ypač – siekiant įvertinti, ar pagalba buvo apribota iki būtinojo minimumo. Be to, dvi iš aštuoniolikos priemonių buvo panaudotos Lenkijai įstojus į ES. Komisija išnagrinėjo aptartą pagalbą atsižvelgdama į 2004 m. Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti.

| (12) | Komisija priėmė sprendimą pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą, kadangi turėjo abejonių, ar buvo įvykdytos visos sąlygos, leidžiančios patvirtinti pagalbą restruktūrizavimo procedūrai, tiksliau, ar:






  — | restruktūrizavimo planas buvo nukreiptas grąžinti gavėjai ilgalaikį mokumą, įvertinus, jog restruktūrizavimo procedūra visų pirma buvo susijusi su finansiniu restruktūrizavimu; |
| --- | --- | --- |

(12)

Komisija priėmė sprendimą pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą, kadangi turėjo abejonių, ar buvo įvykdytos visos sąlygos, leidžiančios patvirtinti pagalbą restruktūrizavimo procedūrai, tiksliau, ar:

—

restruktūrizavimo planas buvo nukreiptas grąžinti gavėjai ilgalaikį mokumą, įvertinus, jog restruktūrizavimo procedūra visų pirma buvo susijusi su finansiniu restruktūrizavimu;

| — | asmeninis gavėjos indėlis padengiant restruktūrizavimo sąnaudas buvo didelis, kadangi Komisija neturėjo pakankamos informacijos apie jo šaltinius; |
| --- | --- |

—

asmeninis gavėjos indėlis padengiant restruktūrizavimo sąnaudas buvo didelis, kadangi Komisija neturėjo pakankamos informacijos apie jo šaltinius;

| — | bendrovė atitiko sąlygas restruktūrizavimo pagalbai gauti, turint omenyje, kad 2004 m. gavėjai pavyko gauti 5,4 mln. PLN (1,388 mln. EUR) pelną iš verslo veiklos. |
| --- | --- |

—

bendrovė atitiko sąlygas restruktūrizavimo pagalbai gauti, turint omenyje, kad 2004 m. gavėjai pavyko gauti 5,4 mln. PLN (1,388 mln. EUR) pelną iš verslo veiklos.

III.   LENKIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ PASTABOS

| (13) | Lenkijos valdžios institucijos 2006 m. sausio 25 d. raštu informavo Komisiją, kad jos atsiėmė pranešimą apie 7 punkte nurodytų pagalbos priemonių taikymą. |
| --- | --- |

(13)

Lenkijos valdžios institucijos 2006 m. sausio 25 d. raštu informavo Komisiją, kad jos atsiėmė pranešimą apie 7 punkte nurodytų pagalbos priemonių taikymą.

| (14) | Apsvarsčiusi dvi pagalbos priemones, kurios buvo pritaikytos be Komisijos sutikimo Lenkijai įstojus į ES, Lenkija konstatavo, kas nurodyta žemiau. |
| --- | --- |

(14)

Apsvarsčiusi dvi pagalbos priemones, kurios buvo pritaikytos be Komisijos sutikimo Lenkijai įstojus į ES, Lenkija konstatavo, kas nurodyta žemiau.

| (15) | Dėl pirmosios pagalbos priemonės, pritaikytos Lenkijai įstojus į ES, o būtent – 2004 m. gegužės 12 d., nurodytos 9 punkte, Lenkija informavo, jog sutartis buvo anuliuota, kadangi „Chemobudowa Kraków“ neįvykdė sutarties sąlygų. Be to, bendrovė sumokėjo visus įsiskolinimus kartu su palūkanomis. |
| --- | --- |

(15)

Dėl pirmosios pagalbos priemonės, pritaikytos Lenkijai įstojus į ES, o būtent – 2004 m. gegužės 12 d., nurodytos 9 punkte, Lenkija informavo, jog sutartis buvo anuliuota, kadangi „Chemobudowa Kraków“ neįvykdė sutarties sąlygų. Be to, bendrovė sumokėjo visus įsiskolinimus kartu su palūkanomis.

| (16) | Dėl antrosios pagalbos priemonės, pritaikytos Lenkijai įstojus į ES, o būtent – 2004 m. gegužės 20 d., nurodytos 10 punkte, Lenkija tvirtino, kad ji atitiko rinkos ekonomikos principais besivadovaujančio privataus kreditoriaus testo kriterijus ir papildomai pareiškė, kad tuo atveju, jei Komisija nesutiktų su tokiu vertinimu, ši priemonė yra traktuotina kaip de minimis pagalba. Lenkijos valdžios institucijos pažymi, jog gavėjos gautos pagalbos suma per atitinkamą trejų metų laikotarpį, įskaičiuojant 10 punkte nurodytą pagalbos priemonę, neviršija 100 000 EUR ribinio dydžio ir todėl yra de minimis pagalba. |
| --- | --- |

(16)

Dėl antrosios pagalbos priemonės, pritaikytos Lenkijai įstojus į ES, o būtent – 2004 m. gegužės 20 d., nurodytos 10 punkte, Lenkija tvirtino, kad ji atitiko rinkos ekonomikos principais besivadovaujančio privataus kreditoriaus testo kriterijus ir papildomai pareiškė, kad tuo atveju, jei Komisija nesutiktų su tokiu vertinimu, ši priemonė yra traktuotina kaip de minimis pagalba. Lenkijos valdžios institucijos pažymi, jog gavėjos gautos pagalbos suma per atitinkamą trejų metų laikotarpį, įskaičiuojant 10 punkte nurodytą pagalbos priemonę, neviršija 100 000 EUR ribinio dydžio ir todėl yra de minimis pagalba.

IV.   PAGALBOS VERTINIMAS

| (17) | Lenkija atsiėmė pranešimą dėl dviejų valstybės pagalbos priemonių, nurodytų 7 punkte. Tačiau Komisija, norėdama užbaigti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą, privalo įvertinti dvi 9 ir 10 punktuose nurodytas priemones, apie kurias nebuvo pranešta. |
| --- | --- |

(17)

Lenkija atsiėmė pranešimą dėl dviejų valstybės pagalbos priemonių, nurodytų 7 punkte. Tačiau Komisija, norėdama užbaigti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą, privalo įvertinti dvi 9 ir 10 punktuose nurodytas priemones, apie kurias nebuvo pranešta.

| (18) | Kalbant apie 9 punkte aprašytą priemonę, Lenkija patvirtino, jog ZUS nesuteikė jokios valstybės pagalbos, Lenkijai įstojus į ES. Komisija konstatuoja, jog kadangi ši priemonė buvo anuliuota ir nebuvo įgyvendinta, bei atsižvelgiant į faktą, kad visi įsiskolinimai ZUS buvo sumokėti kartu su palūkanomis, ši priemonė nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(18)

Kalbant apie 9 punkte aprašytą priemonę, Lenkija patvirtino, jog ZUS nesuteikė jokios valstybės pagalbos, Lenkijai įstojus į ES. Komisija konstatuoja, jog kadangi ši priemonė buvo anuliuota ir nebuvo įgyvendinta, bei atsižvelgiant į faktą, kad visi įsiskolinimai ZUS buvo sumokėti kartu su palūkanomis, ši priemonė nėra valstybės pagalba.

| (19) | Vertinant 10 punkte nurodytą priemonę, remdamasi turima informacija, Komisija konstatuoja, jog ši priemonė nėra valstybės pagalba, kaip tai suprantama pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, kadangi Lenkijos valdžios institucijos patvirtina, jog pagalbos de minimis ribinis dydis nebuvo viršytas. |
| --- | --- |

(19)

Vertinant 10 punkte nurodytą priemonę, remdamasi turima informacija, Komisija konstatuoja, jog ši priemonė nėra valstybės pagalba, kaip tai suprantama pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, kadangi Lenkijos valdžios institucijos patvirtina, jog pagalbos de minimis ribinis dydis nebuvo viršytas.

V.   IŠVADA

| (20) | Komisija pastebi, kad pagal Tarybos sprendimo Nr. 659/99 (3) 8 straipsnį suinteresuotos valstybės narės gali atitinkamu laiku atsiimti pranešimus, prieš Komisijai priimant sprendimą teikti pagalbą. Tuo atveju, jei Komisija jau pradėjo oficialią tyrimo procedūrą, Komisija šią procedūrą nutraukia. |
| --- | --- |

(20)

Komisija pastebi, kad pagal Tarybos sprendimo Nr. 659/99 (3) 8 straipsnį suinteresuotos valstybės narės gali atitinkamu laiku atsiimti pranešimus, prieš Komisijai priimant sprendimą teikti pagalbą. Tuo atveju, jei Komisija jau pradėjo oficialią tyrimo procedūrą, Komisija šią procedūrą nutraukia.

| (21) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija priėmė sprendimą nutraukti oficialią tyrimo procedūrą pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį dėl pagalbos, apie kurią buvo pranešta, kadangi Lenkija atsiėmė savo pranešimą. |
| --- | --- |

(21)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija priėmė sprendimą nutraukti oficialią tyrimo procedūrą pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį dėl pagalbos, apie kurią buvo pranešta, kadangi Lenkija atsiėmė savo pranešimą.

| (22) | Dėl dviejų priemonių, apie kurias nebuvo pranešta, Komisija nusprendė, jog jos nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(22)

Dėl dviejų priemonių, apie kurias nebuvo pranešta, Komisija nusprendė, jog jos nėra valstybės pagalba.

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Pagalbos priemonės, kurias Lenkija ketino taikyti bendrovei „Chemobudowa Kraków“ ir kurių vertė lygi 10 693 000 PLN, buvo atšauktos, Komisijai pradėjus oficialią tyrimo procedūrą. Nebeliko pagrindo šioms priemonėms taikyti oficialią tyrimo procedūrą.

2 straipsnis

2004 m. gegužės 12 d. pritaikyta priemonė vėliau buvo anuliuota pagalbą suteikusios institucijos. Oficiali šios priemonės tyrimo procedūra taip pat neteko pagrindo. Apsvarsčiusi 2004 m. gegužės 20 d. pritaikytą priemonę, Komisija nusprendė, jog tai nėra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Lenkijai.

Priimta Briuselyje, 26 rugsėjo 2006.

Komisijos vardu

Neelie KROES

Komisijos narė

---

(1)  OL C 150, 2006 6 28, p. 51.

1

(2)  Žr. 1 išnašą.

2

(3)  OL L 83, 1999.3.27, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

3

---

| 28.12.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 383/70 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 383/70

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2006 m. spalio 12 d.

dėl Jungtinės Karalystės telekomunikacijų infrastruktūros nevietinio turto apmokestinimo (c4/2005 (ex NN 57/2004, ex CP 26/2004))

(pranešta dokumentu Nr. C(2006)4378)

(Tik tekstas anglų kalba yra autentiškas)

(Tekstas svarbus EEE)

(2006/951/EY)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal pirmiau minėtas nuostatas (1)

ir atsižvelgdama į jų pastabas, kadangi:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | 2004 m. vasario 17 d. Komisija užregistravo Jungtinės Karalystės (JK) telekomunikacijų operatoriaus „Vtesse Networks Ltd“ (toliau – „Vtesse“) apeliacinį skundą dėl tariamai lengvatinės apmokestinimo tvarkos taikymo Jungtinėje Karalystėje veikiančiam telekomunikacijų operatoriui „BT plc“ (toliau – „BT“). |
| --- | --- |

(1)

2004 m. vasario 17 d. Komisija užregistravo Jungtinės Karalystės (JK) telekomunikacijų operatoriaus „Vtesse Networks Ltd“ (toliau – „Vtesse“) apeliacinį skundą dėl tariamai lengvatinės apmokestinimo tvarkos taikymo Jungtinėje Karalystėje veikiančiam telekomunikacijų operatoriui „BT plc“ (toliau – „BT“).

| (2) | Komisija 2005 m. sausio 19 d. laiške pranešė JK valdžios institucijoms apie savo sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą, apibrėžtą EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje, dėl ginčytinos priemonės (toliau – sprendimas pradėti procedūrą). Komisijos sprendimas pradėti procedūrą 2005 m. kovo 12 d. buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl šios priemonės. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2005 m. sausio 19 d. laiške pranešė JK valdžios institucijoms apie savo sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą, apibrėžtą EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje, dėl ginčytinos priemonės (toliau – sprendimas pradėti procedūrą). Komisijos sprendimas pradėti procedūrą 2005 m. kovo 12 d. buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl šios priemonės.

| (3) | Pratęsus nustatytą terminą, JK valdžios institucijos 2005 m. balandžio 4 d. laiške atsakė į prašymą pateikti pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą. |
| --- | --- |

(3)

Pratęsus nustatytą terminą, JK valdžios institucijos 2005 m. balandžio 4 d. laiške atsakė į prašymą pateikti pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą.

| (4) | Komisija pastabas gavo iš šių suinteresuotųjų šalių:






  — | „AboveNet“, gauta 2005 m. balandžio 29 d. laiške, |
| --- | --- | --- |

(4)

Komisija pastabas gavo iš šių suinteresuotųjų šalių:

—

„AboveNet“, gauta 2005 m. balandžio 29 d. laiške,

| — | „Altnet Task Force“, gauta 2005 m. gegužės 2 d. laiške, |
| --- | --- |

—

„Altnet Task Force“, gauta 2005 m. gegužės 2 d. laiške,

| — | „Broadband Stakeholders Group“, gauta 2005 m. gegužės 13 d. laiške, |
| --- | --- |

—

„Broadband Stakeholders Group“, gauta 2005 m. gegužės 13 d. laiške,

| — | „BT“, gauta 2005 m. gegužės 18 d. laiške, |
| --- | --- |

—

„BT“, gauta 2005 m. gegužės 18 d. laiške,

| — | „Cable and Wireless“, gauta 2005 m. birželio 29 d. laiške, |
| --- | --- |

—

„Cable and Wireless“, gauta 2005 m. birželio 29 d. laiške,

| — | „Communications Management Association“, gauta 2005 m. kovo 30 d. laiške, |
| --- | --- |

—

„Communications Management Association“, gauta 2005 m. kovo 30 d. laiške,

| — | „Easynet Group“, gauta 2005 m. gegužės 3 d. laiške, |
| --- | --- |

—

„Easynet Group“, gauta 2005 m. gegužės 3 d. laiške,

| — | „Gamma Telecom“, gauta 2005 m. gruodžio 1 d. laiške, |
| --- | --- |

—

„Gamma Telecom“, gauta 2005 m. gruodžio 1 d. laiške,

| — | „Geo“, gauta 2005 m. gegužės 6 d. laiške, |
| --- | --- |

—

„Geo“, gauta 2005 m. gegužės 6 d. laiške,

| — | „Global Crossing“, gauta 2005 m. gegužės 6 d. laiške, |
| --- | --- |

—

„Global Crossing“, gauta 2005 m. gegužės 6 d. laiške,

| — | „GVA Grimley“, gauta 2005 m. balandžio 27 d. laiške, |
| --- | --- |

—

„GVA Grimley“, gauta 2005 m. balandžio 27 d. laiške,

| — | „Kingston Communications Plc“, gauta 2005 m. balandžio 29 d. laiške, |
| --- | --- |

—

„Kingston Communications Plc“, gauta 2005 m. balandžio 29 d. laiške,

| — | „NTL Group Ltd.“, gauta 2005 m. balandžio 29 d. laiške, |
| --- | --- |

—

„NTL Group Ltd.“, gauta 2005 m. balandžio 29 d. laiške,

| — | „Telewest“, gauta 2005 m. balandžio 28 d. laiške, |
| --- | --- |

—

„Telewest“, gauta 2005 m. balandžio 28 d. laiške,

| — | „Thus“, gauta 2005 m. gegužės 4 d. laiške, |
| --- | --- |

—

„Thus“, gauta 2005 m. gegužės 4 d. laiške,

| — | „UKCTA“, gauta 2005 m. balandžio 25 d. laiške, |
| --- | --- |

—

„UKCTA“, gauta 2005 m. balandžio 25 d. laiške,

| — | „Vanco Ltd“, gauta 2005 m. balandžio 19 d. laiške, |
| --- | --- |

—

„Vanco Ltd“, gauta 2005 m. balandžio 19 d. laiške,

| — | „Viatel“, gauta 2005 m. liepos 6 d. laiške, |
| --- | --- |

—

„Viatel“, gauta 2005 m. liepos 6 d. laiške,

| — | „Vtesse“, kuri pastabas ir daugiau informacijos pateikė šių datų laiškuose arba elektroniniu paštu: 2005 m. sausio 28 d., 2005 m. vasario 4 d., 2005 m. vasario 16 d., 2005 m. vasario 22 d., 2005 m. kovo 15 d., 2005 m. kovo 29 d., 2005 m. balandžio 28 d., 2005 m. liepos 28 d., 2005 m. rugpjūčio 17 d., 2005 m. rugsėjo 2 d., 2005 m. lapkričio 4 d., 2005 m. lapkričio 23 d., 2005 m. lapkričio 30 d., 2005 m. gruodžio 1 d., 2006 m. sausio 11 d., 2006 m. sausio 19 d., 2006 m. kovo 16 d. ir 20 d., 2006 m. liepos 8 d. |
| --- | --- |

—

„Vtesse“, kuri pastabas ir daugiau informacijos pateikė šių datų laiškuose arba elektroniniu paštu: 2005 m. sausio 28 d., 2005 m. vasario 4 d., 2005 m. vasario 16 d., 2005 m. vasario 22 d., 2005 m. kovo 15 d., 2005 m. kovo 29 d., 2005 m. balandžio 28 d., 2005 m. liepos 28 d., 2005 m. rugpjūčio 17 d., 2005 m. rugsėjo 2 d., 2005 m. lapkričio 4 d., 2005 m. lapkričio 23 d., 2005 m. lapkričio 30 d., 2005 m. gruodžio 1 d., 2006 m. sausio 11 d., 2006 m. sausio 19 d., 2006 m. kovo 16 d. ir 20 d., 2006 m. liepos 8 d.

| — | Anoniminis laiškas, gautas 2005 vasario 1 d. |
| --- | --- |

—

Anoniminis laiškas, gautas 2005 vasario 1 d.

| (5) | Komisija 2005 m. birželio 20 d. ir 2005 m. rugpjūčio 4 d. ir 9 d. laiškuose persiuntė šias pastabas JK valdžios institucijoms, kad jos galėtų pateikti savo pastabas dėl šių pastabų. JK valdžios institucijos savo pastabas pateikė 2005 m. spalio 10 d. ir 2005 m. lapkričio 22 d. laiškuose. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2005 m. birželio 20 d. ir 2005 m. rugpjūčio 4 d. ir 9 d. laiškuose persiuntė šias pastabas JK valdžios institucijoms, kad jos galėtų pateikti savo pastabas dėl šių pastabų. JK valdžios institucijos savo pastabas pateikė 2005 m. spalio 10 d. ir 2005 m. lapkričio 22 d. laiškuose.

| (6) | Komisija 2005 m. liepos 26 d. laiške paprašė JK nepriklausomos telekomunikacijų sektoriaus priežiūros institucijos OFCOM pateikti savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą. OFCOM atsakymą pateikė 2005 m. rugsėjo 21 d. laiške. OFCOM daugiau informacijos pateikė 2005 m. gruodžio 7 d., 2006 m. sausio 6 d. ir 2006 m. kovo 21 d. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2005 m. liepos 26 d. laiške paprašė JK nepriklausomos telekomunikacijų sektoriaus priežiūros institucijos OFCOM pateikti savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą. OFCOM atsakymą pateikė 2005 m. rugsėjo 21 d. laiške. OFCOM daugiau informacijos pateikė 2005 m. gruodžio 7 d., 2006 m. sausio 6 d. ir 2006 m. kovo 21 d.

| (7) | 2005 m. liepos 14 d. ir 2005 m. spalio 4 d. įvyko du susitikimai su „BT“ atstovais, kurie daugiau informacijos pateikė 2005 m. lapkričio 23 d. ir 2006 m. kovo 23 d. |
| --- | --- |

(7)

2005 m. liepos 14 d. ir 2005 m. spalio 4 d. įvyko du susitikimai su „BT“ atstovais, kurie daugiau informacijos pateikė 2005 m. lapkričio 23 d. ir 2006 m. kovo 23 d.

| (8) | 2005 m. kovo 16 d., 2005 m. rugsėjo 9 d. ir 2006 m. liepos 4 d. įvyko trys susitikimai su JK valdžios institucijų atstovais. |
| --- | --- |

(8)

2005 m. kovo 16 d., 2005 m. rugsėjo 9 d. ir 2006 m. liepos 4 d. įvyko trys susitikimai su JK valdžios institucijų atstovais.

| (9) | Komisija 2005 m. rugsėjo 26 d. laiške paprašė daugiau informacijos iš JK valdžios institucijų, kurios atsakymą pateikė 2005 m. lapkričio 18 d. laiške. Daugiau informacijos jos taip pat pateikė 2005 m. lapkričio 23 d., 2006 m. sausio 23 d., 2006 m. vasario 21 d., 2006 m. kovo 13 d., 2006 m. kovo 21 d., 2006 m. kovo 27 d., 2006 m. balandžio 20 d., 2006 m. gegužės 2 d., 2006 m. liepos 4 d. ir 2006 m. liepos 20 d. |
| --- | --- |

(9)

Komisija 2005 m. rugsėjo 26 d. laiške paprašė daugiau informacijos iš JK valdžios institucijų, kurios atsakymą pateikė 2005 m. lapkričio 18 d. laiške. Daugiau informacijos jos taip pat pateikė 2005 m. lapkričio 23 d., 2006 m. sausio 23 d., 2006 m. vasario 21 d., 2006 m. kovo 13 d., 2006 m. kovo 21 d., 2006 m. kovo 27 d., 2006 m. balandžio 20 d., 2006 m. gegužės 2 d., 2006 m. liepos 4 d. ir 2006 m. liepos 20 d.

| (10) | 2005 m. lapkričio 23 d. įvyko susitikimas su pareiškėjos „Vtesse“ atstovais. |
| --- | --- |

(10)

2005 m. lapkričio 23 d. įvyko susitikimas su pareiškėjos „Vtesse“ atstovais.

II.   IŠSAMUS PRIEMONĖS APRAŠYMAS

A.   Priemonės aprašymas

| (11) | JK komercinio naudojimo nekilnojamojo turto mokestis – tai nevietiniam turtui taikomas turto mokestis. Jo tikslas – padėti vietos valdžios institucijoms padengti jų teikiamų paslaugų sąnaudas. Pagrindinis nevietinio turto apmokestinimą reglamentuojantis įstatymas Anglijoje ir Velse yra 1998 m. Vietos valdžios finansų įstatymas (toliau – 1988 m. VVFĮ). Šios sistemos įgyvendinimą išsamiau reglamentuoja įstatymų nustatytos priemonės ir precedentų teisė. |
| --- | --- |

(11)

JK komercinio naudojimo nekilnojamojo turto mokestis – tai nevietiniam turtui taikomas turto mokestis. Jo tikslas – padėti vietos valdžios institucijoms padengti jų teikiamų paslaugų sąnaudas. Pagrindinis nevietinio turto apmokestinimą reglamentuojantis įstatymas Anglijoje ir Velse yra 1998 m. Vietos valdžios finansų įstatymas (toliau – 1988 m. VVFĮ). Šios sistemos įgyvendinimą išsamiau reglamentuoja įstatymų nustatytos priemonės ir precedentų teisė.

| (12) | Apmokestinimo tikslu vertinamas turto vienetas vadinamas „apmokestinamuoju paveldimu turtu“, jam yra priskiriama žemė, pastatai, apmokestinama įranga ir mašinos. Atsakomybė už mokesčius tenka asmeniui, kuris naudoja apmokestinamąjį paveldimą turtą, t. y. „pagrindiniam turto naudotojui“, kuris pagal precedentų teisę yra tikras, vienintelis ir nuolatinis paveldimo turto, duodančio jam komercinę naudą, naudotojas. |
| --- | --- |

(12)

Apmokestinimo tikslu vertinamas turto vienetas vadinamas „apmokestinamuoju paveldimu turtu“, jam yra priskiriama žemė, pastatai, apmokestinama įranga ir mašinos. Atsakomybė už mokesčius tenka asmeniui, kuris naudoja apmokestinamąjį paveldimą turtą, t. y. „pagrindiniam turto naudotojui“, kuris pagal precedentų teisę yra tikras, vienintelis ir nuolatinis paveldimo turto, duodančio jam komercinę naudą, naudotojas.

| (13) | Mokesčio normą, kuri vienodai taikoma visam komerciniam turtui, kasmet nustato valstybės sekretorius, ji vienodai taikoma visiems operatoriams. 2004–2005 biudžetiniais metais Anglijoje buvo nustatyta 45,6 % mokesčio norma, Velse – 45,2 % mokesčio norma. Šio mokesčio bazė, vadinamoji mokestinė vertė, – tai spėjama metinė nuomos mokesčio suma, už kurią tam tikrą vertinimo dieną paveldimas turtas gali būti rinkos sandoriu pagrįstai išnuomotas nuo metų pradžios iki pabaigos. Visas oficialus šio termino apibrėžimas yra pateiktas 1998 m. VVFĮ 6 priede (3). |
| --- | --- |

(13)

Mokesčio normą, kuri vienodai taikoma visam komerciniam turtui, kasmet nustato valstybės sekretorius, ji vienodai taikoma visiems operatoriams. 2004–2005 biudžetiniais metais Anglijoje buvo nustatyta 45,6 % mokesčio norma, Velse – 45,2 % mokesčio norma. Šio mokesčio bazė, vadinamoji mokestinė vertė, – tai spėjama metinė nuomos mokesčio suma, už kurią tam tikrą vertinimo dieną paveldimas turtas gali būti rinkos sandoriu pagrįstai išnuomotas nuo metų pradžios iki pabaigos. Visas oficialus šio termino apibrėžimas yra pateiktas 1998 m. VVFĮ 6 priede (3).

| (14) | Šį spėjamą metinį nuomos mokestį nustato vykdomoji centrinės valdžios vidaus mokesčių įstaiga – Vertinimo tarnybos įstaiga (toliau – VTĮ). Naujas vertės nustatymas atliekamas kas penkerius metus. 1995–2000 m. mokestinė vertė – tai spėjamas metinis turto nuomos mokestis, jei jis turimas rinkoje 1993 m. balandžio 1 d., kuris vadinamas „pirmesniu vertinimo terminu“. 2000–2005 m. pirmesnis vertinimo terminas buvo 1998 m. balandžio 1 d., o vėlesnio 2005–2010 m. laikotarpio – 2003 m. balandžio 1 d. Laikotarpiu tarp pirmesnio vertinimo termino ir įvertinimo įsigaliojimo termino suteikia VTĮ galimybę atlikti vertinimą, pagrįstą faktiniais duomenimis, turimais pirmesnio vertinimo termino metu. |
| --- | --- |

(14)

Šį spėjamą metinį nuomos mokestį nustato vykdomoji centrinės valdžios vidaus mokesčių įstaiga – Vertinimo tarnybos įstaiga (toliau – VTĮ). Naujas vertės nustatymas atliekamas kas penkerius metus. 1995–2000 m. mokestinė vertė – tai spėjamas metinis turto nuomos mokestis, jei jis turimas rinkoje 1993 m. balandžio 1 d., kuris vadinamas „pirmesniu vertinimo terminu“. 2000–2005 m. pirmesnis vertinimo terminas buvo 1998 m. balandžio 1 d., o vėlesnio 2005–2010 m. laikotarpio – 2003 m. balandžio 1 d. Laikotarpiu tarp pirmesnio vertinimo termino ir įvertinimo įsigaliojimo termino suteikia VTĮ galimybę atlikti vertinimą, pagrįstą faktiniais duomenimis, turimais pirmesnio vertinimo termino metu.

| (15) | Nustatydama paveldimo turto „mokestinę vertę“, t. y. spėjamą metinį nuomos mokestį, VTĮ gali rinktis iš keturių metodų, nustatytų sprendime pradėti procedūrą tokia pirmumo tvarka:






  a) | Jei yra tiesioginių ir faktinių duomenų apie turto nuomos mokestį, taikomas nuomos mokesčio metodas. |
| --- | --- | --- |

(15)

Nustatydama paveldimo turto „mokestinę vertę“, t. y. spėjamą metinį nuomos mokestį, VTĮ gali rinktis iš keturių metodų, nustatytų sprendime pradėti procedūrą tokia pirmumo tvarka:

a)

Jei yra tiesioginių ir faktinių duomenų apie turto nuomos mokestį, taikomas nuomos mokesčio metodas.

| b) | Jei tiesioginių nuomos mokesčio duomenų nėra, galima lyginti kito palyginamo turto nuomos mokesčio duomenis. Tai yra registro lygio metodas. Kad būtų patogiau, nuomos mokesčio metodas ir registro lygio metodas, kurie abu yra pagrįsti duomenimis apie rinkos nuomos mokesčius, šiame sprendime vadinami „nuomos mokesčio metodu“. |
| --- | --- |

b)

Jei tiesioginių nuomos mokesčio duomenų nėra, galima lyginti kito palyginamo turto nuomos mokesčio duomenis. Tai yra registro lygio metodas. Kad būtų patogiau, nuomos mokesčio metodas ir registro lygio metodas, kurie abu yra pagrįsti duomenimis apie rinkos nuomos mokesčius, šiame sprendime vadinami „nuomos mokesčio metodu“.

| c) | Pajamų ir sąnaudų metodas taikomas turtui, paprastai komunalinių paslaugų įmonių turtui, kuris retai nuomojamas arba kurį sunku atkartoti. Vertinant komercinės įmonės pelningumą, įskaitant turto nuomą, toks metodas yra skirtas tariamam procesui, kurio dalyviu gali būti spėjamas nuomininkas, atkartoti. Jis apskaičiuoja savo būsimas pajamas, iš kurių atskaičiuoja būsimas sąnaudas. Iš gautos sumos jis atskaičiuoja deramą pelną, o likusi dalis – tai didžiausia nuomos mokesčio suma, kurią jis gali mokėti. |
| --- | --- |

c)

Pajamų ir sąnaudų metodas taikomas turtui, paprastai komunalinių paslaugų įmonių turtui, kuris retai nuomojamas arba kurį sunku atkartoti. Vertinant komercinės įmonės pelningumą, įskaitant turto nuomą, toks metodas yra skirtas tariamam procesui, kurio dalyviu gali būti spėjamas nuomininkas, atkartoti. Jis apskaičiuoja savo būsimas pajamas, iš kurių atskaičiuoja būsimas sąnaudas. Iš gautos sumos jis atskaičiuoja deramą pelną, o likusi dalis – tai didžiausia nuomos mokesčio suma, kurią jis gali mokėti.

| d) | Užsakovo bazinis metodas yra pagrįstas komercinio naudojimo nekilnojamojo turto atkuriamąja verte – spėjamas nuomininkas nesutiktų už paveldimą turtą mokėti didesnio metinio nuomos mokesčio, nei suma, kurią jis sumokėtų pagrindinės sumos, reikalingos panašiam paveldimam turtui įsigyti, metinėms palūkanoms padengti. Šis metodas paprastai taikomas paveldimam turtui, kuris nenuomojamas arba neduoda pelno (pvz., ligoninės). |
| --- | --- |

d)

Užsakovo bazinis metodas yra pagrįstas komercinio naudojimo nekilnojamojo turto atkuriamąja verte – spėjamas nuomininkas nesutiktų už paveldimą turtą mokėti didesnio metinio nuomos mokesčio, nei suma, kurią jis sumokėtų pagrindinės sumos, reikalingos panašiam paveldimam turtui įsigyti, metinėms palūkanoms padengti. Šis metodas paprastai taikomas paveldimam turtui, kuris nenuomojamas arba neduoda pelno (pvz., ligoninės).

| (16) | Komercinio naudojimo nekilnojamojo turto mokesčiai telekomunikacijų infrastruktūrai nustatomi taip pat, kaip ir kitam nevietiniam turtui. 2000 m. Mokesčių normos (įrangai ir mašinoms) nustatymo taisyklėse (Anglija) (4) nustatyta, kad už telekomunikacijų infrastruktūrą apmokestinama įranga ir mašinos – tai „kabeliai, skaidulos, laidai, laidininkai ar tokių įrenginių sistema [...], naudojami veiklai, susijusiai su ryšio signalų perdavimu, arba yra skirti tokiai veiklai“. |
| --- | --- |

(16)

Komercinio naudojimo nekilnojamojo turto mokesčiai telekomunikacijų infrastruktūrai nustatomi taip pat, kaip ir kitam nevietiniam turtui. 2000 m. Mokesčių normos (įrangai ir mašinoms) nustatymo taisyklėse (Anglija) (4) nustatyta, kad už telekomunikacijų infrastruktūrą apmokestinama įranga ir mašinos – tai „kabeliai, skaidulos, laidai, laidininkai ar tokių įrenginių sistema [...], naudojami veiklai, susijusiai su ryšio signalų perdavimu, arba yra skirti tokiai veiklai“.

| (17) | Komercinio naudojimo nekilnojamojo turto mokestis telekomunikacijų turtui taikomas nuo 1855 m. 1984 m. privatizavus „BT“, šis mokestis buvo įvestas ir šios įmonės infrastruktūrai, taip pat įmonei „Mercury Communications“, kuri XX a. 9-ajame dešimtmetyje, kai gyvavo dviejų įmonių monopolija, buvo vienintelė „BT“ konkurentė. Pradžioje, 1990–1995 m. laikotarpiu, mokesčio dydis buvo nustatomas taikant numatytą „standartinę formulę“. Kai nuo 1992 m. telekomunikacijų sektoriuje buvo laipsniškai kuriamos konkurencijos sąlygos, mokestis buvo nustatytas visai telekomunikacijų infrastruktūrai. |
| --- | --- |

(17)

Komercinio naudojimo nekilnojamojo turto mokestis telekomunikacijų turtui taikomas nuo 1855 m. 1984 m. privatizavus „BT“, šis mokestis buvo įvestas ir šios įmonės infrastruktūrai, taip pat įmonei „Mercury Communications“, kuri XX a. 9-ajame dešimtmetyje, kai gyvavo dviejų įmonių monopolija, buvo vienintelė „BT“ konkurentė. Pradžioje, 1990–1995 m. laikotarpiu, mokesčio dydis buvo nustatomas taikant numatytą „standartinę formulę“. Kai nuo 1992 m. telekomunikacijų sektoriuje buvo laipsniškai kuriamos konkurencijos sąlygos, mokestis buvo nustatytas visai telekomunikacijų infrastruktūrai.

| (18) | 1995–2000 m. laikotarpiu VTĮ įmonei „BT“ taikė pajamų ir sąnaudų metodą. Šis įvertinimas buvo pakoreguotas remiantis pasiektu susitarimu su „BT“, kuri pagal užsakovo bazinį metodą parengė savo vertinimo metodą ir Londono centriniame vertinimo teisme, o vėliau – Žemės teisme pateikė apeliacinį skundą dėl pradinio įvertinimo. 2000 m. „BT“ ir VTĮ pasiekė susitarimą, pagal kurį biudžetiniais 1995–1996 m. Anglijoje nustatyta mokestinė „BT“ tinklo turto vertė sudarė 445 mln. GBP, Velse – 25 mln. GBP. Pagal 43,2 % koeficientą minėtais biudžetiniais metais „BT“ mokėtini mokesčiai siekė 203 mln. GBP, arba 2 % atitinkamų įmonės metinių pajamų. |
| --- | --- |

(18)

1995–2000 m. laikotarpiu VTĮ įmonei „BT“ taikė pajamų ir sąnaudų metodą. Šis įvertinimas buvo pakoreguotas remiantis pasiektu susitarimu su „BT“, kuri pagal užsakovo bazinį metodą parengė savo vertinimo metodą ir Londono centriniame vertinimo teisme, o vėliau – Žemės teisme pateikė apeliacinį skundą dėl pradinio įvertinimo. 2000 m. „BT“ ir VTĮ pasiekė susitarimą, pagal kurį biudžetiniais 1995–1996 m. Anglijoje nustatyta mokestinė „BT“ tinklo turto vertė sudarė 445 mln. GBP, Velse – 25 mln. GBP. Pagal 43,2 % koeficientą minėtais biudžetiniais metais „BT“ mokėtini mokesčiai siekė 203 mln. GBP, arba 2 % atitinkamų įmonės metinių pajamų.

| (19) | VTĮ nustatė, kad 2000–2005 m. laikotarpiu „BT“ turto vertė Anglijoje – 467 mln. GBP, Velse – 26 mln. GBP. Šis įvertinimas buvo atliktas pagal pajamų ir sąnaudų metodą ir remiantis principais bei vertėmis, dėl kurių buvo susitarta tuo pačiu metu, kai buvo parengtas 1995 m. registras. 2005–2010 m. laikotarpiu VTĮ „BT“ tinklui vėl taikė pajamų ir sąnaudų metodą. |
| --- | --- |

(19)

VTĮ nustatė, kad 2000–2005 m. laikotarpiu „BT“ turto vertė Anglijoje – 467 mln. GBP, Velse – 26 mln. GBP. Šis įvertinimas buvo atliktas pagal pajamų ir sąnaudų metodą ir remiantis principais bei vertėmis, dėl kurių buvo susitarta tuo pačiu metu, kai buvo parengtas 1995 m. registras. 2005–2010 m. laikotarpiu VTĮ „BT“ tinklui vėl taikė pajamų ir sąnaudų metodą.

| (20) | Iš esmės nauja vertė nustatoma kas penkerius metus. Tačiau priimdama sprendimą pradėti procedūrą Komisija pažymėjo, kad paskui mažesnės vertės buvo nustatytos atsižvelgiant į tai, kad dėl konkuruojančių telekomunikacijų tinklų sukūrimo įmonė prarado dalį JK fiksuotojo ryšio rinkos. Sprendime pradėti procedūrą pažymima, kad vertės akivaizdžiai nebuvo panašiu būdu padidintos atsižvelgiant į galimą įmonės tinklo plėtojimą ar atnaujinimą. |
| --- | --- |

(20)

Iš esmės nauja vertė nustatoma kas penkerius metus. Tačiau priimdama sprendimą pradėti procedūrą Komisija pažymėjo, kad paskui mažesnės vertės buvo nustatytos atsižvelgiant į tai, kad dėl konkuruojančių telekomunikacijų tinklų sukūrimo įmonė prarado dalį JK fiksuotojo ryšio rinkos. Sprendime pradėti procedūrą pažymima, kad vertės akivaizdžiai nebuvo panašiu būdu padidintos atsižvelgiant į galimą įmonės tinklo plėtojimą ar atnaujinimą.

| (21) | Įmonė „Kingston Communications plc“ (toliau – „Kingston“) yra veikiantis telekomunikacijų operatorius ir Halio regiono vienintelio vietinės prieigos tinklo savininkas. XX a. 9-ojo dešimtmečio pabaigoje Jungtinėje Karalystėje privatizuojant daugelį valstybės valdomų telekomunikacijų tinklų, įmonė iki 1999 m., kai prasidėjo vieša prekyba jos akcijomis, ir toliau buvo savivaldybės nuosavybė. Halio miesto taryba tebėra vienintelė didelė įmonės akcininkė. „Kingston“ buvo vienintelis kitas telekomunikacijų operatorius, kurio turtas buvo vertinamas pagal pajamų ir sąnaudų metodą. |
| --- | --- |

(21)

Įmonė „Kingston Communications plc“ (toliau – „Kingston“) yra veikiantis telekomunikacijų operatorius ir Halio regiono vienintelio vietinės prieigos tinklo savininkas. XX a. 9-ojo dešimtmečio pabaigoje Jungtinėje Karalystėje privatizuojant daugelį valstybės valdomų telekomunikacijų tinklų, įmonė iki 1999 m., kai prasidėjo vieša prekyba jos akcijomis, ir toliau buvo savivaldybės nuosavybė. Halio miesto taryba tebėra vienintelė didelė įmonės akcininkė. „Kingston“ buvo vienintelis kitas telekomunikacijų operatorius, kurio turtas buvo vertinamas pagal pajamų ir sąnaudų metodą.

| (22) | Kita vertus, „Kingston“ turi dukterinę įmonę „Torch Communications Ltd“, už „Kingston“ vietinės prieigos tinklo ribų (t. y. Halio aglomeracijos teritorijoje) pastačiusią pagrindinį skaidulų tinklą, kurį naudoja kaip atskirą dukterinę įmonę. Todėl įmonės „Torch“ pagrindinis tinklas gali būti vertinamas atskirai taikant nuomos mokesčio metodą. |
| --- | --- |

(22)

Kita vertus, „Kingston“ turi dukterinę įmonę „Torch Communications Ltd“, už „Kingston“ vietinės prieigos tinklo ribų (t. y. Halio aglomeracijos teritorijoje) pastačiusią pagrindinį skaidulų tinklą, kurį naudoja kaip atskirą dukterinę įmonę. Todėl įmonės „Torch“ pagrindinis tinklas gali būti vertinamas atskirai taikant nuomos mokesčio metodą.

| (23) | „Vtesse“ yra pareiškėja. Ji teikia skaidulų paslaugas verslo klientams – siūlo mažmenines didelės spartos skirtąsias linijas daugiausia stambiems verslo klientams. Įmonė tiesiogiai konkuruoja su „BT“ skirtųjų linijų pasiūlymais. Kad sujungtų savo vartotojus, „Vtesse“ iš kitų pagrindinių tinklų operatorių nuomoja vadinamąją „tamsiąją“ liniją ir papildo ją kita savo sukurta infrastruktūra. Iš kitų šalių nuomojamas turtas yra apmokestinamojo „Vtesse“ paveldimo turto dalis. VTĮ nusprendė nustatyti „Vtesse“ mokesčius pagal registro lygio metodą, kuris tuomet taikomas kaskart, kai yra išnuomojama ir įjungiama nauja skaidula. |
| --- | --- |

(23)

„Vtesse“ yra pareiškėja. Ji teikia skaidulų paslaugas verslo klientams – siūlo mažmenines didelės spartos skirtąsias linijas daugiausia stambiems verslo klientams. Įmonė tiesiogiai konkuruoja su „BT“ skirtųjų linijų pasiūlymais. Kad sujungtų savo vartotojus, „Vtesse“ iš kitų pagrindinių tinklų operatorių nuomoja vadinamąją „tamsiąją“ liniją ir papildo ją kita savo sukurta infrastruktūra. Iš kitų šalių nuomojamas turtas yra apmokestinamojo „Vtesse“ paveldimo turto dalis. VTĮ nusprendė nustatyti „Vtesse“ mokesčius pagal registro lygio metodą, kuris tuomet taikomas kaskart, kai yra išnuomojama ir įjungiama nauja skaidula.

| (24) | Remdamasi faktinių sumokėtų nuomos mokesčių duomenimis, VTĮ pagal nuomos mokesčio metodą 2000–2005 m. laikotarpiui nustatė tokias metines mokesčių normas: Londono municipalinėje teritorijoje – 1 200 GBP už šviesolaidinių skaidulų poros kilometrą, likusioje Jungtinės Karalystės dalyje – 1 000 GBP/km. Be to, 2001 m. VTĮ suteikė vadinamąją perteklinės pasiūlos lengvatą skaidulų paslaugų teikėjams, kurie vertinami pagal nuomos mokesčio metodą. Tai yra 15 % nuolaida mokestinei vertei, taikomai nuo 2001 m. balandžio 1 d., ir 25 % nuolaida mokestinei vertei, taikomai nuo 2002 m. balandžio 1 d. Ši lengvata buvo numatyta siekiant kompensuoti perteklines investicijas į skaidulas, kai XX a. 10-ojo dešimtmečio pabaigoje telekomunikacijų sektorius sparčiai plėtėsi, taip pat atsižvelgiant į dėl fizinio pasiūlos pertekliaus labai sumažėjusią šio turto vertę. Be to, didesniems nei 3 000 km ilgio tinklams taikoma papildoma 10 % nuolaida. Taikant šias nuolaidas, 2002–2004 m. skaidulų poros nuomos mokesčio dydis Londone sumažėjo iki 900 GBP/km, likusioje šalies teritorijoje – iki 750 GBP/km. 2005–2010 m. laikotarpiui nustatytas skaidulų poros nuomos mokesčio dydis Londone siekė 600 GBP/km, likusioje Jungtinės Karalystės teritorijoje – 500 GBP/km (5). „Vtesse“ pateiktais duomenimis, 2003–2004 m. įmonės mokėtina mokesčių suma sudarė apie 7 % jos pastovių pajamų. |
| --- | --- |

(24)

Remdamasi faktinių sumokėtų nuomos mokesčių duomenimis, VTĮ pagal nuomos mokesčio metodą 2000–2005 m. laikotarpiui nustatė tokias metines mokesčių normas: Londono municipalinėje teritorijoje – 1 200 GBP už šviesolaidinių skaidulų poros kilometrą, likusioje Jungtinės Karalystės dalyje – 1 000 GBP/km. Be to, 2001 m. VTĮ suteikė vadinamąją perteklinės pasiūlos lengvatą skaidulų paslaugų teikėjams, kurie vertinami pagal nuomos mokesčio metodą. Tai yra 15 % nuolaida mokestinei vertei, taikomai nuo 2001 m. balandžio 1 d., ir 25 % nuolaida mokestinei vertei, taikomai nuo 2002 m. balandžio 1 d. Ši lengvata buvo numatyta siekiant kompensuoti perteklines investicijas į skaidulas, kai XX a. 10-ojo dešimtmečio pabaigoje telekomunikacijų sektorius sparčiai plėtėsi, taip pat atsižvelgiant į dėl fizinio pasiūlos pertekliaus labai sumažėjusią šio turto vertę. Be to, didesniems nei 3 000 km ilgio tinklams taikoma papildoma 10 % nuolaida. Taikant šias nuolaidas, 2002–2004 m. skaidulų poros nuomos mokesčio dydis Londone sumažėjo iki 900 GBP/km, likusioje šalies teritorijoje – iki 750 GBP/km. 2005–2010 m. laikotarpiui nustatytas skaidulų poros nuomos mokesčio dydis Londone siekė 600 GBP/km, likusioje Jungtinės Karalystės teritorijoje – 500 GBP/km (5). „Vtesse“ pateiktais duomenimis, 2003–2004 m. įmonės mokėtina mokesčių suma sudarė apie 7 % jos pastovių pajamų.

| (25) | Nustatant naują vertę, kiekvienai nuomojamajai arba įjungtai skaidulai taikoma registro lygio mokesčio norma. „Vtesse“ turi nuolat pranešti VTĮ apie savo tinklo išplėtimą, kad būtų pakoreguotas jos paveldimo turto įvertinimas. Dėl to „Vtesse“ nurodė, kad įsigijusi skaidulą paslaugoms savo vartotojams teikti, ji turi mokėti mokesčius, kurie gali siekti iki 20–30 % naujojo sandorio pajamų. |
| --- | --- |

(25)

Nustatant naują vertę, kiekvienai nuomojamajai arba įjungtai skaidulai taikoma registro lygio mokesčio norma. „Vtesse“ turi nuolat pranešti VTĮ apie savo tinklo išplėtimą, kad būtų pakoreguotas jos paveldimo turto įvertinimas. Dėl to „Vtesse“ nurodė, kad įsigijusi skaidulą paslaugoms savo vartotojams teikti, ji turi mokėti mokesčius, kurie gali siekti iki 20–30 % naujojo sandorio pajamų.

| (26) | Kiti telekomunikacijų rinkos operatoriai vertinami pagal nuomos mokesčio metodą, išskyrus kabelinės televizijos operatorius, kurie vertinami pagal metodą, parengtą remiantis rangovo baziniu metodu (6). |
| --- | --- |

(26)

Kiti telekomunikacijų rinkos operatoriai vertinami pagal nuomos mokesčio metodą, išskyrus kabelinės televizijos operatorius, kurie vertinami pagal metodą, parengtą remiantis rangovo baziniu metodu (6).

