----

----

I Akti, katerih objava je obvezna

----

DIREKTIVA 2006/87/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 12. decembra 2006

o tehničnih predpisih za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh, in razveljavitvi Direktive Sveta 82/714/EGS

(2006/87/ES)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 71(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Razvrstitev plovnih poti

1.   Za namene te direktive se celinske plovne poti Skupnosti razvrstijo na naslednji način:

2.   Vsaka država članica lahko po posvetovanju s Komisijo spremeni razvrstitev svojih plovnih poti v cone iz Priloge I. O teh spremembah se vsaj šest mesecev pred začetkom njihove veljavnosti uradno obvesti Komisijo, ki obvesti ostale države članice.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta direktiva se v skladu s členom 1.01 Priloge II uporablja za naslednje plovne objekte:

2.   Ta direktiva se v skladu s členom 1.01 Priloge II uporablja tudi za vse naslednje plovne objekte:

3.   Iz te direktive so izključeni naslednji plovni objekti:

Člen 3

Obveznost posedovanja spričevala

1.   Plovni objekti, ki plujejo po celinskih plovnih poteh Skupnosti iz člena 1, morajo posedovati:

2.   Spričevalo Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh se oblikuje na podlagi vzorca iz dela I Priloge V in izda v skladu s to direktivo.

Člen 4

Dodatna spričevala Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh

1.   Vsi plovni objekti z veljavnim spričevalom, izdanim v skladu s členom 22 Revidirane konvencije o plovbi po Renu, lahko ob upoštevanju določb člena 5(5) te direktive plujejo po plovnih poteh Skupnosti tudi samo s tem spričevalom.

2.   Vsi plovni objekti, ki posedujejo spričevalo iz odstavka 1, morajo posedovati tudi dodatno spričevalo Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh:

3.   Dodatno spričevalo Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh se oblikuje na podlagi vzorca iz dela II Priloge V, izdajajo pa ga pristojni organi na podlagi predložitve spričevala iz odstavka 1 pod pogoji, ki jih določijo organi, pristojni za zadevne plovne poti.

Člen 5

Dodatne ali nižje tehnične zahteve za nekatere cone

1.   Vsaka država članica lahko po posvetovanju s Komisijo in kadar je to potrebno, ob upoštevanju zahtev Revidirane konvencije o plovbi po Renu, poleg tehničnih zahtev iz Priloge II, sprejme dodatne tehnične zahteve za plovne objekte, ki plujejo po plovnih poteh con 1 in 2 na njenem ozemlju.

2.   Posamezna država članica lahko za potniška plovila, ki plujejo po plovnih poteh cone 3 na njenem ozemlju, ki niso povezane s celinskimi plovnimi potmi druge države članice, poleg zahtev iz Priloge II ohrani dodatne tehnične zahteve. Spremembe takšnih tehničnih zahtev mora predhodno odobriti Komisija.

3.   Dodatne zahteve so omejene na področja s seznama v Prilogi III. O teh dodatnih zahtevah se vsaj šest mesecev pred datumom začetka njihove veljavnosti uradno obvesti Komisijo, ki obvesti ostale države članice.

4.   Izpolnjevanje teh dodatnih zahtev se navede v spričevalu Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh iz člena 3 ali, če se uporablja člen 4(2), v dodatnem spričevalu Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh. To potrdilo o skladnosti se priznava na plovnih poteh Skupnosti ustrezne cone.

6.   Plovni objekti, ki plujejo samo po plovnih poteh cone 4, izpolnjujejo pogoje za uveljavitev nižjih zahtev na vseh plovnih poteh te cone, kakor je določeno v Poglavju 19b Priloge II. Izpolnjevanje teh dodatnih zahtev se navede v spričevalu Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh iz člena 3.

7.   Vsaka država članica lahko po posvetovanju s Komisijo odobri znižanje tehničnih zahtev iz Priloge II za plovne objekte, ki plujejo izključno po plovnih poteh con 3 in 4 na njenem ozemlju.

Tako znižanje je omejeno na področja s seznama v Prilogi IV. Če tehnične lastnosti plovnega objekta upravičujejo te nižje tehnične zahteve, se to navede v spričevalu Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh ali, kadar se uporablja člen 4(2), v dodatnem spričevalu Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh.

O znižanju tehničnih zahtev iz Priloge II se vsaj šest mesecev pred datumom začetka njihove veljavnosti uradno obvesti Komisijo, ki obvesti ostale države članice.

Člen 6

Nevarne snovi

Vsak plovni objekt, ki poseduje spričevalo, izdano v skladu s Predpisi o prevozu nevarnih snovi po Renu (v nadaljevanju „ADNR“), lahko prevaža nevarne snovi po celotnem ozemlju Skupnosti pod pogoji, določenimi v tem spričevalu.

Vsaka država članica lahko zahteva, da lahko plovni objekti brez takega spričevala prevažajo nevarne snovi na njenem ozemlju le, če poleg zahtev iz te direktive izpolnjujejo še dodatne zahteve. O teh zahtevah se uradno obvesti Komisijo, ki obvesti ostale države članice.

Člen 7

Odstopanja

1.   Države članice lahko odobrijo odstopanja od vseh ali nekaterih določb te direktive za:

2.   Države članice lahko za plovbo po svojih nacionalnih plovnih poteh odobrijo odstopanja od ene ali več določb te direktive za omejene krajevne prevoze ali prevoze v pristaniških območjih. Ta odstopanja in prevozi ali območja, za katera veljajo, so navedena v spričevalu plovila.

3.   O odstopanjih, odobrenih na podlagi odstavkov 1 in 2, se uradno obvesti Komisijo, ki obvesti ostale države članice.

4.   Vsaki državi članici, ki zaradi odstopanj, odobrenih v skladu z odstavkoma 1 in 2, nima plovnih objektov, za katera bi veljale določbe te direktive, ki plujejo po njenih plovnih poteh, ni treba upoštevati členov 9, 10 in 12.

Člen 8

Izdajanje spričeval Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh

1.   Spričevalo Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh se izda plovnim objektom, za katera so bile od 30. decembra 2008 položene kobilice, po tehničnem pregledu, opravljenem pred začetkom uporabe plovnega objekta, s katerim se preveri, ali plovni objekt izpolnjuje tehnične zahteve iz Priloge II.

2.   Spričevalo Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh se izda plovnim objektom, ki so bili izključeni iz področja uporabe Direktive 82/714/EGS, a so bili zajeti s to direktivo v skladu s členom 2(1) in (2), po tehničnem pregledu, opravljenem po preteku veljavnosti obstoječega spričevala plovnega objekta, v vsakem primeru najpozneje do 30. decembra 2018, s katerim se preveri, ali plovni objekt izpolnjuje tehnične zahteve iz Priloge II. V državah članicah, kjer je obdobje veljavnosti obstoječega nacionalnega spričevala krajše od petih let, se tovrstno nacionalno spričevalo lahko izda do pet let po 30. decembru 2008.

Vsako neizpolnjevanje tehničnih zahtev iz Priloge II se navede v spričevalu Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh. Če pristojni organi menijo, da te pomanjkljivosti ne predstavljajo očitne nevarnosti, lahko plovni objekti iz prvega pododstavka plujejo, dokler sestavni deli ali področja plovnih objektov, za katere je bilo ugotovljeno neizpolnjevanje zahtev, niso nadomeščeni ali prilagojeni tako, da izpolnjujejo zahteve iz Priloge II.

3.   Očitna nevarnost v smislu tega člena se domneva zlasti ob neizpolnjevanju zahtev glede strukturne trdnosti konstrukcije, plovnosti ali manevrske sposobnosti ali posebnih lastnosti iz Priloge II. Odstopanja, odobrena v skladu s Prilogo II, ne štejejo za pomanjkljivosti, ki predstavljajo očitno nevarnost.

Zamenjava obstoječih delov z identičnimi deli ali deli, proizvedenimi z enakovredno tehnologijo in zasnovo, med rednimi pregledi in vzdrževanjem ne šteje za zamenjavo v smislu tega člena.

4.   Skladnost plovnega objekta z dodatnimi zahtevami iz člena 5(1), (2) in (3) se po potrebi preveri pri tehničnih pregledih, predvidenih v odstavkih 1 in 2 tega člena, ali pri tehničnem pregledu, opravljenem na zahtevo lastnika plovnega objekta.

Člen 9

Pristojni organi

1.   Spričevala Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh lahko izdajo pristojni organi vseh držav članic.

2.   Vsaka država članica sestavi seznam svojih organov, pristojnih za izdajanje spričeval Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh, in o tem uradno obvesti Komisijo. Komisija o tem obvesti ostale države članice.

Člen 10

Izvajanje tehničnih pregledov

1.   Tehnični pregled iz člena 8 opravijo pristojni organi, ki lahko plovilo v celoti ali delno oprostijo tehničnega pregleda, če je iz veljavnega spričevala, ki ga je v skladu s členom 1.01 Priloge II izdal priznan klasifikacijski zavod, razvidno, da plovilo v celoti ali delno izpolnjuje tehnične zahteve iz Priloge II. Priznani so le tisti klasifikacijski zavodi, ki izpolnjujejo pogoje iz dela I Priloge VII.

2.   Vsaka država članica sestavi seznam svojih organov, pristojnih za opravljanje tehničnih pregledov in o tem uradno obvesti Komisijo. Komisija o tem obvesti ostale države članice.

Člen 11

Veljavnost spričeval Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh

1.   V skladu s Prilogo II določi obdobje veljavnosti spričevala Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh za vsak posamezen primer organ, pristojen za izdajanje teh spričeval.

2.   Vsaka država članica lahko v primerih iz členov 12 in 16 te direktive ter iz Priloge II izda začasna spričevala Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh. Začasno spričevalo Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh se oblikuje na podlagi vzorca iz dela III Priloge V.

Člen 12

Nadomestitev spričeval Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh

Vsaka država članica določi pogoje, pod katerimi se lahko veljavno spričevalo Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh, ki je bilo izgubljeno ali poškodovano, nadomesti.

Člen 13

Obnova spričeval Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh

1.   Spričevalo Skupnosti se obnovi ob poteku obdobja veljavnosti spričevala za plovbo po celinskih plovnih poteh v skladu s pogoji iz člena 8.

2.   Za obnovo spričeval Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh, izdanih pred 30. decembrom 2008, se uporabljajo prehodne določbe Priloge II.

3.   Za obnovo spričeval Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh, izdanih po 30. decembru 2008, se uporabljajo prehodne določbe Priloge II, ki so začele veljati po izdaji takšnih spričeval.

Člen 14

Podaljšanje veljavnosti spričeval Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh

Organ, ki je izdal ali obnovil spričevalo Skupnosti, lahko izjemoma podaljša njegovo veljavnost brez tehničnega pregleda v skladu s Prilogo II. Tako podaljšanje mora biti označeno v tem spričevalu.

Člen 15

Izdaja novih spričeval Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh

Ob večjih spremembah ali popravilih, ki vplivajo na strukturno trdnost konstrukcije, plovnost ali manevrsko sposobnost plovila ali njegove posebne lastnosti v skladu s Prilogo II, mora plovilo pred kakršno koli nadaljnjo plovbo opraviti tehnični pregled iz člena 8. Po tem pregledu se izda novo spričevalo Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh, ki navaja tehnične lastnosti plovila, ali pa se obstoječe spričevalo ustrezno spremeni. Če je to spričevalo izdano v državi članici, ki ni izdala ali obnovila prvotnega spričevala, je treba v enem mesecu o tem obvestiti pristojni organ, ki je izdal ali obnovil spričevalo.

Člen 16

Zavrnitev izdaje ali obnovitve in odvzem spričeval Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh

Za vsako odločitev o zavrnitvi izdaje ali obnovitve spričevala Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh je treba navesti utemeljene razloge. Zadevna oseba je o tem uradno obveščena, kakor tudi o pravnih sredstvih in rokih za njihovo vložitev v zadevni državi članici.

Pristojni organ, ki je izdal ali obnovil veljavno spričevalo Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh, ga lahko odvzame, če plovilo ne izpolnjuje več tehničnih zahtev, navedenih v spričevalu.

Člen 17

Dodatni pregledi

Pristojni organi države članice lahko v skladu s Prilogo VIII kadar koli preverijo, ali plovni objekt poseduje veljavno spričevalo v skladu s to direktivo in izpolnjuje zahteve, navedene v tem spričevalu, ter ali predstavlja očitno nevarnost za osebe na krovu, okolje ali plovbo. Pristojni organi sprejmejo potrebne ukrepe v skladu s Prilogo VIII.

Člen 18

Priznavanje spričeval o plovnosti plovnih objektov tretjih držav

Dokler se ne sklenejo sporazumi o vzajemnem priznavanju spričeval o plovnosti med Skupnostjo in tretjimi državami, lahko pristojni organi posamezne države članice priznavajo spričevala o plovnosti plovnih objektov tretjih držav za plovbo po plovnih poteh te države članice.

Spričevala Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh plovnim objektom tretjih držav se morajo izdajati v skladu s členom 8(1).

Člen 19

Postopek odbora

1.   Komisiji pomaga odbor, ustanovljen s členom 7 Direktive Sveta 91/672/EGS z dne 16. decembra 1991 o vzajemnem priznavanju nacionalnih spričeval o usposobljenosti za voditelja čolna za prevoz blaga in potnikov po celinskih plovnih poteh (9) (v nadaljevanju „odbor“).

2.   Ob sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Člen 20

Prilagoditev prilog in priporočil za začasna spričevala

1.   Komisija v skladu s postopkom iz člena 19(2) sprejme vse spremembe, potrebne za prilagoditev prilog k tej direktivi, tehničnemu napredku ali razvoju na tem področju, ki je rezultat dela mednarodnih organizacij, zlasti Osrednje komisije za plovbo po Renu (CCNR), za zagotovitev, da se obe spričevali iz člena 3(1)(a) izdajata na podlagi tehničnih zahtev, ki zagotavljajo enakovredno stopnjo varnosti, ali da se upoštevajo primeri iz člena 5.

Te spremembe se izvedejo hitro, da se zagotovi stopnja varnosti, ki jo zagotavljajo tehnične zahteve, potrebne za izdajo spričevala Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh, priznanega za plovbo po Renu, enakovredna tisti stopnji varnosti, ki je potrebna za izdajo spričevala iz člena 22 Revidirane konvencije o plovbi po Renu.

2.   O priporočilih odbora za izdajanje začasnih spričeval Skupnsoti za plovbo po celinskih plovnih poteh odloča Komisija v skladu s členom 2.19 Priloge II.

Člen 21

Nadaljnja uporaba Direktive 76/135/EGS

Za plovne objekte, ki ne sodijo v področje uporabe člena 2(1) in (2) te direktive, temveč v področje uporabe člena 1(a) Direktive 76/135/EGS, se uporabljajo določbe slednje direktive.

Člen 22

Dodatne ali nižje nacionalne zahteve

Dodatne zahteve, ki veljajo v državi članici pred 30. decembrom 2008 za plovila, ki plujejo po plovnih poteh con 1 in 2 na njenem ozemlju ali nižje tehnične zahteve za plovila, ki plujejo po plovnih poteh con 3 in 4 na njenem ozemlju, ki so veljale v državah članicah pred tem datumom, veljajo še naprej, do začetka veljavnosti dodatnih zahtev v skladu s členom 5(1) ali znižanih tehničnih zahtev v skladu s členom 5(7) Priloge II, vendar le do 30. junija 2009.

Člen 23

Prenos

1.   Države članice s celinskimi plovnimi potmi iz člena 1(1) sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, z učinkom od 30. decembra 2008. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji nemudoma posredujejo besedilo določb predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva. Komisija o tem obvesti države članice.

Člen 24

Kazni

Države članice določijo sistem kazni za kršitve nacionalnih določb, sprejetih v skladu s to direktivo, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za njihovo izvrševanje. Kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

Člen 25

Razveljavitev Direktive 82/714/EGS

Direktiva 82/714/EGS se razveljavi z učinkom od 30. decembra 2008.

Člen 26

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 27

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice, ki imajo celinske plovne poti iz člena 1(1).

V Strasbourgu, 12. decembra 2006.