B.   Oficialios tyrimo procedūros inicijavimo pagrindimas

| (27) | Priimdama sprendimą pradėti procedūrą, Komisija manė, kad įmonėms „BT“ ir „Kingston“ taikant nekilnojamojo turto mokestį, joms galėjo būti suteiktas pranašumas. Matyti, kad, palyginti su kitais konkurentais, šioms dviem įmonėms buvo naudingas jų mokesčių bazės sumažinimas. Tai rodo duomenys, kad „BT“ mokėjo mokesčius, siekiančius apie 2 % atitinkamų įmonės pajamų, o „Vtesse“ ir kitų konkurentų mokesčiai didėjo ir sudarė nuo 7 % iki 20–30 % pajamų. |
| --- | --- |

(27)

Priimdama sprendimą pradėti procedūrą, Komisija manė, kad įmonėms „BT“ ir „Kingston“ taikant nekilnojamojo turto mokestį, joms galėjo būti suteiktas pranašumas. Matyti, kad, palyginti su kitais konkurentais, šioms dviem įmonėms buvo naudingas jų mokesčių bazės sumažinimas. Tai rodo duomenys, kad „BT“ mokėjo mokesčius, siekiančius apie 2 % atitinkamų įmonės pajamų, o „Vtesse“ ir kitų konkurentų mokesčiai didėjo ir sudarė nuo 7 % iki 20–30 % pajamų.

| (28) | Sprendime pradėti procedūrą yra nurodyta, kad ši akivaizdžiai diskriminuojanti apmokestinimo tvarka galėjo būti nustatyta dėl išskirtinio vertinimo metodo taikymo „BT“ ir „Kingston“, kai kiti telekomunikacijų operatoriai vertinami pagal nuomos mokesčio metodą, vėlgi išskyrus kabelinės televizijos operatorius, kurie vertinami pagal metodą, parengtą remiantis rangovo baziniu metodu. Dėl nevienodos sistemos ir VTĮ suteiktos laisvės taikant bendrąsias nuostatas tam tikriems operatoriams veikti savo nuožiūra, kuri buvo panaudota siekiant susitarimo su „BT“, įmonėms „BT“ ir „Kingston“ galėjo būti suteiktas tam tikras pranašumas. |
| --- | --- |

(28)

Sprendime pradėti procedūrą yra nurodyta, kad ši akivaizdžiai diskriminuojanti apmokestinimo tvarka galėjo būti nustatyta dėl išskirtinio vertinimo metodo taikymo „BT“ ir „Kingston“, kai kiti telekomunikacijų operatoriai vertinami pagal nuomos mokesčio metodą, vėlgi išskyrus kabelinės televizijos operatorius, kurie vertinami pagal metodą, parengtą remiantis rangovo baziniu metodu. Dėl nevienodos sistemos ir VTĮ suteiktos laisvės taikant bendrąsias nuostatas tam tikriems operatoriams veikti savo nuožiūra, kuri buvo panaudota siekiant susitarimo su „BT“, įmonėms „BT“ ir „Kingston“ galėjo būti suteiktas tam tikras pranašumas.

| (29) | Sprendime pradėti procedūrą buvo suabejota nuomone, kad nuomos mokesčio metodas negalėjo būti taikomas „BT“ ir „Kingston“ paveldimam turtui. Sprendime nurodoma, kad „BT“ gautas nuomos mokestis už įmonės infrastruktūros nuomą galėtų būti orientacinis dydis nustatant tinklo vertę. Be to, „BT“ mažmeninių paslaugų skyriai iš esmės nuomoja infrastruktūrą ir perka tinklo paslaugas iš „BT“ didmeninių paslaugų skyriaus, kuris valdo įmonės infrastruktūrą – nustatant nuomos mokesčio dydį, būtų galima remtis vidaus perkėlimo kaina tarp „BT“ mažmeninių paslaugų skyriaus ir „BT“ didmeninių paslaugų skyriaus – „BT Wholesale Ltd.“. Be to, dėl liberalizavimo ir tinklo elementų atsiejimo atsirado įvairių didmeninių produktų, kurie galėtų būti naudojami kaip standartai nustatant įvairių „BT“ ir „Kingston“ tinklų infrastruktūros elementų nuomos mokesčio dydį. Kalbant apie argumentą, kad nėra kito tokio didelio ar įvairaus tinklo kaip „BT“ tinklas, kurio nuomos mokesčio vertė galėtų būti naudojama kaip standartas, sprendime pradėti procedūrą pažymima, kad standartu galėtų būti telekomunikacijų rinkoje taip pat veikiančių kabelinių televizijų įmonių apmokestinimas. |
| --- | --- |

(29)

Sprendime pradėti procedūrą buvo suabejota nuomone, kad nuomos mokesčio metodas negalėjo būti taikomas „BT“ ir „Kingston“ paveldimam turtui. Sprendime nurodoma, kad „BT“ gautas nuomos mokestis už įmonės infrastruktūros nuomą galėtų būti orientacinis dydis nustatant tinklo vertę. Be to, „BT“ mažmeninių paslaugų skyriai iš esmės nuomoja infrastruktūrą ir perka tinklo paslaugas iš „BT“ didmeninių paslaugų skyriaus, kuris valdo įmonės infrastruktūrą – nustatant nuomos mokesčio dydį, būtų galima remtis vidaus perkėlimo kaina tarp „BT“ mažmeninių paslaugų skyriaus ir „BT“ didmeninių paslaugų skyriaus – „BT Wholesale Ltd.“. Be to, dėl liberalizavimo ir tinklo elementų atsiejimo atsirado įvairių didmeninių produktų, kurie galėtų būti naudojami kaip standartai nustatant įvairių „BT“ ir „Kingston“ tinklų infrastruktūros elementų nuomos mokesčio dydį. Kalbant apie argumentą, kad nėra kito tokio didelio ar įvairaus tinklo kaip „BT“ tinklas, kurio nuomos mokesčio vertė galėtų būti naudojama kaip standartas, sprendime pradėti procedūrą pažymima, kad standartu galėtų būti telekomunikacijų rinkoje taip pat veikiančių kabelinių televizijų įmonių apmokestinimas.

| (30) | Komisija dėl paties pajamų ir sąnaudų metodo taikymo pažymėjo, kad pagal jį turto nuomos mokesčio dydis nustatomas pagal pajamas, gautas panaudojus šį turtą. Todėl nustatytas dydis priklausytų nuo šio turto panaudojimo pelningumo ir dėl to būtų nenaudingas operatoriams, kurių turtas vertinamas pagal kitokį metodą. Komisija domėjosi, ar įmonėms „BT“ ir „Kingston“ taikant pajamų ir sąnaudų metodą buvo padaryti reikalingi pakeitimai, norint padaryti prielaidą, kad jų turtas panaudojamas pagal pajėgumus ir pelningai. Komisija taip pat domėjosi, kaip vertinant „BT“ yra atsižvelgiama į universaliųjų paslaugų teikimo įsipareigojimus. |
| --- | --- |

(30)

Komisija dėl paties pajamų ir sąnaudų metodo taikymo pažymėjo, kad pagal jį turto nuomos mokesčio dydis nustatomas pagal pajamas, gautas panaudojus šį turtą. Todėl nustatytas dydis priklausytų nuo šio turto panaudojimo pelningumo ir dėl to būtų nenaudingas operatoriams, kurių turtas vertinamas pagal kitokį metodą. Komisija domėjosi, ar įmonėms „BT“ ir „Kingston“ taikant pajamų ir sąnaudų metodą buvo padaryti reikalingi pakeitimai, norint padaryti prielaidą, kad jų turtas panaudojamas pagal pajėgumus ir pelningai. Komisija taip pat domėjosi, kaip vertinant „BT“ yra atsižvelgiama į universaliųjų paslaugų teikimo įsipareigojimus.

| (31) | Sprendime pradėti procedūrą taip pat buvo abejonių dėl taikomo naujos mokestinės vertės nustatymo metodo. Jame pažymima, jog matyti, kad „BT“ taikomas vertės mažinimo mechanizmas, nors atrodo, kad konkurentų atveju rinkos sąlygos panašiai sistemingai nepersvarstomos. Matyti, kad „BT“ suteikiamas pranašumas, nes yra akivaizdžiai neatsižvelgiama į „BT“ infrastruktūros vertės padidėjimą tarp dviejų penkerių metų naujos vertės nustatymo laikotarpių, tačiau konkurentams mokesčiai yra didinami, jei padidėja jų tinklo vertė. |
| --- | --- |

(31)

Sprendime pradėti procedūrą taip pat buvo abejonių dėl taikomo naujos mokestinės vertės nustatymo metodo. Jame pažymima, jog matyti, kad „BT“ taikomas vertės mažinimo mechanizmas, nors atrodo, kad konkurentų atveju rinkos sąlygos panašiai sistemingai nepersvarstomos. Matyti, kad „BT“ suteikiamas pranašumas, nes yra akivaizdžiai neatsižvelgiama į „BT“ infrastruktūros vertės padidėjimą tarp dviejų penkerių metų naujos vertės nustatymo laikotarpių, tačiau konkurentams mokesčiai yra didinami, jei padidėja jų tinklo vertė.

| (32) | Galiausiai sprendime pradėti procedūrą yra pabrėžta, kad VTĮ akivaizdžiai naudojosi didele laisve veikti savo nuožiūra, kuri suteikia jai galimybę vesti derybas dėl susitarimų. Pabrėžiama, kad su „BT“ pasiektas susitarimas turėtų atitikti nediskriminavimo principą ir neturėtų netinkamai diskriminuoti operatorių. |
| --- | --- |

(32)

Galiausiai sprendime pradėti procedūrą yra pabrėžta, kad VTĮ akivaizdžiai naudojosi didele laisve veikti savo nuožiūra, kuri suteikia jai galimybę vesti derybas dėl susitarimų. Pabrėžiama, kad su „BT“ pasiektas susitarimas turėtų atitikti nediskriminavimo principą ir neturėtų netinkamai diskriminuoti operatorių.

III.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

A.   Suinteresuotųjų šalių, išskyrus „BT“ ir „Kingston“, pastabos

| (33) | Kitų suinteresuotųjų šalių pateiktose pastabose iš esmės palaikoma nuomonė, kad „BT“ ir „Kingston“ taikant nekilnojamojo turto mokestį šioms įmonėms gali būti suteikiamas pranašumas. |
| --- | --- |

(33)

Kitų suinteresuotųjų šalių pateiktose pastabose iš esmės palaikoma nuomonė, kad „BT“ ir „Kingston“ taikant nekilnojamojo turto mokestį šioms įmonėms gali būti suteikiamas pranašumas.

| (34) | „Vtesse“ pirmiausia pabrėžė, kad 1998 m. kovo mėn. Vertinimo teismui priėmus sprendimą, kuris patvirtino, kad pajamų ir sąnaudų metodas turėjo būti taikomas „BT“ tinklui ir kad jo mokestinė vertė Anglijoje ir Velse sudarė 553 000 000 GBP, „BT“ apskundė šį sprendimą Žemės teisme. Iki apeliacinio skundo svarstymo „BT“ ir VTĮ susitarė nustatyti 470 000 000 GBP vertę, arba 15 % mažesnę, palyginti su pradiniu įvertinimu. „Vtesse“ teigia, kad „BT“ ir VTĮ buvo susitarusios dėl galutinės sumos ir kad VTĮ skaičius taip pakoregavo, kad jie atitiktų susitartą sumą. |
| --- | --- |

(34)

„Vtesse“ pirmiausia pabrėžė, kad 1998 m. kovo mėn. Vertinimo teismui priėmus sprendimą, kuris patvirtino, kad pajamų ir sąnaudų metodas turėjo būti taikomas „BT“ tinklui ir kad jo mokestinė vertė Anglijoje ir Velse sudarė 553 000 000 GBP, „BT“ apskundė šį sprendimą Žemės teisme. Iki apeliacinio skundo svarstymo „BT“ ir VTĮ susitarė nustatyti 470 000 000 GBP vertę, arba 15 % mažesnę, palyginti su pradiniu įvertinimu. „Vtesse“ teigia, kad „BT“ ir VTĮ buvo susitarusios dėl galutinės sumos ir kad VTĮ skaičius taip pakoregavo, kad jie atitiktų susitartą sumą.

| (35) | „Vtesse“ pateikė naujų duomenų, kuriais remiantis galima manyti, kad pagal pajamų ir sąnaudų metodą yra nustatyta pernelyg maža „BT“ paveldimo turto vertė. Taigi, jei viso „BT“ tinklo mokestinė vertė (7) būtų priskirta įmonės šviesolaidinių skaidulų tinklui (2005 m. jis siekė 7 300 000 km), metinė mokestinė skaidulos vertė būtų 74 GBP/km. „Vtesse“ teigimu, ši suma turi būti lyginama su šviesolaidinių skaidulų poros metinėmis mokestinėmis vertėmis – 1 000 GBP/km ir 1 200 GBP/km, kurios nustatomos pagal nuomos mokesčio metodą vertinamiems telekomunikacijų operatoriams. Panašiai prilyginus „BT“ šviesolaidinės skaidulos vertę nuliui ir atsižvelgus į tai, kad „BT“ turi 29 mln. prijungtų galutinių vartotojų, metinis vienos linijos nuomos mokestis siektų 18,57 GBP. Šią sumą reikia palyginti su metiniu 122 GBP mokesčiu, kurį telekomunikacijų operatoriai moka už „BT“ atsietų vietinių linijų prieigą (8). |
| --- | --- |

(35)

„Vtesse“ pateikė naujų duomenų, kuriais remiantis galima manyti, kad pagal pajamų ir sąnaudų metodą yra nustatyta pernelyg maža „BT“ paveldimo turto vertė. Taigi, jei viso „BT“ tinklo mokestinė vertė (7) būtų priskirta įmonės šviesolaidinių skaidulų tinklui (2005 m. jis siekė 7 300 000 km), metinė mokestinė skaidulos vertė būtų 74 GBP/km. „Vtesse“ teigimu, ši suma turi būti lyginama su šviesolaidinių skaidulų poros metinėmis mokestinėmis vertėmis – 1 000 GBP/km ir 1 200 GBP/km, kurios nustatomos pagal nuomos mokesčio metodą vertinamiems telekomunikacijų operatoriams. Panašiai prilyginus „BT“ šviesolaidinės skaidulos vertę nuliui ir atsižvelgus į tai, kad „BT“ turi 29 mln. prijungtų galutinių vartotojų, metinis vienos linijos nuomos mokestis siektų 18,57 GBP. Šią sumą reikia palyginti su metiniu 122 GBP mokesčiu, kurį telekomunikacijų operatoriai moka už „BT“ atsietų vietinių linijų prieigą (8).

| (36) | „Vtesse“ taip pat pažymi, kad 2001 m. „BT“ už 2,4 mlrd. GBP perleido didžiosios savo turto portfelio dalies nuomos teisę ir besąlygišką nuosavybės teisę „Land Securities“ ir „Williams Pears Group“ bendrai įmonei „Telereal“. Šis sandoris buvo sudarytas dėl bendro 5,5 mln. kv. m ploto. Sudariusi sandorį, 2001 m. įmonė „BT“ sumokėjo 190 mln. GBP metinį mokestį už besąlygišką nuosavybės teisę ir 90 mln. GBP nuomos mokestį. Remdamasi šiuo sandoriu, „Vtesse“ daro išvadą, kad „BT“ 35 GBP už kv. m nuomos mokestį moka už savo pastatus, nors, „Vtesse“ teigimu, kiti telekomunikacijų operatoriai už savo komercinės paskirties turtą moka vidutiniškai 115 GBP už kv. m mokestį. „Vtesse“ tvirtina, kad nuomos mokestis, kurį 2001 m. „BT“ faktiškai sumokėjo už savo pastatus įmonei „Telereal“, t. y. 280 mln. GBP, sudarė daugiau nei 50 % „BT“ tų metų mokestinės vertės, nors didžioji šios mokestinės vertės dalis turėtų būti iš esmės priskirta įmonės tinklui, o ne pastatams. „Vtesse“ nuomone, šie duomenys įrodo, kad pagal pajamų ir sąnaudų metodą nustatyta „BT“ tinklo vertė yra pernelyg maža. |
| --- | --- |

(36)

„Vtesse“ taip pat pažymi, kad 2001 m. „BT“ už 2,4 mlrd. GBP perleido didžiosios savo turto portfelio dalies nuomos teisę ir besąlygišką nuosavybės teisę „Land Securities“ ir „Williams Pears Group“ bendrai įmonei „Telereal“. Šis sandoris buvo sudarytas dėl bendro 5,5 mln. kv. m ploto. Sudariusi sandorį, 2001 m. įmonė „BT“ sumokėjo 190 mln. GBP metinį mokestį už besąlygišką nuosavybės teisę ir 90 mln. GBP nuomos mokestį. Remdamasi šiuo sandoriu, „Vtesse“ daro išvadą, kad „BT“ 35 GBP už kv. m nuomos mokestį moka už savo pastatus, nors, „Vtesse“ teigimu, kiti telekomunikacijų operatoriai už savo komercinės paskirties turtą moka vidutiniškai 115 GBP už kv. m mokestį. „Vtesse“ tvirtina, kad nuomos mokestis, kurį 2001 m. „BT“ faktiškai sumokėjo už savo pastatus įmonei „Telereal“, t. y. 280 mln. GBP, sudarė daugiau nei 50 % „BT“ tų metų mokestinės vertės, nors didžioji šios mokestinės vertės dalis turėtų būti iš esmės priskirta įmonės tinklui, o ne pastatams. „Vtesse“ nuomone, šie duomenys įrodo, kad pagal pajamų ir sąnaudų metodą nustatyta „BT“ tinklo vertė yra pernelyg maža.

| (37) | „Vtesse“ teigimu, ši neatitiktis tarp skirtingų „BT“ tinklo dalių mokestinės vertės ir kitų telekomunikacijų operatorių tinklų mokestinės vertės rodo, kad taikant „BT“ metodą nustatyta „BT“ paveldimo turto vertė buvo mažesnė nei vertė, kuri būtų buvusi nustatyta pagal nuomos mokesčio metodą. |
| --- | --- |

(37)

„Vtesse“ teigimu, ši neatitiktis tarp skirtingų „BT“ tinklo dalių mokestinės vertės ir kitų telekomunikacijų operatorių tinklų mokestinės vertės rodo, kad taikant „BT“ metodą nustatyta „BT“ paveldimo turto vertė buvo mažesnė nei vertė, kuri būtų buvusi nustatyta pagal nuomos mokesčio metodą.

| (38) | „Vtesse“ pateikia daugiau būdų, kaip galima palyginti atitinkamą „BT“ ir kitų telekomunikacijų operatorių komercinio naudojimo nekilnojamojo turto mokesčių naštą. „Vtesse“ nurodo mokesčių ir pajamų santykį, kuris 2004 m. jai esą sudarė 13,46 %. Įmonė teigia, jog šis santykis turi būti pakeistas, kad būtų galima tiesiogiai palyginti jį su „BT“ mokesčių ir pajamų santykiu. „Vtesse“ teigimu, kadangi daugelis operatorių moka didelius mokesčius už pranešimų srauto aptarnavimą ir baigą ir kadangi šie sujungimo mokesčiai yra nesusiję su jų apmokestinamuoju turtu, nustatant operatorių mokesčių ir pajamų santykį šie mokesčiai turėtų būti atskaičiuoti iš jų pajamų. Tokiai nuomonei pritaria įmonė „Gamma Telecom“, kuri, remdamasi tokiu pat argumentu, teigia, kad tinkamiausias santykis, palyginantis atitinkamą komercinio naudojimo nekilnojamojo turto mokesčių naštą, turėtų būti mokesčių ir pridėtinės vertės santykis. |
| --- | --- |

(38)

„Vtesse“ pateikia daugiau būdų, kaip galima palyginti atitinkamą „BT“ ir kitų telekomunikacijų operatorių komercinio naudojimo nekilnojamojo turto mokesčių naštą. „Vtesse“ nurodo mokesčių ir pajamų santykį, kuris 2004 m. jai esą sudarė 13,46 %. Įmonė teigia, jog šis santykis turi būti pakeistas, kad būtų galima tiesiogiai palyginti jį su „BT“ mokesčių ir pajamų santykiu. „Vtesse“ teigimu, kadangi daugelis operatorių moka didelius mokesčius už pranešimų srauto aptarnavimą ir baigą ir kadangi šie sujungimo mokesčiai yra nesusiję su jų apmokestinamuoju turtu, nustatant operatorių mokesčių ir pajamų santykį šie mokesčiai turėtų būti atskaičiuoti iš jų pajamų. Tokiai nuomonei pritaria įmonė „Gamma Telecom“, kuri, remdamasi tokiu pat argumentu, teigia, kad tinkamiausias santykis, palyginantis atitinkamą komercinio naudojimo nekilnojamojo turto mokesčių naštą, turėtų būti mokesčių ir pridėtinės vertės santykis.

| (39) | Be to, „Vtesse“ palygino įmonės „BT“ didmeninių išplėtimo paslaugų (DIP) kainas su mokesčiais, kuriuos pagal nuomos mokesčio metodą vertinamas operatorius turėtų mokėti, jei tokiai pat paslaugai teikti jis naudotų šviesolaidines skaidulas. „Vtesse“ teigia, kad priklausomai nuo DIP spartos ir atstumo toks operatorius mokėtų mokesčius, sudarančius iki 87 % „BT“ nustatytos kainos. „Vtesse“ mano, jog tai – papildomas argumentas, kad „BT“ šviesolaidinių skaidulų tinklo vertė yra pernelyg maža, – jei jis būtų vertinamas taip pat, kaip kitų operatorių tinklai, įmonė už savo DIP paslaugas nustatytų didesnę kainą, kad padengtų realias komercinio naudojimo nekilnojamojo turto mokesčių sąnaudas. |
| --- | --- |

(39)

Be to, „Vtesse“ palygino įmonės „BT“ didmeninių išplėtimo paslaugų (DIP) kainas su mokesčiais, kuriuos pagal nuomos mokesčio metodą vertinamas operatorius turėtų mokėti, jei tokiai pat paslaugai teikti jis naudotų šviesolaidines skaidulas. „Vtesse“ teigia, kad priklausomai nuo DIP spartos ir atstumo toks operatorius mokėtų mokesčius, sudarančius iki 87 % „BT“ nustatytos kainos. „Vtesse“ mano, jog tai – papildomas argumentas, kad „BT“ šviesolaidinių skaidulų tinklo vertė yra pernelyg maža, – jei jis būtų vertinamas taip pat, kaip kitų operatorių tinklai, įmonė už savo DIP paslaugas nustatytų didesnę kainą, kad padengtų realias komercinio naudojimo nekilnojamojo turto mokesčių sąnaudas.

| (40) | „Vtesse“ taip pat teigia, kad mokesčių ir pajamų santykis tokiems naujiems rinkos dalyviams kaip „Vtesse“ yra ypač didelis. Labiau rinkoje įsitvirtinusios įmonės gali kiek įmanoma didinti linijų aptarnaujamą pranešimų srautą, kad sumažintų nuomos ir mokesčių sąnaudas, turėdamos kuo daugiau vartotojų. „BT“ tai neaktualu, nes šiai įmonei tariamai netaikomi ribiniai mokesčiai. Tai reiškia, kad ilgainiui labiau įsitvirtinusių įmonių mokesčių ir pajamų santykis sumažės. |
| --- | --- |

(40)

„Vtesse“ taip pat teigia, kad mokesčių ir pajamų santykis tokiems naujiems rinkos dalyviams kaip „Vtesse“ yra ypač didelis. Labiau rinkoje įsitvirtinusios įmonės gali kiek įmanoma didinti linijų aptarnaujamą pranešimų srautą, kad sumažintų nuomos ir mokesčių sąnaudas, turėdamos kuo daugiau vartotojų. „BT“ tai neaktualu, nes šiai įmonei tariamai netaikomi ribiniai mokesčiai. Tai reiškia, kad ilgainiui labiau įsitvirtinusių įmonių mokesčių ir pajamų santykis sumažės.

| (41) | Ribinio apmokestinimo klausimu „Vtesse“ pabrėžia, kad jai taikomos mažiau palankios sąlygos susidarė dėl to, kad įmonė „BT“ apmokestinama kaip nedalomas tinklas, kai „Vtesse“ apmokestinama pagal kiekvieną atskirą jos veikiančio optinio skaidulinio kabelio metrą. Ji mano, kad tyrimo vienetas turėtų būti kiekviena atskira rinkos sutartis, dėl kurios „Vtesse“ ir „BT“ konkuruoja. „Vtesse“ pateikia tikslesnių duomenų apie šių sutarčių ribinio apmokestinimo skirtumų poveikį – kaip pavyzdį pateikdama „Kent MAN“ pasiūlymą suteikti pagrindinio tinklo ir prieigos telekomunikacijų linijas, „Vtesse“ nurodo, kad įmonės mokėtini mokesčiai už šį pasiūlymą sudarė 16 % pajamų. „Vtesse“ teigia, kad „BT“ nebuvo taikomas ribinis mokestis už tą pasiūlymą arba buvo taikomas mokestis, sudarantis ne daugiau kaip 2 % pajamų, kuriuos ji moka mokesčiams. Matyti, kad dėl tokio skirtumo „Vtesse“ negavo konsorciumo, kurio dalyvė buvo „Vtesse“, užsakymo. |
| --- | --- |

(41)

Ribinio apmokestinimo klausimu „Vtesse“ pabrėžia, kad jai taikomos mažiau palankios sąlygos susidarė dėl to, kad įmonė „BT“ apmokestinama kaip nedalomas tinklas, kai „Vtesse“ apmokestinama pagal kiekvieną atskirą jos veikiančio optinio skaidulinio kabelio metrą. Ji mano, kad tyrimo vienetas turėtų būti kiekviena atskira rinkos sutartis, dėl kurios „Vtesse“ ir „BT“ konkuruoja. „Vtesse“ pateikia tikslesnių duomenų apie šių sutarčių ribinio apmokestinimo skirtumų poveikį – kaip pavyzdį pateikdama „Kent MAN“ pasiūlymą suteikti pagrindinio tinklo ir prieigos telekomunikacijų linijas, „Vtesse“ nurodo, kad įmonės mokėtini mokesčiai už šį pasiūlymą sudarė 16 % pajamų. „Vtesse“ teigia, kad „BT“ nebuvo taikomas ribinis mokestis už tą pasiūlymą arba buvo taikomas mokestis, sudarantis ne daugiau kaip 2 % pajamų, kuriuos ji moka mokesčiams. Matyti, kad dėl tokio skirtumo „Vtesse“ negavo konsorciumo, kurio dalyvė buvo „Vtesse“, užsakymo.

| (42) | „Vtesse“, be kita ko, pažymi, kad pastaruoju metu „BT“ apie 2 000 km šviesolaidinių skaidulų maršruto vieno iš „Vtesse“ tiekėjų – „Geo“ – tinkle nuomojo galbūt tokiomis pat finansinėmis sąlygomis kaip ir „Vtesse“, kurios nuomone, „BT“ yra šių šviesolaidinių skaidulų naudotoja. „Vtesse“ nori žinoti, ar į šį „BT“ tinklo išplėtimą buvo atsižvelgta jį vertinant, ir teigia, kad „BT“ turėjo būti vertinamas pagal tokius pat kriterijus kaip ir „Vtesse“, kai ji šviesolaidines skaidulas nuomoja iš to paties operatoriaus. |
| --- | --- |

(42)

„Vtesse“, be kita ko, pažymi, kad pastaruoju metu „BT“ apie 2 000 km šviesolaidinių skaidulų maršruto vieno iš „Vtesse“ tiekėjų – „Geo“ – tinkle nuomojo galbūt tokiomis pat finansinėmis sąlygomis kaip ir „Vtesse“, kurios nuomone, „BT“ yra šių šviesolaidinių skaidulų naudotoja. „Vtesse“ nori žinoti, ar į šį „BT“ tinklo išplėtimą buvo atsižvelgta jį vertinant, ir teigia, kad „BT“ turėjo būti vertinamas pagal tokius pat kriterijus kaip ir „Vtesse“, kai ji šviesolaidines skaidulas nuomoja iš to paties operatoriaus.

| (43) | „The Altnet Task Force“, atstovaujanti kitų fiksuotojo ryšio telekomunikacijų operatorių grupei, siūlo pajamų ir sąnaudų metodą taikyti tik reguliuojamoms monopolijoms, apie kurias turima mažai palyginamų nuomos mokesčio duomenų. Ji mano, kad VTĮ turėjo daug duomenų apie nuomos mokesčio vertę, kad įvertintų „BT“ pagal nuomos mokesčio metodą, pvz., „BT“ didmeninių paslaugų linijos nuomos mokesčio (DLNM) tarifus arba jos skelbiamas atsietosios vietinės linijos (AVL) produktų kainas, kurios galėtų būti naudojamos nustatant jos vario kabelių nuomos mokesčio dydį. Ji taip pat mano, kad taikant nuomos mokesčio metodą gali būti nustatomi didesni mokėtini operatorių mokesčiai. Taikant pajamų ir sąnaudų metodą tokio poveikio nėra, kadangi infrastruktūros vertė nustatoma iš anksto, todėl „BT“ sprendimas įjungti neįjungtas skaidulas mokesčių dydžiui reikšmės neturi. „Altnet“ teigimu, šie iškraipymai padarė dar blogesnę įtaką dėl to, kad „BT“ ir VTĮ pasiektas susitarimas buvo taikomas du vertinimo laikotarpius, kurie suteikė didelį pranašumą – didesnį saugumą – aptariamai įmonei, kai „Altnet“ įmonėms tenka teikti daug sąnaudų reikalaujančius apeliacinius skundus ir vesti derybas. „Altnet“ teigia, kad „BT“ tenka 74 % visos mokesčių naštos, susijusios su telekomunikacijų tinklais, o įmonės rinkos dalis yra ne mažesnė nei 80 %. |
| --- | --- |

(43)

„The Altnet Task Force“, atstovaujanti kitų fiksuotojo ryšio telekomunikacijų operatorių grupei, siūlo pajamų ir sąnaudų metodą taikyti tik reguliuojamoms monopolijoms, apie kurias turima mažai palyginamų nuomos mokesčio duomenų. Ji mano, kad VTĮ turėjo daug duomenų apie nuomos mokesčio vertę, kad įvertintų „BT“ pagal nuomos mokesčio metodą, pvz., „BT“ didmeninių paslaugų linijos nuomos mokesčio (DLNM) tarifus arba jos skelbiamas atsietosios vietinės linijos (AVL) produktų kainas, kurios galėtų būti naudojamos nustatant jos vario kabelių nuomos mokesčio dydį. Ji taip pat mano, kad taikant nuomos mokesčio metodą gali būti nustatomi didesni mokėtini operatorių mokesčiai. Taikant pajamų ir sąnaudų metodą tokio poveikio nėra, kadangi infrastruktūros vertė nustatoma iš anksto, todėl „BT“ sprendimas įjungti neįjungtas skaidulas mokesčių dydžiui reikšmės neturi. „Altnet“ teigimu, šie iškraipymai padarė dar blogesnę įtaką dėl to, kad „BT“ ir VTĮ pasiektas susitarimas buvo taikomas du vertinimo laikotarpius, kurie suteikė didelį pranašumą – didesnį saugumą – aptariamai įmonei, kai „Altnet“ įmonėms tenka teikti daug sąnaudų reikalaujančius apeliacinius skundus ir vesti derybas. „Altnet“ teigia, kad „BT“ tenka 74 % visos mokesčių naštos, susijusios su telekomunikacijų tinklais, o įmonės rinkos dalis yra ne mažesnė nei 80 %.

| (44) | „Global Crossing“ patvirtina, kad apmokestinimo didinimas (t. y. dėl naujų įjungtų skaidulų) yra naudingas „BT“, nes kai „Global Crossing“ įjungia naują skaidulą, mokesčiai didinami visam grandinės ilgiui nuo jos vartotojo vietos iki pagrindinio tinklo mazgų. „Global Crossing“ teigia, kad dėl nepalankios apmokestinimo tvarkos „BT“ perėmė dalį jos verslo. |
| --- | --- |

(44)

„Global Crossing“ patvirtina, kad apmokestinimo didinimas (t. y. dėl naujų įjungtų skaidulų) yra naudingas „BT“, nes kai „Global Crossing“ įjungia naują skaidulą, mokesčiai didinami visam grandinės ilgiui nuo jos vartotojo vietos iki pagrindinio tinklo mazgų. „Global Crossing“ teigia, kad dėl nepalankios apmokestinimo tvarkos „BT“ perėmė dalį jos verslo.

| (45) | Taigi plc ir „Viatel Ltd“ (JK) taip pat teigia, kad naujiems vartotojams prisijungus prie jų tinklų joms didinami mokesčiai, nors jų pagrindiniam konkurentui „BT“ mokesčiai nedidinami. „Net“ yra pateikusi tokį pat teiginį, nurodydama, kad dalis jos verslo galėjo atitekti „BT“ dėl to, kad „BT“ moka mažesnius mokesčius. |
| --- | --- |

(45)

Taigi plc ir „Viatel Ltd“ (JK) taip pat teigia, kad naujiems vartotojams prisijungus prie jų tinklų joms didinami mokesčiai, nors jų pagrindiniam konkurentui „BT“ mokesčiai nedidinami. „Net“ yra pateikusi tokį pat teiginį, nurodydama, kad dalis jos verslo galėjo atitekti „BT“ dėl to, kad „BT“ moka mažesnius mokesčius.

| (46) | Prekybos asociacija UKCTA, balso ir duomenų perdavimo paslaugų rinkoje atstovaujanti su „BT“ konkuruojantiems fiksuotojo ryšio operatoriams, išreiškė nuomonę, kad nekilnojamojo turto apmokestinimo sistemai labai trūksta skaidrumo, kadangi jai būdingi slapti dvišaliai tinklo operatorių ir mokesčių institucijų susitarimai. UKCTA mano, kad „BT“ pasiektas susitarimas įmonei aiškumą ir stabilumą užtikrino dešimčiai metų, o kiti operatoriai negalėjo panašiai prognozuoti savo padėties. Asociacija pažymi, kad nekilnojamojo turto apmokestinimo sistema įtvirtino dominuojančią „BT“ padėtį, kadangi šiai įmonei nustatyti mokesčiai buvo palankesni „BT“ ir todėl nauji rinkos dalyviai negalėjo sąžiningai konkuruoti ir kadangi „BT“, kitaip nei kitiems konkurentams, komercinio naudojimo nekilnojamojo turto mokestis už naujas įjungtas skaidulas tiesiogiai nedidinamas. Tačiau Komisijos prašymu UKCTA nurodė, kad neįmanoma pateikti duomenų, kokio dydžio mokesčius „Altnet“ operatoriai būtų turėję sumokėti, jei jie būtų buvę vertinami taip pat, kaip ir „BT“. |
| --- | --- |

(46)

Prekybos asociacija UKCTA, balso ir duomenų perdavimo paslaugų rinkoje atstovaujanti su „BT“ konkuruojantiems fiksuotojo ryšio operatoriams, išreiškė nuomonę, kad nekilnojamojo turto apmokestinimo sistemai labai trūksta skaidrumo, kadangi jai būdingi slapti dvišaliai tinklo operatorių ir mokesčių institucijų susitarimai. UKCTA mano, kad „BT“ pasiektas susitarimas įmonei aiškumą ir stabilumą užtikrino dešimčiai metų, o kiti operatoriai negalėjo panašiai prognozuoti savo padėties. Asociacija pažymi, kad nekilnojamojo turto apmokestinimo sistema įtvirtino dominuojančią „BT“ padėtį, kadangi šiai įmonei nustatyti mokesčiai buvo palankesni „BT“ ir todėl nauji rinkos dalyviai negalėjo sąžiningai konkuruoti ir kadangi „BT“, kitaip nei kitiems konkurentams, komercinio naudojimo nekilnojamojo turto mokestis už naujas įjungtas skaidulas tiesiogiai nedidinamas. Tačiau Komisijos prašymu UKCTA nurodė, kad neįmanoma pateikti duomenų, kokio dydžio mokesčius „Altnet“ operatoriai būtų turėję sumokėti, jei jie būtų buvę vertinami taip pat, kaip ir „BT“.

| (47) | „GVA Grimley“, teikianti konsultacijas telekomunikacijų įmonių komercinio naudojimo nekilnojamojo turto mokesčių srityje, kritiškai vertina koregavimo mechanizmo taikymą įmonei „BT“, kuris rodo jos rinkos dalies pokyčius ir kurio taikymas yra neaiškus. „GV Grimley“ teigia, kad visas kitas pagal pajamų ir sąnaudų metodą vertinamas paveldimas turtas paprastai yra iš naujo vertinamas kas penkerius metus, netaikant rinkos dalies mechanizmo. Be to, įmonė abejoja dėl šio rinkos dalies mechanizmo taikymo įmonei „BT“ būdo, pažymėdama, kad sunku nustatyti, kodėl 1995–1999 m. „BT“ mokestinė vertė mažėjo, nors įmonės apyvarta ir pelnas didėjo. „GV Grimley“ taip pat teigia, kad VTĮ skelbė, jog atsietų vario kabelių poros mokestinė vertė yra apie 50 GBP, o „BT“ vietinės linijos vertė sudaro apie 16 GBP (padalijus visą „BT“ mokestinę vertę iš vietinių linijų skaičiaus). Ši neatitiktis turėtų rodyti, kad nustatyta pernelyg maža „BT“ tinklo vertė. |
| --- | --- |

(47)

„GVA Grimley“, teikianti konsultacijas telekomunikacijų įmonių komercinio naudojimo nekilnojamojo turto mokesčių srityje, kritiškai vertina koregavimo mechanizmo taikymą įmonei „BT“, kuris rodo jos rinkos dalies pokyčius ir kurio taikymas yra neaiškus. „GV Grimley“ teigia, kad visas kitas pagal pajamų ir sąnaudų metodą vertinamas paveldimas turtas paprastai yra iš naujo vertinamas kas penkerius metus, netaikant rinkos dalies mechanizmo. Be to, įmonė abejoja dėl šio rinkos dalies mechanizmo taikymo įmonei „BT“ būdo, pažymėdama, kad sunku nustatyti, kodėl 1995–1999 m. „BT“ mokestinė vertė mažėjo, nors įmonės apyvarta ir pelnas didėjo. „GV Grimley“ taip pat teigia, kad VTĮ skelbė, jog atsietų vario kabelių poros mokestinė vertė yra apie 50 GBP, o „BT“ vietinės linijos vertė sudaro apie 16 GBP (padalijus visą „BT“ mokestinę vertę iš vietinių linijų skaičiaus). Ši neatitiktis turėtų rodyti, kad nustatyta pernelyg maža „BT“ tinklo vertė.

| (48) | Kai kurie respondentai jau minėjo, o kiti, pvz., „Telewest Broadband“, „Cable and Wireless“ arba „Easynet“, kelia kitus komercinio naudojimo nekilnojamojo turto mokesčių klausimus, tačiau šie klausimai nėra susiję su sprendime pradėti procedūrą nurodytais dalykais. Pavyzdžiui, kai kurios iš šių įmonių yra susirūpinusios dėl to, kad turto mokestis gali būti taikomas atsižvelgiant į vietinių linijų atsiejimą. Jos taip pat nepatenkintos dėl nustatytų pernelyg didelių komercinio naudojimo nekilnojamojo turto mokesčių (9), kurie kliudo investicijoms, o penkerių metų laikotarpis yra nesuderinamas su telekomunikacijų sektoriaus technologinių pokyčių struktūra ir sparta (10). Viena įmonė taip pat teigia, kad kai kurie konkurentai yra neapmokestinami (11). |
| --- | --- |

(48)

Kai kurie respondentai jau minėjo, o kiti, pvz., „Telewest Broadband“, „Cable and Wireless“ arba „Easynet“, kelia kitus komercinio naudojimo nekilnojamojo turto mokesčių klausimus, tačiau šie klausimai nėra susiję su sprendime pradėti procedūrą nurodytais dalykais. Pavyzdžiui, kai kurios iš šių įmonių yra susirūpinusios dėl to, kad turto mokestis gali būti taikomas atsižvelgiant į vietinių linijų atsiejimą. Jos taip pat nepatenkintos dėl nustatytų pernelyg didelių komercinio naudojimo nekilnojamojo turto mokesčių (9), kurie kliudo investicijoms, o penkerių metų laikotarpis yra nesuderinamas su telekomunikacijų sektoriaus technologinių pokyčių struktūra ir sparta (10). Viena įmonė taip pat teigia, kad kai kurie konkurentai yra neapmokestinami (11).

B.   „BT“ ir „Kingston“ pastabos

| (49) | „BT“ pirmiausia paaiškino, kad, skirtingai nuo sprendime pradėti procedūrą pateiktų argumentų, nėra pripažintos vertinimo metodų hierarchijos ir principo, kad nuomos mokesčio metodas, taikomas, jei turima nuomos mokesčio duomenų, yra tinkamiausias metodas. VTĮ naudojamas metodas taikomas pagal vertinamo turto pobūdį ir turimus duomenis. Taigi rinkdamasi metodą VTĮ neturi laisvės veikti savo nuožiūra. |
| --- | --- |

(49)

„BT“ pirmiausia paaiškino, kad, skirtingai nuo sprendime pradėti procedūrą pateiktų argumentų, nėra pripažintos vertinimo metodų hierarchijos ir principo, kad nuomos mokesčio metodas, taikomas, jei turima nuomos mokesčio duomenų, yra tinkamiausias metodas. VTĮ naudojamas metodas taikomas pagal vertinamo turto pobūdį ir turimus duomenis. Taigi rinkdamasi metodą VTĮ neturi laisvės veikti savo nuožiūra.

| (50) | Nors „BT“ vertinama pagal skirtingą metodą, diskriminacijos tarp „BT“ ir kitų mokesčių mokėtojų nėra – pagal įstatymą taikomi vienodi kriterijai, visi metodai yra skirti nustatyti spėjamam nuomos mokesčio dydžiui, už kurį tam tikras komercinio naudojimo turtas galėtų būti nuomojamas nuo metų pradžios iki pabaigos. |
| --- | --- |

(50)

Nors „BT“ vertinama pagal skirtingą metodą, diskriminacijos tarp „BT“ ir kitų mokesčių mokėtojų nėra – pagal įstatymą taikomi vienodi kriterijai, visi metodai yra skirti nustatyti spėjamam nuomos mokesčio dydžiui, už kurį tam tikras komercinio naudojimo turtas galėtų būti nuomojamas nuo metų pradžios iki pabaigos.

| (51) | „BT“ teigia neturinti duomenų, kad nustatyta įmonės paveldimo turto mokestinė vertė suteikė įmonei pranašumą prieš konkurentus, nes jai buvo taikoma mažesnė mokesčio bazė. Vienintelis argumentas, kurį Komisija pateikė šiam teiginiui pagrįsti, yra mokestinių verčių palyginimas apyvartos atžvilgiu. |
| --- | --- |

(51)

„BT“ teigia neturinti duomenų, kad nustatyta įmonės paveldimo turto mokestinė vertė suteikė įmonei pranašumą prieš konkurentus, nes jai buvo taikoma mažesnė mokesčio bazė. Vienintelis argumentas, kurį Komisija pateikė šiam teiginiui pagrįsti, yra mokestinių verčių palyginimas apyvartos atžvilgiu.

| (52) | „BT“ taip pat teigia VTĮ teisingai padarius išvadą, kad pajamų ir sąnaudų metodas buvo vienintelis tinkamas metodas „BT“ tinklui įvertinti pirmiausia dėl to, kad nebuvo pakankamai nuomos mokesčio duomenų, kad būtų galima apskaičiuoti viso „BT“ paveldimo turto mokestinę vertę. Atliekant 1995 m. ir 2000 m. vertinimus, nebuvo duomenų nei apie vietinių linijų (12), nei apie didmeninių paslaugų linijos nuomos mokesčius (13). |
| --- | --- |

(52)

„BT“ taip pat teigia VTĮ teisingai padarius išvadą, kad pajamų ir sąnaudų metodas buvo vienintelis tinkamas metodas „BT“ tinklui įvertinti pirmiausia dėl to, kad nebuvo pakankamai nuomos mokesčio duomenų, kad būtų galima apskaičiuoti viso „BT“ paveldimo turto mokestinę vertę. Atliekant 1995 m. ir 2000 m. vertinimus, nebuvo duomenų nei apie vietinių linijų (12), nei apie didmeninių paslaugų linijos nuomos mokesčius (13).

| (53) | „BT“ teigia, kad apeliacinių skundų nagrinėjimo sistema ar jos taikymas įmonei „BT“ visiškai nebuvo šališki. Visos įmonės turi teisę pateikti apeliacinį skundą ir galimybę pasiekti susitarimą. „BT“ tinklo įvertinimas buvo 1995 m. pateikto apeliacinio skundo dalykas. Vertinimo teisme pasiektas susitarimas dėl šio skundo nebuvo neįprastas ir nereiškia, kad VTĮ turėjo laisvę veikti savo nuožiūra – galimybė pasiekti susitarimą neatleidžia VTĮ nuo įstatyme numatytos jos pareigos pagal spėjamą nuomos mokestį nustatyti paveldimo turto metinio nuomos mokesčio dydį. „BT“ teigimu, taip pat neteisinga sakyti, kad 2000 m. vertės nustatymas buvo pagrįstas 1995 m. įvertinimu ir dešimčiai metų įmonė užsitikrino aiškias sąlygas – dėl teisminio proceso vilkinimo susitarimas dėl 1995 m. įvertinimo buvo įgyvendintas tik 2000 m. Taigi penkerius metus „BT“ padėtis dėl šio įvertinimo buvo neaiški. Tuo pačiu metu buvo susitarta dėl 2000 m. registro. |
| --- | --- |

(53)

„BT“ teigia, kad apeliacinių skundų nagrinėjimo sistema ar jos taikymas įmonei „BT“ visiškai nebuvo šališki. Visos įmonės turi teisę pateikti apeliacinį skundą ir galimybę pasiekti susitarimą. „BT“ tinklo įvertinimas buvo 1995 m. pateikto apeliacinio skundo dalykas. Vertinimo teisme pasiektas susitarimas dėl šio skundo nebuvo neįprastas ir nereiškia, kad VTĮ turėjo laisvę veikti savo nuožiūra – galimybė pasiekti susitarimą neatleidžia VTĮ nuo įstatyme numatytos jos pareigos pagal spėjamą nuomos mokestį nustatyti paveldimo turto metinio nuomos mokesčio dydį. „BT“ teigimu, taip pat neteisinga sakyti, kad 2000 m. vertės nustatymas buvo pagrįstas 1995 m. įvertinimu ir dešimčiai metų įmonė užsitikrino aiškias sąlygas – dėl teisminio proceso vilkinimo susitarimas dėl 1995 m. įvertinimo buvo įgyvendintas tik 2000 m. Taigi penkerius metus „BT“ padėtis dėl šio įvertinimo buvo neaiški. Tuo pačiu metu buvo susitarta dėl 2000 m. registro.

| (54) | „BT“ nurodė, kad penkerių metu laikotarpiu nauja vertė gali būti nustatoma esant „esminiams sąlygų pokyčiams“ (toliau – ESP). Buvo manyta, kad kasmetinio rinkos dalies koregavimo mechanizmas yra veiksmingas būdas grynajam tokių kasmetinių ESP poveikiui atspindėti (14). |
| --- | --- |

(54)

„BT“ nurodė, kad penkerių metu laikotarpiu nauja vertė gali būti nustatoma esant „esminiams sąlygų pokyčiams“ (toliau – ESP). Buvo manyta, kad kasmetinio rinkos dalies koregavimo mechanizmas yra veiksmingas būdas grynajam tokių kasmetinių ESP poveikiui atspindėti (14).

| (55) | Todėl „BT“ nurodė, kad Komisijos sprendime pradėti tyrimo procedūrą buvo neteisingai teigiama, esą neatsižvelgiama į jokį „BT“ infrastruktūros vertės padidėjimą – iš tikrųjų „BT“ vertė buvo ir mažinama, ir didinama atsižvelgiant į tai, ar „BT“ vertę didinantys veiksniai buvo svaresni nei vertę mažinantys veiksniai (15). |
| --- | --- |

(55)

Todėl „BT“ nurodė, kad Komisijos sprendime pradėti tyrimo procedūrą buvo neteisingai teigiama, esą neatsižvelgiama į jokį „BT“ infrastruktūros vertės padidėjimą – iš tikrųjų „BT“ vertė buvo ir mažinama, ir didinama atsižvelgiant į tai, ar „BT“ vertę didinantys veiksniai buvo svaresni nei vertę mažinantys veiksniai (15).

| (56) | „BT“ teigia, jog matyti, kad įmonei „Vtesse“ taikoma naujos vertės nustatymo sistema yra pagrįsta tais pačiais principais, nors taikoma skirtingai – naujos naudojamos skaidulos papildo jos paveldimą turtą ir yra vertinamos kaip jos dalis. „Vtesse“ atveju rinkos dalis nėra tinkama priemonė mokestinės vertės pokyčiams vertinti, nes dėl mažos „Vtesse“ rinkos dalies visi pokyčiai gali būti nedideli. |
| --- | --- |

(56)

„BT“ teigia, jog matyti, kad įmonei „Vtesse“ taikoma naujos vertės nustatymo sistema yra pagrįsta tais pačiais principais, nors taikoma skirtingai – naujos naudojamos skaidulos papildo jos paveldimą turtą ir yra vertinamos kaip jos dalis. „Vtesse“ atveju rinkos dalis nėra tinkama priemonė mokestinės vertės pokyčiams vertinti, nes dėl mažos „Vtesse“ rinkos dalies visi pokyčiai gali būti nedideli.

| (57) | Galiausiai, jei Komisija nuspręstų, kad „BT“ iš tikrųjų gavo valstybės pagalbą, „BT“ teigimu, Komisija negalėtų reikalauti grąžinti šios pagalbos, nes įmonė turi teisėtų lūkesčių, kad visa tokia pagalba buvo teisėta arba antraip – kad tai buvo egzistuojanti pagalba. |
| --- | --- |

(57)

Galiausiai, jei Komisija nuspręstų, kad „BT“ iš tikrųjų gavo valstybės pagalbą, „BT“ teigimu, Komisija negalėtų reikalauti grąžinti šios pagalbos, nes įmonė turi teisėtų lūkesčių, kad visa tokia pagalba buvo teisėta arba antraip – kad tai buvo egzistuojanti pagalba.

| (58) | „Kingston“ teigimu, Komisija nenustatė, kad buvo suteiktas pranašumas, – ji nenurodė, kad „BT“ ir „Kingston“ turėjo naudos iš išskirtinio mokesčių naštos sumažinimo arba kad kitiems operatoriams vertė buvo išskirtinai didinama. Ji pažymi, kad dėl „Kingston“ Komisija neturi duomenų, kaip įmonė buvo apmokestinama. |
| --- | --- |

(58)

„Kingston“ teigimu, Komisija nenustatė, kad buvo suteiktas pranašumas, – ji nenurodė, kad „BT“ ir „Kingston“ turėjo naudos iš išskirtinio mokesčių naštos sumažinimo arba kad kitiems operatoriams vertė buvo išskirtinai didinama. Ji pažymi, kad dėl „Kingston“ Komisija neturi duomenų, kaip įmonė buvo apmokestinama.

| (59) | „Kingston“ mano, jog vieninteliai duomenys, rodantys, kad jai galėjo būti suteiktas pranašumas, yra „BT“ ir „Vtesse“ mokesčių ir pajamų santykio skirtumas. Tačiau šis santykis yra nesvarbus nekilnojamojo turto mokesčiui, nes tai nėra pajamų mokestis. Kad toks santykis būtų svarbus, „Vtesse“ ir „Kingston“ arba „BT“ turėtų būti tiesiogiai palyginamos įmonės, bet dėl skirtingo įmonių dydžio, apyvartos ir ekonominės veiklos taip nėra. Galiausiai jos skaičiavimu, „Vtesse“ mokesčių ir pajamų santykis yra 0,39 %, o jos pačios mokesčių ir pajamų santykis tariamai yra 4,5 % (16). |
| --- | --- |

(59)

„Kingston“ mano, jog vieninteliai duomenys, rodantys, kad jai galėjo būti suteiktas pranašumas, yra „BT“ ir „Vtesse“ mokesčių ir pajamų santykio skirtumas. Tačiau šis santykis yra nesvarbus nekilnojamojo turto mokesčiui, nes tai nėra pajamų mokestis. Kad toks santykis būtų svarbus, „Vtesse“ ir „Kingston“ arba „BT“ turėtų būti tiesiogiai palyginamos įmonės, bet dėl skirtingo įmonių dydžio, apyvartos ir ekonominės veiklos taip nėra. Galiausiai jos skaičiavimu, „Vtesse“ mokesčių ir pajamų santykis yra 0,39 %, o jos pačios mokesčių ir pajamų santykis tariamai yra 4,5 % (16).

| (60) | Ji nepripažįsta, kad taikant kelis metodus „Kingston“ yra suteikiamas išskirtinis pranašumas. Jos nuomone, vertinimo procese VTĮ turi tam tikrą laisvę veikti savo nuožiūra, tačiau ši laisvė nėra visiškai neribota – įstaiga priima sprendimus pagal paveldimo turto pobūdį ir duomenų pobūdį, be to, ji turi remtis didelės apimties precedentų teise. Neįmanoma įrodyti, kad pajamų ir sąnaudų metodas yra palankesnis įmonėms „BT“ ir „Kingston“, kadangi nuomos mokesčio metodas joms netaikytinas, o įmonei „Vtesse“ pajamų ir sąnaudų metodas netaikytinas, nes įmonė nepelninga. |
| --- | --- |

(60)

Ji nepripažįsta, kad taikant kelis metodus „Kingston“ yra suteikiamas išskirtinis pranašumas. Jos nuomone, vertinimo procese VTĮ turi tam tikrą laisvę veikti savo nuožiūra, tačiau ši laisvė nėra visiškai neribota – įstaiga priima sprendimus pagal paveldimo turto pobūdį ir duomenų pobūdį, be to, ji turi remtis didelės apimties precedentų teise. Neįmanoma įrodyti, kad pajamų ir sąnaudų metodas yra palankesnis įmonėms „BT“ ir „Kingston“, kadangi nuomos mokesčio metodas joms netaikytinas, o įmonei „Vtesse“ pajamų ir sąnaudų metodas netaikytinas, nes įmonė nepelninga.

| (61) | Be to, „Kingston“ teigia, kad nėra duomenų apie konkurencijos iškraipymą, nenurodomi kiti su „Kingston“ konkuruojantys operatoriai. Ji pateikia papildomą teisinį argumentą, kad visa galima pagalba, teikiama taikant JK apmokestinimo sistemą, būtų esama pagalba. |
| --- | --- |

(61)

Be to, „Kingston“ teigia, kad nėra duomenų apie konkurencijos iškraipymą, nenurodomi kiti su „Kingston“ konkuruojantys operatoriai. Ji pateikia papildomą teisinį argumentą, kad visa galima pagalba, teikiama taikant JK apmokestinimo sistemą, būtų esama pagalba.

IV.   JUNGTINĖS KARALYSTĖS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ PASTABOS

| (62) | JK valdžios institucijos teigia, kad apmokestinimo sistema yra vienoda įstatymo nustatyta sistema, Anglijoje ir Velse taikoma visam nevietiniam paveldimam turtui, jos tikslas – nustatyti bendrą patalpų vertės nustatymo standartą. Šis standartas – tai prognozuojamas nuomos mokestis, už kurį paveldimas turtas gali būti nuomojamas nuo metų pradžios iki pabaigos, atsižvelgiant į tam tikras įstatyme nurodytas prielaidas dėl paveldimo turto remonto būklės ir spėjamos nuomos sąlygų. |
| --- | --- |

(62)

JK valdžios institucijos teigia, kad apmokestinimo sistema yra vienoda įstatymo nustatyta sistema, Anglijoje ir Velse taikoma visam nevietiniam paveldimam turtui, jos tikslas – nustatyti bendrą patalpų vertės nustatymo standartą. Šis standartas – tai prognozuojamas nuomos mokestis, už kurį paveldimas turtas gali būti nuomojamas nuo metų pradžios iki pabaigos, atsižvelgiant į tam tikras įstatyme nurodytas prielaidas dėl paveldimo turto remonto būklės ir spėjamos nuomos sąlygų.

| (63) | Šią vertę nustato VTĮ, kurioje kaip specialistai dirba kvalifikuoti atestuoti vertintojai ir kuri, kaip numatyta įstatyme, atlieka nepriklausomą vertinimą. Jos sprendimus vertina nepriklausomas Vertinimo teismas, toliau – Žemės teismas ir Apeliacinis teismas. |
| --- | --- |

(63)

Šią vertę nustato VTĮ, kurioje kaip specialistai dirba kvalifikuoti atestuoti vertintojai ir kuri, kaip numatyta įstatyme, atlieka nepriklausomą vertinimą. Jos sprendimus vertina nepriklausomas Vertinimo teismas, toliau – Žemės teismas ir Apeliacinis teismas.

| (64) | Be to, JK valdžios institucijos nurodo, kad norėdama nustatyti spėjamą šio nuomos mokesčio dydį VTĮ gali taikyti kelis metodus. Šių vertinimo metodų tikslas vienas – nustatyti spėjamą nuomos mokesčio dydį. Jei metodai tinkamai taikomi, pagal juos visus turi būti gautas vienodas rezultatas. Keli metodai taikomi, norint atsižvelgti į įvairias sąlygas, kurioms taikomi mokesčiai. Tinkamas vertinimo metodas pasirenkamas ne savo nuožiūra – jis priklauso nuo paveldimo turto ir turimų duomenų pobūdžio. Taigi, pavyzdžiui, jei turtas naudojamas nesiekiant pelno (ligoninės, mokyklos), pajamų ir sąnaudų metodas netaikomas, ir VTĮ gali priimti sprendimą, kad tinkamiausias metodas – tai rangovo bazinis metodas. |
| --- | --- |

(64)

Be to, JK valdžios institucijos nurodo, kad norėdama nustatyti spėjamą šio nuomos mokesčio dydį VTĮ gali taikyti kelis metodus. Šių vertinimo metodų tikslas vienas – nustatyti spėjamą nuomos mokesčio dydį. Jei metodai tinkamai taikomi, pagal juos visus turi būti gautas vienodas rezultatas. Keli metodai taikomi, norint atsižvelgti į įvairias sąlygas, kurioms taikomi mokesčiai. Tinkamas vertinimo metodas pasirenkamas ne savo nuožiūra – jis priklauso nuo paveldimo turto ir turimų duomenų pobūdžio. Taigi, pavyzdžiui, jei turtas naudojamas nesiekiant pelno (ligoninės, mokyklos), pajamų ir sąnaudų metodas netaikomas, ir VTĮ gali priimti sprendimą, kad tinkamiausias metodas – tai rangovo bazinis metodas.

4.1.   Įmonėms „BT“ ir „Kingston“ taikomo metodo pasirinkimas

| (65) | JK valdžios institucijos teigia, kad pajamų ir sąnaudų metodas buvo vienintelis, pagal kurį galima vertinti „BT“ ir „Kingston“ paveldimą turtą. Jos nurodo, kad VTĮ nepriklausomų ekspertų grupė (17), vertinusi šių įmonių paveldimą turtą visais vertinimo laikotarpiais, įskaitant 2005–2010 m., padarė išvadą, kad nebuvo pakankamai duomenų pagal nuomos mokesčio metodą „BT“ ir „Kingston“ tinklų mokestinei vertei nustatyti. Šiai išvadai svarstomoje byloje pritarė Vertinimo teismas (18). Abi įmonės taip pat pažymi, kad pajamų ir sąnaudų metodas yra vienintelis, galintis parodyti išskirtinį „BT“ visos rinkos aprėpties pranašumą. |
| --- | --- |

(65)

JK valdžios institucijos teigia, kad pajamų ir sąnaudų metodas buvo vienintelis, pagal kurį galima vertinti „BT“ ir „Kingston“ paveldimą turtą. Jos nurodo, kad VTĮ nepriklausomų ekspertų grupė (17), vertinusi šių įmonių paveldimą turtą visais vertinimo laikotarpiais, įskaitant 2005–2010 m., padarė išvadą, kad nebuvo pakankamai duomenų pagal nuomos mokesčio metodą „BT“ ir „Kingston“ tinklų mokestinei vertei nustatyti. Šiai išvadai svarstomoje byloje pritarė Vertinimo teismas (18). Abi įmonės taip pat pažymi, kad pajamų ir sąnaudų metodas yra vienintelis, galintis parodyti išskirtinį „BT“ visos rinkos aprėpties pranašumą.

| (66) | JK valdžios institucijos teigia, kad nuomos mokesčio metodas nebuvo taikytinas „BT“ ir „Kingston“. Šiuo atžvilgiu jos pirmiausia pabrėžia, kad galimybė gauti nuomos mokesčio duomenis turi būti vertinama atliekant vertinimą. Taigi, pavyzdžiui, galimybė taikyti nuomos mokesčio metodą 1995–2000 m. laikotarpiui gali būti svarstoma remiantis informacija, kuri buvo turima pirmesnio vertinimo termino metu, t. y. 1993 m. balandžio 1 d. Todėl JK valdžios institucijos teigia, kad trečiosios šalys ir Komisija klysta manydamos, esą šiuo metu turimi rinkos duomenys yra svarbūs nustatant, ar 1995 ir 2000 m. registrai galėjo būti sudaryti remiantis nuomos mokesčio metodu. |
| --- | --- |

(66)

JK valdžios institucijos teigia, kad nuomos mokesčio metodas nebuvo taikytinas „BT“ ir „Kingston“. Šiuo atžvilgiu jos pirmiausia pabrėžia, kad galimybė gauti nuomos mokesčio duomenis turi būti vertinama atliekant vertinimą. Taigi, pavyzdžiui, galimybė taikyti nuomos mokesčio metodą 1995–2000 m. laikotarpiui gali būti svarstoma remiantis informacija, kuri buvo turima pirmesnio vertinimo termino metu, t. y. 1993 m. balandžio 1 d. Todėl JK valdžios institucijos teigia, kad trečiosios šalys ir Komisija klysta manydamos, esą šiuo metu turimi rinkos duomenys yra svarbūs nustatant, ar 1995 ir 2000 m. registrai galėjo būti sudaryti remiantis nuomos mokesčio metodu.

| (67) | Dėl to rengiant 1995 m. registrus buvo galima atsižvelgti tik į 1993 m. turėtą informaciją. Priimdama sprendimą pradėti tyrimo procedūrą, Komisija pasiūlė du galimus nuomos mokesčio duomenų šaltinius: „BT“ gautas nuomos mokestis už įmonės infrastruktūros nuomą arba perkėlimo kainos tarp „BT“ mažmeninių paslaugų ir didmeninių paslaugų skyrių. JK valdžios institucijos teigia, kad 1993 m. VTĮ negalėjo taikyti nė vieno iš šių principų. 1993 m. „BT“ nenuomojo jokios didesnės savo infrastruktūros dalies, be to, jos struktūroje nebuvo atskirų mažmeninių ir didmeninių paslaugų skyrių. |
| --- | --- |

(67)

Dėl to rengiant 1995 m. registrus buvo galima atsižvelgti tik į 1993 m. turėtą informaciją. Priimdama sprendimą pradėti tyrimo procedūrą, Komisija pasiūlė du galimus nuomos mokesčio duomenų šaltinius: „BT“ gautas nuomos mokestis už įmonės infrastruktūros nuomą arba perkėlimo kainos tarp „BT“ mažmeninių paslaugų ir didmeninių paslaugų skyrių. JK valdžios institucijos teigia, kad 1993 m. VTĮ negalėjo taikyti nė vieno iš šių principų. 1993 m. „BT“ nenuomojo jokios didesnės savo infrastruktūros dalies, be to, jos struktūroje nebuvo atskirų mažmeninių ir didmeninių paslaugų skyrių.

| (68) | Kalbant apie 2000 m. registrą, remiantis 1998 m. turėtais duomenimis, JK valdžios institucijos pripažįsta, kad iki tos datos buvo nepakankamai nuomos mokesčio už šviesolaidinių skaidulų tinklus, kuriais operatoriai galėjo pradėti naudotis pagal vadinamąsias neatimamos naudojimo teisės (NNT) sutartis, duomenų. Tačiau šie duomenys buvo riboti ir taikomi tik šviesolaidinių skaidulų tinklams, kurie naudojami didelių apimčių paslaugoms teikti, todėl jie susiję tik su ribota „BT“ paveldimo turto dalimi. Institucijos taip pat pripažįsta, kad 1998 m. veikė atskiri mažmeninių ir didmeninių paslaugų skyriai, tačiau prieigos paslaugos, kurios sudaro didelę „BT“ veiklos dalį, buvo teikiamos pagal principą „iš taško į tašką“ be perkėlimų į kitus skyrius. Jos, be kita ko, pripažįsta, kad perkėlimo atsiskaitymai negalėjo būti naudojami vertinant visą „BT“ tinklą. |
| --- | --- |

(68)

Kalbant apie 2000 m. registrą, remiantis 1998 m. turėtais duomenimis, JK valdžios institucijos pripažįsta, kad iki tos datos buvo nepakankamai nuomos mokesčio už šviesolaidinių skaidulų tinklus, kuriais operatoriai galėjo pradėti naudotis pagal vadinamąsias neatimamos naudojimo teisės (NNT) sutartis, duomenų. Tačiau šie duomenys buvo riboti ir taikomi tik šviesolaidinių skaidulų tinklams, kurie naudojami didelių apimčių paslaugoms teikti, todėl jie susiję tik su ribota „BT“ paveldimo turto dalimi. Institucijos taip pat pripažįsta, kad 1998 m. veikė atskiri mažmeninių ir didmeninių paslaugų skyriai, tačiau prieigos paslaugos, kurios sudaro didelę „BT“ veiklos dalį, buvo teikiamos pagal principą „iš taško į tašką“ be perkėlimų į kitus skyrius. Jos, be kita ko, pripažįsta, kad perkėlimo atsiskaitymai negalėjo būti naudojami vertinant visą „BT“ tinklą.

| (69) | 2005 m. registrui galioja tos pačios pirmiau išdėstytos pastabos. JK valdžios institucijos taip pat nepripažįsta, kad, priešingai „Altnet“ pateiktai nuomonei, AVL nuomos tarifai suteikia visus nuomos mokesčio duomenis, kuriais remiantis galėjo būti vertinamas „BT“ paveldimas turtas. Pavyzdžiui, DLNM tarifas buvo taikomas nuo 2002 rugpjūčio mėn. Tai yra produktas, kurį „BT“ turi teikti kitiems telekomunikacijų operatoriams ir kuris suteikia jiems galimybę teikti linijų nuomos ir skambučių paslaugas vartotojams „BT“ vietiniame tinkle. Tačiau telekomunikacijų paslaugų teikėjo mokėjimai įmonei „BT“ nėra lygūs vietinio tinklo nuomos mokesčiui. Tai mokestis už paslaugą, nes „BT“inter alia yra atsakinga už linijos eksploatavimą, telefono stočių aprūpinimą, sąskaitų pateikimą, mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą, gedimų šalinimą, porų stiprinimo įrangą ir elektros energijos tiekimą. Dėl to JK valdžios institucijos teigia, kad, skirtingai nei mano „Vtesse“ ir „Altnet“, toks mokestis negali būti lygus nuomos mokesčiui už vieną vietinę liniją. Jos daro tokią pat išvadą dėl skambučių ir prieigos paslaugų tarifo, kuris buvo DLNM produkto prototipas ir nuo 1998 m. apėmė tokias pat paslaugas kaip ir DLNM. Be to, „BT“ didmeninių paslaugų linijos ir atsietosios vietinės linijos nuomos mokesčio tarifus reguliuoja OFCOM. Tai nėra rinkos nuomos mokesčiai ir jie, kaip nuomos mokesčio duomenys, negali turėti didelės įtakos šiems tarifams (19). Taigi VTĮ teigia neturinti nuomos mokesčio duomenų apie pagrindines „BT“ ir „Kingston“ tinklų, t. y. jų vietinės prieigos tinklų, dalis. |
| --- | --- |

(69)

2005 m. registrui galioja tos pačios pirmiau išdėstytos pastabos. JK valdžios institucijos taip pat nepripažįsta, kad, priešingai „Altnet“ pateiktai nuomonei, AVL nuomos tarifai suteikia visus nuomos mokesčio duomenis, kuriais remiantis galėjo būti vertinamas „BT“ paveldimas turtas. Pavyzdžiui, DLNM tarifas buvo taikomas nuo 2002 rugpjūčio mėn. Tai yra produktas, kurį „BT“ turi teikti kitiems telekomunikacijų operatoriams ir kuris suteikia jiems galimybę teikti linijų nuomos ir skambučių paslaugas vartotojams „BT“ vietiniame tinkle. Tačiau telekomunikacijų paslaugų teikėjo mokėjimai įmonei „BT“ nėra lygūs vietinio tinklo nuomos mokesčiui. Tai mokestis už paslaugą, nes „BT“inter alia yra atsakinga už linijos eksploatavimą, telefono stočių aprūpinimą, sąskaitų pateikimą, mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą, gedimų šalinimą, porų stiprinimo įrangą ir elektros energijos tiekimą. Dėl to JK valdžios institucijos teigia, kad, skirtingai nei mano „Vtesse“ ir „Altnet“, toks mokestis negali būti lygus nuomos mokesčiui už vieną vietinę liniją. Jos daro tokią pat išvadą dėl skambučių ir prieigos paslaugų tarifo, kuris buvo DLNM produkto prototipas ir nuo 1998 m. apėmė tokias pat paslaugas kaip ir DLNM. Be to, „BT“ didmeninių paslaugų linijos ir atsietosios vietinės linijos nuomos mokesčio tarifus reguliuoja OFCOM. Tai nėra rinkos nuomos mokesčiai ir jie, kaip nuomos mokesčio duomenys, negali turėti didelės įtakos šiems tarifams (19). Taigi VTĮ teigia neturinti nuomos mokesčio duomenų apie pagrindines „BT“ ir „Kingston“ tinklų, t. y. jų vietinės prieigos tinklų, dalis.

| (70) | Be to, JK valdžios institucijos nurodė, kad nuomos mokesčio duomenys, naudojami taikant nuomos mokesčio metodą telekomunikacijų operatoriams, išskyrus „BT“ ir „Kingston“, negali būti naudojami šių dviejų įmonių paveldimo turto vertei nustatyti. „BT“, „Kingston“ ir kiti telekomunikacijų operatoriai yra labai nepalyginami. „BT“ ir „Kingston“ tinklai pirmiausia yra vietos prieigos tinklai, „BT“ atveju aptarnaujantys milijonus žmonių, o daugelio kitų telekomunikacijų operatorių tinklai pirmiausia yra pagrindiniai tinklai, aptarnaujantys nedaug vartotojų, perkančių didelės vertės ir apimties paslaugas. Paveldimo turto vertei reikšmės turi keli veiksniai, įskaitant turto funkciją, jo fizinį išdėstymą, dydį ir veikimo reguliavimo sąlygas. Taigi, atsižvelgiant į paveldimo turto skirtumus ir nepakankamą palyginamumą, telekomunikacijų operatorių nuomos mokesčio duomenys, pvz., apie jų šviesolaidinių skaidulų tinklą, negali būti tiesiogiai taikomi „BT“ ir „Kingston“. Remdamosi tuo pačiu argumentu, JK valdžios institucijos teigia, kad, skirtingai nuo Komisijos sprendime nurodyto pasiūlymo pradėti procedūrą, kabelinių televizijų bendrovių pateikti nuomos mokesčio duomenys negali būti taikomi „BT“ arba „Kingston“. |
| --- | --- |

(70)

Be to, JK valdžios institucijos nurodė, kad nuomos mokesčio duomenys, naudojami taikant nuomos mokesčio metodą telekomunikacijų operatoriams, išskyrus „BT“ ir „Kingston“, negali būti naudojami šių dviejų įmonių paveldimo turto vertei nustatyti. „BT“, „Kingston“ ir kiti telekomunikacijų operatoriai yra labai nepalyginami. „BT“ ir „Kingston“ tinklai pirmiausia yra vietos prieigos tinklai, „BT“ atveju aptarnaujantys milijonus žmonių, o daugelio kitų telekomunikacijų operatorių tinklai pirmiausia yra pagrindiniai tinklai, aptarnaujantys nedaug vartotojų, perkančių didelės vertės ir apimties paslaugas. Paveldimo turto vertei reikšmės turi keli veiksniai, įskaitant turto funkciją, jo fizinį išdėstymą, dydį ir veikimo reguliavimo sąlygas. Taigi, atsižvelgiant į paveldimo turto skirtumus ir nepakankamą palyginamumą, telekomunikacijų operatorių nuomos mokesčio duomenys, pvz., apie jų šviesolaidinių skaidulų tinklą, negali būti tiesiogiai taikomi „BT“ ir „Kingston“. Remdamosi tuo pačiu argumentu, JK valdžios institucijos teigia, kad, skirtingai nuo Komisijos sprendime nurodyto pasiūlymo pradėti procedūrą, kabelinių televizijų bendrovių pateikti nuomos mokesčio duomenys negali būti taikomi „BT“ arba „Kingston“.

| (71) | JK valdžios institucijos teigia, kad yra pasiūlytas netinkamas principas, jog „BT“ paveldimo turto dalys galėjo būti įvertintos remiantis iš kitų tinklų gautais nuomos mokesčio duomenimis ir likusi dalis – pagal pajamų ir sąnaudų metodą. Pagal tokį principą būtų galima daryti prielaidą, kad yra skirtingos visų atskirų „BT“ įmonės teikiamų paslaugų fizinės tinklo dalys. Tačiau JK valdžios institucijos pažymi, kad pagal Didžiosios Britanijos precedentų teisę dėl komercinio naudojimo nekilnojamojo turto mokesčio taikymo (20) to paties subjekto naudojamas gretimai esantis turtas, pvz., „BT“ ir „Kingston“ tinklai, turi būti vertinamas kaip vienas paveldimas turtas. Skaidant vieno subjekto naudojamą turtą, būtų iškraipytas vertinimas, kadangi turto dalių vertės suma retai yra lygi viso turto vertei. |
| --- | --- |

(71)

JK valdžios institucijos teigia, kad yra pasiūlytas netinkamas principas, jog „BT“ paveldimo turto dalys galėjo būti įvertintos remiantis iš kitų tinklų gautais nuomos mokesčio duomenimis ir likusi dalis – pagal pajamų ir sąnaudų metodą. Pagal tokį principą būtų galima daryti prielaidą, kad yra skirtingos visų atskirų „BT“ įmonės teikiamų paslaugų fizinės tinklo dalys. Tačiau JK valdžios institucijos pažymi, kad pagal Didžiosios Britanijos precedentų teisę dėl komercinio naudojimo nekilnojamojo turto mokesčio taikymo (20) to paties subjekto naudojamas gretimai esantis turtas, pvz., „BT“ ir „Kingston“ tinklai, turi būti vertinamas kaip vienas paveldimas turtas. Skaidant vieno subjekto naudojamą turtą, būtų iškraipytas vertinimas, kadangi turto dalių vertės suma retai yra lygi viso turto vertei.

| (72) | Kalbant konkrečiau, neįmanoma išskaidyti „BT“ pagrindinio magistralinio maršruto, didelės apimties šviesolaidinių skaidulų tinklo, kuris konkuruoja su „Vtesse“ teikiamomis paslaugomis, ir nustatyti jo mokestinę vertę pagal konkuruojančių telekomunikacijų paslaugų teikėjų mokamą nuomos mokestį. Taip yra dėl to, kad ta pati infrastruktūra taip pat yra naudojama mažos apimties telefonijos paslaugoms teikti 29 milijonams „BT“ vartotojų vidaus rinkoje. „BT“ arba „Kingston“ tinklai negali būti fiziškai padalyti į atskirus vienetus, kurie būtų atskirai nuomojami arba naudojami, nes jie fiziniu ir funkciniu požiūriu yra integruoti. |
| --- | --- |

(72)

Kalbant konkrečiau, neįmanoma išskaidyti „BT“ pagrindinio magistralinio maršruto, didelės apimties šviesolaidinių skaidulų tinklo, kuris konkuruoja su „Vtesse“ teikiamomis paslaugomis, ir nustatyti jo mokestinę vertę pagal konkuruojančių telekomunikacijų paslaugų teikėjų mokamą nuomos mokestį. Taip yra dėl to, kad ta pati infrastruktūra taip pat yra naudojama mažos apimties telefonijos paslaugoms teikti 29 milijonams „BT“ vartotojų vidaus rinkoje. „BT“ arba „Kingston“ tinklai negali būti fiziškai padalyti į atskirus vienetus, kurie būtų atskirai nuomojami arba naudojami, nes jie fiziniu ir funkciniu požiūriu yra integruoti.

| (73) | Visais atvejais, net jei būtų įmanoma nustatyti atskirų „BT“ ir „Kingston“ paveldimo turto dalių vertę pagal kitokį nei pajamų ir sąnaudų metodą, vis tiek būtų nelengva nustatyti likusios turto dalies vertę, kadangi pajamų ir sąnaudų metodas gali būti taikomas tik visam šių įmonių tinklui. |
| --- | --- |

(73)

Visais atvejais, net jei būtų įmanoma nustatyti atskirų „BT“ ir „Kingston“ paveldimo turto dalių vertę pagal kitokį nei pajamų ir sąnaudų metodą, vis tiek būtų nelengva nustatyti likusios turto dalies vertę, kadangi pajamų ir sąnaudų metodas gali būti taikomas tik visam šių įmonių tinklui.