Za Evropski parlament

Za Svet

Josep BORRELL FONTELLES

Predsednik

Predsednik

Mauri PEKKATINNEN

----

(1)UL C 157, 25.5.1998, str. 17.

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 16. septembra 1999 (UL C 54, 25.2.2000, str.79), Skupno stališče Sveta z dne 23. februarja 2006 (UL C 166 E, 18.7.2006, str. 1), Stališče Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 23. oktobra 2006.

(3)UL L 301, 28.10.1982, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

(4)UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

(5)UL L 21, 29.1.1976, str. 10. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 78/1016/EGS (UL L 349, 13.12.1978, str. 31).

(6)UL L 164, 30.6.1994, str. 15. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

(7)UL C 321, 31.12.2003, str. 1.

(8)UL L 144, 15.5.1998, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2003/75/ES (UL L 190, 30.7.2003, str. 6).

(9)UL L 373, 31.12.1991, str. 29. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

----

SEZNAM PRILOG

PRILOGA I

SEZNAM CELINSKIH PLOVNIH POTI SKUPNOSTI, RAZVRŠČENIH V GEOGRAFSKE CONE 1, 2, 3 IN 4

POGLAVJE 1

Cona 1

Zvezna republika Nemčija

Republika Poljska

Del zaliva Pomorska južno od črte, ki povezuje Nord Perd na otoku Rügen in svetilnik Niechorze.

Del zaliva Gdańska južno od črte, ki povezuje svetilnik Hel in vhodno bojo v zaliv Baltijsk.

Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska

Cona 2

Češka

Umetno jezero Lipno

Zvezna republika Nemčija

Opomba: V primeru plovil, ki imajo matično pristanišče v drugi državi, je treba upoštevati člen 32 Pogodbe Ems-Dollart z dne 8. aprila 1960 (BGBl. 1963 II str. 602).

Francoska republika

Republika Madžarska

Blatno jezero

Kraljevina Nizozemska

Dollard

Eems

Waddenzee: vključno s povezavami s Severnim Morjem

Ijsselmeer: vključno z Markermeerjem in Ijmeerjem, vendar brez Gouwzeeja

Nieuwe Waterweg in Scheur

CalandKanaal zahodno od pristanišča Benelux

Hollands Diep

Breeddiep, Beerkanaal in povezana pristanišča

Haringvliet in Vuile Gat: vključno s plovnimi potmi med Goeree-Overflakkeejem na eni strani in Voorne-Puttenom ter Hoeksche Waardom na drugi strani

Hellegat

Volkerak

Krammer

Grevelingenmeer in Brouwerschavensche Gat: vključno z vsemi plovnimi potmi med Schouwen-Duivelandom in Goeree-Overflakkeejem

Keten, Mastgat, Zijpe, Krabbenkreek, vzhodna Šelda in Roompot: vključno s plovnimi potmi med Walcherenom, Noord-Bevelandom in Zuid-Bevelandom na eni strani in Schouwen-Duivelandom ter Tholenom na drugi strani, razen kanala Šelda-Ren

Šelda in zahodna Šelda ter njeno morsko ustje: vključno s plovnimi potmi med Zeeland Flanders na eni strani in Walcherenom ter Zuid-Bevelandom na drugi strani, razen kanala Šelda-Ren

Republika Poljska

Laguna Szczecin

Laguna Kamień

Laguna Wisła

Zaliv Puck

Zbiralni bazen Włocławski

Jezero Śniardwy

Jezero Niegocin

Jezero Mamry

Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska

POGLAVJE 2

Cona 3

Kraljevina Belgija

Pomorska Šelda (v smeri toka od odprtega sidrišča Antwerpen)

Češka republika

Laba: od zapornice Ústí nad Labem-Střekov do zapornice Lovosice

Umetna jezera: Baška, Brněnská (Kníničky), Horka (Stráž pod Ralskem), Hracholusky, Jesenice, Nechranice, Olešná, Orlík, Pastviny, Plumov, Rozkoš, Seč, Skalka, Slapy, Těrlicko, Žermanice

Jezero Máchovo

Vodno območje Velké Žernoseky

Ribniki: Oleksovice, Svět, Velké Dářko

Jezera, nastala z izkopom gramoza: Dolní Benešov, Ostrožná Nová Ves a Tovačov

Zvezna republika Nemčija

Francoska republika

Ren

Republika Madžarska

Donava: od rkm 1812 do rkm 1433

Donava Moson: od rkm 14 do rkm 0

Donava Szentendre: od rkm 32 do rkm 0

Donava Ráckeve: od rkm 58 do rkm 0

Reka Tisa: od rkm 685 do rkm 160

Reka Drava: od rkm 198 do rkm 70

Reka Bodrog: od rkm 51 do rkm 0

Reka Kettős-Körös: od rkm 23 do rkm 0

Reka Hármas-Körös: od rkm 91 do rkm 0

Kanal Sió: od rkm 23 do rkm 0

Jezero Velence

Jezero Fertő

Kraljevina Nizozemska

Ren

Sneekermeer, Koevordermeer, Heegermeer, Fluessen, Slotermeer, Tjeukemeer, Beulakkerwijde, Belterwijde, Ramsdiep, Ketelmeer, Zwartemeer, Veluwemeer, Eemmeer, Gooimeer, Alkmaardermeer, Gouwzee, Buiten Ij, Afgesloten Ij, Noordzeekanaal, pristanišče Ijmuiden, pristaniško območje Rotterdam, Nieuwe Maas, Noord, Oude Maas, Beneden Merwede, Nieuwe Merwede, Dordische Kil, Boven Merwede, Waal, kanal Bijlandsch, Boven Rijn, kanal Pannersdensch, Geldersche Ijssel, Neder Rijn, Lek, kanal Amsterdam-Ren, Veerse Meer, kanal Šelda-Ren od državne meje do ustja v Volkerak, Amer, Bergsche Maas, Meuse navzdol od Venla, Gooimeerja, Europorta, Calandkanaala (vzhodno od pristanišča Beneluks), Hartelkanaala

Republika Avstrija

Donava: od nemške meje do slovaške meje

Inn: od ustja do elektrarne Passau-Ingling

Traun: od ustja do 1,80 km

Enns: od ustja do 2,70 km

March: do 6,00 km

Republika Poljska

Slovaška republika

Donava: od Devína (1880,26 km) do slovaško-madžarske meje

Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska

POGLAVJE 3

Cona 4

Kraljevina Belgija

Vse belgijske celinske plovne poti, razen plovnih poti v coni 3

Češka republika

Vse plovne poti, ki niso zajete v conah 1, 2 in 3

Zvezna republika Nemčija

Vse celinske plovne poti, razen plovnih poti v conah 1, 2 in 3

Francoska republika

Vse francoske celinske plovne poti, razen plovnih poti v conah 1, 2 in 3

Italijanska republika

Reka Pad: od Piacenze do ustja

kanal Milan-Cremona, reka Pad: zadnjih 15 km do reke Pad

Reka Mincio: od Mantove, Governola, do reke Pad

Plovna pot Ferrara: od reke Pad (Pontelagoscuro), Ferrare, do Porto Garibaldi

Kanala Brondolo in Valle: od Po di Levante do beneške lagune

Kanal Fissero — Tartaro — Canalbianco: od Jadrana do Po di Levante

Beneška obala: od beneške lagune do Gradeža

Republika Litva

Cela litovska mreža

Veliko vojvodstvo Luksemburg

Mozela

Republika Madžarska

Vse plovne poti, ki niso zajete v conah 2 in 3

Kraljevina Nizozemska

Vse druge reke, kanali in celinska morja, ki niso zajeti v conah 1, 2 in 3

Republika Avstrija

Thaya: do Bernhardsthala

March: nad 6,00 km

Republika Poljska

Vse druge plovne poti, ki niso zajete v conah 1, 2 in 3

Slovaška republika

Vse druge plovne poti, ki niso zajete v coni 3

Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska

----

(*)  V primeru plovil, ki imajo matično pristanišče drugje, je treba upoštevati člen 32 Pogodbe Ems-Dollart z dne 8. aprila 1960 (BGBl. 1963 II str. 602).

PRILOGA II

MINIMALNE TEHNIČNE ZAHTEVE ZA PLOVILA NA CELINSKIH PLOVNIH POTEH CON 1, 2, 3 IN 4

VSEBINA

DEL I

POGLAVJE 1

SPLOŠNO

Člen 1.01

Opredelitev pojmov

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve:

Člen 1.02

(prazno)

Člen 1.03

(prazno)

Člen 1.04

(prazno)

Člen 1.05

(prazno)

Člen 1.06

Začasne zahteve

Začasne zahteve se lahko sprejmejo v skladu s postopkom, določenim v členu 19(2) te direktive, kadar se ugotovi, da je to nujno potrebno zaradi prilagoditve tehničnemu napredku na področju prevoza po celinskih plovnih poteh, da se omogoči odstopanje od določb te direktive pred pričakovano spremembo direktive ali da se omogočijo preskusi. Zahteve se objavijo in veljajo največ tri leta. Veljati začnejo hkrati in se razveljavijo pod enakimi pogoji v vseh državah članicah.

Člen 1.07

Upravna navodila

Da bi bilo izvajanje te direktive lažje in enotno se lahko sprejmejo zavezujoča upravna navodila za inšpekcijski pregled v skladu s postopkom, določenim v členu 19(2) te direktive.

POGLAVJE 2

POSTOPEK

Člen 2.01

Inšpekcijski organ

1.   Države članice ustanovijo inšpekcijske organe.

2.   Inšpekcijski organi sestojijo iz predsednika in strokovnjakov.

V vsakem organu so vsaj naslednji strokovnjaki:

3.   Predsednika in strokovnjake vsakega organa imenujejo organi v državi, kjer je organ ustanovljen. Predsednik in strokovnjaki pri prevzemanju svojih obveznosti predložijo pisno izjavo, da jih bodo izvajali popolnoma neodvisno. Od uradnikov se ne zahteva nikakršna izjava.

4.   Inšpekcijskim organom lahko pomagajo posebni strokovnjaki v skladu z veljavnimi nacionalnimi določbami.

Člen 2.02

Prošnja za pregled

1.   Za postopek vložitve prošnje za pregled in določitve kraja in časa pregleda so pristojni organi, ki izdajo spričevalo Skupnosti. Pristojni organ določi, katere dokumente je treba predložiti. Postopek se opravi tako, da se zagotovi, da se pregled lahko opravi v ustreznem času po vložitvi prošnje.

2.   Za spričevalo Skupnosti lahko zaprosi lastnik plovnega objekta, za katerega ne velja ta direktiva, ali njegov zastopnik. Njegovi prošnji se ugodi, če plovilo izpolnjuje zahteve te direktive.

Člen 2.03

Predstavitev plovila za pregled

1.   Lastnik ali njegov zastopnik predstavi plovilo v raztovorjenem, očiščenem in opremljenem stanju. Med pregledom zagotovi kakršno koli potrebno pomoč, kot je zagotovitev ustreznega čolna in osebja ter odkrivanje kakršnih koli delov ladijskega trupa ali opreme, ki niso neposredno dostopni ali vidni.

2.   Inšpekcijski organ prvič zahteva suh pregled. Tak suh pregled pa ni potreben, če se lahko predloži klasifikacijsko spričevalo ali spričevalo odobrenega klasifikacijskega zavoda, da konstrukcija izpolnjuje zahteve, ali če se predloži spričevalo, ki dokazuje, da je pristojni organ že opravil suh pregled v druge namene. Pri rednem pregledu ali pregledu, določenem v členu 15 te direktive, lahko inšpekcijski organ zahteva pregled zunaj vode.

Inšpekcijski organ opravi poskusno vožnjo ob prvem pregledu motornih plovil ali konvojev ali ob večjih spremembah pogona ali krmilne opreme.

3.   Inšpekcijski organ lahko zahteva nadaljnje preglede in poskusne vožnje ter druga dokazila. Ta določba velja tudi med gradnjo plovnega objekta.

Člen 2.04

(prazno)

Člen 2.05

Začasno spričevalo Skupnosti

1.   Pristojni organ lahko izda začasno spričevalo Skupnosti za:

2.   Začasno spričevalo Skupnosti se sestavi na podlagi vzorca iz dela III Priloge V, kadar se zdi, da je ustrezno zagotovljena plovnost plovnega objekta, plavajoče naprave ali plavajoče opreme.

Zajema pogoje, za katere pristojni organ meni, da so potrebni, in velja:

Člen 2.06

Veljavnost spričevala Skupnosti

1.   Obdobje veljavnosti spričeval Skupnosti, ki se izdajo za na novo zgrajena plovila v skladu z določbami te direktive, določi pristojni organ, in sicer za največ:

Obdobje veljavnosti se vpiše v spričevalo Skupnosti.

2.   Za plovila, ki obratujejo že pred pregledom, pristojni organ določi obdobje veljavnosti spričevala Skupnosti za vsak primer posebej glede na rezultate pregleda. Vendar pa veljavnost ne sme biti daljša od obdobij, določenih v oddelku 1.

Člen 2.07

Podrobnosti in spremembe spričevala Skupnosti

1.   Lastnik plovnega objekta ali njegov zastopnik mora pristojni organ seznaniti s kakršno koli spremembo imena ali lastništva plovnega objekta, dimenzije ali uradne številke, registracije ali matičnega pristanišča in mu poslati spričevalo Skupnosti, da vpiše spremembo.

2.   Kateri koli pristojni organ lahko v spričevalo Skupnosti doda kakršne koli podatke ali spremembe.

3.   Kadar pristojni organ v spričevalo Skupnosti doda kakršno koli spremembo ali podatek, o tem obvesti pristojni organ, ki je izdal spričevalo Skupnosti.

Člen 2.08

(prazno)

Člen 2.09

Redni pregled

1.   Plovni objekt opravi redni pregled pred iztekom veljavnosti spričevala Skupnosti.

2.   Na podlagi utemeljenega zahtevka lastnika ali njegovega zastopnika lahko pristojni organ izjemoma in brez nadaljnjih pregledov dovoli podaljšanje veljavnosti spričevala Skupnosti za največ šest mesecev. Podaljšanje se izda v pisni obliki in se hrani na plovnem objektu.

3.   Pristojni organ določi novo obdobje veljavnosti spričevala Skupnosti glede na rezultate tega pregleda.

Obdobje veljavnosti se vpiše v spričevalo Skupnosti in sporoči pristojnemu organu, ki je to spričevalo Skupnosti izdal.

4.   Če se namesto podaljšanja veljavnosti spričevalo Skupnosti zamenja z novim spričevalom Skupnosti, se prejšnje spričevalo Skupnosti vrne pristojnemu organu, ki ga je izdal.

Člen 2.10

Prostovoljni pregled

Lastnik plovnega objekta ali njegov zastopnik lahko kadar koli prostovoljno zaprosi za pregled.

Taki prošnji za pregled je treba ugoditi.

Člen 2.11

(prazno)

Člen 2.12

(prazno)

Člen 2.13

(prazno)

Člen 2.14

(prazno)

Člen 2.15

Stroški

Lastnik plovila ali njegov zastopnik nosi vse stroške, ki nastanejo zaradi pregleda plovila in izdaje spričevala Skupnosti v skladu s posebnim sklopom pristojbin, ki ga sestavi vsaka država članica.

Člen 2.16

Informiranje

Pristojni organ lahko dovoli osebam, ki dokažejo utemeljen interes, da se seznanijo z vsebino spričevala Skupnosti, in lahko tem osebam izda izpiske ali kopije spričeval Skupnosti, ki so overjeni in označeni kot taki.

Člen 2.17

Register spričeval Skupnosti

1.   Pristojni organi spričevalom Skupnosti, ki jih izdajo, določijo zaporedno številko. V skladu z vzorcem iz Priloge VI vodijo register vseh spričeval Skupnosti, ki jih izdajo.

2.   Pristojni organi hranijo izvirnike ali kopije vseh spričeval Skupnosti, ki so jih izdali, in v te vnesejo vse podatke ali spremembe kakor tudi preklice in zamenjave spričeval Skupnosti.

Člen 2.18

Uradna številka

1.   Pristojni organ, ki je izdal spričevalo Skupnosti, vanj vpiše uradno številko, ki jo za ta plovni objekt dodeli pristojni organ države članice, v kateri je plovilo registrirano ali ima matično pristanišče.