4.2.   Pajamų ir sąnaudų metodo taikymas „BT“ ir „Kingston“

| (74) | JK valdžios institucijos pateikė išsamius pajamų ir sąnaudų metodo taikymo „BT“ ir „Kingston“ būdo paaiškinimus. |
| --- | --- |

(74)

JK valdžios institucijos pateikė išsamius pajamų ir sąnaudų metodo taikymo „BT“ ir „Kingston“ būdo paaiškinimus.

| (75) | Vertinimus atlieka nepriklausomi ekspertai pagal bendrąsias pajamų ir sąnaudų metodo taikymo taisykles (21). Nors vertinimo modelis ir gauti apskaičiavimai yra sudėtingi, tolesnėse dalyse trumpai apžvelgiami 1995–2000 m. laikotarpiu atlikti įvertinimai. |
| --- | --- |

(75)

Vertinimus atlieka nepriklausomi ekspertai pagal bendrąsias pajamų ir sąnaudų metodo taikymo taisykles (21). Nors vertinimo modelis ir gauti apskaičiavimai yra sudėtingi, tolesnėse dalyse trumpai apžvelgiami 1995–2000 m. laikotarpiu atlikti įvertinimai.

| (76) | Pagal pajamų ir sąnaudų vertinimo metodą iš prognozuojamų pajamų, susijusių su apmokestinamu „BT“ paveldimo turto naudojimu, yra atskaitomos atitinkamos sąnaudos. VTĮ užsakymu specialistai konsultantai (angl. National Economic Research Associates, NERA) rengė modelį, pagal kurį turėtų būti skaičiuojamos būsimosios penkerių metų laikotarpio pajamos ir veiklos sąnaudos, susijusios su centriniame registre nurodyto „BT“ paveldimo turto Anglijoje ir Velse kartu su Škotijoje ir Šiaurės Airijoje likusia tinklo dalimi naudojimu. JK valdžios institucijos pateikė trumpą NERA modelio aprašymą ir pagrindinius 1995, 2000 ir 2005 m. įvertinimų duomenis. |
| --- | --- |

(76)

Pagal pajamų ir sąnaudų vertinimo metodą iš prognozuojamų pajamų, susijusių su apmokestinamu „BT“ paveldimo turto naudojimu, yra atskaitomos atitinkamos sąnaudos. VTĮ užsakymu specialistai konsultantai (angl. National Economic Research Associates, NERA) rengė modelį, pagal kurį turėtų būti skaičiuojamos būsimosios penkerių metų laikotarpio pajamos ir veiklos sąnaudos, susijusios su centriniame registre nurodyto „BT“ paveldimo turto Anglijoje ir Velse kartu su Škotijoje ir Šiaurės Airijoje likusia tinklo dalimi naudojimu. JK valdžios institucijos pateikė trumpą NERA modelio aprašymą ir pagrindinius 1995, 2000 ir 2005 m. įvertinimų duomenis.

| (77) | NERA modelio tikslas buvo rengti pajamų ir veiklos sąnaudų, kurios gali būti gaunamos ir patiriamos iš „BT“ tinklo visoje Jungtinėje Karalystėje, prognozes, atsižvelgiant į penkerių metų mokesčių prognozę. Pagal ją numatyta „BT“ tinklo mokestinės dalies nuoma 1993 m. balandžio 1 d., bet atsižvelgiant į įmonės tinklo ir konkuruojančių tinklų fizinę būklę bei kitas fizines sąlygas, kurios buvo 1995 m. balandžio 1 d. NERA modelis buvo parengtas remiantis faktinėmis pajamomis ir veiklos sąnaudomis, kurios gaunamos ir patiriamos metais iki pirmesnio vertinimo termino ir kurias žinotų spėjami nuomininkai. Siekiant gauti išsamių duomenų penkerių metų prognozei apie visos telekomunikacijų rinkos pokyčius ir „BT“ dalį šioje rinkoje, buvo naudojami didelės apimties praeities statistiniai duomenys. |
| --- | --- |

(77)

NERA modelio tikslas buvo rengti pajamų ir veiklos sąnaudų, kurios gali būti gaunamos ir patiriamos iš „BT“ tinklo visoje Jungtinėje Karalystėje, prognozes, atsižvelgiant į penkerių metų mokesčių prognozę. Pagal ją numatyta „BT“ tinklo mokestinės dalies nuoma 1993 m. balandžio 1 d., bet atsižvelgiant į įmonės tinklo ir konkuruojančių tinklų fizinę būklę bei kitas fizines sąlygas, kurios buvo 1995 m. balandžio 1 d. NERA modelis buvo parengtas remiantis faktinėmis pajamomis ir veiklos sąnaudomis, kurios gaunamos ir patiriamos metais iki pirmesnio vertinimo termino ir kurias žinotų spėjami nuomininkai. Siekiant gauti išsamių duomenų penkerių metų prognozei apie visos telekomunikacijų rinkos pokyčius ir „BT“ dalį šioje rinkoje, buvo naudojami didelės apimties praeities statistiniai duomenys.

| (78) | „BT“ atveju VTĮ nusprendė naudoti penkerių metų laikotarpio pajamų ir sąnaudų prognozę, bet ne įprastą vienerių metų prognozę. JK valdžios institucijos nurodė, kad tam tikromis aplinkybėmis taikant pajamų ir sąnaudų metodą galima vertinti kelerių ateinančių metų pelningumą, nes vienerių metų veikla gali neatspindėti veiklos ateityje. Dėl „BT“ VTĮ tikėjosi, kad, vertinant pirmesnio vertinimo termino metu, būsimam pelningumui įtaką gali padaryti galima didesnė konkurencija, norminė kainų kontrolė, didelis konkurentų tinklų plėtimasis ir siūlomų paslaugų rūšių pokyčiai. Dėl to penkerių metų laikotarpio pelningumo prognoze pagrįstas metodas buvo reikalingas nustatyti nuomos mokesčio dydžiui, kurį spėjamas nuomininkas pirmesnio vertinimo termino metu būtų pasirengęs mokėti už „BT“ tinklą per tą laikotarpį (22). |
| --- | --- |

(78)

„BT“ atveju VTĮ nusprendė naudoti penkerių metų laikotarpio pajamų ir sąnaudų prognozę, bet ne įprastą vienerių metų prognozę. JK valdžios institucijos nurodė, kad tam tikromis aplinkybėmis taikant pajamų ir sąnaudų metodą galima vertinti kelerių ateinančių metų pelningumą, nes vienerių metų veikla gali neatspindėti veiklos ateityje. Dėl „BT“ VTĮ tikėjosi, kad, vertinant pirmesnio vertinimo termino metu, būsimam pelningumui įtaką gali padaryti galima didesnė konkurencija, norminė kainų kontrolė, didelis konkurentų tinklų plėtimasis ir siūlomų paslaugų rūšių pokyčiai. Dėl to penkerių metų laikotarpio pelningumo prognoze pagrįstas metodas buvo reikalingas nustatyti nuomos mokesčio dydžiui, kurį spėjamas nuomininkas pirmesnio vertinimo termino metu būtų pasirengęs mokėti už „BT“ tinklą per tą laikotarpį (22).

| (79) | Atliekant pajamų ir sąnaudų vertinimą, apskaičiavus prognozuojamas penkerių metų pajamas ir veiklos sąnaudas reikia atskaičiuoti spėjamo nuomininko prognozuojamas sąnaudas ilgalaikiam turtui įsigyti per penkerių metų prognozės laikotarpį, susijusias su objektais, kurie nėra paveldimo turto dalis, bet yra reikalingi prognozuojamoms pajamoms gauti. Šie objektai skirstomi į dvi kategorijas: a) neapmokestinamoji įranga ir mašinos, įsigyjamos per penkerių metų laikotarpį, kad būtų pakeista turima įranga arba kitais tikslais, ir b) tinklo papildymai, kurių 1995 m. balandžio 1 d. nebuvo, tačiau kurie turi būti padaryti per penkerius metus. |
| --- | --- |

(79)

Atliekant pajamų ir sąnaudų vertinimą, apskaičiavus prognozuojamas penkerių metų pajamas ir veiklos sąnaudas reikia atskaičiuoti spėjamo nuomininko prognozuojamas sąnaudas ilgalaikiam turtui įsigyti per penkerių metų prognozės laikotarpį, susijusias su objektais, kurie nėra paveldimo turto dalis, bet yra reikalingi prognozuojamoms pajamoms gauti. Šie objektai skirstomi į dvi kategorijas: a) neapmokestinamoji įranga ir mašinos, įsigyjamos per penkerių metų laikotarpį, kad būtų pakeista turima įranga arba kitais tikslais, ir b) tinklo papildymai, kurių 1995 m. balandžio 1 d. nebuvo, tačiau kurie turi būti padaryti per penkerius metus.

| (80) | Toliau yra prognozuojamas apyvartinio kapitalo pokytis kiekvienais prognozuojamo penkerių metų laikotarpio metais. Metinis pokytis yra atimamas iš pirmiau apibrėžtų pajamų be sąnaudų ir ilgalaikio turto įsigijimo sąnaudų. Taip gaunamas dalomas balansas, susidedantis iš visos nuomos mokesčio sumos ir nuomininkui reikalingo grynųjų pinigų srauto. Toliau apskaičiuojama nuomininkui reikalingo pinigų srauto suma. |
| --- | --- |

(80)

Toliau yra prognozuojamas apyvartinio kapitalo pokytis kiekvienais prognozuojamo penkerių metų laikotarpio metais. Metinis pokytis yra atimamas iš pirmiau apibrėžtų pajamų be sąnaudų ir ilgalaikio turto įsigijimo sąnaudų. Taip gaunamas dalomas balansas, susidedantis iš visos nuomos mokesčio sumos ir nuomininkui reikalingo grynųjų pinigų srauto. Toliau apskaičiuojama nuomininkui reikalingo pinigų srauto suma.

| (81) | Tai yra derama nuomininko kapitalo grąža metų pradžioje, koreguojama pagal to kapitalo pokytį per metus. Nuomininko kapitalas spėjamos nuomos pradžioje susideda iš apyvartinio kapitalo ir materialiojo turto, konkrečiai neapmokestinamosios įrangos ir mašinų. Kasmet skaičiuojamas viso nuomininko kapitalo pokytis. Materialiojo turto vertės keičiasi kasmet dėl keičiamo turto sąnaudų pokyčių, esamo turto amortizacijos, naujo ar keičiamo turto įsigijimo. Šie pokyčiai buvo prognozuojami penkeriems metams. |
| --- | --- |

(81)

Tai yra derama nuomininko kapitalo grąža metų pradžioje, koreguojama pagal to kapitalo pokytį per metus. Nuomininko kapitalas spėjamos nuomos pradžioje susideda iš apyvartinio kapitalo ir materialiojo turto, konkrečiai neapmokestinamosios įrangos ir mašinų. Kasmet skaičiuojamas viso nuomininko kapitalo pokytis. Materialiojo turto vertės keičiasi kasmet dėl keičiamo turto sąnaudų pokyčių, esamo turto amortizacijos, naujo ar keičiamo turto įsigijimo. Šie pokyčiai buvo prognozuojami penkeriems metams.

| (82) | Derama nominali nuomininko grąžos norma siekė 16,2 % (23). Tai yra nominali „BT“ kapitalo vidutinė svertinė vertė (toliau – SVV), nustatyta atitinkamo pirmesnio vertinimo termino metu – 1993 m. balandžio 1 d. Taip yra apskaičiuojamas metų pabaigoje nuomininkui reikalingas grynųjų pinigų srautas. Kadangi pajamos, sąnaudos ir sąnaudos ilgalaikiam turtui įsigyti yra gaunamos ir patiriamos visus metus, kaip ir visus metus mokama nuoma, metų pabaigoje reikalinga grynųjų pinigų srauto suma nurodoma pusmečio laikotarpiams, taikant 16,2 % šešių mėnesių esamos vertės normą. |
| --- | --- |

(82)

Derama nominali nuomininko grąžos norma siekė 16,2 % (23). Tai yra nominali „BT“ kapitalo vidutinė svertinė vertė (toliau – SVV), nustatyta atitinkamo pirmesnio vertinimo termino metu – 1993 m. balandžio 1 d. Taip yra apskaičiuojamas metų pabaigoje nuomininkui reikalingas grynųjų pinigų srautas. Kadangi pajamos, sąnaudos ir sąnaudos ilgalaikiam turtui įsigyti yra gaunamos ir patiriamos visus metus, kaip ir visus metus mokama nuoma, metų pabaigoje reikalinga grynųjų pinigų srauto suma nurodoma pusmečio laikotarpiams, taikant 16,2 % šešių mėnesių esamos vertės normą.

| (83) | Derama nuomininko grynųjų pinigų srauto suma atskaitoma iš dalomo balanso, paliekant likutinį grynųjų pinigų kiekį kiekvieniems metams, nes tas lėšų kiekis gaunamas iš visus metus vykdomų operacijų. Tuomet kiekvienų metų grynųjų pinigų srauto esamos vertės (taikant 16,2 % normą) yra sudedamos ir padalijamos iš esamos vertės normų sumos (ji yra lygi penkerių metų pirkimui, taikant 16,2 % normą). |
| --- | --- |

(83)

Derama nuomininko grynųjų pinigų srauto suma atskaitoma iš dalomo balanso, paliekant likutinį grynųjų pinigų kiekį kiekvieniems metams, nes tas lėšų kiekis gaunamas iš visus metus vykdomų operacijų. Tuomet kiekvienų metų grynųjų pinigų srauto esamos vertės (taikant 16,2 % normą) yra sudedamos ir padalijamos iš esamos vertės normų sumos (ji yra lygi penkerių metų pirkimui, taikant 16,2 % normą).

| (84) | Gautas rezultatas, 700 636 855 svarai sterlingų, – tai apskaičiuota siūloma nuomos mokesčio suma, kurią spėjamas nuomininkas galėtų mokėti, kad gautų 16,2 % kapitalo investicijų, kurias jis neišvengiamai turės daryti, norėdamas gauti pajamų, kuriomis būtų pagrįstas jo nuomos mokesčio pasiūlymas, grąžą. Priešpaskutinis vertinimo etapas – tai JK bendrosios daugiau nei 700 mln. GBP vertės padalijimas tarp Anglijos ir Velso. Nesant jokių tiesioginių duomenų apie telekomunikacijų paslaugų srautą kiekvienoje iš Jungtinės Karalystės dalių, buvo padaryta prielaida, kad ši vertė būtų tiksliausiai padalyta pagal ekonominės veiklos pasiskirstymą tarp Jungtinės Karalystės sudedamųjų dalių. Remiantis tokiais duomenimis, 84,8 % bendrosios vertės JK atiteko Anglijai, 4,2 % – Velsui. |
| --- | --- |

(84)

Gautas rezultatas, 700 636 855 svarai sterlingų, – tai apskaičiuota siūloma nuomos mokesčio suma, kurią spėjamas nuomininkas galėtų mokėti, kad gautų 16,2 % kapitalo investicijų, kurias jis neišvengiamai turės daryti, norėdamas gauti pajamų, kuriomis būtų pagrįstas jo nuomos mokesčio pasiūlymas, grąžą. Priešpaskutinis vertinimo etapas – tai JK bendrosios daugiau nei 700 mln. GBP vertės padalijimas tarp Anglijos ir Velso. Nesant jokių tiesioginių duomenų apie telekomunikacijų paslaugų srautą kiekvienoje iš Jungtinės Karalystės dalių, buvo padaryta prielaida, kad ši vertė būtų tiksliausiai padalyta pagal ekonominės veiklos pasiskirstymą tarp Jungtinės Karalystės sudedamųjų dalių. Remiantis tokiais duomenimis, 84,8 % bendrosios vertės JK atiteko Anglijai, 4,2 % – Velsui.

| (85) | Atliekami apskaičiavimai apima turtą, kuris įmonei „BT“ priklauso nuosavybės teise ir kurį ji naudoja, bet kuris neįtrauktas į Centrinį paveldimo turto registrą. Šį turtą buvo galima vertinti tiesiogiai pagal nuomos mokesčio metodą. Jis buvo atskirai įvertintas taip: Anglijoje – 149 167 870 GBP, Velse – 3 822 485 svarai sterlingų. Baigiant vertinimą, šios atskirai įvertintos mokestinės vertės atimamos, kad būtų gauta galutinė mokestinė vertė, kuri nurodoma Centriniame paveldimo turto registre. Anglijoje ji sudarė 445 mln. GBP, Velse – 25 mln. GBP. |
| --- | --- |

(85)

Atliekami apskaičiavimai apima turtą, kuris įmonei „BT“ priklauso nuosavybės teise ir kurį ji naudoja, bet kuris neįtrauktas į Centrinį paveldimo turto registrą. Šį turtą buvo galima vertinti tiesiogiai pagal nuomos mokesčio metodą. Jis buvo atskirai įvertintas taip: Anglijoje – 149 167 870 GBP, Velse – 3 822 485 svarai sterlingų. Baigiant vertinimą, šios atskirai įvertintos mokestinės vertės atimamos, kad būtų gauta galutinė mokestinė vertė, kuri nurodoma Centriniame paveldimo turto registre. Anglijoje ji sudarė 445 mln. GBP, Velse – 25 mln. GBP.

| (86) | Toks pat metodas buvo taikomas kitiems dviem vertinimo laikotarpiams, remiantis „BT“ 1997–1998 m. faktinėmis sąskaitomis 2000–2005 m. laikotarpiui, ir 2002–2003 m. faktinėmis sąskaitomis 2005–2010 m. laikotarpiui. VTĮ taikė 14,25 % deramą nuomininko kapitalo investicijų grąžą 2000–2005 m. laikotarpiui ir 12,25 % kapitalo investicijų grąžą 2005–2010 m. laikotarpiui. Šis sumažėjimas rodo infliacijos pokyčius. |
| --- | --- |

(86)

Toks pat metodas buvo taikomas kitiems dviem vertinimo laikotarpiams, remiantis „BT“ 1997–1998 m. faktinėmis sąskaitomis 2000–2005 m. laikotarpiui, ir 2002–2003 m. faktinėmis sąskaitomis 2005–2010 m. laikotarpiui. VTĮ taikė 14,25 % deramą nuomininko kapitalo investicijų grąžą 2000–2005 m. laikotarpiui ir 12,25 % kapitalo investicijų grąžą 2005–2010 m. laikotarpiui. Šis sumažėjimas rodo infliacijos pokyčius.

| (87) | Taikant pajamų ir sąnaudų metodą, nuo 1995 m. buvo apskaičiuotos šios „BT“ mokestinės vertės:







  Registras | Anglija | Velsas |
| --- | --- | --- | --- |
| 1995–2000 m. | 445 mln. GBP | 25 mln. GBP |
| 2000–2005 m. | 467 mln. GBP | 26 mln. GBP |
| 2005–2010 m. | 530 mln. GBP | 24 mln. GBP |

(87)

Taikant pajamų ir sąnaudų metodą, nuo 1995 m. buvo apskaičiuotos šios „BT“ mokestinės vertės:

Registras

Anglija

Velsas

1995–2000 m.

445 mln. GBP

25 mln. GBP

2000–2005 m.

467 mln. GBP

26 mln. GBP

2005–2010 m.

530 mln. GBP

24 mln. GBP

| (88) | Konkrečiai dėl 1995–2000 m. vertinimo laikotarpio JK valdžios institucijos pripažįsta, kad pajamų ir sąnaudų metodo taikymas „BT“ tuo laikotarpiu buvo susitarimo, pasiekto po penkerius teisminių ginčų ir vėliau – derybų metus, objektas. VTĮ turi teisę siekti susitarimo, kuris taikant nekilnojamojo turto mokestį yra įprasta praktika (24). Ji negali pasiekti susitarimo, remdamasi neteisinga mokestine paveldimo turto verte. JK valdžios institucijos pabrėžia, kad su „BT“ pasiektas susitarimas patvirtina, jog įmonės paveldimas turtas turėjo būti vertinamas pagal pajamų ir sąnaudų metodą, o ne pagal rangovo bazinį metodą, ir kad tam pritarė „BT“, taigi pagal šį metodą buvo nustatyta mokestinė vertė, kuri buvo gerokai didesnė už „BT“ norimą vertę. |
| --- | --- |

(88)

Konkrečiai dėl 1995–2000 m. vertinimo laikotarpio JK valdžios institucijos pripažįsta, kad pajamų ir sąnaudų metodo taikymas „BT“ tuo laikotarpiu buvo susitarimo, pasiekto po penkerius teisminių ginčų ir vėliau – derybų metus, objektas. VTĮ turi teisę siekti susitarimo, kuris taikant nekilnojamojo turto mokestį yra įprasta praktika (24). Ji negali pasiekti susitarimo, remdamasi neteisinga mokestine paveldimo turto verte. JK valdžios institucijos pabrėžia, kad su „BT“ pasiektas susitarimas patvirtina, jog įmonės paveldimas turtas turėjo būti vertinamas pagal pajamų ir sąnaudų metodą, o ne pagal rangovo bazinį metodą, ir kad tam pritarė „BT“, taigi pagal šį metodą buvo nustatyta mokestinė vertė, kuri buvo gerokai didesnė už „BT“ norimą vertę.

| (89) | Kalbant apie „Vtesse“ teiginį, kad po Vertinimo teismo sprendimo (25) VTĮ ir „BT“ susitarė dėl „BT“ tinklo mokestinės vertės, kuri buvo 15 % mažesnė nei pradžioje VTĮ nustatyta vertė, JK valdžios institucijos nurodė, kad šis skirtumas atsirado dėl to, kad po Vertinimo teismo sprendimo atliktas įvertinimas buvo gautas dėl nuodugnesnės analizės. Rengdamasi atlikti pirmąjį vertinimą, kuris buvo svarstytas Vertinimo teisme, VTĮ ir jos ekonominis patarėjas NERA negalėjo gauti visų duomenų apie „BT“ buvusias pajamas, kainas, veiklos apimtis ir sąnaudas, nes pirmiausia jos neturėjo priemonių priversti „BT“ atskleisti šią informaciją. „BT“ apskundė sprendimą Žemės teisme, kuriame byla svarstoma de novo
   (26). Be to, tame procedūros etape VTĮ galėjo duoti nurodymą suteikti informaciją ir gauti atitinkamą informaciją iš „BT“. Ypač dėl 2000 m. įvertinimo VTĮ ir NERA galėjo gauti svarbių duomenų, kurių jos neturėjo 1997 m., pvz., visą informaciją apie „BT“ 1992–1993 m. pajamas ir sąnaudas, iki pirmesnio vertinimo termino parengtą „BT“ penkerių metų verslo planą ir ankstesnius duomenis apie linijų ir skambučių kiekį bei skirtųjų linijų kiekį ir kainas. Ši nauja informacija turėjo įtakos visoms pagrindinėms įvertinimo dalims, įskaitant pajamų ir veiklos sąnaudų prognozę, būsimas sąnaudas ilgalaikiam turtui įsigyti ir spėjamą deramą nuomininko pelną. |
| --- | --- |

(89)

Kalbant apie „Vtesse“ teiginį, kad po Vertinimo teismo sprendimo (25) VTĮ ir „BT“ susitarė dėl „BT“ tinklo mokestinės vertės, kuri buvo 15 % mažesnė nei pradžioje VTĮ nustatyta vertė, JK valdžios institucijos nurodė, kad šis skirtumas atsirado dėl to, kad po Vertinimo teismo sprendimo atliktas įvertinimas buvo gautas dėl nuodugnesnės analizės. Rengdamasi atlikti pirmąjį vertinimą, kuris buvo svarstytas Vertinimo teisme, VTĮ ir jos ekonominis patarėjas NERA negalėjo gauti visų duomenų apie „BT“ buvusias pajamas, kainas, veiklos apimtis ir sąnaudas, nes pirmiausia jos neturėjo priemonių priversti „BT“ atskleisti šią informaciją. „BT“ apskundė sprendimą Žemės teisme, kuriame byla svarstoma de novo
   (26). Be to, tame procedūros etape VTĮ galėjo duoti nurodymą suteikti informaciją ir gauti atitinkamą informaciją iš „BT“. Ypač dėl 2000 m. įvertinimo VTĮ ir NERA galėjo gauti svarbių duomenų, kurių jos neturėjo 1997 m., pvz., visą informaciją apie „BT“ 1992–1993 m. pajamas ir sąnaudas, iki pirmesnio vertinimo termino parengtą „BT“ penkerių metų verslo planą ir ankstesnius duomenis apie linijų ir skambučių kiekį bei skirtųjų linijų kiekį ir kainas. Ši nauja informacija turėjo įtakos visoms pagrindinėms įvertinimo dalims, įskaitant pajamų ir veiklos sąnaudų prognozę, būsimas sąnaudas ilgalaikiam turtui įsigyti ir spėjamą deramą nuomininko pelną.

| (90) | Dėl kai kurių pokyčių mokestinė vertė padidėjo. Tam įtakos turėjo šie veiksniai:






  — | VTĮ galiausiai naudojo 12,27 % deramą realią nuomininko grąžos normą vietoj pradžioje Vertinimo teismo patvirtintos 12,5 % normos, |
| --- | --- | --- |

(90)

Dėl kai kurių pokyčių mokestinė vertė padidėjo. Tam įtakos turėjo šie veiksniai:

—

VTĮ galiausiai naudojo 12,27 % deramą realią nuomininko grąžos normą vietoj pradžioje Vertinimo teismo patvirtintos 12,5 % normos,

| — | nustatant naują nuomininko sąnaudų, skirtų neapmokestinamajam turtui įsigyti, vertę ji buvo labai sumažinta, ypač dėl „BT“ suteiktos informacijos apie 1993 m. verslo planą, kuris 1997 m. nebuvo pateiktas, |
| --- | --- |

—

nustatant naują nuomininko sąnaudų, skirtų neapmokestinamajam turtui įsigyti, vertę ji buvo labai sumažinta, ypač dėl „BT“ suteiktos informacijos apie 1993 m. verslo planą, kuris 1997 m. nebuvo pateiktas,

| — | 1992–1993 m. sąnaudos darbuotojų atleidimui sumažėjo nuo 50 000 GBP iki 33 900 GBP vienam darbuotojui. |
| --- | --- |

—

1992–1993 m. sąnaudos darbuotojų atleidimui sumažėjo nuo 50 000 GBP iki 33 900 GBP vienam darbuotojui.

| (91) | Didžiausią įtaką vertės sumažėjimui turėjo pakeista būsimų pajamų ir sąnaudų prognozė. Pagal ją pirmųjų metų pelno prognozė buvo padidinta, bet sumažinta paskesniais metais, palyginti su 1997 m. įvertinime panaudotomis prognozėmis. Tiksliau šie pokyčiai gali būti priskirti tokiems veiksniams:






  — | 1997–1998 m. viršutinės kainos ribos X faktorius (27) iš –4,5 % buvo pakeistas į –7,5 %, nes 1997 m. nustatytas –4,5 % faktorius, panaudotas 1997 m. įvertinimui, negalėjo būti pagrįstai prognozuojamas pirmesnio vertinimo termino metu, |
| --- | --- | --- |

(91)

Didžiausią įtaką vertės sumažėjimui turėjo pakeista būsimų pajamų ir sąnaudų prognozė. Pagal ją pirmųjų metų pelno prognozė buvo padidinta, bet sumažinta paskesniais metais, palyginti su 1997 m. įvertinime panaudotomis prognozėmis. Tiksliau šie pokyčiai gali būti priskirti tokiems veiksniams:

—

1997–1998 m. viršutinės kainos ribos X faktorius (27) iš –4,5 % buvo pakeistas į –7,5 %, nes 1997 m. nustatytas –4,5 % faktorius, panaudotas 1997 m. įvertinimui, negalėjo būti pagrįstai prognozuojamas pirmesnio vertinimo termino metu,

| — | prieigos deficito per minutę metinio sumažėjimo prognozė (28) buvo padidinta nuo - 3 % iki - 12 %, kadangi 1997 m. prognozėje nebuvo pakankamai atsižvelgta į prieigos deficito apimties sumažėjimą, kai telefono linijų kainos didėjo sparčiau nei sąnaudos, |
| --- | --- |

—

prieigos deficito per minutę metinio sumažėjimo prognozė (28) buvo padidinta nuo - 3 % iki - 12 %, kadangi 1997 m. prognozėje nebuvo pakankamai atsižvelgta į prieigos deficito apimties sumažėjimą, kai telefono linijų kainos didėjo sparčiau nei sąnaudos,

| — | 1997 m. įvertinime VTĮ ir NERA nurodė manančios, kad vidaus skirtųjų linijų kainos didės dėl infliacijos. Ši nuomonė nebuvo pagrįsta skirtųjų linijų pirmesnių kainų duomenimis, kuriuos vėliau pateikė „BT“, taigi buvo manoma, kad 2000 m. įvertinime šios kainos bus nepakitusios, |
| --- | --- |

—

1997 m. įvertinime VTĮ ir NERA nurodė manančios, kad vidaus skirtųjų linijų kainos didės dėl infliacijos. Ši nuomonė nebuvo pagrįsta skirtųjų linijų pirmesnių kainų duomenimis, kuriuos vėliau pateikė „BT“, taigi buvo manoma, kad 2000 m. įvertinime šios kainos bus nepakitusios,

| — | 2000 m. įvertinime buvo suteikta lengvata papildomoms samdomų paslaugų sąnaudoms padengti. |
| --- | --- |

—

2000 m. įvertinime buvo suteikta lengvata papildomoms samdomų paslaugų sąnaudoms padengti.

| (92) | Bendras šių veiksnių poveikis – gauta galutinio įvertinimo suma buvo mažesnė, nei 1997 m. iš pradžių apskaičiavo VTĮ. |
| --- | --- |

(92)

Bendras šių veiksnių poveikis – gauta galutinio įvertinimo suma buvo mažesnė, nei 1997 m. iš pradžių apskaičiavo VTĮ.

| (93) | Galiausiai, kai pradėdama tyrimo procedūrą Komisija iškėlė klausimą, ar pagal pajamų ir sąnaudų metodą yra tinkamai atsižvelgiama į galimą įmonių, kurioms taikomas šis metodas, nepakankamą veiklos veiksmingumą ir mažesnį pelningumą, JK valdžios institucijos atsakė, kad vertinimas atliekamas taikant vidutinį veiksmingumo lygį. Kai yra duomenų, kad veiklos veiksmingumas mažesnis už vidutinį, pajamų ir sąnaudų metodą taikantis vertintojas turi koreguoti teisingų vidutinių pajamų ir sąnaudų prognozę. JK valdžios institucijos teigia turinčios duomenų, kad „BT“ veiklos veiksmingumas yra vidutinio lygio (29), todėl buvo manyta, kad, norint teisingai nustatyti įmonės paveldimo turto vertę, toks koregavimas nereikalingas. Dėl universaliųjų paslaugų teikimo įsipareigojimų (toliau – UPĮ) ir jų įtraukimo į „BT“ vertinimą, JK valdžios institucijos nurodė, kad tokiems įsipareigojimams speciali lengvata netaikoma. UPĮ sąnaudos yra įtraukiamos į bendrą ilgalaikio turto įsigijimo, reikalingo tinklo plėtrai, sąnaudų prognozę ir į bendras veiklos sąnaudas. Padidėjusios pajamos, gautos aptarnaujant vartotojus pagal UPĮ ir išplėtus paslaugų asortimentą dėl UPĮ, jei toks yra, yra įtraukiamos į pajamų prognozę. |
| --- | --- |

(93)

Galiausiai, kai pradėdama tyrimo procedūrą Komisija iškėlė klausimą, ar pagal pajamų ir sąnaudų metodą yra tinkamai atsižvelgiama į galimą įmonių, kurioms taikomas šis metodas, nepakankamą veiklos veiksmingumą ir mažesnį pelningumą, JK valdžios institucijos atsakė, kad vertinimas atliekamas taikant vidutinį veiksmingumo lygį. Kai yra duomenų, kad veiklos veiksmingumas mažesnis už vidutinį, pajamų ir sąnaudų metodą taikantis vertintojas turi koreguoti teisingų vidutinių pajamų ir sąnaudų prognozę. JK valdžios institucijos teigia turinčios duomenų, kad „BT“ veiklos veiksmingumas yra vidutinio lygio (29), todėl buvo manyta, kad, norint teisingai nustatyti įmonės paveldimo turto vertę, toks koregavimas nereikalingas. Dėl universaliųjų paslaugų teikimo įsipareigojimų (toliau – UPĮ) ir jų įtraukimo į „BT“ vertinimą, JK valdžios institucijos nurodė, kad tokiems įsipareigojimams speciali lengvata netaikoma. UPĮ sąnaudos yra įtraukiamos į bendrą ilgalaikio turto įsigijimo, reikalingo tinklo plėtrai, sąnaudų prognozę ir į bendras veiklos sąnaudas. Padidėjusios pajamos, gautos aptarnaujant vartotojus pagal UPĮ ir išplėtus paslaugų asortimentą dėl UPĮ, jei toks yra, yra įtraukiamos į pajamų prognozę.

| (94) | Panašus, bet daug paprastesnis parengtas principas dėl pajamų ir sąnaudų metodo buvo taikomas įmonei „Kingston“. Pajamų iš paveldimo turto naudojimo per penkerius metus prognozavimo modelis nebuvo parengtas. Toks principas buvo taikomas, nes Halio aglomeracijos teritorijoje nėra gyventojų aptarnavimo tinklų, konkuruojančių su įmone „Kingston“, nėra kabelinės televizijos, komercinio naudojimo linijų sektoriuje konkurencija yra maža. Dėl stabilesnės padėties „Kingston“ Halio rinkoje buvo nuspręsta, kad penkerių metų prognozė yra nereikalinga. |
| --- | --- |

(94)

Panašus, bet daug paprastesnis parengtas principas dėl pajamų ir sąnaudų metodo buvo taikomas įmonei „Kingston“. Pajamų iš paveldimo turto naudojimo per penkerius metus prognozavimo modelis nebuvo parengtas. Toks principas buvo taikomas, nes Halio aglomeracijos teritorijoje nėra gyventojų aptarnavimo tinklų, konkuruojančių su įmone „Kingston“, nėra kabelinės televizijos, komercinio naudojimo linijų sektoriuje konkurencija yra maža. Dėl stabilesnės padėties „Kingston“ Halio rinkoje buvo nuspręsta, kad penkerių metų prognozė yra nereikalinga.

| (95) | Vietoj to 1995–2000 m. laikotarpiu buvo atsižvelgiama į faktinę apyvartą ir veiklos sąnaudas, patirtas per trejus metus iki pirmesnio vertinimo termino, ir tuo remiantis buvo daroma prielaida, kad spėjamas nuomininkas galėtų pagrįstai tikėtis metinių maždaug 9,5 mln. GBP grynųjų pajamų neatskaičius nuomos mokesčio. Nustatyta derama nuomininko grąžos norma siekė 12,5 % neapmokestinamojo turto vertės (kuri sudarė 64 mln. GBP), tuomet iš grynųjų pajamų atskaitoma 8 mln. GBP grąža. Nuomai skiriamas 1,5 mln. GBP likutis, kuris tuo laikotarpiu buvo nustatytas kaip „Kingston“ mokestinė vertė. Pagal tokį pat metodą, naudojant turimus 1998 m. ir 2003 m. duomenis, 2000–2005 m. nustatyta mokestinė vertė sudarė atitinkamai 5,1 mln. GBP, 2005–2010 m. – 7 mln. GBP. |
| --- | --- |

(95)

Vietoj to 1995–2000 m. laikotarpiu buvo atsižvelgiama į faktinę apyvartą ir veiklos sąnaudas, patirtas per trejus metus iki pirmesnio vertinimo termino, ir tuo remiantis buvo daroma prielaida, kad spėjamas nuomininkas galėtų pagrįstai tikėtis metinių maždaug 9,5 mln. GBP grynųjų pajamų neatskaičius nuomos mokesčio. Nustatyta derama nuomininko grąžos norma siekė 12,5 % neapmokestinamojo turto vertės (kuri sudarė 64 mln. GBP), tuomet iš grynųjų pajamų atskaitoma 8 mln. GBP grąža. Nuomai skiriamas 1,5 mln. GBP likutis, kuris tuo laikotarpiu buvo nustatytas kaip „Kingston“ mokestinė vertė. Pagal tokį pat metodą, naudojant turimus 1998 m. ir 2003 m. duomenis, 2000–2005 m. nustatyta mokestinė vertė sudarė atitinkamai 5,1 mln. GBP, 2005–2010 m. – 7 mln. GBP.

4.3.   Naujos vertės nustatymo mechanizmas

| (96) | JK valdžios institucijos taip pat pateikė paaiškinimų dėl įmonei „BT“ taikomo naujos vertės nustatymo mechanizmo. Jos nurodė, kad pagal 1988 m. Vietos valdžios finansų įstatymo 6 priedą „BT“, kaip ir visų kitų mokesčių mokėtojų, mokestinė vertė gali būti pakeista, jei penkerių metų vertinimo laikotarpiu įvyksta ESP. Į ESP atsižvelgiama taip, lyg jis vyktų pirmesnio vertinimo termino metu. „BT“ atveju ESP vyksta kasdien arba dėl „BT“ tinklo plėtros (vertę didinantis poveikis), arba dėl konkuruojančių tinklų kūrimo (vertę mažinantis poveikis) (30). Teoriškai vertinimas pagal pajamų ir sąnaudų metodą turėtų būti atliekamas kasmet, atsižvelgiant į tai, kaip pirmesnio vertinimo termino metu dėl šių ESP galėjo pasikeisti „BT“ penkerių metų verslo planas. Teikdamos pirmenybę šiam sudėtiniam metodui, JK valdžios institucijos ir „BT“ susitarė dėl pagalbinio koregavimo metodo, pagrįsto „BT“ rinkos dalies pokyčiais, palyginti su įmonės rinkos dalimi, kurią ji turėjo metais iki mokesčių registro sudarymo, ir OFCOM paskelbtais duomenimis. |
| --- | --- |

(96)

JK valdžios institucijos taip pat pateikė paaiškinimų dėl įmonei „BT“ taikomo naujos vertės nustatymo mechanizmo. Jos nurodė, kad pagal 1988 m. Vietos valdžios finansų įstatymo 6 priedą „BT“, kaip ir visų kitų mokesčių mokėtojų, mokestinė vertė gali būti pakeista, jei penkerių metų vertinimo laikotarpiu įvyksta ESP. Į ESP atsižvelgiama taip, lyg jis vyktų pirmesnio vertinimo termino metu. „BT“ atveju ESP vyksta kasdien arba dėl „BT“ tinklo plėtros (vertę didinantis poveikis), arba dėl konkuruojančių tinklų kūrimo (vertę mažinantis poveikis) (30). Teoriškai vertinimas pagal pajamų ir sąnaudų metodą turėtų būti atliekamas kasmet, atsižvelgiant į tai, kaip pirmesnio vertinimo termino metu dėl šių ESP galėjo pasikeisti „BT“ penkerių metų verslo planas. Teikdamos pirmenybę šiam sudėtiniam metodui, JK valdžios institucijos ir „BT“ susitarė dėl pagalbinio koregavimo metodo, pagrįsto „BT“ rinkos dalies pokyčiais, palyginti su įmonės rinkos dalimi, kurią ji turėjo metais iki mokesčių registro sudarymo, ir OFCOM paskelbtais duomenimis.

| (97) | Ši rinkos dalis buvo apskaičiuota padalijus visų atitinkamų rūšių „BT“ pajamų sumą iš visų atitinkamų rūšių JK fiksuotojo ryšio rinkos pajamų sumos. Atitinkamos pajamų rūšys yra šios: a) vietiniai skambučiai, b) tarpmiestiniai skambučiai, c) tarptautiniai skambučiai, d) skambučiai į judriojo ryšio tinklą, e) kiti skambučiai, f) telefono stoties linijų sujungimas, g) telefono linijų nuoma, h) privačių skirtųjų linijų nuoma šalies viduje (šios pajamos apima rinką, kurioje konkuruoja „BT“ ir „Vtesse“), i) privačių skirtųjų linijų sujungimas šalies viduje, j) tarptautinės privačios skirtosios jungtys, k) sujungimas ir l) tiktai teleksas (1995 m. registre). |
| --- | --- |

(97)

Ši rinkos dalis buvo apskaičiuota padalijus visų atitinkamų rūšių „BT“ pajamų sumą iš visų atitinkamų rūšių JK fiksuotojo ryšio rinkos pajamų sumos. Atitinkamos pajamų rūšys yra šios: a) vietiniai skambučiai, b) tarpmiestiniai skambučiai, c) tarptautiniai skambučiai, d) skambučiai į judriojo ryšio tinklą, e) kiti skambučiai, f) telefono stoties linijų sujungimas, g) telefono linijų nuoma, h) privačių skirtųjų linijų nuoma šalies viduje (šios pajamos apima rinką, kurioje konkuruoja „BT“ ir „Vtesse“), i) privačių skirtųjų linijų sujungimas šalies viduje, j) tarptautinės privačios skirtosios jungtys, k) sujungimas ir l) tiktai teleksas (1995 m. registre).

| (98) | Remiantis 2000–2005 m. registro pavyzdžiu, 2000 m. taip apskaičiuota „BT“ rinkos dalis sudarė 68,47 %. 2000 m. įmonės paveldimo turto mokestinė vertė Anglijoje siekė 467 mln. GBP, Velse – 26 mln. GBP. Kitais metais „BT“ rinkos dalis sumažėjo iki 65,03 %. Todėl 2001 m. nustatyta įmonės mokestinė vertė Anglijoje sudarė 467 mln. GBP x 65,03 %/68,47 % = 443 mln. GBP, Velse – 26 mln. GBP x 65,03 %/68,47 % = 24,7 mln. GBP. OFCOM duomenimis, kitais metais įmonės rinkos dalis sumažėjo nedaug, tačiau dėl to „BT“ mokestinė vertė nesumažėjo. 2003–2004 m. ir 2004–2005 m. „BT“ rinkos dalis padidėjo atitinkamai iki 67,6 % ir 68,0 %. Palyginti su 2000 m. nustatyta orientacine rinkos dalimi (31), nustatytos mokestinės vertės sudarė atitinkamai 447,5 mln. GBP ir 450, 6 mln. GBP (32). |
| --- | --- |

(98)

Remiantis 2000–2005 m. registro pavyzdžiu, 2000 m. taip apskaičiuota „BT“ rinkos dalis sudarė 68,47 %. 2000 m. įmonės paveldimo turto mokestinė vertė Anglijoje siekė 467 mln. GBP, Velse – 26 mln. GBP. Kitais metais „BT“ rinkos dalis sumažėjo iki 65,03 %. Todėl 2001 m. nustatyta įmonės mokestinė vertė Anglijoje sudarė 467 mln. GBP x 65,03 %/68,47 % = 443 mln. GBP, Velse – 26 mln. GBP x 65,03 %/68,47 % = 24,7 mln. GBP. OFCOM duomenimis, kitais metais įmonės rinkos dalis sumažėjo nedaug, tačiau dėl to „BT“ mokestinė vertė nesumažėjo. 2003–2004 m. ir 2004–2005 m. „BT“ rinkos dalis padidėjo atitinkamai iki 67,6 % ir 68,0 %. Palyginti su 2000 m. nustatyta orientacine rinkos dalimi (31), nustatytos mokestinės vertės sudarė atitinkamai 447,5 mln. GBP ir 450, 6 mln. GBP (32).

| (99) | Pagal šį metodą 1995–2000 m. ir 2000–2005 m. buvo nustatytos šios vertės:








  „BT“ | Registras | Anglija | Velsas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1995 04 01 | 1995 m. | 445 mln. GBP | 25 mln. GBP |
| 1996 04 01 | 1995 m. | 412 mln. GBP | 23 mln. GBP |
| 1997 04 01 | 1995 m. | 392 mln. GBP | 22 mln. GBP |
| 1998 04 01 | 1995 m. | 366 mln. GBP | 20 mln. GBP |
| 1999 04 01 | 1995 m. | 347 mln. GBP | 19 mln. GBP |
| 2000 04 01 | 2000 m. | 467 mln. GBP | 26 mln. GBP |
| 2001 04 01 | 2000 m. | 443,5 mln. GBP | 24,7 mln. GBP |
| 2002 04 01 | 2000 m. | 443,5 mln. GBP | 24,7 mln. GBP |
| 2003 04 01 | 2000 m. | 447,5 mln. GBP | 24,9 mln. GBP |
| 2004 04 01 | 2000 m. | 450,6 mln. GBP | 25,1 mln. GBP |

(99)

Pagal šį metodą 1995–2000 m. ir 2000–2005 m. buvo nustatytos šios vertės:

„BT“

Registras

Anglija

Velsas

1995 04 01

1995 m.

445 mln. GBP

25 mln. GBP

1996 04 01

1995 m.

412 mln. GBP

23 mln. GBP

1997 04 01

1995 m.

392 mln. GBP

22 mln. GBP

1998 04 01

1995 m.

366 mln. GBP

20 mln. GBP

1999 04 01

1995 m.

347 mln. GBP

19 mln. GBP

2000 04 01

2000 m.

467 mln. GBP

26 mln. GBP

2001 04 01

2000 m.

443,5 mln. GBP

24,7 mln. GBP

2002 04 01

2000 m.

443,5 mln. GBP

24,7 mln. GBP

2003 04 01

2000 m.

447,5 mln. GBP

24,9 mln. GBP

2004 04 01

2000 m.

450,6 mln. GBP

25,1 mln. GBP

| (100) | JK valdžios institucijos nurodė, kad, neturint pakankamai OFCOM duomenų, dviem pirmiesiems laikotarpiams taikytas naujos vertės nustatymo mechanizmas 2005–2010 m. laikotarpiui nebebus taikomas (33). Vietoje pirmesnės sistemos JK valdžios institucijos ketina kasmet taikyti visą pajamų ir sąnaudų metodą, kuris atspindės visus fizinius pokyčius, įskaitant naujai įjungtas linijas, tačiau atsižvelgiant į pirmesnio vertinimo termino metu esamas ekonomines sąlygas (34). Ši sistema vis dar yra baigiama. |
| --- | --- |

(100)

JK valdžios institucijos nurodė, kad, neturint pakankamai OFCOM duomenų, dviem pirmiesiems laikotarpiams taikytas naujos vertės nustatymo mechanizmas 2005–2010 m. laikotarpiui nebebus taikomas (33). Vietoje pirmesnės sistemos JK valdžios institucijos ketina kasmet taikyti visą pajamų ir sąnaudų metodą, kuris atspindės visus fizinius pokyčius, įskaitant naujai įjungtas linijas, tačiau atsižvelgiant į pirmesnio vertinimo termino metu esamas ekonomines sąlygas (34). Ši sistema vis dar yra baigiama.

| (101) | „Kingston“ atveju naujos vertės nustatymo mechanizmas nebuvo taikomas. JK valdžios institucijų teigimu, 1995 m. ir 2000 m. mokesčių registrai nebuvo koreguojami remiantis tuo, kad „Kingston“ Halio aglomeracijos teritorijoje konkuruojančios įmonės nepastatė savo tinklų ir kad „Kingston“ tinklas jau apėmė 100 % šios teritorijos, taigi įmonės tinklas neišsiplėtė. |
| --- | --- |

(101)

„Kingston“ atveju naujos vertės nustatymo mechanizmas nebuvo taikomas. JK valdžios institucijų teigimu, 1995 m. ir 2000 m. mokesčių registrai nebuvo koreguojami remiantis tuo, kad „Kingston“ Halio aglomeracijos teritorijoje konkuruojančios įmonės nepastatė savo tinklų ir kad „Kingston“ tinklas jau apėmė 100 % šios teritorijos, taigi įmonės tinklas neišsiplėtė.

4.4.   Pranašumo suteikimas

| (102) | JK valdžios institucijos pirmiausia pabrėžia, kad taikant visus vertės nustatymo metodus turi būti gautas vienodas rezultatas – spėjamas nuomos mokestis, kuris būtų mokamas už paveldimą turtą. Todėl tai, kad vienas vertės nustatymo metodas buvo taikomas „BT“ ir „Kingston“, ir kitoks metodas – kitiems telekomunikacijų operatoriams, neįrodo, kad pirmosioms dviem įmonėms galėjo būti suteiktas pranašumas. |
| --- | --- |

(102)

JK valdžios institucijos pirmiausia pabrėžia, kad taikant visus vertės nustatymo metodus turi būti gautas vienodas rezultatas – spėjamas nuomos mokestis, kuris būtų mokamas už paveldimą turtą. Todėl tai, kad vienas vertės nustatymo metodas buvo taikomas „BT“ ir „Kingston“, ir kitoks metodas – kitiems telekomunikacijų operatoriams, neįrodo, kad pirmosioms dviem įmonėms galėjo būti suteiktas pranašumas.

| (103) | Jos mano, jog yra du būdai įrodyti, kad buvo taikomas išskirtinis pranašumas:






  a) | įrodžius, kad pajamų ir sąnaudų vertės nustatymo metodą taikant telekomunikacijų operatoriams, išskyrus „BT“ ir „Kingston“, galėjo būti nustatyta mažesnė mokestinė vertė, nei pagal nuomos mokesčio metodą nustatyta vertė, kad būtų įrodyta, jog pajamų ir sąnaudų metodas turi trūkumų arba pagal jį sistemingai nustatoma mažesnė vertė; |
| --- | --- | --- |

(103)

Jos mano, jog yra du būdai įrodyti, kad buvo taikomas išskirtinis pranašumas:

a)

įrodžius, kad pajamų ir sąnaudų vertės nustatymo metodą taikant telekomunikacijų operatoriams, išskyrus „BT“ ir „Kingston“, galėjo būti nustatyta mažesnė mokestinė vertė, nei pagal nuomos mokesčio metodą nustatyta vertė, kad būtų įrodyta, jog pajamų ir sąnaudų metodas turi trūkumų arba pagal jį sistemingai nustatoma mažesnė vertė;

| b) | arba įrodžius, kad taikant teisingus ir tinkamus palyginimus, kitiems operatoriams buvo nustatyta neproporcingai didesnė mokestinė vertė, nei „BT“ ir „Kingston“. |
| --- | --- |

b)

arba įrodžius, kad taikant teisingus ir tinkamus palyginimus, kitiems operatoriams buvo nustatyta neproporcingai didesnė mokestinė vertė, nei „BT“ ir „Kingston“.

| (104) | Norint atlikti a punkte apibrėžtus veiksmus, reikėtų pagal pajamų ir sąnaudų metodą nustatyti kitų telekomunikacijų operatorių vertę, kad būtų įsitikinta, ar pagal šį metodą ir pagal nuomos mokesčio metodą buvo gauti palyginamieji duomenys. Nė vienas iš nurodytų telekomunikacijų operatorių to neatliko, taigi JK valdžios institucijos daro prielaidą, kad jei iš tikrųjų pagal pajamų ir sąnaudų metodą būtų buvusi nustatyta mažesnė jų tinklo vertė, „Altnet“ ir „Vtesse“ nariai būtų iškėlę šį klausimą (35). VTĮ neturi šių telekomunikacijų operatorių verslo planų. Todėl ši įstaiga negali vertinti šių įmonių prognozuojamų pajamų ir sąnaudų, gaunamų iš naudojimosi jų tinklu, ir pagal pajamų ir sąnaudų metodą nustatyti nuomos mokesčio, kurį jos būtų pasirengusios mokėti už jį. |
| --- | --- |

(104)

Norint atlikti a punkte apibrėžtus veiksmus, reikėtų pagal pajamų ir sąnaudų metodą nustatyti kitų telekomunikacijų operatorių vertę, kad būtų įsitikinta, ar pagal šį metodą ir pagal nuomos mokesčio metodą buvo gauti palyginamieji duomenys. Nė vienas iš nurodytų telekomunikacijų operatorių to neatliko, taigi JK valdžios institucijos daro prielaidą, kad jei iš tikrųjų pagal pajamų ir sąnaudų metodą būtų buvusi nustatyta mažesnė jų tinklo vertė, „Altnet“ ir „Vtesse“ nariai būtų iškėlę šį klausimą (35). VTĮ neturi šių telekomunikacijų operatorių verslo planų. Todėl ši įstaiga negali vertinti šių įmonių prognozuojamų pajamų ir sąnaudų, gaunamų iš naudojimosi jų tinklu, ir pagal pajamų ir sąnaudų metodą nustatyti nuomos mokesčio, kurį jos būtų pasirengusios mokėti už jį.

| (105) | Kalbant apie b punktą, JK valdžios institucijos pažymi, kad „Vtesse“ ir Komisija pasiūlė palyginti „Vtesse“ pajamų procentinę dalį, kurią sudaro sumokėti mokesčiai, ir „BT“ bei „Kingston“ procentinę pajamų dalį, kurią sudaro sumokėti mokesčiai. JK valdžios institucijos pirmiausia teigia, kad šis santykis yra netinkamas. Jų teigimu, šie mokesčiai – tai turto vertės mokestis, o ne pajamų, pelno ar pajamų iš kapitalo padidėjimo mokestis. Turto vertė nesusijusi su konkretaus jo naudotojo apyvarta – dvi įmonės gali naudotis vienodu turtu, tačiau jų apyvarta gali labai skirtis, priklausomai nuo jų veiklos pobūdžio ir sėkmės. Net toje pačioje verslo srityje veikiantys nuomininkai gali turėti labai skirtingą apyvartą, kuri priklauso nuo veiklos našumo. Taigi pajamos neatspindi nuomos mokesčio, kuris gali būti nustatytas „rinkos derybomis“, be to, mokesčiams skiriamos procentinės pajamų dalies skirtumas nėra tinkamas. |
| --- | --- |

(105)

Kalbant apie b punktą, JK valdžios institucijos pažymi, kad „Vtesse“ ir Komisija pasiūlė palyginti „Vtesse“ pajamų procentinę dalį, kurią sudaro sumokėti mokesčiai, ir „BT“ bei „Kingston“ procentinę pajamų dalį, kurią sudaro sumokėti mokesčiai. JK valdžios institucijos pirmiausia teigia, kad šis santykis yra netinkamas. Jų teigimu, šie mokesčiai – tai turto vertės mokestis, o ne pajamų, pelno ar pajamų iš kapitalo padidėjimo mokestis. Turto vertė nesusijusi su konkretaus jo naudotojo apyvarta – dvi įmonės gali naudotis vienodu turtu, tačiau jų apyvarta gali labai skirtis, priklausomai nuo jų veiklos pobūdžio ir sėkmės. Net toje pačioje verslo srityje veikiantys nuomininkai gali turėti labai skirtingą apyvartą, kuri priklauso nuo veiklos našumo. Taigi pajamos neatspindi nuomos mokesčio, kuris gali būti nustatytas „rinkos derybomis“, be to, mokesčiams skiriamos procentinės pajamų dalies skirtumas nėra tinkamas.

| (106) | Šiaip ar taip, JK valdžios institucijos teigia, kad JK teisingas „BT“ ir „Kingston“ mokesčių ir pajamų santykis (36) buvo toks: | 1995–1996 m. | 2000–2001 m. | 2005–2006 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „BT“ | 3,0 % | 2,7 % | 3,6 % |
| „Kingston“ | 1,0 % | 4,0 % | 3,4 % |

(106)

Šiaip ar taip, JK valdžios institucijos teigia, kad JK teisingas „BT“ ir „Kingston“ mokesčių ir pajamų santykis (36) buvo toks:

1995–1996 m.

2000–2001 m.

2005–2006 m.

„BT“

3,0 %

2,7 %

3,6 %

„Kingston“

1,0 %

4,0 %

3,4 %

| (107) | JK valdžios institucijos nurodė, kad jų apskaičiuoto įmonės „BT“ santykio ir įmonės „Vtesse“ apskaičiuoto „BT“ santykio skirtumas (2 %) galėjo atsirasti dėl to, kad „Vtesse“ lygino „BT“ pajamas JK su įmonės tinklo mokestine verte Anglijoje ir Velse. „Vtesse“ neatsižvelgė į atskirai vertinamą turtą ir „BT“ paveldimo turto mokestinę vertę Škotijoje ir Šiaurės Airijoje. „Vtesse“ ir JK valdžios institucijos skirtingą apskaičiuotą santykį pateikia ir dėl to, kad JK valdžios institucijos mokesčių ir pajamų santykį apskaičiavo pagal iš naujo apskaičiuotas „BT“ ir „Kingston“ pajamas, kurios buvo pakoreguotos atsižvelgiant į nesusijusias pajamas ir kurios buvo normalizuotos siekiant atspindėti būsimas tendencijas. |
| --- | --- |

(107)

JK valdžios institucijos nurodė, kad jų apskaičiuoto įmonės „BT“ santykio ir įmonės „Vtesse“ apskaičiuoto „BT“ santykio skirtumas (2 %) galėjo atsirasti dėl to, kad „Vtesse“ lygino „BT“ pajamas JK su įmonės tinklo mokestine verte Anglijoje ir Velse. „Vtesse“ neatsižvelgė į atskirai vertinamą turtą ir „BT“ paveldimo turto mokestinę vertę Škotijoje ir Šiaurės Airijoje. „Vtesse“ ir JK valdžios institucijos skirtingą apskaičiuotą santykį pateikia ir dėl to, kad JK valdžios institucijos mokesčių ir pajamų santykį apskaičiavo pagal iš naujo apskaičiuotas „BT“ ir „Kingston“ pajamas, kurios buvo pakoreguotos atsižvelgiant į nesusijusias pajamas ir kurios buvo normalizuotos siekiant atspindėti būsimas tendencijas.

| (108) | Bet kokiu atveju, net jei procentinės pajamų dalies metodas buvo nors kiek pagrįstas, JK valdžios institucijos teigia, kad „Vtesse“ pateikti duomenys, kuriuos Komisija naudojo priimdama sprendimą pradėti procedūrą, nerodo, kad „BT“ turėjo pranašumą. Priešingai, jos pažymi, kad lyginant kartu visus „Altnet“ telekomunikacijų operatorius su „BT“ pagal procentinę pajamų dalį „BT“ nemoka mažiau nei „Altnet“ nariai. Paskutiniais 2000 m. registro metais „BT“ mokestinė vertė sudarė apie 70 % visų fiksuotojo ryšio operatorių mokestinės vertės, apie 71,6 % pajamų iš skambučių ir prieigos paslaugų ir mažesnę procentinę dalį kitų fiksuotojo ryšio rinkos pajamų. JK valdžios institucijų teigimu, šie duomenys rodo, kad nėra sistemingų vertės nustatymo problemų dėl 1995 m. ir 2000 m. registrų. |
| --- | --- |

(108)

Bet kokiu atveju, net jei procentinės pajamų dalies metodas buvo nors kiek pagrįstas, JK valdžios institucijos teigia, kad „Vtesse“ pateikti duomenys, kuriuos Komisija naudojo priimdama sprendimą pradėti procedūrą, nerodo, kad „BT“ turėjo pranašumą. Priešingai, jos pažymi, kad lyginant kartu visus „Altnet“ telekomunikacijų operatorius su „BT“ pagal procentinę pajamų dalį „BT“ nemoka mažiau nei „Altnet“ nariai. Paskutiniais 2000 m. registro metais „BT“ mokestinė vertė sudarė apie 70 % visų fiksuotojo ryšio operatorių mokestinės vertės, apie 71,6 % pajamų iš skambučių ir prieigos paslaugų ir mažesnę procentinę dalį kitų fiksuotojo ryšio rinkos pajamų. JK valdžios institucijų teigimu, šie duomenys rodo, kad nėra sistemingų vertės nustatymo problemų dėl 1995 m. ir 2000 m. registrų.

| (109) | Ribinio apmokestinimo klausimu JK valdžios institucijos nepripažįsta, kad skirtingai apmokestinant papildomas skaidulas „BT“ ar „Kingston“ yra suteikiamas pranašumas. Telekomunikacijų operatorių linijos pagal nuomos mokesčio metodą apmokestinamos, kai skaidulos įjungiamos. Pagal pajamų ir sąnaudų metodą naujos „BT“ ar „Kingston“ skaidulos apmokestinamos kitaip. |
| --- | --- |

(109)

Ribinio apmokestinimo klausimu JK valdžios institucijos nepripažįsta, kad skirtingai apmokestinant papildomas skaidulas „BT“ ar „Kingston“ yra suteikiamas pranašumas. Telekomunikacijų operatorių linijos pagal nuomos mokesčio metodą apmokestinamos, kai skaidulos įjungiamos. Pagal pajamų ir sąnaudų metodą naujos „BT“ ar „Kingston“ skaidulos apmokestinamos kitaip.

| (110) | Pagal pajamų ir sąnaudų metodą prognozuojamos ateinančių penkerių metų pajamos ir sąnaudos. Nustatant mokestinę vertę, atsižvelgiama į skaidulų skaičių, reikalingą „BT“ veiklai per registro penkerių metų laikotarpį, nes vertės nustatymas pagal pajamų ir sąnaudų metodą apima pajamas iš šių skaidulų. Todėl komercinio naudojimo nekilnojamojo turto mokesčiai už šviesolaidines skaidulas mokami nuo mokesčių registro sudarymo pradžios, ne tik nuo jų įjungimo dienos. Pagal metinį naujos vertės nustatymo mechanizmą, kuris pagrįstas 96–100 konstatuojamosiose dalyse apibrėžtais „BT“ rinkos dalies pokyčiais, taip pat atsižvelgiama į fizinius „BT“ paveldimo turto papildymus. |
| --- | --- |

(110)

Pagal pajamų ir sąnaudų metodą prognozuojamos ateinančių penkerių metų pajamos ir sąnaudos. Nustatant mokestinę vertę, atsižvelgiama į skaidulų skaičių, reikalingą „BT“ veiklai per registro penkerių metų laikotarpį, nes vertės nustatymas pagal pajamų ir sąnaudų metodą apima pajamas iš šių skaidulų. Todėl komercinio naudojimo nekilnojamojo turto mokesčiai už šviesolaidines skaidulas mokami nuo mokesčių registro sudarymo pradžios, ne tik nuo jų įjungimo dienos. Pagal metinį naujos vertės nustatymo mechanizmą, kuris pagrįstas 96–100 konstatuojamosiose dalyse apibrėžtais „BT“ rinkos dalies pokyčiais, taip pat atsižvelgiama į fizinius „BT“ paveldimo turto papildymus.

| (111) | JK valdžios institucijos pripažįsta, kad taikant vertės nustatymo metodus prireikus būtina taikyti skirtingą tvarką dėl naujų skaidulų įjungimo, tačiau pabrėžia, kad galutinis vertinimo rezultatas abiem atvejais yra toks, kad skaidulų vertė atsispindi jas naudojančios įmonės mokestinėje vertėje. |
| --- | --- |

(111)

JK valdžios institucijos pripažįsta, kad taikant vertės nustatymo metodus prireikus būtina taikyti skirtingą tvarką dėl naujų skaidulų įjungimo, tačiau pabrėžia, kad galutinis vertinimo rezultatas abiem atvejais yra toks, kad skaidulų vertė atsispindi jas naudojančios įmonės mokestinėje vertėje.

V.   OFCOM INSTITUCIJOS PASTABOS

| (112) | OFCOM – tai nepriklausoma JK ryšių sektoriaus ir konkurencijos priežiūros institucija. JK valdžios institucijų pastabas pateikė JK centrinė vyriausybė, tai nėra OFCOM nuomonė. Dėl to Komisija 2005 m. liepos 26 d. laiške paprašė OFCOM pateikti savo pastabas dėl jos sprendimo pradėti procedūrą. OFCOM pateikė šias pastabas 2005 m. rugsėjo 21 d. laiške. |
| --- | --- |

(112)

OFCOM – tai nepriklausoma JK ryšių sektoriaus ir konkurencijos priežiūros institucija. JK valdžios institucijų pastabas pateikė JK centrinė vyriausybė, tai nėra OFCOM nuomonė. Dėl to Komisija 2005 m. liepos 26 d. laiške paprašė OFCOM pateikti savo pastabas dėl jos sprendimo pradėti procedūrą. OFCOM pateikė šias pastabas 2005 m. rugsėjo 21 d. laiške.

| (113) | OFCOM apsvarstė, kiek metodikos ir praktikos skirtumai gali daryti įtaką konkurencijos sąlygoms. Ji pateikė bendrą išvadą, kad šiuo metu nevietinio turto apmokestinimo sistema nedaro neigiamos įtakos telekomunikacijų rinkos konkurencijos sąlygoms. |
| --- | --- |

(113)

OFCOM apsvarstė, kiek metodikos ir praktikos skirtumai gali daryti įtaką konkurencijos sąlygoms. Ji pateikė bendrą išvadą, kad šiuo metu nevietinio turto apmokestinimo sistema nedaro neigiamos įtakos telekomunikacijų rinkos konkurencijos sąlygoms.

| (114) | Dėl mokesčių ir pajamų santykio OFCOM mano, kad šis santykis yra nesusijęs su šalies mokesčių sistemos tinkamumo vertinimu. Ji pabrėžia, kad mokesčiai yra susiję su prognozuojamais rinkos nuomos mokesčiais, kurie gali atspindėti efektyvų turto naudojimą. Jei įmonė neefektyviai naudoja turtą, mokesčiai gali sudaryti didelę jos pajamų dalį. Pvz., skaidulų tinklo mokesčių ir pajamų santykis gali priklausyti nuo duomenų, kuriems jis naudojamas, kiekio. Taigi skirtingų įmonių mokesčių ir pajamų santykio skirtumai gali paprasčiausiai rodyti paslaugų, kurias jos teikia vartotojams naudodamos panašų apmokestinamąjį turtą, vertės skirtumą. |
| --- | --- |

(114)

Dėl mokesčių ir pajamų santykio OFCOM mano, kad šis santykis yra nesusijęs su šalies mokesčių sistemos tinkamumo vertinimu. Ji pabrėžia, kad mokesčiai yra susiję su prognozuojamais rinkos nuomos mokesčiais, kurie gali atspindėti efektyvų turto naudojimą. Jei įmonė neefektyviai naudoja turtą, mokesčiai gali sudaryti didelę jos pajamų dalį. Pvz., skaidulų tinklo mokesčių ir pajamų santykis gali priklausyti nuo duomenų, kuriems jis naudojamas, kiekio. Taigi skirtingų įmonių mokesčių ir pajamų santykio skirtumai gali paprasčiausiai rodyti paslaugų, kurias jos teikia vartotojams naudodamos panašų apmokestinamąjį turtą, vertės skirtumą.

| (115) | Be to, OFCOM apskaičiavo kai kurių JK telekomunikacijų operatorių mokesčių ir pajamų santykį: | 2005 m. mokėtini mokesčiai (mln. GBP) | 2005 m. pajamos
  (mln. GBP) | Mokesčių ir pajamų santykis
  ( %) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „BT“ | 238,31 | 18 623 | 1,28 |
| „NTL“ | 24,26 | 1 930 | 1,26 |
| „Telewest“ | 15,49 | 1 300 | 1,19 |
| „C&W“ | 16,37 | 1 602 | 1,02 |
| „Kingston“ | 3,35 | 364 | 0,92 |
| „Energis“ | 3,27 | 720 | 0,45 |
| „Global Crossing“ | 3,13 | 270 | 1,16 |
| „Easynet“ | 1,77 | 78 | 2,28 |
| „Thus“ | 2,41 | 341 | 0,71 |
| „Your Communication“ | 1,09 | 186 | 0,59 |
| „Fibernet“ | 1,08 | 47 | 2,32 |
| „Gamma Telecom“ | 0,46 | 72 | 0,63 |

(115)

Be to, OFCOM apskaičiavo kai kurių JK telekomunikacijų operatorių mokesčių ir pajamų santykį:

2005 m. mokėtini mokesčiai (mln. GBP)

2005 m. pajamos

(mln. GBP)

Mokesčių ir pajamų santykis

( %)

„BT“

238,31

18 623

1,28

„NTL“

24,26

1 930

1,26

„Telewest“

15,49

1 300

1,19

„C&W“

16,37

1 602

1,02

„Kingston“

3,35

364

0,92

„Energis“

3,27

720

0,45

„Global Crossing“

3,13

270

1,16

„Easynet“

1,77

78

2,28

„Thus“

2,41

341

0,71

„Your Communication“

1,09

186

0,59

„Fibernet“

1,08

47

2,32

„Gamma Telecom“

0,46

72

0,63

| (116) | OFCOM taip pat apskaičiavo „Vtesse“ santykį 2003 m. – tai vieninteliai metai, apie kuriuos ji turėjo duomenų. Apskaičiuotas santykis sudarė 2,1 %. Šie duomenys rodo, kad mokesčių ir pajamų santykis labai skiriasi, be to, nėra aiškaus pajamų apskaičiavimo modelio. OFCOM padarė išvadą, kad šis santykis yra netinkama nevietinio turto apmokestinimo sistemos tinkamumo vertinimo metodika, be to, teiginys, jog „BT“ paprastai sumoka mažesnę pajamų dalį mokesčiams nei įmonės konkurentai, yra neteisingas. |
| --- | --- |

(116)

OFCOM taip pat apskaičiavo „Vtesse“ santykį 2003 m. – tai vieninteliai metai, apie kuriuos ji turėjo duomenų. Apskaičiuotas santykis sudarė 2,1 %. Šie duomenys rodo, kad mokesčių ir pajamų santykis labai skiriasi, be to, nėra aiškaus pajamų apskaičiavimo modelio. OFCOM padarė išvadą, kad šis santykis yra netinkama nevietinio turto apmokestinimo sistemos tinkamumo vertinimo metodika, be to, teiginys, jog „BT“ paprastai sumoka mažesnę pajamų dalį mokesčiams nei įmonės konkurentai, yra neteisingas.

| (117) | OFCOM pabrėžia, kad yra sunku tinkamai palyginti labai skirtingus telekomunikacijų operatorius (pvz., vidutinė skaidulų tinklo maršruto kilometro mokestinė vertė gali labai skirtis pagal maršruto tinklo charakteristiką ir pagal tame maršrute esančių įjungtų skaidulų skaičiaus). Tačiau ji pasiūlė kai kurių kitų „BT“ apmokestinimo palyginimo su įmonės konkurentais būdų. Pvz., ji apskaičiavo mokestinės vertės ir jungčių santykį „BT“ ir kitoms trims įmonėms, kurios turi panašiausią vietinės prieigos tinklą, t.y. „Kingston“, „NTL“ ir „Telewest“. Visos šios keturios įmonės pirmiausiai teikia vietinės prieigos paslaugas. „BT“ ir „Kingston“ vertės nustatomos pagal pajamų ir sąnaudų metodą, „NTL“ ir „Telewest“ – pagal metodą, pagrįstą rangovo baziniu metodu. OFCOM skaičiavimų rezultatai pateikti toliau lentelėje. OFCOM teigimu, šios skirtingų operatorių vienos jungties mokestinės vertės daug nesiskiria. | Mokestinė vertė/jungtis |
| --- | --- | --- |
| „BT“ | 21 svaras sterlingų |
| „NTL“ | 22 svarai sterlingų |
| „Telewest“ | 21 svaras sterlingų |
| „Kingston Communication“ | 26 svarai sterlingų |

(117)

OFCOM pabrėžia, kad yra sunku tinkamai palyginti labai skirtingus telekomunikacijų operatorius (pvz., vidutinė skaidulų tinklo maršruto kilometro mokestinė vertė gali labai skirtis pagal maršruto tinklo charakteristiką ir pagal tame maršrute esančių įjungtų skaidulų skaičiaus). Tačiau ji pasiūlė kai kurių kitų „BT“ apmokestinimo palyginimo su įmonės konkurentais būdų. Pvz., ji apskaičiavo mokestinės vertės ir jungčių santykį „BT“ ir kitoms trims įmonėms, kurios turi panašiausią vietinės prieigos tinklą, t.y. „Kingston“, „NTL“ ir „Telewest“. Visos šios keturios įmonės pirmiausiai teikia vietinės prieigos paslaugas. „BT“ ir „Kingston“ vertės nustatomos pagal pajamų ir sąnaudų metodą, „NTL“ ir „Telewest“ – pagal metodą, pagrįstą rangovo baziniu metodu. OFCOM skaičiavimų rezultatai pateikti toliau lentelėje. OFCOM teigimu, šios skirtingų operatorių vienos jungties mokestinės vertės daug nesiskiria.

Mokestinė vertė/jungtis

„BT“

21 svaras sterlingų

„NTL“

22 svarai sterlingų

„Telewest“

21 svaras sterlingų

„Kingston Communication“

26 svarai sterlingų

| (118) | Todėl OFCOM daro bendrą išvadą, kad yra mažai duomenų, kurie pagrįstų argumentą, kad bet kuriuo atžvilgiu „BT“ moka daug mažiau nei pagrindinio skaidulų tinklo operatoriai. |
| --- | --- |

(118)

Todėl OFCOM daro bendrą išvadą, kad yra mažai duomenų, kurie pagrįstų argumentą, kad bet kuriuo atžvilgiu „BT“ moka daug mažiau nei pagrindinio skaidulų tinklo operatoriai.

| (119) | OFCOM taip tyrė, ar dėl apmokestinimo sistemos atsiranda netinkamas ribinių mokėtinų mokesčių netolygumas. Šiuo klausimu OFCOM pažymi, kad pagal pajamų ir sąnaudų metodą naudojami prognozuojami pajamų ir sąnaudų duomenys, todėl konceptualiai jie apima visą tinklo struktūrą, kuri reikalinga verslo planams įgyvendinti. Pajamų ir sąnaudų bazė neapsiriboja „BT“ tinklo būkle penkerių metų laikotarpio pradžioje – ji rodo reikalingus pakeitimus, kurie bus atlikti šiame tinkle per kitus penkerius metus, o kasmet nustatant naują vertę bus atsižvelgiama į esminius „BT“ paveldimo turto pokyčius ir jie bus apmokestinami. OFCOM nuomone, nors mokesčio didinimas mažesniems operatoriams yra akivaizdesnis, nes įjungus kiekvieną skaidulą nustatomas konkretus papildomas mokesčio tarifas, tai nereiškia, kad į „BT“ mokestinę vertę neįeina mokesčiai už panašius pokyčius. Taigi OFCOM teigia neturinti duomenų, rodančių, kad, kitaip nei pagal nuomos mokesčio metodą vertinami telekomunikacijų operatoriai, „BT“ nemoka papildomų mokesčių už kiekvieną įjungtą skaidulą. Visais atvejais per ilgą laikotarpį pagal tokią sistemą gaunami tolygūs rezultatai, nors ir skirtingais būdais bei nepakankamai skaidriai. |
| --- | --- |

(119)

OFCOM taip tyrė, ar dėl apmokestinimo sistemos atsiranda netinkamas ribinių mokėtinų mokesčių netolygumas. Šiuo klausimu OFCOM pažymi, kad pagal pajamų ir sąnaudų metodą naudojami prognozuojami pajamų ir sąnaudų duomenys, todėl konceptualiai jie apima visą tinklo struktūrą, kuri reikalinga verslo planams įgyvendinti. Pajamų ir sąnaudų bazė neapsiriboja „BT“ tinklo būkle penkerių metų laikotarpio pradžioje – ji rodo reikalingus pakeitimus, kurie bus atlikti šiame tinkle per kitus penkerius metus, o kasmet nustatant naują vertę bus atsižvelgiama į esminius „BT“ paveldimo turto pokyčius ir jie bus apmokestinami. OFCOM nuomone, nors mokesčio didinimas mažesniems operatoriams yra akivaizdesnis, nes įjungus kiekvieną skaidulą nustatomas konkretus papildomas mokesčio tarifas, tai nereiškia, kad į „BT“ mokestinę vertę neįeina mokesčiai už panašius pokyčius. Taigi OFCOM teigia neturinti duomenų, rodančių, kad, kitaip nei pagal nuomos mokesčio metodą vertinami telekomunikacijų operatoriai, „BT“ nemoka papildomų mokesčių už kiekvieną įjungtą skaidulą. Visais atvejais per ilgą laikotarpį pagal tokią sistemą gaunami tolygūs rezultatai, nors ir skirtingais būdais bei nepakankamai skaidriai.

VI.   TEISINIS VERTINIMAS

| (120) | Pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones ar tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai“. Todėl pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį priemonė sudaro valstybės pagalbą, jei ji atitinka šiuos keturis požymius:






  — | gavėjui (-ams) suteikiamas išskirtinis pranašumas, |
| --- | --- | --- |

(120)

Pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones ar tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai“. Todėl pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį priemonė sudaro valstybės pagalbą, jei ji atitinka šiuos keturis požymius:

—

gavėjui (-ams) suteikiamas išskirtinis pranašumas,

| — | ją suteikia valstybė iš valstybės išteklių, |
| --- | --- |

—

ją suteikia valstybė iš valstybės išteklių,

| — | ji iškraipo arba gali iškraipyti konkurenciją, |
| --- | --- |

—

ji iškraipo arba gali iškraipyti konkurenciją,

| — | ji gali daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

—

ji gali daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (121) | Norint nustatyti, ar taikant nekilnojamojo turto mokestį „BT“ ir „Kingston“ šioms dviem įmonėms buvo suteiktas ekonominis pranašumas, Komisijos tyrimas turi būti dvejopas:






  — | juo pirmiausia turi būti nustatyta, ar nekilnojamojo turto mokesčio taisyklės buvo teisingai taikomos „BT“ ir „Kingston“, ypač ar pajamų ir sąnaudų metodo taikymas buvo pagrįstas ir tinkamai taikomas, |
| --- | --- | --- |

(121)

Norint nustatyti, ar taikant nekilnojamojo turto mokestį „BT“ ir „Kingston“ šioms dviem įmonėms buvo suteiktas ekonominis pranašumas, Komisijos tyrimas turi būti dvejopas:

—

juo pirmiausia turi būti nustatyta, ar nekilnojamojo turto mokesčio taisyklės buvo teisingai taikomos „BT“ ir „Kingston“, ypač ar pajamų ir sąnaudų metodo taikymas buvo pagrįstas ir tinkamai taikomas,

| — | jį atliekant taip pat turi svarstoma, ar taikant pajamų ir sąnaudų metodą įmonėms „BT“ ir „Kingston“ buvo suteiktas pranašumas, palyginti su jų konkurentais, kurie vertinami pagal nuomos mokesčio metodą. |
| --- | --- |

—

jį atliekant taip pat turi svarstoma, ar taikant pajamų ir sąnaudų metodą įmonėms „BT“ ir „Kingston“ buvo suteiktas pranašumas, palyginti su jų konkurentais, kurie vertinami pagal nuomos mokesčio metodą.

6.1.   Teisingas nekilnojamojo turto mokesčio taisyklių taikymas „BT“ ir „Kingston“

6.1.1.   „BT“ ir „Kingston“ taikomo metodo pasirinkimas

| (122) | Pirmiausia būtina svarstyti, ar JK valdžios institucijos įmonėms „BT“ ir „Kingston tinkamai taikė“ pajamų ir sąnaudų metodą vietoje nuomos mokesčio metodo, kuris paprastai taikomas telekomunikacijų sektoriuje. Reikia nustatyti, ar buvo pakankamai nuomos mokesčio duomenų „BT“ ir „Kingston“ tinklams įvertinti, atsižvelgiant į nuomos mokesčio duomenis 1995–2000, 2000–2005 ir 2005–2010 m. laikotarpiais. |
| --- | --- |

(122)

Pirmiausia būtina svarstyti, ar JK valdžios institucijos įmonėms „BT“ ir „Kingston tinkamai taikė“ pajamų ir sąnaudų metodą vietoje nuomos mokesčio metodo, kuris paprastai taikomas telekomunikacijų sektoriuje. Reikia nustatyti, ar buvo pakankamai nuomos mokesčio duomenų „BT“ ir „Kingston“ tinklams įvertinti, atsižvelgiant į nuomos mokesčio duomenis 1995–2000, 2000–2005 ir 2005–2010 m. laikotarpiais.

| (123) | Priimdama sprendimą pradėti procedūrą, Komisija teigė, kad taikant nuomos mokesčio metodą galėtų būti remiamasi vidaus perkėlimo kainomis tarp „BT“ mažmeninių ir didmeninių paslaugų skyrių, taip pat įmonės gautais nuomos mokesčiais už jos infrastruktūros nuomą. Iš trečiųjų šalių, pateikusių pastabas dėl Komisijos sprendimo, „Altnet Task Force“ nurodė konkrečius nuomos mokesčio duomenų šaltinius, pvz., „BT“ DLNM tarifus arba jos skelbiamas kainas už AVL, kurios galėtų būti panaudotos jos vario kabelių nuomos vertei nustatyti. |
| --- | --- |

(123)

Priimdama sprendimą pradėti procedūrą, Komisija teigė, kad taikant nuomos mokesčio metodą galėtų būti remiamasi vidaus perkėlimo kainomis tarp „BT“ mažmeninių ir didmeninių paslaugų skyrių, taip pat įmonės gautais nuomos mokesčiais už jos infrastruktūros nuomą. Iš trečiųjų šalių, pateikusių pastabas dėl Komisijos sprendimo, „Altnet Task Force“ nurodė konkrečius nuomos mokesčio duomenų šaltinius, pvz., „BT“ DLNM tarifus arba jos skelbiamas kainas už AVL, kurios galėtų būti panaudotos jos vario kabelių nuomos vertei nustatyti.

| (124) | Šiais klausimais „BT“ ir JK valdžios institucijos nurodė, kad nuomos mokesčio metodas negalėjo būti taikomas vertinant „BT“ ir „Kingston“ paveldimą turtą. Pirma, nebuvo duomenų, kuriuos Komisija arba „Altnet“ siūlė naudoti, apie pirmuosius du vertinimo laikotarpius (t. y. 1995–2000 ir 2000–2005 m.). Nebuvo duomenų apie AVL nuomos tarifus, taikytus nuo 2001 m. gegužės 31 d., arba priežiūros ataskaitų apie perkėlimo mokesčius už „BT“ prieigos paslaugas. Be to, net gavus tokią informaciją, pvz., apie vėliausią 2005–2010 m. vertinimo laikotarpį, ji nebuvo tinkama ir negalėjo būti naudojama labai specifinio pobūdžio „BT“ ir „Kingston“ tinklams vertinti. Pavyzdžiui, JK valdžios institucijos nurodė, kad DLNM tarifas ir AVL nuomos tarifas – tai mokesčiai už paslaugą ir pagal veikiančią nekilnojamojo turto mokesčio precedentų teisę jie negali būti nuomos mokesčio duomenimis, reikalingais atitinkamos „BT“ tinklo dalies vertei nustatyti. Šie tarifai, be kita ko, yra OFCOM reguliuojami mokesčiai, taigi jie nėra rinkos nuomos mokesčiai. Be to, pačių šių mokesčių svarba nustatant mokestinę vertę yra nedidelė. Dėl to nėra faktinių rinkos duomenų apie „BT“ ir „Kingston“ tinklų prieigos dalį, tai išskirtinis jų tinklų požymis. |
| --- | --- |

(124)

Šiais klausimais „BT“ ir JK valdžios institucijos nurodė, kad nuomos mokesčio metodas negalėjo būti taikomas vertinant „BT“ ir „Kingston“ paveldimą turtą. Pirma, nebuvo duomenų, kuriuos Komisija arba „Altnet“ siūlė naudoti, apie pirmuosius du vertinimo laikotarpius (t. y. 1995–2000 ir 2000–2005 m.). Nebuvo duomenų apie AVL nuomos tarifus, taikytus nuo 2001 m. gegužės 31 d., arba priežiūros ataskaitų apie perkėlimo mokesčius už „BT“ prieigos paslaugas. Be to, net gavus tokią informaciją, pvz., apie vėliausią 2005–2010 m. vertinimo laikotarpį, ji nebuvo tinkama ir negalėjo būti naudojama labai specifinio pobūdžio „BT“ ir „Kingston“ tinklams vertinti. Pavyzdžiui, JK valdžios institucijos nurodė, kad DLNM tarifas ir AVL nuomos tarifas – tai mokesčiai už paslaugą ir pagal veikiančią nekilnojamojo turto mokesčio precedentų teisę jie negali būti nuomos mokesčio duomenimis, reikalingais atitinkamos „BT“ tinklo dalies vertei nustatyti. Šie tarifai, be kita ko, yra OFCOM reguliuojami mokesčiai, taigi jie nėra rinkos nuomos mokesčiai. Be to, pačių šių mokesčių svarba nustatant mokestinę vertę yra nedidelė. Dėl to nėra faktinių rinkos duomenų apie „BT“ ir „Kingston“ tinklų prieigos dalį, tai išskirtinis jų tinklų požymis.

| (125) | Taip pat matyti, kad net turint iš kitų telekomunikacijų operatorių gautus nuomos mokesčio duomenis, pvz., šviesolaidinių skaidulų nuomos mokesčius, tai, kad šie operatoriai ir „BT“ bei „Kingston“ skirtingai naudoja šviesolaidines skaidulas, reiškia, kad šie nuomos mokesčio duomenys nėra visiškai svarbūs nustatant pastarųjų dviejų įmonių paveldimo turto vertę. „Vtesse“ nurodytas skaidulų nuomos mokestis yra pagrįstas rinkos duomenimis apie pagrindinius skaidulų tinklus, teikiančius didelės vertės ir apimties paslaugas mažam skaičiui vartotojų. „BT“ ir „Kingston“ tinklus daugiausia sudaro vietinės prieigos tinklai, „BT“ atveju aptarnaujantys milijonus asmenų. Jų šviesolaidinių skaidulų tinklas pirmiausia yra pagrindinis tinklas, sujungiantis šių vartotojų vietines linijas. Todėl jų tinklai yra išskirtiniai ir negali būti lyginami su visais kitais JK tinklais, įskaitant tokius didelius tinklus kaip „Cable & Wireless“ tinklai. Tiesa, „BT“ gali savo tinklo dalis naudoti paslaugoms, konkuruojančioms su „Vtesse“ paslaugomis, teikti, tačiau jų fiziškai ir funkciškai negalima atskirti nuo viso „BT“ tinklo. Dėl to apskritai šių dviejų rūšių tinklai neatlieka vienodos funkcijos ir jų nuomos mokestis negali būti vienodas. Tokią nuomonę aiškiai patvirtino OFCOM, kuri pabrėžė, kad vidutinė skaidulų tinklo maršruto kilometro vertė gali labai skirtis pagal tinklo, kuriam jis priklauso, charakteristiką ir kad „BT“ pagrindinio tinklo topologija gali labai skirtis nuo verslo klientus aptarnaujančio pagrindinio tinklo operatoriaus topologijos. |
| --- | --- |

(125)

Taip pat matyti, kad net turint iš kitų telekomunikacijų operatorių gautus nuomos mokesčio duomenis, pvz., šviesolaidinių skaidulų nuomos mokesčius, tai, kad šie operatoriai ir „BT“ bei „Kingston“ skirtingai naudoja šviesolaidines skaidulas, reiškia, kad šie nuomos mokesčio duomenys nėra visiškai svarbūs nustatant pastarųjų dviejų įmonių paveldimo turto vertę. „Vtesse“ nurodytas skaidulų nuomos mokestis yra pagrįstas rinkos duomenimis apie pagrindinius skaidulų tinklus, teikiančius didelės vertės ir apimties paslaugas mažam skaičiui vartotojų. „BT“ ir „Kingston“ tinklus daugiausia sudaro vietinės prieigos tinklai, „BT“ atveju aptarnaujantys milijonus asmenų. Jų šviesolaidinių skaidulų tinklas pirmiausia yra pagrindinis tinklas, sujungiantis šių vartotojų vietines linijas. Todėl jų tinklai yra išskirtiniai ir negali būti lyginami su visais kitais JK tinklais, įskaitant tokius didelius tinklus kaip „Cable & Wireless“ tinklai. Tiesa, „BT“ gali savo tinklo dalis naudoti paslaugoms, konkuruojančioms su „Vtesse“ paslaugomis, teikti, tačiau jų fiziškai ir funkciškai negalima atskirti nuo viso „BT“ tinklo. Dėl to apskritai šių dviejų rūšių tinklai neatlieka vienodos funkcijos ir jų nuomos mokestis negali būti vienodas. Tokią nuomonę aiškiai patvirtino OFCOM, kuri pabrėžė, kad vidutinė skaidulų tinklo maršruto kilometro vertė gali labai skirtis pagal tinklo, kuriam jis priklauso, charakteristiką ir kad „BT“ pagrindinio tinklo topologija gali labai skirtis nuo verslo klientus aptarnaujančio pagrindinio tinklo operatoriaus topologijos.

| (126) | VTĮ taip pat atmetė galimybę taikyti nuomos mokesčio metodą „BT“ ir „Kingston“ paveldimo turto dalims, apie kurias gali būti turima nuomos mokesčio duomenų, ir likusiai daliai – pajamų ir sąnaudų metodą. Ji nurodo, kad pajamų ir sąnaudų metodas gali būti taikomas tik visam paveldimam turtui, neįmanoma atskirti šių įmonių paveldimo turto dalių, pvz., jų šviesolaidinių skaidulų tinklų, kadangi pagal Didžiosios Britanijos precedentų teisę paveldimas turtas turi būti vertinamas visas, nes jo dalys yra visiškai integruotos į visą tinklą (37). |
| --- | --- |

(126)

VTĮ taip pat atmetė galimybę taikyti nuomos mokesčio metodą „BT“ ir „Kingston“ paveldimo turto dalims, apie kurias gali būti turima nuomos mokesčio duomenų, ir likusiai daliai – pajamų ir sąnaudų metodą. Ji nurodo, kad pajamų ir sąnaudų metodas gali būti taikomas tik visam paveldimam turtui, neįmanoma atskirti šių įmonių paveldimo turto dalių, pvz., jų šviesolaidinių skaidulų tinklų, kadangi pagal Didžiosios Britanijos precedentų teisę paveldimas turtas turi būti vertinamas visas, nes jo dalys yra visiškai integruotos į visą tinklą (37).

| (127) | Taigi nepriklausomi VTĮ ekspertai nusprendė, kad nuomos mokesčio metodas negali būti taikomas „BT“ ir „Kingston“. Išvadą, kad pajamų ir sąnaudų metodas buvo teisingas, patvirtino Vertinimo teismas (38). Komisija mano, jog nėra duomenų, pagrindžiančių, kad yra kitaip. Todėl Komisija daro išvadą, kad aptariamais laikotarpiais vertinant „BT“ ir „Kingston“ tinklus nebuvo pakankamai nuomos mokesčio duomenų ir kad pajamų ir sąnaudų metodas, taikomas jų tinklų mokestinei vertei nustatyti, buvo pagrįstas. |
| --- | --- |

(127)

Taigi nepriklausomi VTĮ ekspertai nusprendė, kad nuomos mokesčio metodas negali būti taikomas „BT“ ir „Kingston“. Išvadą, kad pajamų ir sąnaudų metodas buvo teisingas, patvirtino Vertinimo teismas (38). Komisija mano, jog nėra duomenų, pagrindžiančių, kad yra kitaip. Todėl Komisija daro išvadą, kad aptariamais laikotarpiais vertinant „BT“ ir „Kingston“ tinklus nebuvo pakankamai nuomos mokesčio duomenų ir kad pajamų ir sąnaudų metodas, taikomas jų tinklų mokestinei vertei nustatyti, buvo pagrįstas.