Kar zadeva plovne objekte iz držav nečlanic, uradno številko, ki se vpiše v spričevalo Skupnosti, dodeli pristojni organ, ki to spričevalo izda.

Te določbe se ne nanašajo na plovila za rekreacijo.

2.   (prazno)

3.   (prazno)

4.   Lastnik plovnega objekta ali njegov zastopnik pristojne organe zaprosi za dodelitev uradne številke. Lastnik ali njegov zastopnik je odgovoren tudi za vpis uradne številke v spričevalo Skupnosti in njeno takojšnjo odstranitev po prenehanju veljavnosti.

Člen 2.19

Enakovrednosti in odstopanja

1.   Kadar določbe iz dela II zahtevajo, da se na krovu plovnega objekta uporabljajo ali so prisotni določeni materiali, naprave ali deli opreme, ali določajo, da se sprejmejo določeni projektni vidiki ali določene ureditve, lahko pristojni organ dovoli, da se na krovu navedenega plovnega objekta uporabljajo ali so prisotni drugi materiali, naprave ali deli opreme ali da se sprejmejo druge projektne lastnosti ali ureditve, kadar se za te v skladu s postopkom iz člena 19(2) te direktive ugotovi, da so enakovredni.

2.   Če v skladu s postopkom iz člena 19(2) te direktive odbor ne sprejme odločitve o enakovrednosti, kot je določeno v oddelku 1, lahko pristojni organ izda začasno spričevalo Skupnosti.

V skladu s postopkom iz člena 19(2) te direktive pristojni organi odboru poročajo v enem mesecu od izdaje začasnega spričevala Skupnosti v skladu z oddelkom 1(g) člena 2.05 in pri tem navedejo ime in uradno številko plovnega objekta, vrsto odstopanja in državo, v katerem je plovni objekt registriran ali ima matično pristanišče.

3.   Pristojni organ lahko na podlagi priporočila odbora v skladu s postopkom iz člena 19(2) te direktive za poskusne namene in omejeno obdobje izda spričevalo Skupnosti za plovne objekte, ki vključujejo nove tehnične specifikacije, ki odstopajo od določb dela II, če te zagotavljajo enakovredno varnost.

4.   Enakovrednosti in odstopanja iz oddelkov 1 in 3 se navedejo v spričevalu Skupnosti. O tem se obvesti Komisijo.

DEL II

POGLAVJE 3

ZAHTEVE V ZVEZI Z GRADNJO LADIJ

Člen 3.01

Temeljna zahteva

Plovila morajo biti zgrajena v skladu z ladjedelniško prakso.

Člen 3.02

Trdnost in stabilnost

1.   Ladijski trup je dovolj trden, da zdrži vse obremenitve, katerim je običajno izpostavljen;

Minimalne vrednosti, izračunane po tej metodi, so mejne vrednosti, pri katerih se upošteva običajna in enakomerna obraba in predivdeva, da je uporabljeno jeklo za gradnjo ladij in da so notranji konstrukcijski elementi, kot so okviri, talni okvir ter glavni podolžni in prečni konstrukcijski členi, v dobrem stanju ter da ladijski trup ne kaže znakov preobremenitve vzdolžne trdnosti.

Kakor hitro te vrednosti niso več dosežene, se zadevne plošče popravijo ali zamenjajo. Za majhne lokalne površine pa se lahko dopusti manjša debelina, ki ne predstavlja več kot 10-odstotno znižanje izračunanih vrednosti.

2.   Kadar je za gradnjo ladijskega trupa uporabljen material, ki ni jeklo, je treba preveriti z izračunom, ali je trdnost ladijskega trupa (vzdolžna, bočna in lokalna trdnost) vsaj takšna, kot bi bila trdnost, če bi bilo uporabljeno jeklo in če bi bila vrednost minimalne debeline skladna z oddelkom 1. Tak dokazni izračun pa ni potreben, če se predloži spričevalo o razredu ali izjava odobrenega klasifikacijskega zavoda.

3.   Stabilnost plovil mora ustrezati njihovim namenom uporabe.

Člen 3.03

Ladijski trup

1.   Pregrade, ki se raztezajo do krova ali, če plovilo nima krova, do robnice, morajo biti nameščene na naslednji način:

2.   Pred ploskvijo pregrade proti trkom ne smejo biti nameščeni nobeni bivalni prostori ali naprave, potrebne za varnost ali delovanje plovila. Ta zahteva ne velja za sidrno napravo.

3.   Bivalni prostori, strojnica in kotlovnica ter vsi njihovi pripadajoči delovni prostori morajo biti ločeni od skladišč z za vodo neprepustnimi prečnimi pregradami, ki segajo do krova.

4.   Bivalni prostori morajo biti ločeni od strojnice, kotlovnice in skladišč na za plin neprepusten način in neposredno dostopni s krova. Če takega dostopa ni, mora biti na voljo zasilni izhod, ki vodi neposredno do krova.

5.   V pregradah, navedenih v oddelkih 1 in 3, in razdelkih prostorov, navedenih v oddelku 4, ne sme biti nobene odprtine.

Vrata v krmni pregradi in odprtine zlasti za gredi in cevovode so dopustni, če so zgrajeni tako, da ne vplivajo na učinkovitost pregrad in drugih razdelkov med prostori. Vrata v krmni pregradi so dopustna samo, če se lahko na podlagi daljinskega spremljanja v prostoru za krmiljenje ugotovi, ali so odprta ali zaprta in je na obeh straneh naslednji čitljiv napis:

„Vrata takoj po uporabi zaprite“.

6.   Dovodi in odvodi za vodo ter z njimi povezani cevovodi ne smejo omogočati nenamernega vdora vode v plovilo.

7.   Sprednji del plovila mora biti zgrajen tako, da sidra ne štrlijo v celoti ali delno zunaj bočne kovinske oplate.

Člen 3.04

Strojnica, kotlovnica in prostori za gorivo

1.   Strojnica in kotlovnica morata biti razporejeni tako, da omogočata preprosto in varno upravljanje, popravilo in vzdrževanje opreme v njiju.

2.   Prostori za tekoče gorivo in mazivno olje ne smejo imeti skupnih površin s prostori za potnike in bivalnimi prostori, ki so pod statičnim tlakom tekočine med normalnim delovanjem.

3.   Pregrade, stropi in vrata strojnice, kotlovnice in prostorov za gorivo morajo biti narejeni iz jekla ali drugih enakovrednih nevnetljivih materialov.

Izolacijski material, uporabljen v strojnici, mora biti zaščiten pred vdorom goriva ali njegovih hlapov.

Vse odprtine v stenah, stropih in vratih strojnice, kotlovnice in prostorov za gorivo morajo biti take, da se jih da zapreti od zunaj. Naprave za zaklepanje morajo biti iz jekla ali drugega enako nevnetljivega materiala.

4.   Strojnica in kotlovnica ter druge površine, v katerih lahko nastanejo vnetljivi ali strupeni plini, so taki, da jih je mogoče ustrezno prezračevati.

5.   Prehodi in lestve, ki se uporabljajo za dostop do strojnice, kotlovnice in prostorov za gorivo, so trajno pritrjeni in narejeni iz jekla ali drugega podobno vzdržljivega in nevnetljivega materiala.

6.   Strojnica in kotlovnica morata imeti dva izhoda, od katerih je lahko eden zasilni.

Drug izhod pa ni potreben, če:

7.   Največja dovoljena stopnja zvočnega pritiska v strojnici je 110 dB(A). Merilna mesta so izbrana glede na vzdrževanje, ki je potrebno za običajno delovanje objekta, ki se nahaja v strojnici.

POGLAVJE 4

VARNOSTNA RAZDALJA, PROSTI BOK IN UGREZNE OZNAKE

Člen 4.01

Varnostna razdalja

1.   Varnostna razdalja mora znašati najmanj 300 mm.

2.   Pri plovilih, katerih odprtine se ne morejo zapreti z napravami, odpornimi proti brizganju in vremenskim vplivom, in plovilih, ki plujejo z odprtimi skladišči, se varnostna razdalja poveča tako, da je vsaka od teh odprtin oddaljena vsaj 500 mm od ploskve največjega dovoljenega ugreza.

Člen 4.02

Prosti bok

1.   Prosti bok plovil z neprekinjenim krovom, brez odklonov in nadgradenj, znaša 150 mm.

2.   Prosti bok plovil z odklonom in nadgradnjami se izračuna po naslednji formuli:

pri čemer je:

3.   Koeficient a se izračuna po naslednji formuli:

pri čemer je:

Dejanska dolžina nadgradnje se izračuna po naslednji formuli:

pri čemer je:

4.   Koeficienta βv in βa se izračunata po naslednjih formulah:

5.   Dejanski sprednji odklon Sev in zadnji odklon Sea se izračunata po naslednjih formulah:

pri čemer je:

Vendar se za koeficient p ne sme uporabiti vrednost, večja od 1.

6.   Če je βa · Sea večji od βv · Sev, se vrednost uporabi kot vrednost βa · Sea.

Člen 4.03

Najmanjši prosti bok

Ob upoštevanju zmanjšanj, navedenih v členu 4.02, najmanjši prosti bok ne sme biti manjši od 0 mm.

Člen 4.04

Ugrezne oznake

1.   Ploskev največjega dovoljenega ugreza se določi tako, da so izpolnjene zahteve glede najmanjšega prostega boka in najmanjše varnostne razdalje. Iz varnostnih razlogov pa lahko inšpekcijski organ določi večjo vrednost za varnostno razdaljo ali prosti bok. Ploskev največjega dovoljenega ugreza se določi vsaj za cono 3.

2.   Ploskev največjega dovoljenega ugreza se označi z dobro vidnimi, neizbrisnimi ugreznimi oznakami.

3.   Ugrezne oznake za cono 3 vsebujejo pravokotnik dolžine 300 mm in globine 40 mm z osnovnico, ki leži horizontalno in se ujema z dovoljeno največjo stopnjo ugreza. Vse drugačne ugrezne oznake morajo vsebovati tak pravokotnik.

4.   Plovila morajo imeti najmanj tri pare ugreznih oznak, en par na polovici dolžine plovila in po en par na približno eni šestini dolžine plovila od premca in krme.

Vendar:

5.   Ugrezne oznake ali podatki, ki prenehajo veljati po ponovnem inšpekcijskem pregledu, so odstranjeni ali označeni kot neveljavni pod nadzorom inšpekcijskega organa. Če postane ugrezna oznaka nejasna, se lahko zamenja izključno pod nadzorom inšpekcijskega organa.

6.   Kadar je bilo plovilo izmerjeno v skladu s Konvencijo o merjenju plovil, ki plujejo po celinskih plovnih poteh iz leta 1966, in ploskev merilnih oznak izpolnjuje zahteve te direktive, lahko te merilne oznake veljajo kot ugrezne oznake; to se ustrezno navede v spričevalu Skupnosti.

7.   Pri plovilih, ki plujejo v conah celinskih plovnih poti, razen v coni 3 (cone 1, 2 in 4), se ugrezne oznake na premcu in krmi, določene v oddelku 4, dopolnijo z navpično črto, na katero se v smeri proti premcu vpiše ena ali, v primeru več con, več dodatnih ugreznih črt dolžine 150 mm v povezavi z ugrezno oznako za cono 3.

Debelina navpične črte in vodoravnih črt znaša 30 mm. Številka ustrezne cone se poleg ugrezne oznake, ki vodi proti premcu, označi z dimenzijo 60 x 40 mm (glej sliko 1).

Slika 1

Člen 4.05

Največji dovoljeni ugrez natovorjenih plovil, katerih skladišča niso vedno zaprta in s tem odporna proti brizganju in vremenskim vplivom

Če je ploskev največjega dovoljenega ugreza natovorjenega plovila za cono 3 določena ob predpostavki, da se skladišča lahko zaprejo tako, da so odporna proti brizganju in vremenskim vplivom, in če je razdalja med ploskvijo največjega dovoljenega ugreza in zgornjim robom odprtin manjša od 500 mm, se mora določiti največji dovoljeni ugrez za plovbo z nepokritimi skladišči.

V spričevalo Skupnosti se vpiše naslednja izjava:

„Kadar so žrela skladišč v celoti ali delno odprta, se plovilo lahko natovori le do ... mm pod ugreznimi oznakami za cono 3.“

Člen 4.06

Ugrezne lestvice

1.   Plovila, katerih ugrez lahko preseže 1 m, imajo na vsaki strani proti ladijski krmi nameščene ugrezne lestvice; dopustne so dodatne ugrezne lestvice.

2.   Ničelna točka na vsaki ugrezni lestvici leži navpično pod ugrezno lestvico na točki vzporedno od ploskve največjega ugreza, ki gre skozi najnižjo točko trupa ali kobilice, če slednja obstaja. Navpična razdalja nad ničelno točko je razdeljena v decimetre. Te stopnje so označene na vsaki lestvici od nenatovorjene vodne črte do 100 mm nad največjim dovoljenim ugrezom z vtisnjenimi ali vrezanimi oznakami in pobarvane v dveh različnih barvah v obliki jasno vidnega traku. Stopnje so označene s številkami ob lestvici na najmanj vsakih pet decimetrov in na vrhu lestvice.

3.   Dve merilni lestvici na krmi, pritrjeni v skladu s konvencijo, navedeno v oddelku 6 člena 4.04, lahko veljata kot ugrezni lestvici, če vsebujeta stopnje, ki izpolnjujejo navedene zahteve, ter, kadar je to primerno, številke, ki označujejo ugrez.

POGLAVJE 5

MANEVRSKE SPOSOBNOSTI

Člen 5.01

Splošno

Plovila in konvoji imajo dobre plovne in manevrske sposobnosti.

Plovila brez pogona, zgrajena, da se vlečejo, izpolnjujejo posebne zahteve, ki jih določi inšpekcijski organ.

Plovila in konvoji na pogon izpolnjujejo zahteve, določene v členih 5.02 do 5.10.

Člen 5.02

Preskusi plovnosti

1.   Plovnost in manevrske sposobnosti se preverijo s preskusi plovnosti. Pri tem se zlasti pregleda upoštevanje členov 5.06 do 5.10.

2.   Inšpekcijski organ lahko odpravi vse ali del teh preskusov, kadar se skladnost z zahtevami plovnosti in manevrske sposobnosti dokaže drugače.

Člen 5.03

Območje preskusa

1.   Preskusi plovnosti iz člena 5.02 se izvajajo na območjih celinskih plovnih poti, ki jih določijo pristojni organi.

2.   Ta območja preskusa se nahajajo na delu tekoče ali mirujoče vode, ki je po možnosti raven, dolg vsaj 2 km, dovolj širok in opremljen z jasno vidnimi oznakami za določitev položaja plovila.

3.   Inšpekcijskemu organu je omogočeno, da zapiše hidrološke podatke, kot so globina vode, širina plovnega kanala in povprečna hitrost toka v plovnem območju, kot funkcijo različnih vodnih ravni.

Člen 5.04

Stopnja obremenitve plovil in konvojev med preskusi plovnosti

Med preskusom plovnosti se plovila in konvoji, namenjeni prevozu blaga, obremenijo z najmanj 70 % njihove nosilnosti in obremenitve, pri čemer se tovor porazdeli tako, da se zagotovi čim bolj vodoravna lega. Če se preskusi opravijo z manjšo obremenitvijo, se odobritev za plovbo s tokom omeji na to obremenitev.

Člen 5.05

Uporaba naprav na krovu za preskus plovnosti

1.   Med preskusom plovnosti se lahko uporabi vsa oprema, navedena v točkah 34 in 52 spričevala Skupnosti, ki se lahko aktivira iz prostora za krmiljenje, razen sider.

2.   Vendar pa se sidra lahko uporabijo med preskusom, ki vključuje obrat proti vodnemu toku, naveden v členu 5.10.

Člen 5.06

Predpisana hitrost (naprej)

1.   Plovila in konvoji v vodi dosežejo hitrost najmanj 13 km/h. Ta pogoj pa ni obvezen, kadar potisni vlačilci delujejo samostojno.