6.1.2.   Teisingas pajamų ir sąnaudų metodo taikymas „BT“ ir „Kingston“

| (128) | Kitas klausimas – ar pajamų ir sąnaudų metodas buvo teisingai taikomas „BT“ ir „Kingston“. Remdamasi išsamiomis 74–93 konstatuojamosiose dalyse išdėstytomis JK valdžios institucijų pastabomis, Komisija mano, kad metodas buvo taikomas pagal bendrąsias pajamų ir sąnaudų metodo taisykles, kaip nurodyta RICS rekomendaciniame pranešime dėl pajamų ir sąnaudų vertinimo metodo, taikomo nevietinio turto apmokestinimui (39). „BT“ atveju prognozuojamų penkerių metų pajamų ir sąnaudų duomenų naudojimas nėra aiškiai išdėstytas RICS rekomendaciniame pranešime. Tačiau rekomendaciniame pranešime nurodomas prognozuojamas būsimas pelningumas, į kurį atsižvelgiama nustatant spėjamo nuomininko pasiūlymo vertę pagal ekonominio ciklo pokyčius, kurie prognozuojami pirmesnio vertinimo termino metu. Nustatant dujų ir elektros energijos operatorių paveldimo turto mokestines vertes, taip pat buvo taikomas metodas, pagrįstas prognozuojamomis tam tikro laikotarpio pajamomis ir sąnaudomis, todėl jis nėra skirtas konkrečiai „BT“. Atsižvelgiant į galimą konkurencijos padidėjimą ir sparčią konkurentų tinklų plėtrą, kuri būdinga telekomunikacijų sektoriui, „BT“ atveju penkerių metų pajamų ir sąnaudų prognozės naudojimas – tai tinkama metodika spėjamo nuomos mokesčio, kurį nuomininkas yra pasirengęs mokėti už naudojimąsi „BT“ tinklu pakankamai ilgą laiką, dydžiui nustatyti. Priešingai, kadangi rinka, kurioje veikia „Kingston“ ir kurioje konkurencija yra ribota, yra stabili, šios įmonės atveju penkerių metų prognozė nebuvo reikalinga. |
| --- | --- |

(128)

Kitas klausimas – ar pajamų ir sąnaudų metodas buvo teisingai taikomas „BT“ ir „Kingston“. Remdamasi išsamiomis 74–93 konstatuojamosiose dalyse išdėstytomis JK valdžios institucijų pastabomis, Komisija mano, kad metodas buvo taikomas pagal bendrąsias pajamų ir sąnaudų metodo taisykles, kaip nurodyta RICS rekomendaciniame pranešime dėl pajamų ir sąnaudų vertinimo metodo, taikomo nevietinio turto apmokestinimui (39). „BT“ atveju prognozuojamų penkerių metų pajamų ir sąnaudų duomenų naudojimas nėra aiškiai išdėstytas RICS rekomendaciniame pranešime. Tačiau rekomendaciniame pranešime nurodomas prognozuojamas būsimas pelningumas, į kurį atsižvelgiama nustatant spėjamo nuomininko pasiūlymo vertę pagal ekonominio ciklo pokyčius, kurie prognozuojami pirmesnio vertinimo termino metu. Nustatant dujų ir elektros energijos operatorių paveldimo turto mokestines vertes, taip pat buvo taikomas metodas, pagrįstas prognozuojamomis tam tikro laikotarpio pajamomis ir sąnaudomis, todėl jis nėra skirtas konkrečiai „BT“. Atsižvelgiant į galimą konkurencijos padidėjimą ir sparčią konkurentų tinklų plėtrą, kuri būdinga telekomunikacijų sektoriui, „BT“ atveju penkerių metų pajamų ir sąnaudų prognozės naudojimas – tai tinkama metodika spėjamo nuomos mokesčio, kurį nuomininkas yra pasirengęs mokėti už naudojimąsi „BT“ tinklu pakankamai ilgą laiką, dydžiui nustatyti. Priešingai, kadangi rinka, kurioje veikia „Kingston“ ir kurioje konkurencija yra ribota, yra stabili, šios įmonės atveju penkerių metų prognozė nebuvo reikalinga.

| (129) | Apie konkretų susitarimą dėl 1995–2000 m. laikotarpio JK valdžios institucijos pateikė išsamių argumentų, kodėl galutinė mokestinė vertė (445 mln. GBP Anglijoje ir 25 mln. GBP Velse) buvo mažesnė nei mokestinė vertė, kurią pradžioje 1998 m. kovo 19 d. nustatė Vertinimo teismas (523 mln. GBP Anglijoje ir 30 mln. GBP Velse). Šie argumentai, trumpai aprašyti 88–92 konstatuojamosiose dalyse, rodo, kad VTĮ ir „BT“ nesusitarė dėl galutinės mažesnės „BT“ tinklo mokestinės vertės, kaip teigia „Vtesse“, – ji buvo nustatyta naudojant atnaujintus ir tikslesnius duomenis, kuriuos „BT“ pateikė Vertinimo teismui priėmus sprendimą ir kurių nebuvo atliekant 1997 m. įvertinimą, taip pat po Vertinimo teismo sprendimo taikant tiksliau apibrėžtus vertinimo metodus. |
| --- | --- |

(129)

Apie konkretų susitarimą dėl 1995–2000 m. laikotarpio JK valdžios institucijos pateikė išsamių argumentų, kodėl galutinė mokestinė vertė (445 mln. GBP Anglijoje ir 25 mln. GBP Velse) buvo mažesnė nei mokestinė vertė, kurią pradžioje 1998 m. kovo 19 d. nustatė Vertinimo teismas (523 mln. GBP Anglijoje ir 30 mln. GBP Velse). Šie argumentai, trumpai aprašyti 88–92 konstatuojamosiose dalyse, rodo, kad VTĮ ir „BT“ nesusitarė dėl galutinės mažesnės „BT“ tinklo mokestinės vertės, kaip teigia „Vtesse“, – ji buvo nustatyta naudojant atnaujintus ir tikslesnius duomenis, kuriuos „BT“ pateikė Vertinimo teismui priėmus sprendimą ir kurių nebuvo atliekant 1997 m. įvertinimą, taip pat po Vertinimo teismo sprendimo taikant tiksliau apibrėžtus vertinimo metodus.

| (130) | Atsižvelgiant įsprendime pradėti procedūrą iškeltą klausimą, būtina pažymėti, kad taikant pajamų ir sąnaudų metodą JK valdžios institucijos tikrai atsižvelgia į „BT“ pelningumą. Kaip jau buvo nurodyta 93 konstatuojamojoje dalyje, vertinimas pagal pajamų ir sąnaudų metodą turi būti toliau taikomas pagal vidutinį efektyvumo lygį, ir JK valdžios institucijos nustatė, kad „BT“ atitinka šį kriterijų. Komisija taip pat pažymi, kad į universaliųjų paslaugų teikimo įsipareigojimus tinkamai atsižvelgiama, nes su tokiais įsipareigojimais susijusios pajamos ir sąnaudos įtraukiamos į bendrą vertinimą. |
| --- | --- |

(130)

Atsižvelgiant įsprendime pradėti procedūrą iškeltą klausimą, būtina pažymėti, kad taikant pajamų ir sąnaudų metodą JK valdžios institucijos tikrai atsižvelgia į „BT“ pelningumą. Kaip jau buvo nurodyta 93 konstatuojamojoje dalyje, vertinimas pagal pajamų ir sąnaudų metodą turi būti toliau taikomas pagal vidutinį efektyvumo lygį, ir JK valdžios institucijos nustatė, kad „BT“ atitinka šį kriterijų. Komisija taip pat pažymi, kad į universaliųjų paslaugų teikimo įsipareigojimus tinkamai atsižvelgiama, nes su tokiais įsipareigojimais susijusios pajamos ir sąnaudos įtraukiamos į bendrą vertinimą.

| (131) | Gauta informacija rodo, kad 96–99 konstatuojamosiose dalyse apibrėžtas naujos vertės nustatymo mechanizmas, pagrįstas rinkos dalies pokyčiais, bet nuo 2005 m. nebetaikomas, buvo specialus koregavimo mechanizmas. Komisija mano, kad pagal 1988 m. Vietos valdžios finansų įstatymo 6 priedą VTĮ yra įstatymu įpareigota keisti įmonės mokestinę vertę, jei įvyksta ESP, ir atsižvelgti į jį, lyg jis vyktų pirmesnio vertinimo termino metu. Atsižvelgiant į „BT“ tinklo dydį ir telekomunikacijų tinklo sąlygas bei spartėjančią konkuruojančių tinklų plėtrą, pripažįstama, kad ESP vyksta kasdien, todėl nelengva juos įvertinti, ypač kai taikomas pajamų ir sąnaudų metodas. Šis rinkos dalimi pagrįstas mechanizmas turi atspindėti fizinę „BT“ tinklo plėtrą (dėl kurios turėtų padidėti rinkos dalis) ir jos konkurentų tinklų kūrimą (dėl kurio turėtų sumažėti „BT“ rinkos dalis). Todėl matyti, kad šis naujos vertės nustatymo mechanizmas yra tinkamas atsižvelgti į ESP, todėl gali būti pagrįstas „BT“ tinklo bei telekomunikacijų rinkų charakteristikomis. |
| --- | --- |

(131)

Gauta informacija rodo, kad 96–99 konstatuojamosiose dalyse apibrėžtas naujos vertės nustatymo mechanizmas, pagrįstas rinkos dalies pokyčiais, bet nuo 2005 m. nebetaikomas, buvo specialus koregavimo mechanizmas. Komisija mano, kad pagal 1988 m. Vietos valdžios finansų įstatymo 6 priedą VTĮ yra įstatymu įpareigota keisti įmonės mokestinę vertę, jei įvyksta ESP, ir atsižvelgti į jį, lyg jis vyktų pirmesnio vertinimo termino metu. Atsižvelgiant į „BT“ tinklo dydį ir telekomunikacijų tinklo sąlygas bei spartėjančią konkuruojančių tinklų plėtrą, pripažįstama, kad ESP vyksta kasdien, todėl nelengva juos įvertinti, ypač kai taikomas pajamų ir sąnaudų metodas. Šis rinkos dalimi pagrįstas mechanizmas turi atspindėti fizinę „BT“ tinklo plėtrą (dėl kurios turėtų padidėti rinkos dalis) ir jos konkurentų tinklų kūrimą (dėl kurio turėtų sumažėti „BT“ rinkos dalis). Todėl matyti, kad šis naujos vertės nustatymo mechanizmas yra tinkamas atsižvelgti į ESP, todėl gali būti pagrįstas „BT“ tinklo bei telekomunikacijų rinkų charakteristikomis.

| (132) | Taikant šį naujos vertės nustatymo mechanizmą „BT“ mokestinė vertė kito. Pavyzdžiui, paskutiniais 1995–2000 m. laikotarpio metais, 1999-aisiais, „BT“ mokestinė vertė Anglijoje ir Velse buvo 366 mln. eurų. Pirmaisiais 2000–2005 m. laikotarpio metais, 2000-aisiais, nustatyta įmonės mokestinė vertė sudarė 493 mln. eurų. Ši vertė pasikeitė dėl nekilnojamojo turto mokesčio savybių ir Jungtinės Karalystės telekomunikacijų sektoriaus ekonominių sąlygų (40). |
| --- | --- |

(132)

Taikant šį naujos vertės nustatymo mechanizmą „BT“ mokestinė vertė kito. Pavyzdžiui, paskutiniais 1995–2000 m. laikotarpio metais, 1999-aisiais, „BT“ mokestinė vertė Anglijoje ir Velse buvo 366 mln. eurų. Pirmaisiais 2000–2005 m. laikotarpio metais, 2000-aisiais, nustatyta įmonės mokestinė vertė sudarė 493 mln. eurų. Ši vertė pasikeitė dėl nekilnojamojo turto mokesčio savybių ir Jungtinės Karalystės telekomunikacijų sektoriaus ekonominių sąlygų (40).

| (133) | Pirmiausia reikia priminti, kad pagal įstatymų reikalavimus 1995 m. įvertinime „BT“ tinklas buvo įvertintas taip, kaip jis fiziškai egzistavo 1995 m. balandžio 1 d., tačiau darant prielaidą, kad jis fiziškai egzistavo ekonominėmis sąlygomis, kurios buvo 1993 m. balandžio 1 d. ESP taip pat buvo vertinami, lyg būtų įvykę 1993 m. balandžio 1 d. 2000 m. įvertinimas buvo atliktas tokiu pat būdu, bet atsižvelgiant į tai, kad paveldimas turtas buvo nuomojamas 1998 m. balandžio 1 d. buvusiomis ekonominėmis sąlygomis. Tai buvo taikoma ir „Kingston“. |
| --- | --- |

(133)

Pirmiausia reikia priminti, kad pagal įstatymų reikalavimus 1995 m. įvertinime „BT“ tinklas buvo įvertintas taip, kaip jis fiziškai egzistavo 1995 m. balandžio 1 d., tačiau darant prielaidą, kad jis fiziškai egzistavo ekonominėmis sąlygomis, kurios buvo 1993 m. balandžio 1 d. ESP taip pat buvo vertinami, lyg būtų įvykę 1993 m. balandžio 1 d. 2000 m. įvertinimas buvo atliktas tokiu pat būdu, bet atsižvelgiant į tai, kad paveldimas turtas buvo nuomojamas 1998 m. balandžio 1 d. buvusiomis ekonominėmis sąlygomis. Tai buvo taikoma ir „Kingston“.

| (134) | Tai reiškia, kad 1999 m. mokestinė vertė – tai paveldimo turto, fiziškai egzistavusio 1999 m., mokestinė vertė pagal 1993 m. ekonomines sąlygas, t. y. 1993 m. kainų lygį ir telekomunikacijų rinkos dydį 1993 m. Tačiau, kitų metų, t. y. 2000-ųjų, mokestinė vertė buvo apskaičiuota pagal 1998 m. buvusias ekonomines sąlygas, kainų lygį ir telekomunikacijų rinkos dydį. Panašiai 2004 m. mokestinė vertė buvo nustatyta pagal 1998 m. rinkos ekonomines sąlygas, 2005 m. įvertinimas atliktas pagal 2003 m. rinkos sąlygas (41). |
| --- | --- |

(134)

Tai reiškia, kad 1999 m. mokestinė vertė – tai paveldimo turto, fiziškai egzistavusio 1999 m., mokestinė vertė pagal 1993 m. ekonomines sąlygas, t. y. 1993 m. kainų lygį ir telekomunikacijų rinkos dydį 1993 m. Tačiau, kitų metų, t. y. 2000-ųjų, mokestinė vertė buvo apskaičiuota pagal 1998 m. buvusias ekonomines sąlygas, kainų lygį ir telekomunikacijų rinkos dydį. Panašiai 2004 m. mokestinė vertė buvo nustatyta pagal 1998 m. rinkos ekonomines sąlygas, 2005 m. įvertinimas atliktas pagal 2003 m. rinkos sąlygas (41).

| (135) | JK valdžios institucijos pabrėžė, kad 1993, 1998 ir 2003 m. telekomunikacijų sektoriaus ekonominės sąlygos labai skyrėsi. Pirma, 1993–1998 ir 1998–2003 m. laikotarpiais telekomunikacijų rinka labai padidėjo. Todėl „BT“ fizinis tinklas buvo vertinamas pagal rinką, kuri buvo didesnė nei rinka, pagal kurią 1999 m. buvo vertinamas „BT“ fizinis tinklas. Tai, žinoma, reiškė, kad jo 2000 m. mokestinė vertė galėjo būti gerokai didesnė nei 1999 m. Be to, 1993 m. telekomunikacijų sektoriuje buvo kuriamos naujos konkurencijos sąlygos, kurios turėjo padaryti didelį poveikį „BT“ rinkos pozicijai. Tai pagrindžia faktas, kad per tą laikotarpį „BT“ rinkos dalis sumažėjo nuo 87 % iki mažiau nei 70 %. Dėl šios prognozės „BT“ mokestinė vertė mažėjo kiekvienais to laikotarpio metais. Priešingai, 1998 m. buvo tikėtasi mažesnės konkurencijos, ir tai vėlgi patvirtina palyginti stabili „BT“ rinkos dalis, kuri 2000–2005 m. sudarė apie 70 %. Dėl šios prognozės pirmiau paminėto laikotarpio „BT“ vertė galėjo padidėti. |
| --- | --- |

(135)

JK valdžios institucijos pabrėžė, kad 1993, 1998 ir 2003 m. telekomunikacijų sektoriaus ekonominės sąlygos labai skyrėsi. Pirma, 1993–1998 ir 1998–2003 m. laikotarpiais telekomunikacijų rinka labai padidėjo. Todėl „BT“ fizinis tinklas buvo vertinamas pagal rinką, kuri buvo didesnė nei rinka, pagal kurią 1999 m. buvo vertinamas „BT“ fizinis tinklas. Tai, žinoma, reiškė, kad jo 2000 m. mokestinė vertė galėjo būti gerokai didesnė nei 1999 m. Be to, 1993 m. telekomunikacijų sektoriuje buvo kuriamos naujos konkurencijos sąlygos, kurios turėjo padaryti didelį poveikį „BT“ rinkos pozicijai. Tai pagrindžia faktas, kad per tą laikotarpį „BT“ rinkos dalis sumažėjo nuo 87 % iki mažiau nei 70 %. Dėl šios prognozės „BT“ mokestinė vertė mažėjo kiekvienais to laikotarpio metais. Priešingai, 1998 m. buvo tikėtasi mažesnės konkurencijos, ir tai vėlgi patvirtina palyginti stabili „BT“ rinkos dalis, kuri 2000–2005 m. sudarė apie 70 %. Dėl šios prognozės pirmiau paminėto laikotarpio „BT“ vertė galėjo padidėti.

| (136) | Be to, didžiausios vertės „BT“ ir „Kingston“ tinklo dalys – tai jų vietinės prieigos tinklai, kurių vertė labai padidėjo pradėjus naudoti plačiajuosčio ryšio DSL (skaitmeninė abonento linija) technologiją. Šis pokytis, kurio visiškai nebuvo galima prognozuoti 1993 m., „BT“ ir „Kingston“ tinklų vertėms turėjo didinamąjį poveikį, todėl 2000 ir 2005 m. šios vertės labai padidėjo. |
| --- | --- |

(136)

Be to, didžiausios vertės „BT“ ir „Kingston“ tinklo dalys – tai jų vietinės prieigos tinklai, kurių vertė labai padidėjo pradėjus naudoti plačiajuosčio ryšio DSL (skaitmeninė abonento linija) technologiją. Šis pokytis, kurio visiškai nebuvo galima prognozuoti 1993 m., „BT“ ir „Kingston“ tinklų vertėms turėjo didinamąjį poveikį, todėl 2000 ir 2005 m. šios vertės labai padidėjo.

| (137) | Komisija taip pat pažymi, kad pagal ekonomines sąlygas pirmesnio vertinimo termino metu galima atsižvelgti tik į fizinius pokyčius, todėl 1995–2000 ir 2000–2005 m. mokesčių registrų veikimo laikotarpiais „BT“ mokestinė vertė sumažėjo, nors įmonės pajamos ar pelnas nesikeitė arba didėjo. Iš tikrųjų VTĮ, kasmet atnaujindama mokesčių registrą, negali atsižvelgti į tokius dalykus kaip rinkos augimas, kainų lygio padidėjimas, technologiniai pokyčiai arba paklausos pokyčiai, kurie yra „BT“ rezultatams teigiamą įtaką darantys veiksniai. |
| --- | --- |

(137)

Komisija taip pat pažymi, kad pagal ekonomines sąlygas pirmesnio vertinimo termino metu galima atsižvelgti tik į fizinius pokyčius, todėl 1995–2000 ir 2000–2005 m. mokesčių registrų veikimo laikotarpiais „BT“ mokestinė vertė sumažėjo, nors įmonės pajamos ar pelnas nesikeitė arba didėjo. Iš tikrųjų VTĮ, kasmet atnaujindama mokesčių registrą, negali atsižvelgti į tokius dalykus kaip rinkos augimas, kainų lygio padidėjimas, technologiniai pokyčiai arba paklausos pokyčiai, kurie yra „BT“ rezultatams teigiamą įtaką darantys veiksniai.

| (138) | Galiausiai Komisija pažymi, kad naujos metinės vertės nustatymo sistema, kuri bus taikoma 2005–2010 m. laikotarpiu, yra pagrįsta nebe rinkos dalies pokyčiais, bet viso metinio pajamų ir sąnaudų vertinimo taikymu. JK valdžios institucijos nurodė, kad ši sistema visiškai atspindės visus fizinius pokyčiu, įskaitant naujas įjungtas skaidulas. Tačiau kadangi ši naujos vertės nustatymo sistema dar nebaigta, Komisija neturėjo galimybės jos išnagrinėti, šiame sprendime galutinė Komisijos išvada apsiribos 1995–2005 m. laikotarpiu. |
| --- | --- |

(138)

Galiausiai Komisija pažymi, kad naujos metinės vertės nustatymo sistema, kuri bus taikoma 2005–2010 m. laikotarpiu, yra pagrįsta nebe rinkos dalies pokyčiais, bet viso metinio pajamų ir sąnaudų vertinimo taikymu. JK valdžios institucijos nurodė, kad ši sistema visiškai atspindės visus fizinius pokyčiu, įskaitant naujas įjungtas skaidulas. Tačiau kadangi ši naujos vertės nustatymo sistema dar nebaigta, Komisija neturėjo galimybės jos išnagrinėti, šiame sprendime galutinė Komisijos išvada apsiribos 1995–2005 m. laikotarpiu.

| (139) | Komisija daro išvadą, kad JK valdžios institucijos „BT“ ir „Kingston“ taikė tinkamą vertinimo metodą ir kad JK valdžios institucijos laikėsi bendrųjų pajamų ir sąnaudų metodo taikymo principų, kai juos taikė įmonėms „BT“ ir „Kingston“. |
| --- | --- |

(139)

Komisija daro išvadą, kad JK valdžios institucijos „BT“ ir „Kingston“ taikė tinkamą vertinimo metodą ir kad JK valdžios institucijos laikėsi bendrųjų pajamų ir sąnaudų metodo taikymo principų, kai juos taikė įmonėms „BT“ ir „Kingston“.

6.2.   Ar taikant pajamų ir sąnaudų metodą suteikiamas pranašumas, palyginti su nuomos mokesčio metodu?

6.2.1.   Ar taikant pajamų ir sąnaudų metodą paprastai nustatoma mažesnė „BT“ ir „Kingston“ tinklų vertė?

| (140) | Reikia taip pat nustatyti, ar taikant pajamų ir sąnaudų metodą „BT“ ir „Kingston“, šioms įmonėms suteikiamas pranašumas, palyginti su jų konkurentais, kurie vertinami pagal nuomos mokesčio metodą. Reikia nustatyti, ar taikant skirtingus metodus galima gauti kitokį rezultatą, nei tas, kuris būtų gautas taikant vienodą metodiką. Remdamasi JK valdžios institucijų pastabomis, Komisija mano, kad įmonėms „BT“ ir „Kingston“ suteikiamą pranašumą būtų galima parodyti taip:






  a) | pagrindžiant, kad būtų galima taikyti nuomos mokesčio metodą „BT“ ir „Kingston“ ir taip būtų gauta didesnė mokestinė vertė nei pagal pajamų ir sąnaudų metodą, arba |
| --- | --- | --- |

(140)

Reikia taip pat nustatyti, ar taikant pajamų ir sąnaudų metodą „BT“ ir „Kingston“, šioms įmonėms suteikiamas pranašumas, palyginti su jų konkurentais, kurie vertinami pagal nuomos mokesčio metodą. Reikia nustatyti, ar taikant skirtingus metodus galima gauti kitokį rezultatą, nei tas, kuris būtų gautas taikant vienodą metodiką. Remdamasi JK valdžios institucijų pastabomis, Komisija mano, kad įmonėms „BT“ ir „Kingston“ suteikiamą pranašumą būtų galima parodyti taip:

a)

pagrindžiant, kad būtų galima taikyti nuomos mokesčio metodą „BT“ ir „Kingston“ ir taip būtų gauta didesnė mokestinė vertė nei pagal pajamų ir sąnaudų metodą, arba

| b) | pagrindžiant, kad būtų galima taikyti pajamų ir sąnaudų metodą kitiems telekomunikacijų operatoriams ir būtų sistemingai gaunama mažesnė mokestinė vertė, nei pagal nuomos mokesčio metodą gaunama mokestinė vertė, arba |
| --- | --- |

b)

pagrindžiant, kad būtų galima taikyti pajamų ir sąnaudų metodą kitiems telekomunikacijų operatoriams ir būtų sistemingai gaunama mažesnė mokestinė vertė, nei pagal nuomos mokesčio metodą gaunama mokestinė vertė, arba

| c) | pagrindžiant, kad naudojant kitus teisingus ir tinkamus palyginimus pagal nuomos mokesčio metodą vertinami telekomunikacijų operatoriai moka didesnius mokesčius nei „BT“ ir „Kingston“. |
| --- | --- |

c)

pagrindžiant, kad naudojant kitus teisingus ir tinkamus palyginimus pagal nuomos mokesčio metodą vertinami telekomunikacijų operatoriai moka didesnius mokesčius nei „BT“ ir „Kingston“.

| (141) | Pagrindus, kad pagal a punkte pateiktą argumentą „BT“ ir „Kingston“ gali būti suteikiamas pranašumas, galima daryti prielaidą, kad nuomos mokesčio metodas gali būti taikomas „BT“ ir „Kingston“. Dėl 124–127 konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių nėra pakankamai nuomos mokesčio duomenų, reikalingų šių įmonių paveldimo turto mokestinei vertei nustatyti. Todėl Komisija daro išvadą, kad neįmanoma nustatyti, ar „BT“ ir „Kingston“ mokestinės vertės būtų didesnės, jei joms būtų taikomas nuomos mokesčio metodas. |
| --- | --- |

(141)

Pagrindus, kad pagal a punkte pateiktą argumentą „BT“ ir „Kingston“ gali būti suteikiamas pranašumas, galima daryti prielaidą, kad nuomos mokesčio metodas gali būti taikomas „BT“ ir „Kingston“. Dėl 124–127 konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių nėra pakankamai nuomos mokesčio duomenų, reikalingų šių įmonių paveldimo turto mokestinei vertei nustatyti. Todėl Komisija daro išvadą, kad neįmanoma nustatyti, ar „BT“ ir „Kingston“ mokestinės vertės būtų didesnės, jei joms būtų taikomas nuomos mokesčio metodas.

| (142) | Pagrindus, kad pagal b punkte pateiktą argumentą „BT“ ir „Kingston“ gali būti suteikiamas pranašumas, būtų galima pajamų ir sąnaudų metodą taikyti tipiškam telekomunikacijų operatorių, kurie buvo vertinami pagal nuomos mokesčio metodą, atstovui. Komisija negali pati atlikti šių vertinimų. VTĮ taip pat nurodė, kad neturėdama šių įmonių verslo planų ji negali atlikti tokių vertinimų pagal pajamų ir sąnaudų metodą. Be to, pažymima, jog nė viena iš trečiųjų šalių nepateikė duomenų, kad taikant pajamų ir sąnaudų metodą būtų gauta mažesnė jų paveldimo turto vertė – savo pastabose UKCTA nurodė, kad ji negalėtų apskaičiuoti, kiek jos narės būtų sumokėjusios mokesčių pagal pajamų ir sąnaudų metodą. |
| --- | --- |

(142)

Pagrindus, kad pagal b punkte pateiktą argumentą „BT“ ir „Kingston“ gali būti suteikiamas pranašumas, būtų galima pajamų ir sąnaudų metodą taikyti tipiškam telekomunikacijų operatorių, kurie buvo vertinami pagal nuomos mokesčio metodą, atstovui. Komisija negali pati atlikti šių vertinimų. VTĮ taip pat nurodė, kad neturėdama šių įmonių verslo planų ji negali atlikti tokių vertinimų pagal pajamų ir sąnaudų metodą. Be to, pažymima, jog nė viena iš trečiųjų šalių nepateikė duomenų, kad taikant pajamų ir sąnaudų metodą būtų gauta mažesnė jų paveldimo turto vertė – savo pastabose UKCTA nurodė, kad ji negalėtų apskaičiuoti, kiek jos narės būtų sumokėjusios mokesčių pagal pajamų ir sąnaudų metodą.

| (143) | Todėl remdamasi šiais argumentais Komisija daro išvadą, kad b punkte nurodytas metodas negali būti taikomas pagrįsti, kad „BT“ ir „Kingston“ gali būti suteikiamas pranašumas. |
| --- | --- |

(143)

Todėl remdamasi šiais argumentais Komisija daro išvadą, kad b punkte nurodytas metodas negali būti taikomas pagrįsti, kad „BT“ ir „Kingston“ gali būti suteikiamas pranašumas.

| (144) | Pagal c punkte siūlomą metodą būtų naudojami tinkami palyginimai, siekiant nustatyti, kad pagal pajamų ir sąnaudų metodą „BT“ ir „Kingston“ moka mažesnius mokesčius. Komisija šį metodą pasiūlė priimdama sprendimą pradėti tyrimo procedūrą – remiantis tuo metu turėta informacija, „BT“ sumokėtas turto mokestis sudarė 2 % įmonės pajamų, „Vtesse“ mokėjo du arba tris kartus daugiau. |
| --- | --- |

(144)

Pagal c punkte siūlomą metodą būtų naudojami tinkami palyginimai, siekiant nustatyti, kad pagal pajamų ir sąnaudų metodą „BT“ ir „Kingston“ moka mažesnius mokesčius. Komisija šį metodą pasiūlė priimdama sprendimą pradėti tyrimo procedūrą – remiantis tuo metu turėta informacija, „BT“ sumokėtas turto mokestis sudarė 2 % įmonės pajamų, „Vtesse“ mokėjo du arba tris kartus daugiau.

| (145) | Preliminarioje pastaboje dėl mokesčių ir pajamų santykio naudojimo ir taikymo Komisija pažymi, jog, „Vtesse“ teigimu, telekomunikacijų operatorių pajamos turėtų būti koreguojamos, kad būtų galima tiesiogiai palyginti „BT“ ir kitų telekomunikacijų operatorių mokesčių ir pajamų santykį. „Vtesse“ teigia, kad daugelis operatorių moka didelius mokesčius „BT“ už pranešimų srauto aptarnavimą ir baigą ir kad šie mokesčiai nesusiję su apmokestinamuoju operatorių turtu, todėl neturėtų būti naudojami atliekant visus mokesčių naštos palyginimus. |
| --- | --- |

(145)

Preliminarioje pastaboje dėl mokesčių ir pajamų santykio naudojimo ir taikymo Komisija pažymi, jog, „Vtesse“ teigimu, telekomunikacijų operatorių pajamos turėtų būti koreguojamos, kad būtų galima tiesiogiai palyginti „BT“ ir kitų telekomunikacijų operatorių mokesčių ir pajamų santykį. „Vtesse“ teigia, kad daugelis operatorių moka didelius mokesčius „BT“ už pranešimų srauto aptarnavimą ir baigą ir kad šie mokesčiai nesusiję su apmokestinamuoju operatorių turtu, todėl neturėtų būti naudojami atliekant visus mokesčių naštos palyginimus.

| (146) | Šiam argumentui negalima pritarti. Turi būti lyginamas arba mokesčių ir bendrųjų pajamų, arba mokesčių ir grynųjų pajamų santykis. „Vtesse“ siūlomas „vidurio“ principas, pagal kurį atskaitomos kai kurios konkrečios, o ne kitos sąnaudos, pvz., sujungimo mokesčiai, nėra tikslus. Pirma, yra neteisinga teigti, kaip teigia „Vtesse“, kad mokesčiai už pranešimų srauto aptarnavimą ir baigą yra nesusiję su vertinamo operatoriaus apmokestinamuoju turtu, – priešingai, šie mokesčiai yra reikalingi kai kurių srautų siuntimui, kuris vykdomas jo tinklais, todėl yra tiesiogiai susijęs su šių tinklų veikimu. Antra, šie mokesčiai turi tiesioginį poveikį spėjamam nuomos mokesčio dydžiui, kurį spėjamas nuomininkas būtų pasirengęs mokėti už vertinamą tinklą, kadangi jis sudaro dėl tinklo naudojimo patiriamų sąnaudų dalį. Galiausiai šie sujungimo mokesčiai taip pat sudaro nemažą „BT“ pajamų dalį, taigi dėl jų akivaizdžiai didėja „BT“ mokestinė vertė. Kadangi šie mokesčiai daro įtaką visų susijusių telekomunikacijų operatorių spėjamam nuomos mokesčiui ir mokestinei vertei, atliekant tinkamą tokių įmonių mokesčių ir pajamų santykio palyginimą nedera atskaityti tokius mokesčius iš telekomunikacijų operatorių gaunamų pajamų. |
| --- | --- |

(146)

Šiam argumentui negalima pritarti. Turi būti lyginamas arba mokesčių ir bendrųjų pajamų, arba mokesčių ir grynųjų pajamų santykis. „Vtesse“ siūlomas „vidurio“ principas, pagal kurį atskaitomos kai kurios konkrečios, o ne kitos sąnaudos, pvz., sujungimo mokesčiai, nėra tikslus. Pirma, yra neteisinga teigti, kaip teigia „Vtesse“, kad mokesčiai už pranešimų srauto aptarnavimą ir baigą yra nesusiję su vertinamo operatoriaus apmokestinamuoju turtu, – priešingai, šie mokesčiai yra reikalingi kai kurių srautų siuntimui, kuris vykdomas jo tinklais, todėl yra tiesiogiai susijęs su šių tinklų veikimu. Antra, šie mokesčiai turi tiesioginį poveikį spėjamam nuomos mokesčio dydžiui, kurį spėjamas nuomininkas būtų pasirengęs mokėti už vertinamą tinklą, kadangi jis sudaro dėl tinklo naudojimo patiriamų sąnaudų dalį. Galiausiai šie sujungimo mokesčiai taip pat sudaro nemažą „BT“ pajamų dalį, taigi dėl jų akivaizdžiai didėja „BT“ mokestinė vertė. Kadangi šie mokesčiai daro įtaką visų susijusių telekomunikacijų operatorių spėjamam nuomos mokesčiui ir mokestinei vertei, atliekant tinkamą tokių įmonių mokesčių ir pajamų santykio palyginimą nedera atskaityti tokius mokesčius iš telekomunikacijų operatorių gaunamų pajamų.

| (147) | Dėl mokesčių ir pajamų santykio svarbos Komisija pažymi, kad, VTĮ ir OFCOM nuomone, toks santykis nėra tinkamas atitinkamiems mokesčiams, kuriuos skirtingi operatoriai sumoka, vertinti. Atsižvelgdama į šių institucijų pastabas ir prieštaravimus, Komisija sutinka, kad toks santykis nėra tinkama priemonė mokesčių nustatymo sistemai vertinti, nes tai yra turto vertės mokestis, o ne pajamų ar pridėtinės vertės mokestis (42). Kaip aiškiai išdėstė OFCOM, matyti, kad toks santykis skiriasi pagal paslaugų, kurias operatoriai vartotojams teikia naudodami panašų apmokestinamąjį turtą, vertę ir pagal jų turto naudojimo efektyvumą. Todėl Komisija gali daryti išvadą, kad toks santykis bent jau yra orientacinis, tačiau juo remiantis negalima daryti jokios aiškios išvados. |
| --- | --- |

(147)

Dėl mokesčių ir pajamų santykio svarbos Komisija pažymi, kad, VTĮ ir OFCOM nuomone, toks santykis nėra tinkamas atitinkamiems mokesčiams, kuriuos skirtingi operatoriai sumoka, vertinti. Atsižvelgdama į šių institucijų pastabas ir prieštaravimus, Komisija sutinka, kad toks santykis nėra tinkama priemonė mokesčių nustatymo sistemai vertinti, nes tai yra turto vertės mokestis, o ne pajamų ar pridėtinės vertės mokestis (42). Kaip aiškiai išdėstė OFCOM, matyti, kad toks santykis skiriasi pagal paslaugų, kurias operatoriai vartotojams teikia naudodami panašų apmokestinamąjį turtą, vertę ir pagal jų turto naudojimo efektyvumą. Todėl Komisija gali daryti išvadą, kad toks santykis bent jau yra orientacinis, tačiau juo remiantis negalima daryti jokios aiškios išvados.

| (148) | Be to, net jei reikėtų atsižvelgti į šį santykį, juo remiantis nebūtų galima padaryti jokios naudingos išvados. Remiantis OFCOM pateiktais duomenimis apie dvylika telekomunikacijų operatorių, įmonės „Your Communication“ mokesčių ir pajamų santykis sudaro 0,59 %, „Fibernet“ – 2,32 %, „BT“ – 1,28 %, „Kingston“ – 0,92 %. Matyti, kad nei „BT“, nei „Kingston“ nekilnojamojo turto mokesčiams mokama pajamų dalis nėra gerokai mažesnė nei daugelio kitų telekomunikacijų operatorių mokama dalis. Šiuo klausimu būtina pažymėti, kad yra „Vtesse“ mokesčių ir pajamų santykio apskaičiavimo neatitiktis. „Vtesse“ teigimu, 2004 m. šis santykis sudarė 13,46 %. Jis buvo apskaičiuotas remiantis 429 000 GBP mokestine verte (pagal kurią mokesčiai sudarė 195 624 GBP) ir 1 453 146 GBP „pastoviomis pajamomis“. Tačiau, JK valdžios institucijų teigimu, 2004 m. „Vtesse“ mokestinė vertė buvo vėliau sumažinta iki 145 000 GBP (pagal kurią mokesčiai sudarė 66 120 GBP), nes buvo nustatyta, kad įmonė iš tikrųjų nenaudojo 284 000 GBP vertės paveldimo turto Hounslou. Be to, iš „Vtesse“ pranešimo ir finansinių ataskaitų apie metus, kurie baigėsi 2004 m. gruodžio 31 d., matyti, kad 2004 m. bendra įmonės apyvarta siekė 4 744 228 GBP. Remiantis bendra „Vtesse“ apyvarta, kurią OFCOM naudoja palyginimui kitų telekomunikacijų operatorių atveju, 2004 m. „Vtesse“ mokesčių ir apyvartos santykis sumažėjo iki 1,4 % arba 2,2 %, įskaitant „Vtesse“ sumokėtus mokesčius už savo biurus, kurie vertinami atskirai. Šie duomenys labiau atitinka OFCOM išvadas, kuriose nurodyta, kad 2003 m. „Vtesse“ mokesčiams sumokėjo 2,1 % pajamų. Remiantis šiais duomenimis, „BT“ ir „Vtesse“ mokesčių našta nedaug skiriasi. |
| --- | --- |