2.   Inšpekcijski organ lahko dovoli izjeme za plovila in konvoje, ki delujejo samostojno v rečnih ustjih in pristaniščih.

3.   Inšpekcijski organ preveri, ali je nenatovorjeno plovilo v vodi sposobno preseči hitrost 40 km/h. Če se to lahko potrdi, se v spričevalo Skupnosti pod točko 52 vpiše naslednja izjava:

„Plovilo lahko v vodi preseže hitrost 40 km/h.“

Člen 5.07

Sposobnost zaustavljanja

1.   Plovila in konvoji so se sposobni pravočasno zaustaviti, kadar so obrnjeni v smeri toka, in pri tem ohraniti ustrezne manevrske sposobnosti.

2.   Kadar plovila in konvoji niso daljši od 86 m in ne širši od 22,90 m, se lahko navedena sposobnost zaustavljanja nadomesti s sposobnostjo obračanja.

3.   Sposobnost zaustavljanja se dokaže z manevri zaustavljanja, ki se opravijo v območju preskusa, navedenem v členu 5.03, sposobnost obračanja pa z manevri obračanja v skladu s členom 5.10.

Člen 5.08

Sposobnost vzvratne vožnje

Kadar se manever zaustavljanja, določen v členu 5.07, opravi v mirujoči vodi, mu sledi preskus plovnosti v vzvratni vožnji.

Člen 5.09

Sposobnost umikanja

Plovila in konvoji so se sposobni pravočasno umakniti. Ta sposobnost se dokaže z manevri umikanja, ki se opravijo v območju preskusa, navedenem v členu 5.03.

Člen 5.10

Sposobnost obračanja

Plovila in konvoji, ki ne presegajo 86 m dolžine ali 22,90 m širine, so se sposobni pravočasno obrniti.

Ta sposobnost obračanja se lahko nadomesti s sposobnostjo zaustavljanja iz člena 5.07.

Sposobnost obračanja se dokaže z manevri obračanja proti vodnemu toku.

POGLAVJE 6

KRMILNI SISTEM

Člen 6.01

Splošne zahteve

1.   Plovila so opremljena z zanesljivim krmilnim sistemom, ki zagotavlja vsaj manevrske sposobnosti, določene v poglavju 5.

2.   Motorni krmilni sistemi so zgrajeni tako, da krmilo ne more nenačrtovano spremeniti smeri.

3.   Ves krmilni sistem je načrtovan tako, da dopušča stalni nagib plovila do 15o in sobne temperature od –20 °C do +50 °C.

4.   Sestavni deli krmilnega sistema so dovolj močni, da lahko vedno vzdržijo obremenitve, ki so jim izpostavljeni med normalnim delovanjem. Nobene zunanje sile, ki delujejo na krmilo, ne smejo zmanjšati operativne zmogljivosti krmilne naprave in njene pogonske enote.

5.   Krmilni sistem vključuje motorno pogonsko enoto, če je to zahtevajo sile, potrebne za pogon krmila.

6.   Krmilna naprava z motorno pogonsko enoto je zaščitena pred preobremenitvami s sistemom, ki omejuje vrtilni moment, ki ga ustvari pogonska enota.

7.   Odprtine za os krmila so načrtovane tako, da se prepreči širjenje mazivnega olja, ki onesnažuje vodo.

Člen 6.02

Pogonske enote krmilne naprave

1.   Če ima krmilna naprava motorno pogonsko enoto, je v primeru odpovedi ali napake pri delovanju pogonske enote krmilne naprave mogoče v petih sekundah pognati drugo samostojno pogonsko enoto ali ročno pogonsko enoto.

2.   Če druga pogonska enota ali ročna pogonska enota ne začne delovati avtomatično, jo je mogoče pognati z eno enostavno in hitro operacijo krmarja.

3.   Druga pogonska enota ali ročna pogonska enota prav tako zagotavlja manevrske sposobnosti, določene v poglavju 5.

Člen 6.03

Pogonska enota hidravlične krmilne naprave

1.   Na pogonsko enoto hidravlične krmilne naprave ne sme biti povezan noben drug porabnik energije. Kadar obstajata dve samostojni pogonski enoti, pa je taka povezava z eno od enot dovoljena, če so porabniki povezani na povratno linijo in se lahko izključijo iz pogonske enote z izolirno napravo.

2.   Kadar obstajata dve hidravlični pogonski enoti, je za vsako potreben ločen hidravlični rezervoar. Dovoljeni so tudi dvojni rezervoarji. Hidravlični rezervoarji so opremljeni s sistemom opozarjanja, ki spremlja vsako upadanje ravni olja pod najnižjo raven, potrebno za zanesljivo delovanje.

3.   Dva pilotska ventila nista potrebna, če je mogoč ročni pogon ali pogon z ročno nadzorovanim hidravličnim ukazom iz prostora za krmiljenje.

4.   Velikost, oblika in razporeditev cevovoda čim bolj izključujejo mehanske poškodbe ali poškodbe zaradi ognja.

5.   Pri hidravličnih pogonskih enotah ni potreben ločen sistem cevovoda za drugo enoto, če je zagotovljeno samostojno delovanje obeh enot in če lahko sistem cevovoda zdrži tlak, ki je vsaj 1,5-krat večji od največjega delovnega tlaka.

6.   Upogljive cevi so dovoljene le, kadar je njihova uporaba nujna, da se ublažijo tresljaji ali omogoči prosto gibanje elementov. Predvidene so za tlak, ki je vsaj enak največjemu delovnemu tlaku.

Člen 6.04

Vir energije

1.   Krmilni sistem, opremljen z dvema motornima pogonskima enotama, ima vsaj dva vira energije.

2.   Če drug vir energije za motorno pogonsko enoto ni stalno na razpolago med plovbo plovila, med obdobjem, potrebnim za zagon, rezervno energijo zagotavlja vmesna naprava z zadostno kapaciteto.

3.   Če so viri energije električni, se iz glavnega vira energije za krmilni sistem ne sme napajati noben drug porabnik energije.

Člen 6.05

Ročna pogonska enota

1.   Pri ročnem pogonu kolesa ne poganja motorna pogonska enota.

2.   Ne glede na položaj krmila je preprečena vrnitev ročnega kolesa ob samodejnem preklopu na ročni pogon.

Člen 6.06

Sistemi krmnega propelerja, vodnega curka, cikloidnega propelerja in premčnega bočnega propelerja

1.   Kadar se naprave krmnega propelerja, vodnega curka, cikloidnega propelerja ali premčnega bočnega propelerja sprožijo z električnim, hidravličnim ali pnevmatičnim daljinskim sistemom, sta potrebna dva med seboj neodvisna prožilna sistema med prostorom za krmiljenje in instalacijo propelerja ali bočnega propelerja, ki smiselno izpolnjujeta zahteve iz členov 6.01 do 6.05.

Za take sisteme ta oddelek ne velja, če niso potrebni za doseganje manevrskih sposobnosti iz poglavja 5 ali če so potrebni le za preskus zaustavljanja.

2.   Kadar sta na plovilu dve ali več naprav krmnega propelerja, vodnega curka, cikloidnega propelerja ali premčnega bočnega propelerja, ki so med seboj neodvisne, drug sistem sprožanja ni potreben, če kljub odpovedi enega od sistemov plovilo ohrani manevrske sposobnosti iz poglavja 5.

Člen 6.07

Kazalniki in nadzorne naprave

1.   Položaj krmila je jasno viden iz krmilnega položaja. Kazalnik položaja krmila ima električni pogon in lasten vir energije.

2.   Na krmilnem položaju so vsaj naslednji kazalniki in nadzorne naprave:

Člen 6.08

Regulatorji stopnje obratov

1.   Regulatorji stopnje obratov in njihovi sestavni deli izpolnjujejo zahteve, določene v členu 9.20.

2.   Pravilno delovanje regulatorjev stopnje obratov je na krmilnem položaju prikazano z zeleno signalno lučjo.

Spremljati je treba kakršno koli prekinitev ali nesprejemljivo odstopanje v napetosti električnega toka ter nesprejemljivo zmanjšanje hitrosti vrtenja giroskopa.

3.   Kadar so poleg regulatorjev stopnje obratov tudi drugi krmilni sistemi, je iz krmilnega položaja jasno vidno, kateri od teh sistemov je aktiviran. Omogočen je takojšen prehod z enega na drugi sistem. Regulator stopnje obratov ne sme vplivati na navedene druge krmilne sisteme.

4.   Regulator stopnje obratov se napaja z električno energijo neodvisno od drugih porabnikov električne energije.

5.   Giroskopi, detektorji in kazalniki stopnje obratov, uporabljeni za regulatorje stopnje obratov, izpolnjujejo minimalne zahteve minimalnih specifikacij in preskusne pogoje glede prikazovalnikov stopnje obratov za celinske plovne poti, kakor je določeno v Prilogi VIII.

Člen 6.09

Potrditveni postopek

1.   Inšpekcijski organ preveri skladnost nameščenega krmilnega sistema. V ta namen lahko zahteva naslednjo dokumentacijo:

2.   Delovanje celotnega krmilnega sistema se preveri s preskusom plovnosti. Če je nameščen regulator stopnje obratov, se preveri, ali lahko plovilo zanesljivo ohrani vnaprej določeno smer in varno zvozi ovinke.

POGLAVJE 7

PROSTOR ZA KRMILJENJE

Člen 7.01

Splošno

1.   Prostor za krmiljenje je urejen tako, da lahko krmar med plovbo plovila stalno opravlja svoje naloge.

2.   V normalnih delovnih razmerah zvočni pritisk, ki ga povzroča plovilo, ne sme presegati 70 dB(A) v višini glave krmarja na krmilnem položaju.

3.   Kadar je prostor za krmiljenje urejen posebej, da lahko v njem radarsko krmili ena oseba, je zagotovljeno, da lahko krmar opravlja svoje naloge sede, vsi prikazovalniki ali instrumenti za spremljanje in vse naprave za upravljanje plovila so postavljeni tako, da jih lahko krmar med plovbo brez težav uporablja, ne da bi pri tem moral zapustiti svoj sedež in ne da bi izgubil pregled nad radarskim zaslonom.

Člen 7.02

Neoviran pogled

1.   Pogled od krmilnega položaja v vse smeri je dovolj neoviran.

2.   Območje krmarjevega oviranega pogleda pred plovilom v nenatovorjenem stanju s polovico zalog in brez balasta ne presega dveh dolžin plovila ali 250 m, odvisno od tega, kaj je manjše, do površine vode čez lok pravokotno na ladjo na vsaki strani naravnost pred plovilom.

Med inšpekcijskim pregledom se ne smejo upoštevati optična ali elektronska sredstva za zmanjševanje območja oviranega pogleda.

Za dodatno zmanjšanje vseh območij oviranega pogleda se lahko uporabijo le ustrezne elektronske naprave.

3.   Območje krmarjevega neoviranega pogleda iz njegovega običajnega položaja zajema najmanj 240° vodoravne ravnine in najmanj 140o v sprednjem polkrogu.

Noben okenski okvir, drog ali nadgradnja se ne nahaja na krmarjevi običajni osi pogleda.

Tudi kadar zagotovljeno območje neoviranega pogleda zajema 240° vodoravnega položaja, lahko inšpekcijski organ zahteva druge meritve in zlasti namestitev ustreznih pomožnih optičnih ali elektronskih naprav, če za zadnji del ni zagotovljen dovolj neoviran pogled.

Spodnji rob stranskih robov je čim nižji, zgornji rob stranskih in zadnjih oken pa je čim višji.

Pri ugotavljanju izpolnjevanja zahtev iz tega člena glede vidljivosti iz prostora za krmiljenje se domneva, da ima krmar višino oči 1 650 mm nad krovom na krmilnem položaju.

4.   Zgornji rob sprednjih oken prostora za krmiljenje je dovolj visok, da ima oseba na krmilnem položaju z višino oči 1 800 mm jasen pogled naprej vsaj 10 stopinj nad vodoravno ravnino na ravni višine oči.

5.   V vsakem vremenu so na voljo ustrezna sredstva za zagotavljanje jasnega pogleda skozi vetrobransko steklo.

6.   Prostor za krmiljenje je zastekljen z varnostnim steklom, ki omogoča vsaj 75-odstotno prepustnost svetlobe.

Da bi preprečili odsevanje, so sprednja okna poveljniškega mosta odporna proti bleščanju in nagnjena od navpične ravnine tako, da je zunanji zgornji del pod kotom najmanj 10° in največ 25°

Člen 7.03

Splošne zahteve glede opreme za nadzor, prikazovanje in spremljanje

1.   Opremo za nadzor, ki je potrebna za upravljanje plovila, je mogoče brez težav premakniti v delovni položaj. Ta položaj je jasno razpoznaven.

2.   Instrumenti za spremljanje so lahko čitljivi. Njihovo osvetljenost je mogoče neprekinjeno nastavljati do točke ugasnitve. Svetlobni viri niso moteči in ne zmanjšujejo čitljivosti instrumentov za spremljanje.

3.   Zagotovljen je sistem preskušanja opozorilnih in prikazovalnih luči.

4.   Mogoče je nedvoumno ugotoviti, ali sistem deluje. Če se njegovo delovanje prikaže s prikazovalno lučjo, je ta zelena.

5.   Kakršne koli napake pri delovanju ali odpoved sistema, ki jih je treba spremljati, se prikažejo z rdečimi opozorilnimi lučmi.

6.   Ko se prižge rdeča opozorilna luč, se zasliši zvočni opozorilni signal. Zvočno opozorilo vključuje enkraten skupen signal. Stopnja zvočnega pritiska tega signala za vsaj 3 dB(A) presega največjo stopnjo hrupa v prostoru na krmilnem položaju.

7.   Zvočni opozorilni signal mora biti možno izključiti, ko se potrdi prijava napake ali odpovedi pri delovanju. Zaradi takega izklopa pa se ne sme preprečiti, da se opozorilni signal spet prižge zaradi drugih napak pri delovanju. Rdeče opozorilne luči se izključijo šele, ko je napaka popravljena.

8.   Naprave za spremljanje in prikazovanje samodejno preidejo na drug vir energije, če je prekinjeno napajanje njihovega vira energije.

Člen 7.04

Posebne zahteve glede opreme za nadzor, prikazovanje in spremljanje glavnih strojev in krmilnega sistema

1.   Glavne motorje in krmilni sistem je mogoče nadzorovati in spremljati iz krmilnega položaja. Glavne motorje, opremljene s sklopko, ki se lahko aktivirajo iz krmilnega položaja, ali pogon propelerja z nastavljivim korakom, ki se lahko nadzoruje iz krmilnega položaja, je mogoče aktivirati in ugasniti le iz strojnice.

2.   Vsak motor je nadzorovan z enim samim vzvodom, ki se premika po krožnem loku v navpični ravnini, približno vzporedni z vzdolžno osjo plovila. Premik tega vzvoda proti premcu povzroči gibanje plovila naprej, premik vzvoda proti krmi pa povzroči vzvratno vožnjo plovila. Sklopka se uporabi in smer vožnje se spremeni, kadar je vzvod v približno nevtralnem položaju. Vzvod se v nevtralnem položaju zatakne.

3.   Smer pogonskega potiska, ki se prenese na plovilo, in hitrost rotacije propelerjev ali glavnih strojev sta prikazani v prostoru za radarsko krmiljenje s strani ene osebe.

4.   Naprave za prikazovanje in spremljanje, določene v oddelku 2 člena 6.07, oddelku 2 člena 8.03 in oddelku 13 člena 8.05, so nameščene na krmilnem položaju.

5.   Plovila s prostorom za radarsko krmiljenje s strani ene osebe se upravljajo z vzvodom. Ta vzvod je mogoče enostavno ročno premikati. Položaj vzvoda glede na podolžno os plovila se natančno ujema s položajem krmilnih lopatic. Vzvod je mogoče izpustiti v katerem koli položaju, ne da bi se pri tem spremenil položaj krmilnih lopatic. Nevtralni položaj vzvoda je jasno viden.