(148)

Be to, net jei reikėtų atsižvelgti į šį santykį, juo remiantis nebūtų galima padaryti jokios naudingos išvados. Remiantis OFCOM pateiktais duomenimis apie dvylika telekomunikacijų operatorių, įmonės „Your Communication“ mokesčių ir pajamų santykis sudaro 0,59 %, „Fibernet“ – 2,32 %, „BT“ – 1,28 %, „Kingston“ – 0,92 %. Matyti, kad nei „BT“, nei „Kingston“ nekilnojamojo turto mokesčiams mokama pajamų dalis nėra gerokai mažesnė nei daugelio kitų telekomunikacijų operatorių mokama dalis. Šiuo klausimu būtina pažymėti, kad yra „Vtesse“ mokesčių ir pajamų santykio apskaičiavimo neatitiktis. „Vtesse“ teigimu, 2004 m. šis santykis sudarė 13,46 %. Jis buvo apskaičiuotas remiantis 429 000 GBP mokestine verte (pagal kurią mokesčiai sudarė 195 624 GBP) ir 1 453 146 GBP „pastoviomis pajamomis“. Tačiau, JK valdžios institucijų teigimu, 2004 m. „Vtesse“ mokestinė vertė buvo vėliau sumažinta iki 145 000 GBP (pagal kurią mokesčiai sudarė 66 120 GBP), nes buvo nustatyta, kad įmonė iš tikrųjų nenaudojo 284 000 GBP vertės paveldimo turto Hounslou. Be to, iš „Vtesse“ pranešimo ir finansinių ataskaitų apie metus, kurie baigėsi 2004 m. gruodžio 31 d., matyti, kad 2004 m. bendra įmonės apyvarta siekė 4 744 228 GBP. Remiantis bendra „Vtesse“ apyvarta, kurią OFCOM naudoja palyginimui kitų telekomunikacijų operatorių atveju, 2004 m. „Vtesse“ mokesčių ir apyvartos santykis sumažėjo iki 1,4 % arba 2,2 %, įskaitant „Vtesse“ sumokėtus mokesčius už savo biurus, kurie vertinami atskirai. Šie duomenys labiau atitinka OFCOM išvadas, kuriose nurodyta, kad 2003 m. „Vtesse“ mokesčiams sumokėjo 2,1 % pajamų. Remiantis šiais duomenimis, „BT“ ir „Vtesse“ mokesčių našta nedaug skiriasi.

| (149) | Kitus įvairių telekomunikacijų operatorių mokesčių naštos palyginimo būdus pasiūlė OFCOM ir JK valdžios institucijos. OFCOM pasiūlė lyginti „BT“, „Kingston“, „NTL“ ir „Telewest“ mokestinės vertės ir jungčių santykį. Šis nurodytų keturių įmonių santykis yra labai panašus. Iš tikrųjų „Kingston“ rodiklis yra šiek tiek didesnis nei kitų operatorių rodiklis. Taip gali būti dėl to, kad, būdama gerokai mažesnė nei kiti operatoriai, ši įmonė negali turėti tokios pat masto ekonomikos. OFCOM pasiūlytas palyginimo būdas, atsižvelgiant į šių keturių įmonių panašumus, yra juo labiau aktualus, kadangi vietos mastu teikiamos prieigos tinklo paslaugos sudaro didelę visų jų teikiamų paslaugų dalį. Tiesa, „NTL“ ir „Telewest“ vertinamos pagal metodą, parengtą remiantis rangovo baziniu metodu. Todėl toks santykis nėra tiesiogiai tinkamas tariamai vertinimų, kurie atliekami pagal nuomos mokesčio metodą ir pagal pajamų ir sąnaudų metodą, neatitikčiai vertinti. Kita vertus, jis rodo, kad taikant skirtingą metodiką ir lyginant „BT“ ir „Kingston“ su įmonėmis, kurios yra labiau tiesiogiai palyginamos, nei su „Vtesse“, gaunami panašūs rezultatai; tai leidžia patvirtinti VTĮ teiginį, kad iš esmės pagal visus vertinimo metodus turėtų būti gaunamas vienodas rezultatas. |
| --- | --- |

(149)

Kitus įvairių telekomunikacijų operatorių mokesčių naštos palyginimo būdus pasiūlė OFCOM ir JK valdžios institucijos. OFCOM pasiūlė lyginti „BT“, „Kingston“, „NTL“ ir „Telewest“ mokestinės vertės ir jungčių santykį. Šis nurodytų keturių įmonių santykis yra labai panašus. Iš tikrųjų „Kingston“ rodiklis yra šiek tiek didesnis nei kitų operatorių rodiklis. Taip gali būti dėl to, kad, būdama gerokai mažesnė nei kiti operatoriai, ši įmonė negali turėti tokios pat masto ekonomikos. OFCOM pasiūlytas palyginimo būdas, atsižvelgiant į šių keturių įmonių panašumus, yra juo labiau aktualus, kadangi vietos mastu teikiamos prieigos tinklo paslaugos sudaro didelę visų jų teikiamų paslaugų dalį. Tiesa, „NTL“ ir „Telewest“ vertinamos pagal metodą, parengtą remiantis rangovo baziniu metodu. Todėl toks santykis nėra tiesiogiai tinkamas tariamai vertinimų, kurie atliekami pagal nuomos mokesčio metodą ir pagal pajamų ir sąnaudų metodą, neatitikčiai vertinti. Kita vertus, jis rodo, kad taikant skirtingą metodiką ir lyginant „BT“ ir „Kingston“ su įmonėmis, kurios yra labiau tiesiogiai palyginamos, nei su „Vtesse“, gaunami panašūs rezultatai; tai leidžia patvirtinti VTĮ teiginį, kad iš esmės pagal visus vertinimo metodus turėtų būti gaunamas vienodas rezultatas.

| (150) | JK valdžios institucijos nurodė, kad, OFCOM duomenimis (43), paskutiniais 2000 m. registro metais „BT“ teko apie 70 % visos fiksuotojo ryšio telekomunikacijų sektoriaus mokestinės vertės ir apie 71,6 % pajamų, gautų iš fiksuotojo ryšio skambučių bei prieigos paslaugų. Komisija pritaria, kad, lyginant „BT“ ir visus „Altnet“ operatorius kartu sudėjus, būtų galima padaryti tinkamesnes išvadas, nei atskirai lyginant „BT“ su mažais operatoriais, pvz., „Vtesse“. Tuo remiantis matyti, kad fiksuotojo ryšio telekomunikacijų rinkoje „BT“ moka tokią visos mokestinės vertės dalį, kuri yra labai panaši į jos fiksuotojo ryšio telekomunikacijų rinkos dalį. Tačiau reikia pažymėti, kad tai vėlgi yra mokesčių ir pajamų palyginimas, kurio svarba yra ribota ir geriausiu atveju gali būti tik orientacinė. |
| --- | --- |

(150)

JK valdžios institucijos nurodė, kad, OFCOM duomenimis (43), paskutiniais 2000 m. registro metais „BT“ teko apie 70 % visos fiksuotojo ryšio telekomunikacijų sektoriaus mokestinės vertės ir apie 71,6 % pajamų, gautų iš fiksuotojo ryšio skambučių bei prieigos paslaugų. Komisija pritaria, kad, lyginant „BT“ ir visus „Altnet“ operatorius kartu sudėjus, būtų galima padaryti tinkamesnes išvadas, nei atskirai lyginant „BT“ su mažais operatoriais, pvz., „Vtesse“. Tuo remiantis matyti, kad fiksuotojo ryšio telekomunikacijų rinkoje „BT“ moka tokią visos mokestinės vertės dalį, kuri yra labai panaši į jos fiksuotojo ryšio telekomunikacijų rinkos dalį. Tačiau reikia pažymėti, kad tai vėlgi yra mokesčių ir pajamų palyginimas, kurio svarba yra ribota ir geriausiu atveju gali būti tik orientacinė.

| (151) | Reikia pažymėti, kad, užuot vertinus „BT“ tenkančią visų prieigos ir skambučių paslaugų rinkos pajamų dalį, „Vtesse“ rekomenduoja vertinti „BT“ tenkančią prieigos paslaugų rinkos pajamų dalį. Toje rinkoje „BT“ dalis yra daugiau nei 80 % rinkos. „Vtesse“ nuomone, šie duomenys tik patvirtina, kad „BT“ paveldimo turto nustatyta vertė yra per maža, nes ji sudaro tik 70 % visos fiksuotojo ryšio telekomunikacijų sektoriaus mokestinės vertės. Komisija negali pritarti šiam argumentui. Pirma, matyti, kad „BT“ tenkanti visų prieigos ir skambučių paslaugų rinkos pajamų dalis yra tinkamesnis rodiklis vertinant komercinio naudojimo nekilnojamojo turto naštą – pajamos iš skambučių paslaugų sudaro didesnę visų „BT“ pajamų dalį nei visos pajamos iš prieigos paslaugų (44). Todėl pajamos iš skambučių paslaugų turi labai didelę įtaką „BT“ tinklo spėjamam nuomos mokesčiui ir mokestinei vertei, į jas turėtų būti atsižvelgiama atliekant visus pajamų ir mokestinių verčių palyginimus. Antra, net jei būtų naudojama tik „BT“ pajamų iš prieigos paslaugų dalis, konkrečiu laikotarpiu tos dalies (80 %) ir visos „BT“ mokestinės vertės dalis fiksuotojo ryšio telekomunikacijų sektoriuje (70 %) skirtumas nėra toks, kad kiltų abejonių dėl „BT“ mokestinės vertės dydžio, ypač atsižvelgiant į ribotą visų mokesčių ir pajamų palyginimų vertę. |
| --- | --- |

(151)

Reikia pažymėti, kad, užuot vertinus „BT“ tenkančią visų prieigos ir skambučių paslaugų rinkos pajamų dalį, „Vtesse“ rekomenduoja vertinti „BT“ tenkančią prieigos paslaugų rinkos pajamų dalį. Toje rinkoje „BT“ dalis yra daugiau nei 80 % rinkos. „Vtesse“ nuomone, šie duomenys tik patvirtina, kad „BT“ paveldimo turto nustatyta vertė yra per maža, nes ji sudaro tik 70 % visos fiksuotojo ryšio telekomunikacijų sektoriaus mokestinės vertės. Komisija negali pritarti šiam argumentui. Pirma, matyti, kad „BT“ tenkanti visų prieigos ir skambučių paslaugų rinkos pajamų dalis yra tinkamesnis rodiklis vertinant komercinio naudojimo nekilnojamojo turto naštą – pajamos iš skambučių paslaugų sudaro didesnę visų „BT“ pajamų dalį nei visos pajamos iš prieigos paslaugų (44). Todėl pajamos iš skambučių paslaugų turi labai didelę įtaką „BT“ tinklo spėjamam nuomos mokesčiui ir mokestinei vertei, į jas turėtų būti atsižvelgiama atliekant visus pajamų ir mokestinių verčių palyginimus. Antra, net jei būtų naudojama tik „BT“ pajamų iš prieigos paslaugų dalis, konkrečiu laikotarpiu tos dalies (80 %) ir visos „BT“ mokestinės vertės dalis fiksuotojo ryšio telekomunikacijų sektoriuje (70 %) skirtumas nėra toks, kad kiltų abejonių dėl „BT“ mokestinės vertės dydžio, ypač atsižvelgiant į ribotą visų mokesčių ir pajamų palyginimų vertę.

| (152) | „Vtesse“ siūlo kitą metodą įrodyti, kad „BT“ suteikiamas pranašumas. Pagal jį nustatoma tariama skirtingų „BT“ tinklo sudedamųjų dalių vieno vieneto mokestinių verčių (pvz., šviesolaidinių skaidulų, jungčių, pastatų) ir kitiems telekomunikacijų operatoriams taikomų mokestinių verčių neatitiktis. Remdamasi tuo, „Vtesse“ daro išvadą, kad taikant pajamų ir sąnaudų metodą buvo nustatyta mažesnė „BT“ paveldimo turto vertė, nei būtų buvusi nustatyta pagal nuomos mokesčio metodą. „Vtesse“ pažymi, kad, pvz., „BT“ mokesčiai sudaro 34 svarus sterlingų už pastato kv. m, palyginti su kitiems telekomunikacijų operatoriams nustatytu 115 GBP už kv. m mokesčiu, ir 74 GBP už šviesolaidinės skaidulos kilometrą, palyginti su kitiems telekomunikacijų operatoriams nustatytu 1 000/1 200 GBP už šviesolaidinių skaidulų porą mokesčiu, taip pat 19 GBP metinis mokestis už jungtį, palyginti su kitų telekomunikacijų operatorių mokamu 122 GBP metiniu mokesčiu už atsietąją vietinę liniją. |
| --- | --- |

(152)

„Vtesse“ siūlo kitą metodą įrodyti, kad „BT“ suteikiamas pranašumas. Pagal jį nustatoma tariama skirtingų „BT“ tinklo sudedamųjų dalių vieno vieneto mokestinių verčių (pvz., šviesolaidinių skaidulų, jungčių, pastatų) ir kitiems telekomunikacijų operatoriams taikomų mokestinių verčių neatitiktis. Remdamasi tuo, „Vtesse“ daro išvadą, kad taikant pajamų ir sąnaudų metodą buvo nustatyta mažesnė „BT“ paveldimo turto vertė, nei būtų buvusi nustatyta pagal nuomos mokesčio metodą. „Vtesse“ pažymi, kad, pvz., „BT“ mokesčiai sudaro 34 svarus sterlingų už pastato kv. m, palyginti su kitiems telekomunikacijų operatoriams nustatytu 115 GBP už kv. m mokesčiu, ir 74 GBP už šviesolaidinės skaidulos kilometrą, palyginti su kitiems telekomunikacijų operatoriams nustatytu 1 000/1 200 GBP už šviesolaidinių skaidulų porą mokesčiu, taip pat 19 GBP metinis mokestis už jungtį, palyginti su kitų telekomunikacijų operatorių mokamu 122 GBP metiniu mokesčiu už atsietąją vietinę liniją.

| (153) | Toks metodas yra netinkamas dėl kelių priežasčių. Pirmiausia JK valdžios institucijos pateikė įtikinamų argumentų, kad šie duomenys, jei jie teisingi, nėra tiesiogiai palyginami. Dėl 125 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių „BT“ ir „Kingston“ bei kitų operatorių šviesolaidinių skaidulų tinklai šviesolaidinių skaidulų tinklai iš esmės skiriasi, todėl nėra lygintini. Todėl neįmanoma įmonėms „BT“ ir „Kingston“ taikyti nuomos mokesčio duomenų, gautų iš kitų šviesolaidinių skaidulų tinklų operatorių. Bet kuriuo atveju „Vtesse“ atlikti skaičiavimai ir palyginimai yra neteisingi. |
| --- | --- |

(153)

Toks metodas yra netinkamas dėl kelių priežasčių. Pirmiausia JK valdžios institucijos pateikė įtikinamų argumentų, kad šie duomenys, jei jie teisingi, nėra tiesiogiai palyginami. Dėl 125 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių „BT“ ir „Kingston“ bei kitų operatorių šviesolaidinių skaidulų tinklai šviesolaidinių skaidulų tinklai iš esmės skiriasi, todėl nėra lygintini. Todėl neįmanoma įmonėms „BT“ ir „Kingston“ taikyti nuomos mokesčio duomenų, gautų iš kitų šviesolaidinių skaidulų tinklų operatorių. Bet kuriuo atveju „Vtesse“ atlikti skaičiavimai ir palyginimai yra neteisingi.

| (154) | Pirma, norint atlikti tinkamą palyginimą reikėtų vertinti tiktai „BT“ įjungtas skaidulas, nes tik tokios skaidulos yra apmokestinamos. Juolab kad „Vtesse“ lygino „BT“ vidutinę šviesolaidinės skaidulos kilometro mokestinę vertę su nuomos mokesčio už maršrute esančią skaidulų porą dydžiu. Iš tikrųjų VTĮ taikomas šviesolaidinių skaidulų nuomos mokesčio dydis skiriasi pagal šviesolaidinių skaidulų skaičių maršrute. Kuo daugiau skaidulų yra maršrute, tuo mažesnis nuomos mokesčio dydis (45). Taigi nuo 2005 m. taikomas nuomos mokestis už įjungtą skaidulą rodo, kad didesnių nei 3 000 km tinklų (46) dviejų šviesolaidžių (t. y. vienos skaidulų poros) nuomos mokesčio už maršruto kilometrą dydis yra 450 GBP (47). Trijų šviesolaidinių skaidulų nuomos mokesčio už maršruto kilometrą yra 540 GBP, t. y. 180 GBP už šviesolaidį (48). Toliau matome, kad nuomos mokestis už 48 šviesolaidinių skaidulų maršruto kilometrą yra 1 728 GBP, t. y. 36 svarai sterlingų už šviesolaidinę skaidulą (49). VTĮ teigia, kad šios vertės pagrįstos rinkos duomenimis (50). |
| --- | --- |

(154)

Pirma, norint atlikti tinkamą palyginimą reikėtų vertinti tiktai „BT“ įjungtas skaidulas, nes tik tokios skaidulos yra apmokestinamos. Juolab kad „Vtesse“ lygino „BT“ vidutinę šviesolaidinės skaidulos kilometro mokestinę vertę su nuomos mokesčio už maršrute esančią skaidulų porą dydžiu. Iš tikrųjų VTĮ taikomas šviesolaidinių skaidulų nuomos mokesčio dydis skiriasi pagal šviesolaidinių skaidulų skaičių maršrute. Kuo daugiau skaidulų yra maršrute, tuo mažesnis nuomos mokesčio dydis (45). Taigi nuo 2005 m. taikomas nuomos mokestis už įjungtą skaidulą rodo, kad didesnių nei 3 000 km tinklų (46) dviejų šviesolaidžių (t. y. vienos skaidulų poros) nuomos mokesčio už maršruto kilometrą dydis yra 450 GBP (47). Trijų šviesolaidinių skaidulų nuomos mokesčio už maršruto kilometrą yra 540 GBP, t. y. 180 GBP už šviesolaidį (48). Toliau matome, kad nuomos mokestis už 48 šviesolaidinių skaidulų maršruto kilometrą yra 1 728 GBP, t. y. 36 svarai sterlingų už šviesolaidinę skaidulą (49). VTĮ teigia, kad šios vertės pagrįstos rinkos duomenimis (50).

| (155) | Akivaizdu, kad „BT“ pagrindiniame tinkle yra vidutiniškai kelios dešimtys įjungtų skaidulų kiekviename maršrute. Tai reiškia, kad „BT“ šviesolaidžio mokestinė vertė už kilometrą turėtų būti lyginama su VTĮ naudojamo mokesčių registro mažesnėmis vertėmis. Tuo remiantis matyti, kad, skirtingai nei teigia „Vtesse“, „BT“ mokestinės vertės už šviesolaidinės skaidulos kilometrą ir VTĮ naudojamų nuomos mokesčių verčių palyginimas nerodo jokios didelės neatitikties ar „BT“ tinklo mažesnės vertės nustatymo. |
| --- | --- |

(155)

Akivaizdu, kad „BT“ pagrindiniame tinkle yra vidutiniškai kelios dešimtys įjungtų skaidulų kiekviename maršrute. Tai reiškia, kad „BT“ šviesolaidžio mokestinė vertė už kilometrą turėtų būti lyginama su VTĮ naudojamo mokesčių registro mažesnėmis vertėmis. Tuo remiantis matyti, kad, skirtingai nei teigia „Vtesse“, „BT“ mokestinės vertės už šviesolaidinės skaidulos kilometrą ir VTĮ naudojamų nuomos mokesčių verčių palyginimas nerodo jokios didelės neatitikties ar „BT“ tinklo mažesnės vertės nustatymo.

| (156) | Lyginant AVL tarifą ir „BT“ mokestį už jungtį, pirmiausia reikia pabrėžti, kad, JK valdžios institucijų teigimu, AVL tarifas ir apmokestinamojo turto nuomos mokestis nėra vienodi, nes didelė tarifo dalis yra susijusi su sistemos ir eksploatacijos sąnaudomis, sąskaitų pateikimu ir „BT“ neapmokestinamosios įrangos bei mašinų naudojimo sąnaudomis. Todėl jis negali būti tiesiogiai palyginamas su teisiniu mokestinės vertės apibrėžimu. Antra, JK valdžios institucijos nurodė, kad kai kurių vietinių linijų vertė yra didelė, kai kurių – maža, o kai kurių – net neigiama. Kita vertus, remiantis OFCOM, AVL paslaugų teikimas yra skirtas konkurencijai plačiajuosčio ryšio paslaugų sektoriuje skatinti (51). Dėl to vietinių linijų atsiejimui įtaką daro plačiajuosčio ryšio paslaugų paklausa, daugelyje „BT“ vietinių linijų, kurių naudojamos tik telefonijos paslaugoms, nėra plačiajuosčio ryšio paslaugų paklausos. Taigi AVL tarifas neatspindi vidutinės visų „BT“ jungčių vertės ir, palyginus „BT“ mokestinę vertę už jungtį bei AVL tarifą, negalima padaryti išvados. Remiantis OFCOM pastabomis dėl sprendimo pradėti procedūrą, šis santykis yra beveik vienodas įmonėms „BT“, „NTL“ ir „Telewest“, nors pastarosioms dviem įmonėms buvo taikomas skirtingas vertinimo metodas. Remiantis pirmiau nurodytais argumentais matyti, kad įmonių „NTL“ ir „Telewest“ santykis yra tinkamesnis rodiklis nei „Vtesse“ nurodyti AVL tarifai, o šių santykių palyginimas nerodo jokios skirtingų operatorių neatitikties. Be to, pažymėtina, kad remdamasi savo vertinimu, VTĮ svarsto galimybę taikyti 15–20 GBP mokestinę vertę atsietajai vietinei linijai (52), kuri atitinka nustatytą „BT“ mokestinę vertę už jungtį. |
| --- | --- |

(156)

Lyginant AVL tarifą ir „BT“ mokestį už jungtį, pirmiausia reikia pabrėžti, kad, JK valdžios institucijų teigimu, AVL tarifas ir apmokestinamojo turto nuomos mokestis nėra vienodi, nes didelė tarifo dalis yra susijusi su sistemos ir eksploatacijos sąnaudomis, sąskaitų pateikimu ir „BT“ neapmokestinamosios įrangos bei mašinų naudojimo sąnaudomis. Todėl jis negali būti tiesiogiai palyginamas su teisiniu mokestinės vertės apibrėžimu. Antra, JK valdžios institucijos nurodė, kad kai kurių vietinių linijų vertė yra didelė, kai kurių – maža, o kai kurių – net neigiama. Kita vertus, remiantis OFCOM, AVL paslaugų teikimas yra skirtas konkurencijai plačiajuosčio ryšio paslaugų sektoriuje skatinti (51). Dėl to vietinių linijų atsiejimui įtaką daro plačiajuosčio ryšio paslaugų paklausa, daugelyje „BT“ vietinių linijų, kurių naudojamos tik telefonijos paslaugoms, nėra plačiajuosčio ryšio paslaugų paklausos. Taigi AVL tarifas neatspindi vidutinės visų „BT“ jungčių vertės ir, palyginus „BT“ mokestinę vertę už jungtį bei AVL tarifą, negalima padaryti išvados. Remiantis OFCOM pastabomis dėl sprendimo pradėti procedūrą, šis santykis yra beveik vienodas įmonėms „BT“, „NTL“ ir „Telewest“, nors pastarosioms dviem įmonėms buvo taikomas skirtingas vertinimo metodas. Remiantis pirmiau nurodytais argumentais matyti, kad įmonių „NTL“ ir „Telewest“ santykis yra tinkamesnis rodiklis nei „Vtesse“ nurodyti AVL tarifai, o šių santykių palyginimas nerodo jokios skirtingų operatorių neatitikties. Be to, pažymėtina, kad remdamasi savo vertinimu, VTĮ svarsto galimybę taikyti 15–20 GBP mokestinę vertę atsietajai vietinei linijai (52), kuri atitinka nustatytą „BT“ mokestinę vertę už jungtį.

| (157) | Kalbant apie tariamą pastatų mokestinės vertės už kv. m skirtumą, Komisija pirmiausia pažymi, kad teisinga mokestinė vertė „Telereal“ sandoryje (53) yra ne 35 svarai sterlingų už kv. m, kaip teigia „Vtesse“, bet, skaičiuojant pagal panašų į „Vtesse“ metodą, ši vertė yra 51 svaras sterlingų už kv. m. Be to, „Vtesse“ lygina šį skaičių su tariama nustatyta kitų telekomunikacijų operatorių 115 GBP už kv. m mokestine verte. Šio rodiklio pagrindas ir palyginamumas yra nežinomi, jis neatspindi pokyčių, kurių gali būti, ypač dėl tam tikros geografinės telekomunikacijų operatorių padėties. JK valdžios institucijos pabrėžia, kad „BT“ turtas apima visą Jungtinės Karalystės teritoriją, įskaitant skurdžiausias ir atokiausias vietas, o tai mažina vidutinę įmonės turto nuomos vertę. |
| --- | --- |

(157)

Kalbant apie tariamą pastatų mokestinės vertės už kv. m skirtumą, Komisija pirmiausia pažymi, kad teisinga mokestinė vertė „Telereal“ sandoryje (53) yra ne 35 svarai sterlingų už kv. m, kaip teigia „Vtesse“, bet, skaičiuojant pagal panašų į „Vtesse“ metodą, ši vertė yra 51 svaras sterlingų už kv. m. Be to, „Vtesse“ lygina šį skaičių su tariama nustatyta kitų telekomunikacijų operatorių 115 GBP už kv. m mokestine verte. Šio rodiklio pagrindas ir palyginamumas yra nežinomi, jis neatspindi pokyčių, kurių gali būti, ypač dėl tam tikros geografinės telekomunikacijų operatorių padėties. JK valdžios institucijos pabrėžia, kad „BT“ turtas apima visą Jungtinės Karalystės teritoriją, įskaitant skurdžiausias ir atokiausias vietas, o tai mažina vidutinę įmonės turto nuomos vertę.

| (158) | Reikėtų pažymėti dar svarbesnį dalyką, kad „BT“ bendrosios paskirties pastatai, pvz., biurai arba sandėliai, nesusiję su tinklu arba prie jo neprijungti, pagal nuomos mokesčio metodą vertinami vietos mastu arba atskirai. 2000 m. jų mokestinė vertė siekė 180 mln. GBP. Manoma, kad gamybiniai ir specialios paskirties pastatai, pvz., telefono perjungimo stotys, yra „BT“ tinklo dalis, kurią VTĮ centralizuotai vertina pagal pajamų ir sąnaudų metodą. Sudarius sandorį, „BT“ moka 280 mln. GBP nuomos mokestį įmonei „Telereal“. Visa „BT“ pastatų mokestinė vertė apima „BT“ atskirai vertinamų pastatų mokestinę vertę, kuri 2000 m. sudarė apie 180 mln. GBP, taip pat į bendrą įmonės tinklo vertinimą įtrauktų pastatų mokestinę vertę, kurios neįmanoma konkrečiai nustatyti, bet kuri sudaro didelę „BT“ tinklo JK 560 mln. GBP mokestinės vertės dalį. Šie duomenys nerodo didelės „BT“ pastatų faktinės rinkos vertės, kuri atsispindi „Telereal“ sandoryje (54), ir VTĮ apskaičiuotos jų mokestinės vertės (55) neatitikties. Dėl to šie duomenys niekaip negali pagrįsti teiginio, kad ši mokestinė vertė yra sumažinta. |
| --- | --- |

(158)

Reikėtų pažymėti dar svarbesnį dalyką, kad „BT“ bendrosios paskirties pastatai, pvz., biurai arba sandėliai, nesusiję su tinklu arba prie jo neprijungti, pagal nuomos mokesčio metodą vertinami vietos mastu arba atskirai. 2000 m. jų mokestinė vertė siekė 180 mln. GBP. Manoma, kad gamybiniai ir specialios paskirties pastatai, pvz., telefono perjungimo stotys, yra „BT“ tinklo dalis, kurią VTĮ centralizuotai vertina pagal pajamų ir sąnaudų metodą. Sudarius sandorį, „BT“ moka 280 mln. GBP nuomos mokestį įmonei „Telereal“. Visa „BT“ pastatų mokestinė vertė apima „BT“ atskirai vertinamų pastatų mokestinę vertę, kuri 2000 m. sudarė apie 180 mln. GBP, taip pat į bendrą įmonės tinklo vertinimą įtrauktų pastatų mokestinę vertę, kurios neįmanoma konkrečiai nustatyti, bet kuri sudaro didelę „BT“ tinklo JK 560 mln. GBP mokestinės vertės dalį. Šie duomenys nerodo didelės „BT“ pastatų faktinės rinkos vertės, kuri atsispindi „Telereal“ sandoryje (54), ir VTĮ apskaičiuotos jų mokestinės vertės (55) neatitikties. Dėl to šie duomenys niekaip negali pagrįsti teiginio, kad ši mokestinė vertė yra sumažinta.

| (159) | Remdamasi „Telereal“ argumentu, „Vtesse“ pateikė kitą papildomą argumentą. Ji teigia, kad „BT“ mokamas nuomos mokestis įmonei „Telereal“ už jos pastatus sudaro maždaug 50 % jos atitinkamų metų mokestinės vertės, nors didžioji jos mokestinės vertės dalis turėtų būti priskirtina jos tinklui, ne pastatams. Matyti, kad „Vtesse“ iš to daro išvadą, kad „BT“ tinklo vertė yra akivaizdžiai sumažinta. Tačiau šis argumentas pagrįstas neteisingais duomenimis apie patalpas, nes į „Telereal“ sandorį įtraukto turto dalis yra atskirai vertinama 180 mln. GBP. Todėl sandorio sudarymo metu visa „BT“ tinklo ir susijusio turto mokestinė vertė visoje Jungtinėje Karalystėje siekė 560 mln. GBP ir atskirai vertinamų pastatų mokestinė vertė – 180 mln. GBP, taigi iš viso 740 mln. GBP. „BT“ mokamas nuomos mokestis – 280 mln. GBP – įmonei „Telereal“ sudaro 38 % visos „BT“ mokestinės vertės. Remiantis šiais duomenis, negalima padaryti jokios naudingos išvados. |
| --- | --- |

(159)

Remdamasi „Telereal“ argumentu, „Vtesse“ pateikė kitą papildomą argumentą. Ji teigia, kad „BT“ mokamas nuomos mokestis įmonei „Telereal“ už jos pastatus sudaro maždaug 50 % jos atitinkamų metų mokestinės vertės, nors didžioji jos mokestinės vertės dalis turėtų būti priskirtina jos tinklui, ne pastatams. Matyti, kad „Vtesse“ iš to daro išvadą, kad „BT“ tinklo vertė yra akivaizdžiai sumažinta. Tačiau šis argumentas pagrįstas neteisingais duomenimis apie patalpas, nes į „Telereal“ sandorį įtraukto turto dalis yra atskirai vertinama 180 mln. GBP. Todėl sandorio sudarymo metu visa „BT“ tinklo ir susijusio turto mokestinė vertė visoje Jungtinėje Karalystėje siekė 560 mln. GBP ir atskirai vertinamų pastatų mokestinė vertė – 180 mln. GBP, taigi iš viso 740 mln. GBP. „BT“ mokamas nuomos mokestis – 280 mln. GBP – įmonei „Telereal“ sudaro 38 % visos „BT“ mokestinės vertės. Remiantis šiais duomenis, negalima padaryti jokios naudingos išvados.

| (160) | Bet kuriuo atveju metodika, pagal kurią atskiriamos „BT“ paveldimo turto dalys ir jis vertinamas atskirai, yra ginčytina. Didžiosios Britanijos precedentų teisė patvirtina, kad VTĮ turi vertinti telekomunikacijų operatorių paveldimą turtą kaip visumą. Ši taisyklė taikoma nediskriminuojant nė vieno operatoriaus. Bet kokio turto vertinimui būdinga, kad viso turto rinkos nuomos mokestis paprastai skiriasi nuo to turto dalių rinkos nuomos mokesčių verčių sumos: paprastai jis yra mažesnis (56), nors tam tikromis sąlygomis gali būti didesnis. Todėl atskiros „BT“ turto dalies rinkos nuomos mokestis gali skirtis nuo jo vertės „BT“ paveldimame turte. |
| --- | --- |

(160)

Bet kuriuo atveju metodika, pagal kurią atskiriamos „BT“ paveldimo turto dalys ir jis vertinamas atskirai, yra ginčytina. Didžiosios Britanijos precedentų teisė patvirtina, kad VTĮ turi vertinti telekomunikacijų operatorių paveldimą turtą kaip visumą. Ši taisyklė taikoma nediskriminuojant nė vieno operatoriaus. Bet kokio turto vertinimui būdinga, kad viso turto rinkos nuomos mokestis paprastai skiriasi nuo to turto dalių rinkos nuomos mokesčių verčių sumos: paprastai jis yra mažesnis (56), nors tam tikromis sąlygomis gali būti didesnis. Todėl atskiros „BT“ turto dalies rinkos nuomos mokestis gali skirtis nuo jo vertės „BT“ paveldimame turte.

| (161) | Taigi nėra akivaizdžiai įrodyta, kad pagal pajamų ir sąnaudų metodą paprastai nustatoma mažesnė mokestinė vertė, nei pagal nuomos mokesčio metodą, arba kad VTĮ, „BT“ ir „Kingston“ taikydama pajamų ir sąnaudų metodą, neteisingai nustatė jų paveldimo turto mokestinę vertę arba nustatė mažesnę vertę. |
| --- | --- |

(161)

Taigi nėra akivaizdžiai įrodyta, kad pagal pajamų ir sąnaudų metodą paprastai nustatoma mažesnė mokestinė vertė, nei pagal nuomos mokesčio metodą, arba kad VTĮ, „BT“ ir „Kingston“ taikydama pajamų ir sąnaudų metodą, neteisingai nustatė jų paveldimo turto mokestinę vertę arba nustatė mažesnę vertę.

6.2.2.   Ar taikant pajamų ir sąnaudų metodą suteikiamas ribinis pranašumas?

| (162) | Pirmiausia reikia pabrėžti, kad ribinio apmokestinimo, t. y. naujų įjungtų skaidulų apmokestinimo, klausimas yra aktualus tiktai „BT“, bet ne „Kingston“ apmokestinimo nustatymui. Kaip minėta 22 konstatuojamojoje dalyje, „Kingston“ priklauso dukterinė įmonė „Torch Communications Ltd“, kuri turi pagrindinį skaidulų tinklą ne „Kingston“ vietinės prieigos tinkle ir kuri vertinama pagal nuomos mokesčio metodą. Todėl „Torch Communications Ltd“ yra visiškai apmokestinama už naujas įjungtas skaidulas. Pajamų ir sąnaudų metodas taikomas tiktai tai „Kingston“ tinklo daliai, kuri iš esmės yra vietinės prieigos tinklas. Kaip jau minėta (57), įmonės paveldimam turtui netaikomas naujos vertės nustatymo mechanizmas. JK valdžios institucijų teigimu, tai rodo, kad nė vienas konkurentas nepastatė tinklų „Kingston“ Halio aglomeracijos teritorijoje, „Kingston“ tinklas jau apėmė beveik 100 % šios teritorijos, taigi jis nesiplėtė. Todėl nebuvo pranešta apie ESP, dėl kurių „Kingston“ tinklo mokestinė vertė būtų gerokai pasikeitusi. Komisija pripažįsta šį argumentą ir pažymi, jog nė viena trečioji šalis nepranešė, kad „Kingston“ buvo suteiktas pranašumas ribinio apmokestinimo srityje. |
| --- | --- |

(162)

Pirmiausia reikia pabrėžti, kad ribinio apmokestinimo, t. y. naujų įjungtų skaidulų apmokestinimo, klausimas yra aktualus tiktai „BT“, bet ne „Kingston“ apmokestinimo nustatymui. Kaip minėta 22 konstatuojamojoje dalyje, „Kingston“ priklauso dukterinė įmonė „Torch Communications Ltd“, kuri turi pagrindinį skaidulų tinklą ne „Kingston“ vietinės prieigos tinkle ir kuri vertinama pagal nuomos mokesčio metodą. Todėl „Torch Communications Ltd“ yra visiškai apmokestinama už naujas įjungtas skaidulas. Pajamų ir sąnaudų metodas taikomas tiktai tai „Kingston“ tinklo daliai, kuri iš esmės yra vietinės prieigos tinklas. Kaip jau minėta (57), įmonės paveldimam turtui netaikomas naujos vertės nustatymo mechanizmas. JK valdžios institucijų teigimu, tai rodo, kad nė vienas konkurentas nepastatė tinklų „Kingston“ Halio aglomeracijos teritorijoje, „Kingston“ tinklas jau apėmė beveik 100 % šios teritorijos, taigi jis nesiplėtė. Todėl nebuvo pranešta apie ESP, dėl kurių „Kingston“ tinklo mokestinė vertė būtų gerokai pasikeitusi. Komisija pripažįsta šį argumentą ir pažymi, jog nė viena trečioji šalis nepranešė, kad „Kingston“ buvo suteiktas pranašumas ribinio apmokestinimo srityje.

| (163) | Tačiau „BT“ atveju tai, kad nėra duomenų apie suteiktą pranašumą nustatant bendrą įmonės paveldimo turto vertę, nebūtinai panaikina tikimybę, kad ribinis apmokestinimas, t. y. naujų įjungtų skaidulų apmokestinimas, suteikia šiai įmonei pranašumą. Iš tikrųjų kelių trečiųjų šalių pateiktos pastabos rodo, kad dėl skirtingo „BT“ ir kitų telekomunikacijų operatorių apmokestinimo, taikomo naujoms įjungtoms skaiduloms, gali būti iškraipyta konkurencija, kai tokios įmonės konkuruoja dėl tų pačių užsakymų. Dėl to kyla abejonių dėl bendresnio pobūdžio dalyko – VTĮ kasmet atliekamo naujos vertės nustatymo. |
| --- | --- |

(163)

Tačiau „BT“ atveju tai, kad nėra duomenų apie suteiktą pranašumą nustatant bendrą įmonės paveldimo turto vertę, nebūtinai panaikina tikimybę, kad ribinis apmokestinimas, t. y. naujų įjungtų skaidulų apmokestinimas, suteikia šiai įmonei pranašumą. Iš tikrųjų kelių trečiųjų šalių pateiktos pastabos rodo, kad dėl skirtingo „BT“ ir kitų telekomunikacijų operatorių apmokestinimo, taikomo naujoms įjungtoms skaiduloms, gali būti iškraipyta konkurencija, kai tokios įmonės konkuruoja dėl tų pačių užsakymų. Dėl to kyla abejonių dėl bendresnio pobūdžio dalyko – VTĮ kasmet atliekamo naujos vertės nustatymo.

| (164) | Remiantis pirmiau pateiktais argumentais, kai telekomunikacijų operatorius, kuriam taikomas nuomos mokesčio metodas, prijungia ir įjungia naują skaidulą, jo mokestinę vertę padidina šios naujos skaidulos mokestinė vertė. Atvirkščiai, kai operatorius atjungia ir išjungia skaidulą, skaidulų mokestinė vertė atimama iš bendros mokestinės vertės. Pagal pajamų ir sąnaudų metodą vertinamiems telekomunikacijų operatoriams tokie tikslūs koregavimai netaikomi. „BT“ atveju kasmet atliekamas naujos vertės nustatymas yra pagrįstas rinkos koregavimo mechanizmu – „BT“ rinkos dalies pokyčiai turi atspindėti įmonės tinklo vertės pokyčius. Reikia nustatyti, ar skirtingai vertinant tinklų pokyčius, pvz., naujų skaidulų įjungimą, „BT“ gali būti suteiktas pranašumas. |
| --- | --- |

(164)

Remiantis pirmiau pateiktais argumentais, kai telekomunikacijų operatorius, kuriam taikomas nuomos mokesčio metodas, prijungia ir įjungia naują skaidulą, jo mokestinę vertę padidina šios naujos skaidulos mokestinė vertė. Atvirkščiai, kai operatorius atjungia ir išjungia skaidulą, skaidulų mokestinė vertė atimama iš bendros mokestinės vertės. Pagal pajamų ir sąnaudų metodą vertinamiems telekomunikacijų operatoriams tokie tikslūs koregavimai netaikomi. „BT“ atveju kasmet atliekamas naujos vertės nustatymas yra pagrįstas rinkos koregavimo mechanizmu – „BT“ rinkos dalies pokyčiai turi atspindėti įmonės tinklo vertės pokyčius. Reikia nustatyti, ar skirtingai vertinant tinklų pokyčius, pvz., naujų skaidulų įjungimą, „BT“ gali būti suteiktas pranašumas.

| (165) | Komisija mano, kad, remiantis „BT“ pateiktais verslo planais, VTĮ vertina spėjamą nuomos mokestį, kuris gali būti mokamas už „BT“ paveldimą turtą pagal prognozuojamas pajamas ir sąnaudas, susijusias su to turto naudojimu. Taigi toks vertinimas apima visą tinklo plėtrą, įskaitant naujų šviesolaidinių skaidulų, reikalingų prognozuojamai paklausai tenkinti, įjungimą. Dėl to VTĮ prognozuoja naujų nuomojamųjų arba faktiškai „BT“ nuosavybės teise priklausančių įjungiamų šviesolaidinių skaidulų skaičių ir atsižvelgia į jį (58). Iš tikrųjų dėl šio vertinimo metodo ir kitaip nei pagal nuomos mokesčio metodą vertinami telekomunikacijų operatoriai, „BT“ taip pat yra apmokestinama už neįjungtas skaidulas, darant prielaidą, kad per kitą penkerių metų vertinimo laikotarpį kai kurios šių skaidulų bus įjungtos. Galiausiai kasmet remiantis „BT“ rinkos dalimi nustatant naują vertę turi būti įvertinti esminiai „BT“ tinklo pokyčiai (59). |
| --- | --- |