6.   Če je plovilo v prostoru za krmiljenje, kjer lahko z radarjem krmili ena oseba, opremljeno s krmili na premcu ali posebnimi krmili zlasti za vzvratno vožnjo, se ti aktivirajo s posebnimi vzvodi, mutatis mutandis, ki smiselno izpolnjujejo zahteve iz oddelka 5.

Ta zahteva velja tudi, kadar se v konvojih uporablja krmilni sistem, s katerim je opremljen plovni objekt, ki ne poganja konvoja.

7.   Kadar so uporabljeni regulatorji stopnje obratov, je mogoče sprostiti vzvod regulatorja stopnje obratov v katerem koli položaju, ne da bi se pri tem spremenila izbrana hitrost.

Vzvod regulatorja se obrača v dovolj širokem loku, da se zagotovi ustrezno natančna lega. Nevtralni položaj vzvoda je jasno razpoznaven med ostalimi položaji. Osvetlitev lestvice je neprekinjeno spremenljiva.

8.   Oprema za daljinsko upravljanje celotnega krmilnega sistema je trajno vgrajena in urejena tako, da je izbrana smer jasno vidna. Če se oprema za daljinsko upravljanje lahko izključi, je opremljena z indikatorjem, ki kaže vsakokratne delovne razmere „deluje“ ali „ne deluje“. Razporeditev in upravljanje komand sta funkcionalna.

Pri sistemih, ki so podrejeni krmilnemu sistemu, kot so aktivni premčni bočni propelerji, je sprejemljiva tudi oprema za daljinsko upravljanje, ki ni trajno vgrajena, če se take podrejene naprave lahko aktivirajo kadar koli z nadrejenim ukazom iz prostora za krmiljenje.

9.   Pri sistemih krmnega propelerja, vodnega curka, cikloidnega propelerja in krmila na premcu so sprejemljive enakovredne naprave kot naprave za nadzor, prikazovanje in spremljanje.

Zahteve iz oddelkov 1 do 8 se smiselno uporabljajo glede na posebne značilnosti in ureditve, mutatis mutandis, izbrane za navedene aktivne krmilne in pogonske enote. Položaj indikatorja za vsako napravo jasno pokaže smer potiska, ki deluje na plovilo, ali smer curka.

Člen 7.05

Navigacijske luči, svetlobni signali in zvočni signali

1.   V tem členu:

2.   Luči za označevanje toka ali druge enakovredne naprave, kot so signalne luči, za spremljanje navigacijskih luči so nameščene v prostoru za krmiljenje, razen če se tak nadzor lahko izvaja neposredno iz prostora za krmiljenje.

3.   V prostorih za radarsko krmiljenje s strani ene osebe so signalne luči za spremljanje navigacijskih luči in svetlobnih signalov nameščene na kontrolni plošči. Stikala navigacijskih luči so vgrajena v signalne luči ali pritrjena poleg njih.

Razporeditev in barva signalnih luči za navigacijske luči in svetlobne signale ustrezata dejanskemu položaju in barvi navigacijskih luči in svetlobnih signalov.

Ob izpadu navigacijske luči ali svetlobnega signala ustrezna signalna luč ugasne ali da drug signal.

4.   V prostorih za radarsko krmiljenje s strani ene osebe je mogoče aktivirati zvočne signale z nožnim stikalom. Ta zahteva pa ne velja za signal „ne približuj se“ v skladu z veljavnimi predpisi organov za plovbo držav članic.

5.   Navigacijske luči izpolnjujejo zahteve, določene v delu 1 Priloge IX.

Člen 7.06

Radarske naprave in kazalniki stopnje obratov

1.   Radarska oprema in kazalniki stopnje obratov so tipa, ki ga homologira pristojni organ. Izpolnjene so zahteve glede vgradnje in preskušanja delovanja radarske opreme in kazalnikov stopnje obratov, kakor je določeno v Prilogi IX. Oprema za celinsko elektronsko pomorsko karto s podatki (ECDIS), ki se lahko upravlja v navigacijskem prikazu, velja za radarsko opremo. Poleg tega so izpolnjene zahteve standarda za celinsko elektronsko pomorsko karto s podatki (ECDIS).

Kazalnik stopnje obratov je nameščen pred krmarjem in v njegovem vidnem polju.

2.   V prostorih za radarsko krmiljenje s strani ene osebe:

Člen 7.07

Radiotelefonski sistemi za plovila s prostori za radarsko krmiljenje s strani ene osebe

1.   Kadar so na plovilih prostori za radarsko krmiljenje s strani ene osebe, sprejem za mreže plovilo-plovilo in sprejem pomorskih informacij poteka prek zvočnika, oddajanje sporočil pa prek pritrjenega mikrofona. Sprejem ali oddajanje se izbere s tipko.

Mikrofonov za ta omrežja se ne uporablja za klice prek javnega omrežja.

2.   Kadar so prostori za radarsko krmiljenje s strani ene osebe opremljeni z radiotelefonskim sistemom za klice prek javnega omrežja, je sprejem mogoč s krmarjevega sedeža.

Člen 7.08

Zmogljivost za interno komuniciranje na plovilu

Na plovilih s prostori za radarsko krmiljenje s strani ene osebe so zmogljivosti za interno komuniciranje.

Iz krmilnega položaja je mogoče vzpostaviti komunikacijsko povezavo s:

Sprejem internih komunikacijskih povezav na vseh položajih poteka prek zvočnika, oddajanje pa prek pritrjenega mikrofona. Mogoča je povezava s premcem in krmo plovila ali konvoja prek radiotelefonskega sistema.

Člen 7.09

Alarmni sistem

1.   Vgrajen je samostojen alarmni sistem, ki lahko doseže bivalne prostore, strojnice in, kadar je to primerno, ločene črpalnice.

2.   Krmar ima na dosegu stikalo za vklop/izklop za nadzor alarmnega signala; stikala, ki se po vklopu samodejno vrnejo v položaj izklopa, niso dovoljena.

3.   V bivalnih prostorih je stopnja zvočnega pritiska pri alarmnem signalu najmanj 75 dB(A).

V strojnicah in črpalnicah ima alarmni signal obliko utripajoče luči, ki je vidna z vseh strani in jasno zaznavna na vseh točkah.

Člen 7.10

Gretje in prezračevanje

Prostori za krmiljenje so opremljeni z učinkovitim sistemom gretja in prezračevanja, ki se lahko regulira.

Člen 7.11

Oprema za upravljanje krmnega sidra

Na plovilih in konvojih s prostori za radarsko krmiljenje s strani ene osebe, ki so daljši od 86 m in širši od 22,90 m, je krmarju omogočeno, da lahko vrže krmna sidra, ne da bi zapustil svoj položaj.

Člen 7.12

Prostor za krmiljenje, ki se lahko spusti

Prostor za krmiljenje, ki se lahko spusti, je opremljen z zasilnim sistemom za spuščanje.

Vse operacije spuščanja samodejno sprožijo jasno slišen opozorilni signal. Ta zahteva pa ne velja, če se nevarnost poškodbe, ki lahko nastane zaradi spuščanja, prepreči z ustreznimi projektnimi lastnostmi.

Prostor za krmiljenje je mogoče varno zapustiti ne glede na njegov položaj.

Člen 7.13

Vpis plovil s prostori za radarsko krmiljenje s strani ene osebe v spričevalo Skupnosti

Kadar plovilo izpolnjuje posebne določbe za prostore za radarsko krmiljenje s strani ene osebe, določene v členih 7.01, 7.04 do 7.08 in 7.11, se v spričevalo Skupnosti vpiše naslednja izjava:

„Plovilo ima prostor za radarsko krmiljenje s strani ene osebe.“

POGLAVJE 8

KONSTRUKCIJA MOTORJEV

Člen 8.01

Splošno

1.   Motorji in pripadajoče naprave so oblikovani, narejeni in nameščeni v skladu z najboljšo prakso.

2.   Naprave, ki jih je treba redno pregledati, zlasti kotli in druge tlačne posode ter pripadajoči pripomočki kakor tudi dvigala, izpolnjujejo predpise, ki veljajo v eni od držav članic Skupnosti.

3.   Vgradijo se lahko le motorji z notranjim izgorevanjem in plameniščem nad 55 °C.

Člen 8.02

Varnostna oprema

1.   Motorji so nameščeni in pritrjeni tako, da so dovolj dostopni za upravljanje in vzdrževanje ter da ne ogrožajo osebja, ki te naloge opravlja. Mogoče jih je zavarovati pred nenačrtovanim vžigom.

2.   Glavni motorji in pomožna strojna oprema, kotli in tlačne posode ter pripadajoči pripomočki so opremljeni z varnostnimi napravami.

3.   V nujnih primerih je mogoče ustaviti motorje, ki poganjajo ventilatorje za vpihavanje in vsrkavanje zraka zunaj prostorov, v katerih so nameščeni, in zunaj strojnice.

4.   Priključki cevi za tekoče olje, mazivno olje in olja, ki se uporabljajo v sistemih za prenos moči, sistemih nadzora in aktiviranja ter sistemih ogrevanja, se po potrebi zastrejo ali drugače ustrezno zavarujejo, da se prepreči špricanje ali puščanje olja na vroče površine, dovod zraka v motor ali druge vire vžiga. Priključkov v takih sistemih cevovodov je čim manj.

5.   Zunanje visokotlačne cevi za dovod goriva za dizelske motorje med visokotlačnimi črpalkami za gorivo in vbrizgalniki goriva so zaščitene tako, da je cevovodni sistem prevlečen s plaščem, ki lahko zadrži gorivo ob napaki na visokotlačni cevi. Cevovodni sistem, prevlečen s plaščem, vključuje sredstvo za zbiranje iztekajoče tekočine, zagotoviti pa je treba tudi sprožitev alarma ob napaki na cevi za gorivo, ki pa ni potreben pri motorjih z največ dvema cilindroma. Cevovodni sistem, prevlečen s plaščem, ni potreben pri motorjih na odprtih krovih, ki poganjajo vitle in geplje.

6.   Izolacija delov motorja mora izpolnjevati zahteve iz odstavka 2 oddelka 3 člena 3.04.

Člen 8.03

Pogonski agregat

1.   Pogonski sistem ladje je mogoče zanesljivo in hitro zagnati, zaustaviti ali obrniti.

2.   Z ustreznimi napravami, ki sprožijo alarm, ko se doseže kritična raven, se spremlja:

3.   Kadar imajo plovila samo en glavni motor, se ta motor ne sme samodejno izklopiti, razen zaradi zaščite pred prekoračitvijo hitrosti.

4.   Kadar imajo plovila samo en glavni motor, je ta motor lahko opremljen z avtomatično napravo za zmanjšanje hitrosti motorja le, če je avtomatično zmanjšanje hitrosti motorja prikazano optično in tudi akustično v prostoru za krmiljenje in se naprava za zmanjšanje hitrosti motorja lahko izključi iz krmarjevega položaja.

5.   Puše v jaških so oblikovane tako, da se prepreči širjenje mazivnega olja, ki onesnažuje vodo.

Člen 8.04

Motorni izpušni sistem

1.   Vsi izpušni plini so odstranjeni iz plovila.

2.   Sprejme se vse ustrezne ukrepe, da se prepreči vstop izpušnih plinov v razne oddelke. Izpušne cevi, ki gredo skozi bivalne prostore ali prostor za krmiljenje, so v teh prostorih prevlečene z zaščitnim plaščem, neprepustnim za pline. Odprtina med izpušno cevjo in tem plaščem je povezana z zunanjim zrakom.

3.   Izpušne cevi so postavljene in zavarovane tako, da ne morejo povzročiti požara.

4.   Izpušne cevi so v strojnicah ustrezno izolirane ali hlajene. Zunaj strojnic zadostuje zaščita pred fizičnim kontaktom.

Člen 8.05

Rezervoarji za gorivo, cevovodi in pomožne naprave

1.   Tekoče gorivo je shranjeno v jeklenih rezervoarjih, ki so sestavni del ladijskega trupa ali pa so trdno pritrjeni na trup. Če je to potrebno zaradi konstrukcije plovila, se lahko uporabi enako požarno odporen material. Te zahteve ne veljajo za rezervoarje, katerih prostornina ne presega 12 litrov, vgrajene v pomožne naprave med njihovo proizvodnjo. Rezervoarji za gorivo nimajo skupnih sten s cisternami za pitno vodo.

2.   Rezervoarji in njihovi cevovodi ter druge pomožne naprave so urejeni in nameščeni tako, da se prepreči kakršno koli uhajanje goriva ali njegovih hlapov v notranjost plovila. Ventili na rezervoarjih za vzorčenje goriva ali odvajanje vode se morajo samodejno zapreti.

3.   Rezervoarji za gorivo niso nameščeni pred pregrado proti trkom.

4.   Rezervoarji za gorivo in njihova oprema niso nameščeni neposredno nad motorji ali izpušnimi cevmi.

5.   Odprtine za polnjenje rezervoarjev za gorivo so razločno označene.

6.   Odprtina na polnilnem vratu rezervoarja za gorivo je na krovu, razen pri rezervoarjih, ki se polnijo za dnevno porabo. Polnilni vrat je opremljen s priključkom v skladu z evropskim standardom EN 12827:1999.

Rezervoarji za gorivo so opremljeni s prezračevalnimi cevmi, ki so napeljane do zunanjega ozračja nad krovom in postavljene tako, da vanje ne more vdreti voda. Prerez prezračevalne cevi je vsaj 1,25-krat večji od prečnega prereza polnilnega vratu.

Če so rezervoarji med seboj povezani, je prerez povezovalne cevi vsaj 1,25-krat večji od prečnega prereza polnilnega vratu.

7.   Neposredno ob odprtini rezervoarja je cevovod za distribucijo goriva opremljen z zapiralno napravo, ki se lahko upravlja s krova.

Ta zahteva ne velja za rezervoarje, vgrajene neposredno na motor.

8.   Cevi za gorivo, njihovi priključki, tesnila in oprema so izdelani iz materialov, ki lahko prenesejo mehanske, kemične in toplotne obremenitve, ki jim bodo verjetno izpostavljeni. Cevi za gorivo niso izpostavljene škodljivim toplotnim učinkom in jih je mogoče pregledati po celotni dolžini.

9.   Rezervoarji za gorivo so opremljeni z ustrezno napravo za merjenje prostornine. Naprave za merjenje prostornine je mogoče odčitati vse do največje ravni polnjenja. Merilne naprave iz stekla so učinkovito zaščitene pred poškodbami, opremljene s samozapiralnimi pipami in od zgoraj priključene na rezervoarje nad največjo ravnjo polnjenja. Merilne naprave iz stekla so izdelane iz materiala, ki se ne deformira pri običajnih temperaturah okolja. Cevi, ki oddajajo zvok, se ne končajo v bivalnih prostorih. Cevi, ki oddajajo zvok in ki se končajo v strojnici ali kotlovnici, so opremljene z ustreznimi samozapiralnimi napravami.

11.   Če so rezervoarji za gorivo opremljeni s samodejno zapiralno napravo, senzorji zaustavijo polnjenje, ko je napolnjenih 97 % prostornine rezervoarja; ta oprema izpolnjuje zahteve po „varnosti pred napako“.

Če senzor aktivira električni stik za prekinitev tokokroga, ki ga z binarnim signalom omogoča postaja za oskrbovanje z gorivom, je mogoče prenašati signal do postaje za oskrbo z gorivom z vtičem, neprepustnim za vodo, ki ustreza zahtevam publikacije IEC 60309-1:1999 za 40 do 50 V DC, z ohišjem bele barve in položajem ozemljitvenega kontakta 10 h.

12.   Rezervoarji za gorivo imajo odprtine z zapiralnimi napravami, ki preprečujejo odtekanje ter dopuščajo čiščenje in pregledovanje.

13.   Rezervoarji za gorivo, ki neposredno dovajajo gorivo glavnim motorjem in motorjem, potrebnim za varno delovanje plovila, so opremljeni z napravo, ki v prostoru za krmiljenje sproži svetlobne in zvočne signale, če količina goriva ne zadostuje več za varno delovanje.

Člen 8.06

Rezervoarji za shranjevanje mazivnega olja, cevovodi ter pomožne naprave

1.   Mazivno olje je shranjeno v jeklenih rezervoarjih, ki so sestavni del ladijskega trupa ali pa so trdno pritrjeni na trup. Če je to potrebno zaradi konstrukcije plovila, se lahko uporabi enakovreden material, kar zadeva požarno odpornost. Te zahteve ne veljajo za rezervoarje, katerih prostornina ne presega 25 litrov. Rezervoarji za mazivno olje nimajo skupnih sten s cisternami za pitno vodo.

2.   Rezervoarji za mazivna olja in njihovi cevovodi ter druge pomožne naprave so urejeni in nameščeni tako, da se prepreči kakršno koli uhajanje mazivnega olja ali njegovih hlapov v notranjost plovila.

3.   Rezervoarji za mazivno olje ne smejo biti nameščeni pred pregrado proti trkom.

4.   rezervoarji za mazivno olje in njihova oprema niso nameščeni neposredno nad motorji ali izpušnimi cevmi.

5.   Odprtine za polnjenje rezervoarjev za mazivna olja so razločno označene.

6.   Cevi za mazivno olje, njihovi priključki, tesnila in oprema so izdelani iz materialov, ki lahko prenesejo mehanske, kemične in toplotne obremenitve, ki jim bodo verjetno izpostavljeni. Cevi niso izpostavljene škodljivim toplotnim učinkom in jih je mogoče pregledati po celotni dolžini.

7.   Rezervoarji za mazivno olje so opremljeni z ustrezno napravo za merjenje prostornine. Naprave za merjenje prostornine je mogoče odčitati vse do največje ravni polnjenja. Merilne naprave iz stekla so učinkovito zaščitene pred udarci, opremljene s samozapiralnimi pipami in od zgoraj priključene na rezervoarje nad največjo ravnjo polnjenja. Cevi za preverjanje so izdelane iz materiala, ki se ne deformira pri običajnih temperaturah okolja. Cevi, ki oddajajo zvok, se ne končajo v bivalnih prostorih. Cevi, ki oddajajo zvok in se končajo v strojnici ali kotlovnici, so opremljene z ustreznimi samozapiralnimi napravami.

Člen 8.07

Rezervoarji za shranjevanje olja, ki se uporablja v sistemih za prenos moči, sistemih nadzora in aktiviranja ter sistemih ogrevanja, cevovodi in pomožne naprave

1.   Olje, ki se uporablja v sistemih za prenos moči, sistemih nadzora in aktiviranja ter sistemih ogrevanja, je shranjeno v jeklenih rezervoarjih, ki so sestavni del ladijskega trupa ali pa so trdno pritrjeni na trup. Če je to potrebno zaradi konstrukcije plovila, se lahko uporabi enakovreden material, kar zadeva požarno odpornost. Te zahteve ne veljajo za rezervoarje, katerih prostornina ne presega 25 litrov. Taki rezervoarji za olje nimajo skupnih sten s cisternami za pitno vodo.

2.   Taki rezervoarji za olja in njihovi cevovodi ter druge pomožne naprave so urejeni in nameščeni tako, da se prepreči kakršno koli uhajanje takega olja ali njegovih hlapov v notranjost plovila.

3.   Taki rezervoarji za olje niso nameščeni pred pregrado proti trkom.

4.   Taki rezervoarji za olje in njihova oprema niso nameščeni neposredno nad motorji ali izpušnimi cevmi.

5.   Odprtine za polnjenje takih rezervoarjev za olja so razločno označene.

6.   Take cevi za olje, njihovi priključki, tesnila in oprema so izdelani iz materialov, ki lahko prenesejo mehanske, kemične in toplotne obremenitve, ki jim bodo verjetno izpostavljeni. Cevi niso izpostavljene škodljivim toplotnim učinkom in jih je mogoče pregledati po celotni dolžini.

7.   Taki rezervoarji za olje so opremljeni z ustrezno napravo za merjenje prostornine. Naprave za merjenje prostornine je mogoče odčitati vse do največje ravni polnjenja. Merilne naprave iz stekla so učinkovito zaščitene pred udarci, opremljene s samozapiralnimi pipami in od zgoraj priključene na rezervoarje nad največjo ravnjo polnjenja. Cevi za preverjanje so izdelane iz materiala, ki se ne deformira pri običajnih temperaturah okolja. Cevi, ki oddajajo zvok, se ne končajo v bivalnih prostorih. Cevi, ki oddajajo zvok in se končajo v strojnici ali kotlovnici, so opremljene z ustreznimi samozapiralnimi napravami.

Člen 8.08

Drenažne črpalke in drenažni sistemi

1.   Obstajati mora možnost izčrpanja vsakega posameznega za vodo neprepustnega oddelka posebej. Ta zahteva pa ne velja za oddelke, neprepustne za vodo, ki so med delovanjem običajno hermetično zaprti.

2.   Plovila s posadko so opremljena z dvema samostojnima drenažnima črpalkama, ki nista nameščeni v istem prostoru. Vsaj ena od njiju je na motorni pogon. Pri plovilih z močjo manj kakor 225 kW ali s skupno nosilnostjo manj kot 350 ton ali pri plovilih, ki niso namenjena prevozu blaga in imajo izpodriv manj kot 250 m3, zadostuje ena črpalka, ki je lahko na ročni ali motorni pogon.

Vsako zahtevano črpalko je mogoče uporabiti v vsakem za vodo neprepustnem oddelku.

3.   Najmanjša zmogljivost črpanja Q1 prve drenažne črpalke se izračuna po naslednji formuli:

d1 se izračuna po naslednji formuli:

Najmanjša zmogljivost črpanja Q2 druge drenažne črpalke se izračuna po naslednji formuli:

d2 se izračuna po naslednji formuli:

Vendar pa vrednost d2 ne sme preseči vrednosti d1.

Za izračun Q2 velja, da je l dolžina najdaljšega za vodo neprepustnega predelka.

V teh formulah je:

4.   Kadar so drenažne črpalke priključene na drenažni sistem, je notranji premer drenažnih cevi najmanj d1 v mm, stranskih cevi pa najmanj d2 v mm.

Kadar je plovilo krajše od 25 m, se lahko vrednosti d1 in d2 zmanjšajo na 35 mm.

5.   Dovoljene so izključno samosesalne drenažne črpalke.

6.   Vsaj en sesalnik je na desni in levi strani vseh predelkov z ravno površino, ki se lahko izsušijo in ki so širši kot 5 m.

7.   Konec krme je mogoče izsušiti prek glavne strojnice z lahko dostopno samozapiralno napravo.

8.   Stranske cevi enojnih predelkov so povezane z glavno drenažno cevjo z nepovratnim ventilom, ki se ga lahko zapre.

Predelki ali drugi prostori, kjer se lahko hrani balast, so priključeni na drenažni sistem le z enostavno zapiralno napravo. Ta zahteva ne velja za skladišča, kjer se lahko hrani balast. Taka skladišča se morajo napolniti z balastno vodo s cevovodom za balast, ki je trajno vgrajen in ločen od drenažnih cevi, ali s stranskimi cevmi, ki se lahko povežejo z glavno drenažno cevjo s prožnimi cevmi ali prožnimi adapterji. Ventili za dovod vode, ki se nahajajo na dnu skladišča, v ta namen niso dovoljeni.

9.   Kaluže v skladiščih so opremljene z merilnimi napravami.

10.   Kadar drenažni sistem vključuje trajno vgrajen cevovod, so drenažne cevi na dnu kaluže za črpanje oljne vode opremljene z zapiralnimi napravami, ki jih inšpekcijski organ zapečati na določenem položaju. V spričevalo Skupnosti se vpiše število in položaj teh zapiralnih naprav.

11.   Zaklepanje zapiralnih naprav na določenem mestu velja za enakovredno zapečatenju v skladu z oddelkom 10. Ključ ali ključi za zaklepanje zapiralnih naprav so ustrezno označeni in shranjeni na označenem in hitro dostopnem mestu v strojnici.

Člen 8.09

Naprave za zbiranje oljne vode in uporabljenega olja

1.   Oljno vodo, ki se nabere med delovanjem, je mogoče shraniti na plovilu. Za ta namen se lahko uporabi kaluža v strojnici.

2.   Za shranjevanje uporabljenega olja je v strojnici ena ali več posebnih posod, katerih prostornina je vsaj 1,5-krat večja od količine uporabljenega olja iz zbiralnikov vseh vgrajenih motorjev z notranjim izgorevanjem in prenosnih sistemov kakor tudi hidravličnih tekočin iz rezervoarjev za hidravlične tekočine.

Priključki, ki se uporabljajo za praznjenje navedenih zbiralnikov, so skladni z evropskim standardom EN 1305:1996.

3.   Kadar se plovila uporabljajo le za kratke potisne operacije, lahko inšpekcijski organ dovoli oprostitve od zahtev iz oddelka 2.

Člen 8.10

Hrup, ki ga oddajajo plovila

1.   Hrup, ki ga povzroča plovilo med plovbo, in zlasti hrup zaradi dotoka in izpuha zraka pri motorjih, je treba udušiti z uporabo ustreznih sredstev.

2.   Hrup, ki ga povzroča plovilo med plovbo, ne presega 75 dB(A) po prečni osi 25 m od boka plovila.

3.   Razen pri pretovarjanju hrup, ki ga povzroča nepremično plovilo, ne presega 65 dB(A) po prečni osi 25 m od boka plovila.

POGLAVJE 8a

(prazno)

POGLAVJE 9

ELEKTRIČNA OPREMA

Člen 9.01

Splošno

1.   Kadar ni posebnih zahtev glede določenih delov naprav, je varnostna raven zadovoljiva, če so ti deli izdelani v skladu z veljavnim evropskim standardom ali v skladu z zahtevami odobrenega klasifikacijskega zavoda.

Ustrezne dokumente je treba predložiti inšpekcijskem organu.

2.   Na plovilu so shranjeni dokumenti, ki jih inšpekcijski organ ustrezno ožigosa, z naslednjo vsebino:

Takih dokumentov ni treba hraniti na plovnih objektih brez posadke, vendar so vedno na voljo pri lastniku.

3.   Oprema je oblikovana za stalni nagib plovila do 15o ter sobne temperature v notranjosti od 0 °C do + 40 °C in na krovu od –20 °C do +40 °C. V okviru teh omejitev deluje brezhibno.

4.   Električne in elektronske naprave in oprema so v celoti dostopne in enostavne za vzdrževanje.

Člen 9.02

Sistemi za oskrbo z električno energijo

1.   Kadar so plovni objekti opremljeni z električnim sistemom, mora ta načeloma imeti najmanj dva vira energije, in sicer tako, da ob izpadu enega vira energije lahko drug vir energije vsaj 30 minut oskrbuje porabnike energije, ki so potrebni za varno plovbo.

2.   Ustrezen učinek energijske oskrbe se prikaže s pomočjo energetske bilance. Upošteva se lahko ustrezen koeficient istočasnosti.

3.   Neodvisno od oddelka 1 člen 6.04 velja za vir energije za krmilni sistem (krmilne naprave).

Člen 9.03

Zaščita pred fizičnim stikom, vdorom trdih predmetov in vdorom vode

Vrsta minimalne zaščite za trajno vgrajene dele naprav je določena v naslednji tabeli:

Člen 9.04

Zaščita pred eksplozijo

V prostorih, kjer se lahko nakopičijo eksplozivni plini ali mešanice plinov, kot so oddelki, v katerih so nameščeni akumulatorji ali v katerih so shranjeni visoko vnetljivi proizvodi, se lahko vgradi le električna oprema, ki je odporna proti eksplozijam (certificirana varnost). V takih prostorih se ne vgradijo stikala za luči ali druge električne naprave. Pri zaščiti pred eksplozijo je treba upoštevati značilnosti potencialno eksplozivnih plinov ali mešanic plinov, ki lahko nastanejo (skupina potencialne eksplozivnosti, temperaturni razred).

Člen 9.05

Ozemljitev

1.   Sistemi pod električno napetostjo več kot 50 V so ozemljeni.

2.   Odprti kovinski deli, s katerimi je mogoč fizični stik in ki med običajnim delovanjem niso pod električno napetostjo, kot so okvirji in ohišja motorjev, naprave in oprema za razsvetljavo, so ločeno ozemljeni, kadar zaradi svoje vgraditve nimajo električnega stika z ladijskim trupom.

3.   Ohišja premičnih porabnikov električne energije in prenosnih naprav so med običajno uporabo ozemljena z dodatnim ozemljitvenim prevodnikom, vgrajenim v električni kabel.

Ta določba pa ne velja, kadar se uporablja zaščitni transformator za ločitev tokokrogov, niti za naprave, opremljene z zaščitno izolacijo (dvojna izolacija).

4.   Prerezi ozemljitvenih prevodnikov ne smejo biti manjši od vrednosti, navedenih v naslednji tabeli:

Člen 9.06

Najvišje dovoljene napetosti

1.   Naslednje napetosti se ne presežejo:

2.   Dovoljena so odstopanja od oddelka 1, če so izvedeni potrebni zaščitni ukrepi:

Člen 9.07

Razdelilni sistemi

1.   Za enosmerni tok in za enofazni izmenični tok so dovoljeni naslednji razdelilni sistemi:

2.   Za trifazni izmenični tok so dovoljeni naslednji razdelilni sistemi:

3.   Inšpekcijski organ lahko dovoli uporabo drugih sistemov.

Člen 9.08

Priključitev z obale ali drugih zunanjih omrežij

1.   Dovodni napajalni vodi iz kopenskih omrežij ali drugih zunanjih omrežij, ki napajajo naprave iz omrežja na plovilu, imajo trajni priključek na plovilu v obliki vgrajenih priključkov ali vgrajenih vtičnic. Kabelski priključki niso izpostavljeni napetostnim obremenitvam.

2.   Če priključna napetost preseže 50 V, je trup učinkovito ozemljen. Ozemljitveni priključek je posebej označen.

3.   Preklopne naprave za priključek so urejene tako, da se prepreči hkratno delovanje generatorjev za omrežje na krovu plovila in kopenskega omrežja ali drugega zunanjega omrežja. Dovoljeno je kratko obdobje hkratnega delovanja ob prehodu z enega na drug sistem brez prekinitve napetosti.

4.   Priključek je zaščiten pred kratkim stikom ali preobremenitvijo.

5.   Glavna stikalna plošča kaže, ali je priključek pod napetostjo.

6.   Vgrajene so signalne naprave, ki omogočajo primerjavo polarnosti pri enosmernem toku in zaporedja faz pri trifaznem izmeničnem toku, med priključkom in omrežjem na krovu plovila.

7.   Plošča poleg priključka prikazuje:

Člen 9.09

Oskrba drugih plovnih objektov z električno energijo

1.   Kadar se z električno energijo oskrbujejo drugi plovni objekti, se uporabi ločen priključek. Če se za oskrbo drugih plovnih objektov z električno energijo uporabijo vtičnice, naznačene za več kot 16 A, so nameščene naprave (kot so stikala in zapore), ki zagotavljajo, da se je mogoče priključiti in izključiti le, ko vod ni pod napetostjo.

2.   Kabelski priključki niso izpostavljeni napetostnim obremenitvam.

3.   Oddelki 3 do 7 člena 9.08 se uporabljajo smiselno.

Člen 9.10

Generatorji in motorji

1.   Generatorji, motorji in njihove kabelske omarice so dostopni za pregled, meritve in popravila. Vrsta zaščite mora ustrezati njihovi lokaciji (glej člen 9.03).

2.   Generatorji, ki jih poganja glavni motor, pogonska gred ali pomožna naprava, namenjena drugi funkciji, so prilagojeni odstopanjem v številu obratov, do katerih lahko pride med delovanjem.

Člen 9.11

Akumulatorji

1.   Akumulatorji so dostopni in nameščeni tako, da jih gibanje plovila ne premakne. Niso nameščeni tako, da bi bili izpostavljeni preveliki toploti, izrednemu mrazu, brizganju, pari ali hlapom.

Niso nameščeni v prostoru za krmiljenje, bivalnih prostorih ali skladiščih. Ta zahteva ne velja za akumulatorje za prenosne naprave ali za akumulatorje, ki za polnjenje zahtevajo moč, manjšo od 2 kW.