(165)

Komisija mano, kad, remiantis „BT“ pateiktais verslo planais, VTĮ vertina spėjamą nuomos mokestį, kuris gali būti mokamas už „BT“ paveldimą turtą pagal prognozuojamas pajamas ir sąnaudas, susijusias su to turto naudojimu. Taigi toks vertinimas apima visą tinklo plėtrą, įskaitant naujų šviesolaidinių skaidulų, reikalingų prognozuojamai paklausai tenkinti, įjungimą. Dėl to VTĮ prognozuoja naujų nuomojamųjų arba faktiškai „BT“ nuosavybės teise priklausančių įjungiamų šviesolaidinių skaidulų skaičių ir atsižvelgia į jį (58). Iš tikrųjų dėl šio vertinimo metodo ir kitaip nei pagal nuomos mokesčio metodą vertinami telekomunikacijų operatoriai, „BT“ taip pat yra apmokestinama už neįjungtas skaidulas, darant prielaidą, kad per kitą penkerių metų vertinimo laikotarpį kai kurios šių skaidulų bus įjungtos. Galiausiai kasmet remiantis „BT“ rinkos dalimi nustatant naują vertę turi būti įvertinti esminiai „BT“ tinklo pokyčiai (59).

| (166) | Todėl neteisinga teigti, kad „BT“ mokėtini mokesčiai nedidėja, kaip teigia pareiškėja arba trečiosios šalys, pvz., „Altnet“. Žinoma, yra tikėtina, kad toks mažas padidėjimas kaip naujos skaidulos įjungimas turės mažesnį poveikį Anglijoje turimam paveldimam turtui – tinklui, kurio vertė šiuo metu siekia 530 000 000 GBP ir kuris vertinamas kaip visuma, nei tokiam mažam operatoriui kaip „Vtesse“. Be to, „BT“ tinklo vertės padidėjimą išlygina veiksniai, dėl kurių tinklo vertė mažėja, pvz., konkuruojančių įrenginių kūrimas. Dėl to naujų „BT“ skaidulų įjungimo poveikis yra netgi mažiau pastebimas. Tačiau tai nereiškia, kad naujos įjungtos skaidulos neapmokestinamos. |
| --- | --- |

(166)

Todėl neteisinga teigti, kad „BT“ mokėtini mokesčiai nedidėja, kaip teigia pareiškėja arba trečiosios šalys, pvz., „Altnet“. Žinoma, yra tikėtina, kad toks mažas padidėjimas kaip naujos skaidulos įjungimas turės mažesnį poveikį Anglijoje turimam paveldimam turtui – tinklui, kurio vertė šiuo metu siekia 530 000 000 GBP ir kuris vertinamas kaip visuma, nei tokiam mažam operatoriui kaip „Vtesse“. Be to, „BT“ tinklo vertės padidėjimą išlygina veiksniai, dėl kurių tinklo vertė mažėja, pvz., konkuruojančių įrenginių kūrimas. Dėl to naujų „BT“ skaidulų įjungimo poveikis yra netgi mažiau pastebimas. Tačiau tai nereiškia, kad naujos įjungtos skaidulos neapmokestinamos.

| (167) | „Vtesse“, be kita ko, teigia, kad įprastame pasiūlyme, pvz., suteikti pagrindinio tinklo ir prieigos telekomunikacijų linijas įmonei „Kent MAN“ (60), jos mokėtini mokesčiai sudarė 16 % prognozuojamų pastovių pajamų. Dėl to paties pasiūlymo ji teigia, kad „BT“ mokesčiai daugiausia sudarė 2 % – tai yra tariamas vidutinis mokesčių ir pajamų santykis. „Vtesse“ daro išvadą, kad „BT“ moka mažesnius mokesčius už palyginamą ir šiuo atveju tokį pat sandorį, todėl jai akivaizdžiai suteikiamas pranašumas. |
| --- | --- |

(167)

„Vtesse“, be kita ko, teigia, kad įprastame pasiūlyme, pvz., suteikti pagrindinio tinklo ir prieigos telekomunikacijų linijas įmonei „Kent MAN“ (60), jos mokėtini mokesčiai sudarė 16 % prognozuojamų pastovių pajamų. Dėl to paties pasiūlymo ji teigia, kad „BT“ mokesčiai daugiausia sudarė 2 % – tai yra tariamas vidutinis mokesčių ir pajamų santykis. „Vtesse“ daro išvadą, kad „BT“ moka mažesnius mokesčius už palyginamą ir šiuo atveju tokį pat sandorį, todėl jai akivaizdžiai suteikiamas pranašumas.

| (168) | Tokiai nuomonei negalima pritarti. Pirma, neteisinga manyti, kad „BT“ sumokėjo už tą sandorį 2 % dydžio mokestį, nes vidutinis įmonės mokesčių ir pajamų santykis yra 2 % (61). Šis santykis apskaičiuotas pagal visą „BT“ mokestinę vertę, prie kurios buvo pridėta skaidulų, kurias „BT“ įjungė sudariusi sandorį su „Kent MAN“, vertė, remiantis prognoze arba naujos rinkos dalies nustatymo mechanizmu. Kad būtų atliktas tinkamas ir teisingas palyginimas su „Vtesse“ mokėtinais mokesčiais už tą sandorį, reikėtų remiantis prognoze arba kasmet atliekamo naujos vertės nustatymo mechanizmu nustatyti, kiek dėl aptariamo sandorio padidėjo „BT“ tinklo mokestinė vertė. Pagal prognozę nustatoma visa vertė, iš kurios neįmanoma išskirti atskirų sandorių. Todėl neįmanoma nustatyti, kiek dėl „Kent MAN“ sandorio padidėjo „BT“ tinklo mokestinė vertė. Bet kokiu atveju, tuo remiantis nebūtų galima padaryti aiškių išvadų dėl galimai suteikiamo pranašumo ir atitinkamai valstybės pagalbos egzistavimo. „Vtesse“ mokėtini mokesčiai už šį sandorį negali būti naudojami kaip rodiklis, pagal kurį būtų galima nustatyti, ar „BT“ suteikiamas pranašumas, apibrėžtas EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje. Iš esmės mokėtini mokesčiai keičiasi priklausomai nuo pasirinkto techninio sprendimo, pasiūlymą pateikusių įmonių sąnaudų struktūros, šviesolaidinių skaidulų tinklo, kurį operatoriai naudoja paslaugoms teikti, dydžio ir svarbiausia – nuo to, kiek naujų šviesolaidinių skaidulų jie įjungia (62). Taigi pagal nuomos mokesčio metodą telekomunikacijų operatoriui, kuris teikė paslaugas naudodamas jau įjungtą šviesolaidinę skaidulą, mokesčiai nedidėtų (63). |
| --- | --- |

(168)

Tokiai nuomonei negalima pritarti. Pirma, neteisinga manyti, kad „BT“ sumokėjo už tą sandorį 2 % dydžio mokestį, nes vidutinis įmonės mokesčių ir pajamų santykis yra 2 % (61). Šis santykis apskaičiuotas pagal visą „BT“ mokestinę vertę, prie kurios buvo pridėta skaidulų, kurias „BT“ įjungė sudariusi sandorį su „Kent MAN“, vertė, remiantis prognoze arba naujos rinkos dalies nustatymo mechanizmu. Kad būtų atliktas tinkamas ir teisingas palyginimas su „Vtesse“ mokėtinais mokesčiais už tą sandorį, reikėtų remiantis prognoze arba kasmet atliekamo naujos vertės nustatymo mechanizmu nustatyti, kiek dėl aptariamo sandorio padidėjo „BT“ tinklo mokestinė vertė. Pagal prognozę nustatoma visa vertė, iš kurios neįmanoma išskirti atskirų sandorių. Todėl neįmanoma nustatyti, kiek dėl „Kent MAN“ sandorio padidėjo „BT“ tinklo mokestinė vertė. Bet kokiu atveju, tuo remiantis nebūtų galima padaryti aiškių išvadų dėl galimai suteikiamo pranašumo ir atitinkamai valstybės pagalbos egzistavimo. „Vtesse“ mokėtini mokesčiai už šį sandorį negali būti naudojami kaip rodiklis, pagal kurį būtų galima nustatyti, ar „BT“ suteikiamas pranašumas, apibrėžtas EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje. Iš esmės mokėtini mokesčiai keičiasi priklausomai nuo pasirinkto techninio sprendimo, pasiūlymą pateikusių įmonių sąnaudų struktūros, šviesolaidinių skaidulų tinklo, kurį operatoriai naudoja paslaugoms teikti, dydžio ir svarbiausia – nuo to, kiek naujų šviesolaidinių skaidulų jie įjungia (62). Taigi pagal nuomos mokesčio metodą telekomunikacijų operatoriui, kuris teikė paslaugas naudodamas jau įjungtą šviesolaidinę skaidulą, mokesčiai nedidėtų (63).

| (169) | Toks pat argumentas gali būti naudojamas „Vtesse“ argumentui, pagrįstam „BT“ DIP paslaugų kainų ir mokesčių, kuriuos pagal nuomos mokesčio metodą vertinamas operatorius turėtų mokėti, jei tokių pat paslaugų teikimui naudotų įjungtas šviesolaidines skaidulas, palyginimu. „Vtesse“ teigia, kad pagal DIP spartą ir atstumą toks operatorius turėtų mokėti mokesčius, kurie sudarytų iki 87 % „BT“ nustatytos kainos, ir mano, jog tai yra papildomi duomenys, kad „BT“ šviesolaidinių skaidulų tinklo nustatyta vertė yra pernelyg maža arba jam taikomas netinkamas ribinis apmokestinamas. Tačiau šis argumentas yra pagrįstas prielaida, kad toks spėjamas operatorius turėtų vieną įjungtų šviesolaidinių skaidulų porą tame pačiame maršrute, kurį yra pasirinkusi „BT“. Tačiau jei šis operatorius pasirenka jau įjungtą šviesolaidinę skaidulą, kad galėtų pats teikti DIP paslaugas, pagal nuomos mokesčio metodą jis nepatirs papildomų sąnaudų mokesčiams. Be to, jei toks operatorius įjungia naujas šviesolaidines skaidulas maršrute, kuriame jis jau turi kelias įjungtas šviesolaidines skaidulas, tuomet veiklos ribinės sąnaudos bus daug mažesnės, nes kuo daugiau šviesolaidinių skaidulų yra maršrute, tuo mažesni mokesčiai už vieną šviesolaidinę skaidulą. Vėlgi remiantis šiuo argumentu negalima padaryti jokios išvados. |
| --- | --- |

(169)

Toks pat argumentas gali būti naudojamas „Vtesse“ argumentui, pagrįstam „BT“ DIP paslaugų kainų ir mokesčių, kuriuos pagal nuomos mokesčio metodą vertinamas operatorius turėtų mokėti, jei tokių pat paslaugų teikimui naudotų įjungtas šviesolaidines skaidulas, palyginimu. „Vtesse“ teigia, kad pagal DIP spartą ir atstumą toks operatorius turėtų mokėti mokesčius, kurie sudarytų iki 87 % „BT“ nustatytos kainos, ir mano, jog tai yra papildomi duomenys, kad „BT“ šviesolaidinių skaidulų tinklo nustatyta vertė yra pernelyg maža arba jam taikomas netinkamas ribinis apmokestinamas. Tačiau šis argumentas yra pagrįstas prielaida, kad toks spėjamas operatorius turėtų vieną įjungtų šviesolaidinių skaidulų porą tame pačiame maršrute, kurį yra pasirinkusi „BT“. Tačiau jei šis operatorius pasirenka jau įjungtą šviesolaidinę skaidulą, kad galėtų pats teikti DIP paslaugas, pagal nuomos mokesčio metodą jis nepatirs papildomų sąnaudų mokesčiams. Be to, jei toks operatorius įjungia naujas šviesolaidines skaidulas maršrute, kuriame jis jau turi kelias įjungtas šviesolaidines skaidulas, tuomet veiklos ribinės sąnaudos bus daug mažesnės, nes kuo daugiau šviesolaidinių skaidulų yra maršrute, tuo mažesni mokesčiai už vieną šviesolaidinę skaidulą. Vėlgi remiantis šiuo argumentu negalima padaryti jokios išvados.

| (170) | Atsižvelgiant į tai, kas pasakyta, neteisinga teigti, kad „BT“ netaikomas ribinis apmokestinimas. Net jei, „Vtesse“ siūlymu, svarstytume mokesčius už užsakymus, dėl kurių „Vtesse“ ir „BT“ konkuruoja, matyti, kad „BT“ nesuteikiamas akivaizdus pranašumas – nors pagal skirtingą metodiką ir nepakankamai skaidriai įmonė apmokestinama už naujas įjungtas skaidulas. Komisija taip pat pažymi, kad pajamų ir sąnaudų metodas yra pagrįstas pajamų prognoze, todėl „BT“ apmokestinama už neįjungtas skaidulas, darant prielaidą, kad šios skaidulos bus įjungtos tenkinant prognozuojamą paklausą. Todėl, kitaip nei kiti telekomunikacijų operatoriai, kurie apmokestinami tiktai tuomet, kai įjungia skaidulą, „BT“ moka mokesčius ir už neįjungtas skaidulas. |
| --- | --- |

(170)

Atsižvelgiant į tai, kas pasakyta, neteisinga teigti, kad „BT“ netaikomas ribinis apmokestinimas. Net jei, „Vtesse“ siūlymu, svarstytume mokesčius už užsakymus, dėl kurių „Vtesse“ ir „BT“ konkuruoja, matyti, kad „BT“ nesuteikiamas akivaizdus pranašumas – nors pagal skirtingą metodiką ir nepakankamai skaidriai įmonė apmokestinama už naujas įjungtas skaidulas. Komisija taip pat pažymi, kad pajamų ir sąnaudų metodas yra pagrįstas pajamų prognoze, todėl „BT“ apmokestinama už neįjungtas skaidulas, darant prielaidą, kad šios skaidulos bus įjungtos tenkinant prognozuojamą paklausą. Todėl, kitaip nei kiti telekomunikacijų operatoriai, kurie apmokestinami tiktai tuomet, kai įjungia skaidulą, „BT“ moka mokesčius ir už neįjungtas skaidulas.

| (171) | Dėl to Komisija gali sutikti su OFCOM nuomone, kad „visais atvejais ilgalaikiu laikotarpiu taikant (naujos vertės nustatymo) sistemą, nors pagal skirtingą metodiką ir nepakankamai skaidriai, gaunami iš esmės vienodi rezultatai“. |
| --- | --- |

(171)

Dėl to Komisija gali sutikti su OFCOM nuomone, kad „visais atvejais ilgalaikiu laikotarpiu taikant (naujos vertės nustatymo) sistemą, nors pagal skirtingą metodiką ir nepakankamai skaidriai, gaunami iš esmės vienodi rezultatai“.

| (172) | Tai, kad konkurencijos srityje nėra akivaizdžių problemų, taip pat galima patvirtinti vertinant rinkos dalį didelio pralaidumo ryšio paslaugų verslo klientams rinkoje, kurioje „BT“ tiesiogiai konkuruoja su „Vtesse“ (64). Remiantis „BT“ pateiktais duomenimis, „BT“ dalis toje rinkoje sudaro 12 % arba tik ketvirtą didžiausią dalį. OFCOM pateiktais duomenimis, „BT“ dalis 622 Mbit/s ir didesnio pralaidumo įprastos sąsajos nuomojamųjų linijų rinkoje sudaro [10-15] (65) % (66). Nors telekomunikacijų rinkoje „BT“ yra veikiantis operatorius, įmonė turi palyginti nedidelę šios konkrečios rinkos dalį. Būtų galima daryti prielaidą, kad jeigu „BT“ iš tikrųjų turėjo tokį didelį pranašumą, nes jai nebuvo taikomi ribiniai mokesčiai už naujas linijas, jos rinkos dalis būtų gerokai didesnė. Todėl Komisijos turimi duomenys nepatvirtina teiginio, kad „BT“ turi naudos iš konkurencinio pranašumo, dėl kurio kitiems telekomunikacijų operatoriams šioje konkrečioje rinkoje būtų nelengva su ja konkuruoti (67). |
| --- | --- |

(172)

Tai, kad konkurencijos srityje nėra akivaizdžių problemų, taip pat galima patvirtinti vertinant rinkos dalį didelio pralaidumo ryšio paslaugų verslo klientams rinkoje, kurioje „BT“ tiesiogiai konkuruoja su „Vtesse“ (64). Remiantis „BT“ pateiktais duomenimis, „BT“ dalis toje rinkoje sudaro 12 % arba tik ketvirtą didžiausią dalį. OFCOM pateiktais duomenimis, „BT“ dalis 622 Mbit/s ir didesnio pralaidumo įprastos sąsajos nuomojamųjų linijų rinkoje sudaro [10-15] (65) % (66). Nors telekomunikacijų rinkoje „BT“ yra veikiantis operatorius, įmonė turi palyginti nedidelę šios konkrečios rinkos dalį. Būtų galima daryti prielaidą, kad jeigu „BT“ iš tikrųjų turėjo tokį didelį pranašumą, nes jai nebuvo taikomi ribiniai mokesčiai už naujas linijas, jos rinkos dalis būtų gerokai didesnė. Todėl Komisijos turimi duomenys nepatvirtina teiginio, kad „BT“ turi naudos iš konkurencinio pranašumo, dėl kurio kitiems telekomunikacijų operatoriams šioje konkrečioje rinkoje būtų nelengva su ja konkuruoti (67).

| (173) | Galiausiai priimdama sprendimą pradėti procedūrą Komisija dėl naujos vertės nustatymo taip pat išreiškė susirūpinimą, kad „įmonei „BT“ taikomas naujos vertės mažinimo mechanizmas, tačiau atrodo, kad konkurentams sukuriamos rinkos sąlygos nėra sistemingai peržiūrimos“. Atsižvelgdama į JK valdžios institucijų ir „BT“ pateiktus argumentus, Komisija mano, kad šis susirūpinimas nepagrįstas. „BT“ netaikomas tiktai naujos vertės mažinimo mechanizmas – kaip buvo nurodyta, „BT“ taikomas naujos vertės nustatymo mechanizmas yra pagrįstas rinkos dalies pokyčiais. Tiesa, tam tikru laikotarpiu įmonės rinkos dalis ir kartu mokestinė vertė, kuri atspindėjo dėl padidėjusios konkurencijos sumažėjusią vertę, mažėjo. Tačiau 2003 ir 2004 m. įmonės mokestinė vertė padidėjo atitinkamai 4 mln. GBP ir 7,1 mln. GBP. Tuo tarpu konkurentai dėl nustatytos mažesnės vertės galėjo turėti naudos ir iš tikrųjų jos turėjo – pavyzdžiui, nuo 2001 m. balandžio 1 d. jiems buvo 15 % sumažinta jų šviesolaidinių skaidulų tinklo mokestinė vertė, nuo 2002 m. balandžio 1 d. ši vertė buvo sumažinta 25 %, atsižvelgiant į to sektoriaus perteklinę pasiūlą. Dėl to ne Londone esančių šviesolaidinių skaidulų poros mokestinė vertė sumažėjo nuo 1 000 GBP/km 2000 m. iki 850 GBP/km 2001 m. ir iki 750 GBP 2002–2004 m. Pagal 2005–2010 m. registrą šviesolaidinių skaidulų poros mokestinė vertė sumažėjo dar labiau – iki 500 GBP/km. Tai reiškia, kad operatoriaus, kurio šviesolaidinių skaidulų tinklas tuo laikotarpiu būtų nepakitęs, mokestinė vertė būtų sumažėjusi 50 %. |
| --- | --- |

(173)

Galiausiai priimdama sprendimą pradėti procedūrą Komisija dėl naujos vertės nustatymo taip pat išreiškė susirūpinimą, kad „įmonei „BT“ taikomas naujos vertės mažinimo mechanizmas, tačiau atrodo, kad konkurentams sukuriamos rinkos sąlygos nėra sistemingai peržiūrimos“. Atsižvelgdama į JK valdžios institucijų ir „BT“ pateiktus argumentus, Komisija mano, kad šis susirūpinimas nepagrįstas. „BT“ netaikomas tiktai naujos vertės mažinimo mechanizmas – kaip buvo nurodyta, „BT“ taikomas naujos vertės nustatymo mechanizmas yra pagrįstas rinkos dalies pokyčiais. Tiesa, tam tikru laikotarpiu įmonės rinkos dalis ir kartu mokestinė vertė, kuri atspindėjo dėl padidėjusios konkurencijos sumažėjusią vertę, mažėjo. Tačiau 2003 ir 2004 m. įmonės mokestinė vertė padidėjo atitinkamai 4 mln. GBP ir 7,1 mln. GBP. Tuo tarpu konkurentai dėl nustatytos mažesnės vertės galėjo turėti naudos ir iš tikrųjų jos turėjo – pavyzdžiui, nuo 2001 m. balandžio 1 d. jiems buvo 15 % sumažinta jų šviesolaidinių skaidulų tinklo mokestinė vertė, nuo 2002 m. balandžio 1 d. ši vertė buvo sumažinta 25 %, atsižvelgiant į to sektoriaus perteklinę pasiūlą. Dėl to ne Londone esančių šviesolaidinių skaidulų poros mokestinė vertė sumažėjo nuo 1 000 GBP/km 2000 m. iki 850 GBP/km 2001 m. ir iki 750 GBP 2002–2004 m. Pagal 2005–2010 m. registrą šviesolaidinių skaidulų poros mokestinė vertė sumažėjo dar labiau – iki 500 GBP/km. Tai reiškia, kad operatoriaus, kurio šviesolaidinių skaidulų tinklas tuo laikotarpiu būtų nepakitęs, mokestinė vertė būtų sumažėjusi 50 %.

| (174) | Pabaigoje būtina pažymėti, kad komercinio naudojimo nekilnojamojo turto mokestis – tai mokestis, nustatomas pagal turto vertę. Tai nėra pelno ar pajamų mokestis. Paprastai toks mokestis taikomas visam nevietiniam turtui ir todėl yra taikomas visiems telekomunikacijų tinklams. Pagal Didžiosios Britanijos precedentų teisę visi telekomunikacijų tinklai vertinami kaip visuma. Tokio turto vertė nustatoma pagal kelis metodus. Jei šie metodai taikomi vienodai, pagal juos turėtų būti gauta vienoda vertė. Konkretaus vertinimo metodo naudojimas priklauso nuo konkretaus atvejo sąlygų. |
| --- | --- |

(174)

Pabaigoje būtina pažymėti, kad komercinio naudojimo nekilnojamojo turto mokestis – tai mokestis, nustatomas pagal turto vertę. Tai nėra pelno ar pajamų mokestis. Paprastai toks mokestis taikomas visam nevietiniam turtui ir todėl yra taikomas visiems telekomunikacijų tinklams. Pagal Didžiosios Britanijos precedentų teisę visi telekomunikacijų tinklai vertinami kaip visuma. Tokio turto vertė nustatoma pagal kelis metodus. Jei šie metodai taikomi vienodai, pagal juos turėtų būti gauta vienoda vertė. Konkretaus vertinimo metodo naudojimas priklauso nuo konkretaus atvejo sąlygų.

| (175) | Taigi dabar akivaizdu, kad VTĮ įmonėms „BT“ ir „Kingston“ taikė bendrąsias komercinio naudojimo nekilnojamojo turto mokesčių taisykles, apibrėžtas teisės aktuose ir precedentų teisėje. Akivaizdu, kad „BT“ ir „Kingston“ paveldimo turto vertinimas bei naujų šių mokestinių verčių nustatymas atliekamas pagal kitokį metodą, nei jų konkurentų atveju. Kita vertus, Komisija gali daryti išvadą, kad neturima duomenų, kad tokio skirtingo metodo taikymas nepagrįstas objektyviais šių įmonių ir jų konkurentų skirtumais ir VTĮ turimais duomenimis. |
| --- | --- |

(175)

Taigi dabar akivaizdu, kad VTĮ įmonėms „BT“ ir „Kingston“ taikė bendrąsias komercinio naudojimo nekilnojamojo turto mokesčių taisykles, apibrėžtas teisės aktuose ir precedentų teisėje. Akivaizdu, kad „BT“ ir „Kingston“ paveldimo turto vertinimas bei naujų šių mokestinių verčių nustatymas atliekamas pagal kitokį metodą, nei jų konkurentų atveju. Kita vertus, Komisija gali daryti išvadą, kad neturima duomenų, kad tokio skirtingo metodo taikymas nepagrįstas objektyviais šių įmonių ir jų konkurentų skirtumais ir VTĮ turimais duomenimis.

| (176) | Nėra duomenų, kad „BT“ ir „Kingston“ taikant kitokį vertinimo metodą joms buvo suteiktas pranašumas prieš jų konkurentus. Kadangi nėra duomenų apie suteiktą pranašumą, Komisija gali daryti išvadą, kad Komisijos nagrinėjamu laikotarpiu, t. y. 1995–2005 m., pagal nevietinio turto apmokestinimo sistemą įmonėms „BT“ ir (arba) „Kingston“ nebuvo suteikta valstybės pagalba, apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(176)

Nėra duomenų, kad „BT“ ir „Kingston“ taikant kitokį vertinimo metodą joms buvo suteiktas pranašumas prieš jų konkurentus. Kadangi nėra duomenų apie suteiktą pranašumą, Komisija gali daryti išvadą, kad Komisijos nagrinėjamu laikotarpiu, t. y. 1995–2005 m., pagal nevietinio turto apmokestinimo sistemą įmonėms „BT“ ir (arba) „Kingston“ nebuvo suteikta valstybės pagalba, apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje.

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Nuo 1995 m. iki 2005 m. pabaigos Jungtinėje Karalystėje įmonėms „BT plc“ ir „Kingston Communications plc“ taikytas nevietinio turto mokestis nėra pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje.

2 straipsnis

Šis sprendimas yra skirtas Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Jungtinei Karalystei.

Priimta Briuselyje, 2006 m. spalio 12 d.

Komisijos vardu

Neelie KROES

Komisijos narė

---

(1)  OL C 62, 2005 3 12, p. 10.

1

(2)  Žr. 1 pastabą.

2

(3)  Galima rasti tinklapyje http://www.opsi.gov.uk/acts/acts1988/Ukpga_19880041_en_1.htm.

3

(4)  S.I. 2000/540.

4

(5)  2005–2010 m. VTĮ nustatytas šviesolaidžio nuomos mokesčio dydis yra apeliacinio skundo objektas ir, jei skundas būtų pripažintas pagrįstu, ji galėtų būti sumažinta.

5

(6)  Iš tikrųjų jie yra vertinami pagal mokestinę vertę kiekvienam prijungtam namų ūkiui. Šis metodas yra pagrįstas rangovo įvertinimu, įskaitant dekapitalizuotas sąnaudas, kad galutinės lengvatos atspindėtų skvarbos mastą.

6

(7)  2005 m. Anglijoje ir Velse – 554 100 000 GBP.

7

(8)  Vietinės linijos – tai paskutinės mylios sujungimas tarp galutinio vartotojo ir vietinės telefono stoties. Nustatytomis sąlygomis „BT“ turi suteikti savo konkurentams prieigą prie šių vietinių linijų.

8

(9)  „Cable and Wireless“, „Telewest“ ir „Viatel“ pastabos.

9

(10)  „Telewest“ pastabos.

10

(11)  „Easynet“ pastabos.

11

(12)  Pirmasis atsietosios vietinės linijos nuomos mokesčio tarifas taikomas nuo 2001 m. gegužės 31 d., gerokai vėliau nei atitinkami pirmesni vertinimai – 1993 m. balandžio 1 d. ir 1998 m. balandžio 1 d.

12

(13)  Pirmosios buvo pateiktos 2001–2002 m. reguliavimo ataskaitos, kuriose buvo nurodyti perleidimo mokesčiai už „BT“ prieigos paslaugas.

13

(14)  Šio rinkos dalimi pagrįsto mechanizmo duomenys yra aiškinami JK valdžios institucijų pastabų aprašyme.

14

(15)  Todėl 2003 m. „BT“ mokestinė vertė Anglijoje buvo padidinta nuo 443,5 mln. GBP iki 447,5 mln. GBP. 2004 m. Anglijoje ši vertė padidėjo iki 450,6 mln. GBP.

15

(16)  2000 m. registre „Kingston“ paveldimo turto pagal pajamų ir sąnaudų metodą nustatyta vertė Halio aglomeracijos teritorijoje sudarė 5,1 mln. GBP. „Kingston“ teigia, kad toje teritorijoje gauta apyvarta siekė maždaug 50 mln. GBP. Taikant atitinkamą 44 % koeficientą, mokesčių ir pajamų santykis sudarytų apie 4,5 %.

16

(17)  Šią grupę sudarė organizacijos „National Economic Research Associates“ (NERA) specialistai konsultantai, kurie VTĮ užsakymu turėjo parengti modelį, pagal kurį būtų skaičiuojamos būsimos „BT“ pajamos ir veiklos sąnaudos.

17

(18)  „British Telecommunications plc.“ prieš Centrinį vertinimo biurą, 1998 m. kovo 19 d.

18

(19)  JK valdžios institucijos cituoja bylą „Liaudies sąjungos vertinimo komitetas prieš Roberts“ (1922 m.) 2 AC 93.

19

Roberts

(20)  Žr., pvz., Brewin (VO) prieš Railway Executive (1952 m.) 45 R&IT 553.

20

Brewin (VO) prieš Railway Executive

(21)  Nevietinių mokesčių nustatymas pagal pajamų ir sąnaudų metodą. Rekomendacinis pranešimas – 1997 m. liepos mėn. Paskelbė Karališkoji atestuotųjų vertintojų įstaiga (RICS).

21

(22)  Reikia pažymėti, kad nors spėjamos nuomos laikotarpis trunka nuo metų pradžios iki pabaigos, negalima daryti prielaidos, kad nuoma truks tik vienerius metus. Priešingai, reikia daryti prielaidą, kad galima pagrįstai tikėtis jos tęsimo. Žr. R prieš South Staffordshire Waterworks Co (1865 m.) 16QBD359 370.

22

R

South Staffordshire Waterworks Co

(23)  Tikroji vertė – 12,27 %.

23

(24)  Pavyzdžiui, dėl 2000–2005 m. mokesčių registruose esančių įvertinimų buvo pateikta daugiau nei 1,17 mln. apeliacinių skundų, iš kurių apie 845 tūkst. buvo atsiimti arba buvo pasiektas susitarimas.

24

(25)  Žr. 18 pastabą.

25

(26)  13 savaičių šis apeliacinis skundas Žemės teisme buvo nagrinėjamas visiškai de novo, jį nagrinėjo dviejų vertintojų narių ir karališkasis advokatas. Tuo tarpu Vertinimo teisme specialaus išsilavinimo neturinčių atstovų kolegija skundą nagrinėjo keturias savaites.

26

de novo

(27)  „BT“ pagrindinių mažmeninių telekomunikacijų paslaugų kainos buvo reguliuojamos norminiais aktais. Atitinkamais metais „BT“ reguliuojamų mažmeninių paslaugų kainų pokytis negalėjo viršyti RPI-X, kai RPI – metinis procentinis pokytis visame ekonominiame mažmeninės kainos indekse. X faktorių nustatė OFCOM. 1992 m. OFCOM nustatė, kad nuo 1993–1994 iki 1996–1997 m. X faktoriaus vertė kasmet sieks 7,5 %.

27

(28)  „BT“ prieigos deficitas – tai teikiant telefono linijas patirtas nuostolis.

28

(29)  JK valdžios institucijos atsižvelgė į tyrimų duomenis, rodančius, kad „BT“ veikla yra veiksminga. Pavyzdžiui, palyginti su JAV vietinių telefono linijų operatoriais, kurių veikla paprastai vertinama kaip pakankamai veiksminga ir apie kurią turimi išsamūs sąnaudų ir veiklos apimties duomenys, „BT“ veiksmingumas siekia arba beveik siekia viršutinę decilę.

29

(30)  Dalykai, kurie gali būti vadinami esminiais sąlygų pokyčiais, yra apibrėžti 6 priedo 2 dalies 7 punkte. Tai pirmiausia yra „dalykai, darantys įtaką paveldimo turto fizinei būklei arba fiziniam jo naudojimui“, ir „dalykai, darantys įtaką fizinei vietos, kurioje yra paveldimas turtas, būklei“.

30

(31)  Taikant 2000 m. pakoreguotą „BT“ rinkos dalį pagal naujus OFCOM pateiktus duomenis. Ši rinkos dalis sudarė 70,5 %.

31

(32)  [...]. VTĮ teigia, kad pranešimų srauto praradimas dėl judriojo ryšio telefonijos plėtros nėra esminis 2000 m. registro pokytis.

32

(33)  Kadangi „BT“ padėtis rinkoje pasikeitė, OFCOM nebeturi tų pačių įgaliojimų rinkti susijusius rinkos duomenis kaip anksčiau.

33

(34)  Tai reiškia, kad prognozė bus tokia, kokia būtų buvusi parengta laikotarpiui nuo 2003 m. balandžio 1 d., tačiau darant prielaidą, kad fizinės sąlygos (įskaitant fizinę „BT“ ir kitų operatorių tinklų apimtį) nuo tų metų, kuriais buvo nustatyta nauja vertė, pradžios nepasikeitė.

34

(35)  JK valdžios institucijos pažymi, kad, remiantis „Altnet“ nuomone, atliekant jos tinklų vertinimą pagal pajamų ir sąnaudų metodą 2000 m. registrui, būtų buvusi nustatyta nulinė vertė. JK valdžios institucijos atsakė, kad tai neatitinka faktiškai mokamų nuomos mokesčių ir verslo planų, kuriais šie faktiniai nuomos mokesčiai turėjo būti pagrįsti.

35

(36)  Nustatant šias vertes buvo naudojamos pajamų sumos, pakoreguotos Jungtinei Karalystei, taigi nesusijusios pajamos į jas neįtrauktos.

36

(37)  Žr. JK valdžios institucijų pateiktas pastabas, išdėstytas 70–72 konstatuojamosiose dalyse.

37

(38)  „British Telecommunications PLC“ prieš vyriausiąjį vertinimo pareigūną, 1998 m. kovo 19 d.

38

British Telecommunications PLC“ prieš vyriausiąjį vertinimo pareigūną

(39)  Žr. 21 pastabą.

39

(40)  Pagal nuomos mokesčio metodą vertinamų telekomunikacijų operatorių mokestinės vertės taip pat nesikeitė. Tačiau reikia pabrėžti, kad bet koks palyginimas gali būti klaidinantis, nes įmonių tinklai sparčiai plečiasi, o „BT“ ir „Kingston“ tinklai yra palyginti stabilūs. Bet kokiu atveju šių telekomunikacijų operatorių mokestinės vertės taip pat labai sumažėjo, kaip nurodyta 173 konstatuojamojoje dalyje.

40

(41)  Štai kodėl, skirtingai „BT“ pateiktam argumentui, VTĮ nepripažįsta, kad „BT“ mokestinei vertei 2003 ir 2004 m. turėtų daryti įtaką didėjantis judriojo ryšio paplitimas. VTĮ mano, kad tai ekonominis pokytis, įvykęs 2000–2005 m. registro laikotarpiu, todėl negali būti laikomas esminiu sąlygų pasikeitimu, į kurį reikia atsižvelgti, lyg jis vyktų 1998 m. ekonominėmis sąlygomis. Panašiai VTĮ mano, kad nebūtų teisinga atsižvelgti į priešingą – padidėjimo – poveikį, kurį daro išaugusi interneto prieigos paslaugų paklausa, 1998 m. neprognozuota. Į abu ekonominius reiškinius buvo galima atsižvelgti tiktai rengiant 2005–2010 m. registrą.

41

(42)  Šio argumento pakanka atmesti „Gamma Telecom“ pastabose pateiktai nuomonei, kad atitinkama komercinio naudojimo nekilnojamojo turto mokesčių našta turėtų būti vertinama lyginant „BT“ ir jos konkurentų mokesčių ir pridėtinės vertės santykį.

42

(43)  Pateikti tinklapyje http://www.ofcom.org.uk/research/cm/nov05/

43

(44)  2004 m. „BT“ pajamos iš skambučių paslaugų sudarė 59,5 % įmonės visų pajamų iš skambučių ir prieigos paslaugų.

44

(45)  Tai pagrindžia bendrasis principas, kad nuomos mokestis už viso didelio pastato kvadratinį metrą yra mažesnis nei mažo pastato nuomos mokestis. OFCOM savo pastabose patvirtino, kad, remiantis turima informacija, skaidulų nuomos mokesčiai yra mažesni, jei nuomojama daugiau skaidulų.

45

(46)  Kaip pirmiau minėta, didesnių nei 3 000 km tinklų mokesčiams taikoma 10 % nuolaida, tai rodo rinkos duomenys. Tai tinkamas rodiklis palyginimui su „BT“ tinklu, nes jis yra didelis.

46

(47)  500 GBP Londono teritorijoje.

47

(48)  Atitinkamai 720 GBP ir 240 GBP Londono teritorijoje.

48

(49)  Atitinkamai 2 256 svarai sterlingų ir 47 svarai sterlingų Londono teritorijoje.

49

(50)  Komisija mano, kad VTĮ neturi tiesioginių duomenų apie 12 ir daugiau linijų, todėl skalės viršuje pateikiami duomenys apie dekapitalizuotas sąnaudas, t. y. daroma prielaida, kad operatoriaus didžiausias nuomos mokesčio pasiūlymas už 13 ir daugiau linijų neviršys paties tinklo kūrimo dekapitalizuotų sąnaudų.

50

(51)  OFCOM konsultacinis dokumentas „Vietinių linijų atsiejimas – visiškai atsieitų linijų didžiausia nuomos mokesčio riba ir nedideli žymios rinkos dalies (ŽRD) sąlygų pokyčiai“, 2005 m. rugsėjo 7 d.

51

(52)  Savo pastabose „GVA Grimley“ nurodė, kad, VTĮ nuomone, atsietųjų vario linijų poros mokestinė vertė yra apie 50 GBP. Iš tikrųjų tuo metu ir pačioje tyrimo pradžioje VTĮ nurodė, kad tokių linijų mokestinė vertė galėtų sudaryti 12–50 GBP.

52

(53)  Žr. 36 konstatuojamąją dalį.

53

(54)  „Telereal“ sandoris apėmė visą „BT“ turtą – tik 220 iš 6 700 objektų liko „BT“ nuosavybė.

54

(55)  Reikėtų taip pat atsižvelgti į tai, kad faktinė turto nuomos mokesčio vertė nebūtinai lyginama su jos spėjama mokestine verte.

55

(56)  Rinkos duomenys paprastai rodo, kad kuo didesnis turtas, tuo mažesnė vieneto vertė. VTĮ atsižvelgia į šį principą, nes remdamasi rinkos duomenimis ji didesniems nei 3 000 km tinklams taiko 10 % nuolaidą.

56

(57)  Žr. 98 konstatuojamąją dalį.

57

(58)  „Vtesse“ atkreipė dėmesį į tai, kad „BT“ tariamai nuomojo apie 2 000 km vieno iš „Vtesse“ tiekėjų – „GEO“ – šviesolaidžių. Ji paklausė, ar įmonės tinklo išplėtimas buvo tinkamai įvertintas. VTĮ gavo „GEO“ patvirtinimą, kad ji įmonei „BT“ nuomojo 1 717 km maršruto šviesolaidžių. Šiuo metu nežinoma, ar „BT“ išnuomoti šviesolaidžiai buvo įjungti, jei jie buvo panaudoti pasenusiems „BT“ šviesolaidžiams pakeisti, ar jos priklauso naujam maršrutui. Kalbant apie šių šviesolaidžių vertinimo būdą nustatant naują „BT“ mokestinę vertę, VTĮ nurodė, kad esamas pajamų ir sąnaudų metodas yra pagrįstas modeliu, pagal kurį rengiama būsimų pajamų prognozė ir nustatant naują vertę atsižvelgiama į pajamų srautą, laukiamą iš šviesolaidžių, kuriuos „BT“ nuomoja iš „GEO“. Ši nauja vertė nustatoma pagal naują tokios vertės nustatymo mechanizmą, kuris dar rengiamas.

58

(59)  JK valdžios institucijos patvirtino, kad pajamos iš plačiajuosčio ryšio paslaugų buvo vertinamos pagal metinį naujos vertės nustatymo metodą, taikomą įmonei „BT“ ir pagrįstą rinkos dalimi.

59

(60)  Žr. 41 konstatuojamąją dalį.

60

(61)  Kaip buvo nurodyta, tikslus „BT“ santykis pagal skirtingus skaičiavimus yra kitoks – jis gali siekti 1,28 % (OFCOM), 2 % („Vtesse“) ir 3 % (JK valdžios institucijos). „Vtesse“ ir JK valdžios institucijų pateiktų duomenų skirtumas buvo paaiškintas 107 konstatuojamojoje dalyje. OFCOM galėjo gauti mažesnę vertę, nes ji naudojo visą „BT“ grupės apyvartą, įskaitant jos veiklos už JK ribų apyvartą.

61

(62)  Techniškai įmanoma didelio pralaidumo ryšio paslaugoms verslo klientams teikti naudoti jau įjungtus šviesolaidžius. Tokiu atveju pagal nuomos mokesčio vertinimo metodą telekomunikacijų operatoriaus tinklo mokestinė vertė nepadidėja.

62

(63)  Operatoriui gali tekti mokėti mokesčius tik už jungtis tarp šviesolaidžio ir vartotojo patalpų.

63

(64)  „Vtesse“ teigimu, ji yra labai didelės spartos inovacines paslaugas (iki 66 Gbit/s) teikianti operatorė.

64

(65)  Konfidenciali informacija

65

(66)  Taip pat būtų naudinga pažymėti, kad, OFCOM nuomone, mažesnio pralaidumo ryšio rinkos segmente 8 Mbit/s ir didesnio pralaidumo skirtųjų linijų mažmeninės rinkos „BT“ dalis yra nedidelė. Žr. tinklapyje http://www.ofcom.org.uk/consult/condocs/llmr/

66

(67)  2004 m. „Vtesse“ faktiškai gavo didelį užsakymą, kurio negavo „BT“, teikti didelio pralaidumo ryšio paslaugas įmonei „Lloyds TSB“.

67

---