2.   Akumulatorji, ki za polnjenje zahtevajo moč, večjo od 2 kW (izračunano na podlagi največjega polnilnega toka in nazivne napetosti akumulatorja ter ob upoštevanju značilne krivulje polnjenja zadevne naprave), so nameščeni v posebnem prostoru. Če so nameščeni na krovu, zadostuje, če so zaprti v omari.

Akumulatorji, ki za polnjenje ne zahtevajo moči, večje od 2 kW, so lahko nameščeni v omari ali zaboju ne le na krovu, temveč tudi pod krovom. Lahko so nameščeni tudi v strojnici ali drugem dobro prezračenem prostoru, če so zaščiteni pred padajočimi predmeti in kapljajočo vodo.

3.   Notranje površine vseh prostorov, omar ali zabojev, polic ali drugih vgrajenih elementov, namenjenih shranjevanju akumulatorjev, so zaščitene pred škodljivimi učinki elektrolitov.

4.   Če so akumulatorji nameščeni v zaprtem predelku, omari ali zaboju, je zagotovljeno učinkovito prezračevanje. Prezračevanje z umetnim dotokom zraka je zagotovljeno za nikelj-kadmijeve akumulatorje, ki za polnjenje zahtevajo moč več kot 2 kW, in za svinčeve akumulatorje, ki zahtevajo več kot 3 kW.

Zrak vstopi spodaj in izstopi zgoraj, da se zagotovi popolna odstranitev plina.

Prezračevalni vodi ne vključujejo naprav, ki bi lahko ovirale pretok zraka, kot so zapiralni ventili.

5.   Zahtevani zračni pretok (Q) se izračuna z uporabo naslednje formule:

pri čemer je:

Pri varnostnih akumulatorjih v okviru omrežja na krovu plovila lahko inšpekcijski organ dovoli druge metode izračuna ob upoštevanju značilne krivulje polnjenja zadevne naprave, če te metode temeljijo na določbah odobrenih klasifikacijskih zavodov ali ustreznih standardih.

6.   Pri naravnem prezračevanju je površina prereza vodov primerna za zahtevan zračni pretok na podlagi hitrosti zračnega pretoka 0,5 m/s. Površina pa ni manjša od 80 cm2 za svinčene akumulatorje in manjša od 120 cm2 za nikelj-kadmijeve akumulatorje.

7.   Pri prezračevanju z umetnim dotokom zraka se zagotovi ventilator, po možnosti opremljen z izpuhom, katerega motor je zaščiten pred plinskim ali zračnim tokom.

Ventilatorji so izdelani tako, da ne nastanejo iskre ob stiku lopatic in ohišja ventilatorja in da ne pride do elektrostatičnega naboja.

8.   Znaki za „prepovedano kurjenje, dostop z odprtim plamenom in kajenje“, skladni s sliko 2 iz Priloge I, s polmerom najmanj 10 cm, so pritrjeni na vrata ali pokrove predelkov, omar in zabojev, v katerih so akumulatorji.

Člen 9.12

Namestitev stikal

1.   Električne stikalne plošče

2.   Stikala, varovalne naprave

3.   Merilne in nadzorne naprave

4.   Lokacija električnih stikalnih plošč

Člen 9.13

Zasilni prekinjevalci električnega tokokroga

Zasilni prekinjevalci električnega tokokroga za oljne gorilnike, črpalke za gorivo, separatorje goriva in ventilatorje v strojnici so centralno nameščeni zunaj prostorov z opremo.

Člen 9.14

Inštalacijska oprema

1.   Vhodi za kable so dimenzionirani glede na kable, ki se morajo priključiti, in ustrezati uporabljenim vrstam kablov.

2.   Vtičnice za razdelilne tokokroge z različnimi napetostmi ali frekvencami so take, da jih je nemogoče zamenjati.

3.   Stikala hkrati izklopijo vse neozemljene prevodnike v tokokrogu. Vendar pa so enopolna stikala v neozemljenih tokokrogih dovoljena v tokokrogih za razsvetljavo bivalnih prostorov razen pralnic, kopalnic, umivalnic in drugih prostorov, kjer so mokre naprave.

4.   Kadar jakost toka presega 16 A, je mogoče zakleniti vtičnice s stikalom tako, da se vtič lahko vklopi ali izklopi le, če je napetost izključena.

Člen 9.15

Kabli

1.   Kabli so negorljivi, samougasljivi ter neprepustni za vodo in olje.

V bivalnih prostorih se lahko uporabijo druge vrste kablov, če so učinkovito zaščiteni, negorljivi in samougasljivi.

Standardi negorljivosti za električne kable so skladni s:

2.   Minimalni prerez prevodnikov kablov, ki se uporabljajo za energijske ali osvetlitvene tokokroge, je 1,5 mm2.

3.   Kovinski oklep, ščit in zaščitni plašč kablov se v običajnih delovnih razmerah ne uporabijo kot prevodniki ali za ozemljitev.

4.   Kovinski ščit in zaščitni plašč kablov v energijskih ali osvetlitvenih napravah so vsaj na enem koncu ozemljeni.

5.   Pri prerezu prevodnikov je treba upoštevati njihovo največjo dovoljeno končno temperaturo (zmogljivost dovajanja toka) in dovoljen padec napetosti. Padec napetosti med glavno stikalno ploščo in najmanj ugodno točko inštalacije ni večji kot 5 % za razsvetljavo ali večji kot 7 % za pogonske ali ogrevalne tokokroge glede na nazivno napetost.

6.   Kabli so zavarovani pred mehanskimi poškodbami.

7.   Način pritrditve kablov zagotavlja, da je napetostna obremenitev v okviru dopustnih meja.

8.   Kadar gredo kabli skozi pregrade ali palube, predrtine ne zmanjšajo njihove mehanske trdnosti, neprepustnosti za vodo in požarne odpornosti.

9.   Končniki in spojna mesta vseh prevodnikov ohranijo prvotne električne in mehanske lastnosti ter negorljivost in, kadar je to potrebno, požarno odpornost.

10.   Kabli, povezani s prostorom za krmiljenje, ki se lahko spusti, so dovolj prožni ter imajo izolacijo z zadostno prožnostjo do –20 °C in odpornost proti pari, hlapom, ultravijoličnim žarkom in ozonu.

Člen 9.16

Razsvetljava

1.   Naprave za razsvetljavo so nameščene tako, da toplota, ki jo oddajajo, ne zaneti bližnjih vnetljivih predmetov ali enot.

2.   Naprave za razsvetljavo na odprtih krovih so nameščene tako, da ne ovirajo prepoznavanja navigacijskih luči.

3.   Kadar sta v strojnici in kotlovnici nameščeni dve ali več naprav za razsvetljavo, se napajajo iz najmanj dveh različnih vezij. Ta zahteva velja tudi za prostore, kjer so nameščeni hladilne naprave, hidravlični stroji ali električni motorji.

Člen 9.17

Navigacijske luči

1.   Stikalne plošče za navigacijske luči so nameščene v prostoru za krmiljenje. Napajajo se prek samostojnega napajalnega voda iz glavne stikalne plošče ali prek dveh ločenih sekundarnih razdelilnih sistemov.

2.   Navigacijske luči so napajane, zaščitene in nadzirane ločeno od stikalne plošče za navigacijske luči.

3.   Napaka na napravi za nadziranje, kakor je določena v oddelku 2 člena 7.05, ne vpliva na delovanje luči, ki jo nadzira.

4.   Več luči, ki tvorijo funkcionalno enoto in so nameščene skupaj na istem mestu, se lahko napaja, prižiga ali ugaša in nadzira skupaj. Naprava za nadziranje mora prepoznati napako na kateri koli od teh luči. Vendar pa obeh svetlobnih virov ni mogoče hkrati uporabiti v dvojni luči (dve luči, nameščeni ena nad drugo ali v istem ohišju).

Člen 9.18

(prazno)

Člen 9.19

Alarmni in varnostni sistemi za mehansko opremo

Alarmni in varnostni sistemi za nadziranje in varovanje mehanske opreme izpolnjujejo naslednje zahteve:

Člen 9.20

Elektronska oprema

1.   Splošno

Preskusni pogoji iz oddelka 2 spodaj veljajo le za elektronske naprave, ki so potrebne za krmilni sistem in agregat plovila, vključno s pripadajočimi napravami.

2.   Preskusni pogoji

Člen 9.21

Elektromagnetna združljivost

Elektromagnetne motnje ne vplivajo na delovanje električnih in elektronskih sistemov. Splošni ukrepi vključujejo tudi naslednje enako pomembne ukrepe:

POGLAVJE 10

OPREMA

Člen 10.01

Sidrna oprema

1.   Plovila za prevoz blaga, razen ladijskih maon, katerih dolžina ne presega 40 m, so opremljena s premčnimi sidri, katerih skupna masa P se izračuna po naslednji formuli:

pri čemer je:

Na plovilih z nosilnostjo največ 400 t, ki se zaradi svoje konstrukcije in predvidenega namena uporabljajo le za vnaprej določene kratke potisne operacije, lahko inšpekcijski organ dovoli, da sta potrebni le dve tretjini celotne mase P za premčna sidra.

2.   Potniška plovila in plovila, ki niso namenjena za prevoz blaga, razen potiskačev, so opremljena s premčnimi sidri, katerih skupna masa P se izračuna po naslednji formuli:

pri čemer je:

3.   Plovila, navedena v oddelku 1, katerih največja dolžina ne presega 86 m, so opremljena s krmnimi sidri, katerih skupna masa je enaka 25 % mase P .

Plovila, katerih največja dolžina presega 86 m, so opremljena s krmnimi sidri, katerih skupna masa je enaka 50 % mase P, izračunane v skladu z oddelkom 1 ali 2.

Krmna sidra niso potrebna za:

4.   Plovila za poganjanje togih konvojev, dolžina katerih ne presega 86 m, so opremljena s krmnimi sidri, katerih skupna masa je enaka 25 % mase P, izračunane v skladu z oddelkom 1 za naveze (ki veljajo za navtično enoto), ki so odobrene in vpisane v spričevalo Skupnosti.

Plovila za poganjanje togih konvojev, dolžina katerih presega 86 m v smeri toka, so opremljena s krmnimi sidri, katerih skupna masa je enaka 50 % največje mase P, izračunane v skladu z oddelkom 1 za naveze (ki veljajo za navtično enoto), ki so odobrene in vpisane v spričevalo Skupnosti.

5.   Masa sidra, določena v skladu z oddelki 1 do 4, se lahko zmanjša za določena posebna sidra.

6.   Skupna masa P, določena za premčna sidra, se lahko razdeli med eno ali dve sidri. Zmanjša se lahko za 15 %, kadar je plovilo opremljeno le z enim premčnim sidrom in je cev za sidrno vrv nameščena na srednjem delu ladje.

Skupna masa, potrebna za krmna sidra za potiskače in plovila, katerih največja dolžina presega 86 m, se lahko razdeli med eno ali dve sidri.

Masa lažjega sidra ni manjša od 45 % skupne mase.

7.   Sidra iz litega železa niso dovoljena.

8.   Masa se na sidrih označi s črkami, ki so na trajen način reliefno zapisane.

9.   Sidra, katerih masa presega 50 kg, so opremljena z vitli.

10.   Vsaka veriga za premčno sidro ima minimalno dolžino:

Vsaka veriga za krmno sidro je dolga najmanj 40 m. Kadar pa se morajo plovila zaustaviti tako, da so obrnjena v smeri toka, imajo najmanj 60 m dolge verige za krmna sidra.

11.   Najmanjša natezna trdnost R verig za sidra se izračuna po naslednji formuli:

pri čemer je:

Natezna trdnost verig za sidra se določi v skladu z veljavnim standardom v državi članici.

Kadar je masa sidra večja, kakor je določeno v oddelkih 1 do 6, se natezna trdnost verige za sidro določi kot funkcija dejanske mase sidra.

12.   Kadar so na krovu plovila težja sidra z ustrezno težjimi verigami, se v spričevalo Skupnosti zapišejo le najmanjše mase in najmanjše natezne trdnosti, določene v oddelkih 1 do 6 in 11.

13.   Povezovalni deli (zglobi) med sidrom in verigo prenesejo natezno obremenitev, ki je 20 % večja od natezne trdnosti ustrezne verige.

14.   Dovoljena je uporaba kablov namesto verig za sidra. Kabli imajo enako natezno trdnost, kot se zahteva za verige, vendar so za 20 % daljši.

Člen 10.02

Druga oprema

1.   V skladu s predpisi organa za plovbo, ki veljajo v državah članicah, je na plovilu vsaj naslednja oprema:

2.   Poleg tega mora oprema zajemati še vsaj:

3.   Plovila, katerih bočna višina je več kot 1,50 m nad prazno vodno gladino, imajo stopnice ali lestev za vkrcanje.

Člen 10.03

Prenosni gasilni aparat

1.   Vsaj en prenosni gasilni aparat v skladu z evropskim standardom EN 3:1996 je nameščen na vsakem od naslednjih prostorov:

2.   Za prenosne gasilne aparate, določene v oddelku 1, se lahko uporabijo le gasilni aparati na prah z vsebnostjo najmanj 6 kg ali drugi prenosni gasilni aparati z enako zmogljivostjo gašenja. Primerni so za požarne razrede A, B in C in za požare na električnih sistemih do 1 000 V.

3.   Poleg gasilnih aparatov na prah se lahko uporabljajo tudi gasilni aparati na vodo ali peno, ki so primerni vsaj za požarni razred, ki je najverjetnejši v prostoru, za katerega so namenjeni.

4.   Prenosni gasilni aparati s CO2 kot gasilnim sredstvom se lahko uporabijo le za gašenje požarov v kuhinjah in na električnih napeljavah. Vsebnost teh gasilnih aparatov ne presega 1 kg na 15 m3 prostora, v katerem so nameščeni za uporabo.

5.   Prenosni gasilni aparati se pregledajo vsaj vsaki dve leti. Ob tem se izda potrdilo o inšpekcijskem pregledu, ki ga podpiše inšpektor in ki vsebuje datum pregleda.

6.   Če so prenosni gasilni aparati nameščeni tako, da niso vidni, se plošča, ki jih pokriva, označi s simbolom za gasilne aparate, kot je prikazan na sliki 3 v Dodatku I, katerega stranica meri najmanj 10 cm.

Člen 10.03a

Stalno nameščeni protipožarni sistemi v bivalnih prostorih, prostorih za krmiljenje in potniških prostorih

1.   Protipožarna zaščita v bivalnih prostorih, prostorih za krmiljenje in potniških prostorih lahko zajema le primerne samodejne tlačne brizgalnike kot stalno nameščene protipožarne sisteme.

2.   Namestitev ali predelavo sistemov lahko izvedejo le specializirana podjetja.

3.   Sistemi so izdelani iz jekla ali drugih enakovrednih nevnetljivih materialov.

4.   Sistemi vodo škropijo s hitrostjo vsaj 5 l/m2 na minuto po površini največjega prostora, ki je zaščiten.

5.   Sistemi, ki škropijo manjše količine vode, imajo homologacijo v skladu z Resolucijo IMO A 800(19) ali drugim standardom, ki ga prizna odbor, ustanovljen v skladu s členom 19(2) te direktive. Homologacijo opravi priznan klasifikacijski zavod ali pooblaščena ustanova za preskuse. Pooblaščena ustanova za preskuse izpolnjuje usklajene standarde za delovanje preskuševalnih laboratorijev (EN ISO/IEC 17025:2000).

6.   Sisteme pregleda strokovnjak:

7.   Strokovnjak pri opravljanju pregleda v skladu z oddelkom 6 preveri, ali sistemi izpolnjujejo zahteve iz tega člena.

Pregled zajema vsaj:

8.   Ob tem se izda potrdilo o inšpekcijskem pregledu, ki ga podpiše inšpektor in ki vsebuje datum pregleda.

9.   Število nameščenih sistemov se vpiše v spričevalo Skupnosti.

10.   Za zaščito predmetov v bivalnih prostorih, prostorih za krmiljenje in potniških prostorih so stalno nameščeni protipožarni sistemi dovoljeni le na podlagi priporočil odbora.

Člen 10.03b

Stalno nameščeni protipožarni sistemi v strojnicah, kotlovnicah in črpalnicah

1.   Gasilna sredstva

Za zaščito strojnic, kotlovnic in črpalnic se lahko uporabijo naslednja gasilna sredstva v stalno nameščenih protipožarnih sistemih:

Druga gasilna sredstva so dovoljena le po priporočilu odbora iz člena 19(2) te direktive.

2.   Prezračevanje, dotok zraka

3.   Protipožarni alarmni sistem

Prostor, ki je zavarovan, se nadzoruje z ustreznim protipožarnim alarmnim sistemom. Alarm je mogoče opaziti v prostoru za krmiljenje, v bivalnih prostorih in v prostoru, ki je zavarovan.

4.   Cevovodni sistem

5.   Sprožilna naprava

6.   Opozorilni sistem

7.   Tlačne posode, pripadajoča oprema in tlačne cevi

8.   Količina gasilnega sredstva

Če je količina gasilnega sredstva namenjena zaščiti več kot enega prostora, ni treba, da je celotna količina razpoložljivega gasilnega sredstva večja od količine, potrebne za največji prostor, ki je zavarovan.

9.   Namestitev, inšpekcijski pregled in dokumentacija

10.   Protipožarni sistemi, ki kot gasilno sredstvo uporabljajo CO2

Protipožarni sistemi, ki kot gasilno sredstvo uporabljajo CO2, poleg zahtev iz oddelkov 1 do 9 izpolnjujejo naslednje določbe:

11.   Protipožarni sistemi, ki kot gasilno sredstvo uporabljajo HFC-227ea

Protipožarni sistemi, ki kot gasilno sredstvo uporabljajo HFC-227ea, poleg zahtev iz oddelkov 1 do 9 izpolnjujejo naslednje določbe:

12.   Protipožarni sistemi, ki kot gasilno sredstvo uporabljajo IG-541

Protipožarni sistemi, ki kot gasilno sredstvo uporabljajo IG-541, poleg zahtev iz oddelkov 1 do 9 izpolnjujejo naslednje določbe:

13.   Protipožarni sistemi za zaščito predmetov

Za zaščito predmetov v strojnicah, kotlovnicah in črpalnicah so stalno nameščeni protipožarni sistemi dovoljeni le na podlagi priporočil odbora v skladu s členom 19.

Člen 10.04

Čolni

1.   Naslednji plovni objekti imajo čoln v skladu z evropskim standardom EN 1914: 1997:

2.   Čoln lahko ena oseba varno splavi v 5 minutah od prvega potrebnega ročnega ukaza. Če se uporablja motorna naprava za splavitev, je taka, da napaka v oskrbi z električno energijo ne vpliva na varno in hitro splavitev.

3.   Napihljivi čolni se pregledajo v skladu z navodili proizvajalca.

Člen 10.05

Rešilni pasovi in jopiči

1.   Na plovilu so vsaj trije rešilni pasovi v skladu z evropskim standardom EN 14144: 2002. Pripravljeni so za uporabo na primernih mestih na krovu, vendar ne smejo biti pritrjeni na svojih držalih. Najmanj en rešilni pas je nameščen v neposredni bližini prostora za krmiljenje in opremljen s samodejno baterijsko osvetlitvijo, ki v vodi ne ugasne.

2.   Prilagojen pnevmatski rešilni jopič v skladu z evropskim standardom EN 395: 1998 ali EN 396: 1998 je na dosegu vsake osebe, ki je redno na plovilu.

Za otroke so dovoljeni tudi nenapihljivi rešilni jopiči v skladu z navedenimi standardi.

3.   Pregledajo se v skladu z navodili proizvajalca.

POGLAVJE 11

VARNOST NA DELOVNIH POSTAJAH

Člen 11.01

Splošno

1.   Plovila so zgrajena, urejena in opremljena tako, da lahko osebe varno delajo in se gibajo.

2.   Stalno nameščene naprave, ki so potrebne za delo na plovilu, so urejene, razporejene in zavarovane tako, da omogočajo varno in enostavno upravljanje, uporabo in vzdrževanje. Po potrebi so prenosni elementi ali elementi z visoko temperaturo opremljeni z zaščitnimi napravami.

Člen 11.02

Zaščita pred padcem

1.   Krovi in bočne palube so ravni in na nobenem mestu ne smejo povzročiti spotikanja; preprečiti je treba nastajanje luž.

2.   Krovi, bočne palube, tla v strojnicah, podesti, stopnice in vrhovi priveznikov na bočnih palubah so zgrajeni tako, da preprečujejo zdrse.

3.   Vrhovi priveznikov na bočnih palubah in ovire na prehodih, kot so robovi stopnic, so obarvani z barvo, ki se razlikuje od barve okoliškega krova.

4.   Zunanji robovi krovov ter delovne postaje, kjer lahko osebe padejo več kot 1 m globoko, so opremljeni z ograjami ali okviri, visokimi vsaj 0,70 m, ali varovalnimi ograjami v skladu z evropskim standardom EN 711:1995, sestavljenimi iz ročne ograje, ograje na višini kolen in ograje na višini gležnjev. Bočne palube so opremljene z ograjo na višini gležnjev in neprekinjeno ročno ograjo, ki sta pritrjeni na okvir odprtine. Ročne ograje na okvirjih odprtin niso potrebne, kadar so bočne palube opremljene z varovalnimi bočnimi ograjami, ki se jih ne da spustiti.

5.   Na delovnih postajah, kjer obstaja nevarnost padca več kot 1 m globoko, lahko inšpekcijski organ zahteva ustrezne naprave in opremo za zagotovitev varnega dela.

Člen 11.03

Velikost delovnih prostorov

Delovni prostori so dovolj veliki, da ima vsaka oseba, ki v njih dela, zadostno svobodo gibanja.

Člen 11.04

Bočne palube

1.   Čista širina bočne palube je vsaj 0,60 m. Ta širina se lahko zmanjša na 0,50 m na določenih mestih, kjer je to potrebno za delovanje plovila, kot so ventili za pranje palube. Ob priveznikih in zagozdah se lahko zmanjša na 0,40 m.

2.   Do višine 0,90 m nad bočno palubo se lahko čista širina bočne palube zmanjša na 0,54 m, če zgornja čista širina med zunanjim robom ladijskega trupa in notranjim robom skladišča ni manj kot 0,65 m. V tem primeru se lahko čista širina stranske palube zmanjša na 0,50 m, če je zunanji rob stranske palube opremljen z varovalno ograjo v skladu z evropskim standardom EN 711:1995, ki preprečuje padce. Varovalna ograja pa ni potrebna na plovnih objektih dolžine 55 m ali manj, ki imajo bivalne prostore le na krmi.

3.   Zahteve iz oddelkov 1 in 2 veljajo za višino do 2,00 m nad bočno palubo.

Člen 11.05

Dostop do delovnih prostorov

1.   Dostopi in prehodi za gibanje oseb in predmetov so dovolj veliki in urejeni tako, da:

2.   Vrata so nameščena tako, da se lahko z obeh strani varno odprejo in zaprejo. Zavarovana so pred naključnim odpiranjem ali zapiranjem.

3.   Na dostopih, izhodih in prehodih, kjer višinska razlika tal presega 0,50 m, so nameščene ustrezne stopnice ali lestve.

4.   Delovni prostori, kjer je stalno prisotno osebje, so opremljeni s stopnicami, če višinska razlika tal presega 1,00 m. Ta zahteva ne velja za zasilne izhode.

5.   Plovila s skladišči imajo vsaj en stalno nameščen način dostopa na vsakem koncu vsakega skladišča.

Z odstopanjem od prvega stavka pa stalno nameščeni načini dostopa niso potrebni, če sta zagotovljeni vsaj dve premični lestvi, ki sežeta vsaj 3 kline nad odprtino za nakladanje tovora pri nagibu pod kotom 60°.

Člen 11.06

Izhodi in zasilni izhodi

1.   Število, razporeditev in velikost izhodov, vključno z zasilnimi izhodi, so skladni z namenom in velikostjo ustreznih prostorov. Kadar je eden od izhodov zasilni izhod, je kot tak jasno označen.

2.   Zasilni izhodi ali okna oziroma pokrovi palubnih oken, namenjeni za uporabo kot zasilni izhodi, imajo čisto odprtino, veliko najmanj 0,36 m2, najmanjša dimenzija pa ne sme biti manj kot 0,50 m.

Člen 11.07

Lestve, stopnice in podobne naprave

1.   Stopnice in lestve so varno pritrjene. Stopnice so široke najmanj 0,60 m, čista širina med ročnimi ograjami pa ne sme biti manjša od 0,60 m; globina stopnice je najmanj 0,15m; stopnice morajo imeti nedrsno površino, stopnišča z več kot tremi stopnicami pa so opremljena z ročno ograjo.

2.   Lestve in ločeno pritrjeni klini imajo čisto širino najmanj 0,30 m; klini so narazen največ 0,30 m, razdalja med klini in strukturami pa ni manjša kot 0,15 m.

3.   Lestve in ločeno pritrjeni klini so jasno vidni od zgoraj in opremljeni z varnostnimi ročaji nad izhodnimi odprtinami.

4.   Premične lestve so široke najmanj 0,40 m, ob vznožju pa najmanj 0,50 m; mogoče je zagotoviti, da se ne prevrnejo ali zdrsnejo; klini so varno pokončno pritrjeni.

Člen 11.08

Notranji prostori

1.   Velikost, razporeditev in ureditev notranjih delovnih prostorov so skladne z delom, ki se tam opravlja, in izpolnjujejo zahteve po zdravju in varnosti. Opremljeni so z zadostno svetlobo, ki ne slepi, in z ustreznimi prezračevalnimi sistemi. Če je to potrebno, so opremljeni z grelnimi napravami, ki lahko vzdržujejo primerno temperaturo.

2.   Tla v notranjih delovnih prostorih so trdna in trajna ter oblikovana tako, da ne povzročijo padca ali zdrsa. Odprtine v palubah in tleh so v odprtem stanju zavarovane pred nevarnostjo padca, okna in palubna okna pa razporejena in nameščena tako, da se lahko varno upravljajo in čistijo.

Člen 11.09

Zaščita pred hrupom in vibracijami

1.   Delovni prostori so locirani, opremljeni in oblikovani tako, da člani posadke niso izpostavljeni škodljivim vibracijam.

2.   Stalno zasedeni delovni prostori so oblikovani in zaščiteni pred zvokom tako, da hrup ne ogroža varnosti in zdravja članov posadke.

3.   Za člane posadke, ki so lahko vsak dan izpostavljeni stopnji hrupa, ki presega 85 dB(A), so na voljo osebne naprave za zaščito pred hrupom. V delovnih prostorih, kjer stopnja hrupa presega 90 dB(A), se označi, da je obvezno nošenje naprav za zaščito pred hrupom, s simbolom „Obvezna zaščita pred hrupom“ v skladu s sliko 7 iz Dodatka I, katere premer je najmanj 10 cm.

Člen 11.10

Pokrovi žrel

1.   Pokrovi žrel so enostavno dostopni in varni za uporabo. Elementi pokrovov odprtin, ki so težji od 40 kg, so oblikovani tako, da so drsni ali na tečajih ali pa so opremljeni z mehanskimi napravami za odpiranje. Pokrovi žrel, ki se odpirajo in zapirajo z opremo za dvigovanje, so opremljeni z ustreznimi in lahko dostopnimi pritrdilnimi napravami. Pokrovi žrel in zgornje police, ki med seboj niso zamenljivi, so jasno označeni, h katerim odprtinam pripadajo in kakšen je njihov pravilen položaj na teh odprtinah.

2.   Pokrovi žrel so zavarovani tako, da jih veter ali nakladalne naprave ne morejo prevrniti. Drsni pokrovi so opremljeni z zavorami, ki preprečujejo naključno horizontalno gibanje v razponu več kot 0,40 m; mogoče jih je zakleniti v končnem položaju. Za pritrjevanje pokrovov žrel, ki so naloženi drug na drugega, so na voljo ustrezne naprave.

3.   Napajanje za mehansko delovanje pokrovov žrel se samodejno izklopi, kadar se sprosti nadzorno stikalo.

4.   Pokrovi žrel lahko vzdržijo obremenitev, ki so ji lahko izpostavljeni pokrovi žrel, po katerih je predvidena hoja, lahko vzdržijo koncentrirano obremenitev najmanj 75 kg. Pokrovi žrel, po katerih ni predvidena hoja, so kot taki označeni. Na pokrovih žrel, ki lahko sprejmejo tovor na krovu, je označena dopustna obremenitev v t/m2. Kadar je potrebna podpora, da se doseže največja dovoljena obremenitev, se to označi na ustreznem mestu; v tem primeru se na plovilu hranijo ustrezne skice.

Člen 11.11

Vitli

1.   Vitli so oblikovani tako, da omogočajo varno opravljanje dela. Opremljeni so z napravami, ki preprečujejo nenamerno izpustitev bremena. Vitli, ki se ne zaklepajo samodejno, so opremljeni z zavoro, ki ustreza njihovi vlečni sili.

2.   Vitli, ki se upravljajo ročno, so opremljeni z napravami, ki preprečujejo odskok ročice. Vitli na motorni in ročni pogon so oblikovani tako, da ročka za pogonsko upravljanje ne more aktivirati ročnega upravljanja.

Člen 11.12

Žerjavi

1.   Žerjavi so zgrajeni v skladu z najboljšo prakso. Sile, ki nastanejo med njihovim delovanjem, se varno prenašajo v strukturo plovila; ne smejo oslabiti njegove stabilnosti.

2.   Na žerjav je pritrjena tablica proizvajalca z naslednjimi podatki:

3.   Največja dovoljena obremenitev je na žerjavu trajno in čitljivo označena.

Kadar varna delovna obremenitev žerjava ne presega 2 000 kg, je dovolj, če je na žerjavu trajno in čitljivo označena varna delovna obremenitev na največjem dosegu.

4.   Na plovilu so naprave, ki ščitijo pred nesrečami zaradi zmečkanja ali urezov. Zunanji deli žerjava so od predmetov, ki jih obkrožajo, navzgor, navzdol in ob straneh oddaljeni na varnostni razdalji 0,5 m. Varnostna razdalja ob straneh ni potrebna zunaj delovnih postaj in prehodov.

5.   Žerjave na motorni pogon je mogoče zaščititi pred nepooblaščeno uporabo. Aktivirati jih je mogoče le iz vozniškega prostora v žerjavu. Kontrolne naprave se samodejno vrnejo v položaj (gumbi brez zapor); smer delovanja je popolnoma jasna.

V primeru odpovedi pogonske sile breme ne sme nenadzorovano pasti. Preprečeni so nenamerni premiki žerjava.

Kakršen koli premik dvigovalne naprave navzgor in kakršna koli prekoračitev varne delovne obremenitve sta omejena z ustrezno napravo. Kakršen koli premik dvigovalne naprave navzdol je omejen, če sta pod katerimi koli predvidenimi delovnimi pogoji v trenutku pritrditve kljuke lahko na bobnu manj kot dve napenjalni napravi. Ustrezen nasproten premik je še vedno mogoč, potem ko so aktivirane samodejne naprave za omejitev.

Natezna trdnost kablov za vodenje vrvja je enaka petkratni dovoljeni obremenitvi kabla. Kabel je brezhibne sestave, njegova oblika pa je primerna za uporabo na žerjavih.

6.   Preden se žerjav da prvič v obratovanje ali preden se da nazaj v obratovanje po večji spremembi, se z izračuni in preskusi obremenitve dokaže ustrezno moč in stabilnost.

Kadar varna delovna obremenitev žerjava ne presega 2 000 kg, lahko strokovnjak odloči, da se lahko dokaz z izračunom v celoti ali delno nadomesti s preskusom z obremenitvijo, ki je 1,25-krat večja od varne delovne obremenitve, ki se izvede v celotnem delovnem območju.

Potrditveni preskus v skladu s prvim in drugim odstavkom opravi strokovnjak, ki ga prizna inšpekcijski organ.

7.   Pristojna oseba žerjave redno pregleduje, vsekakor pa vsaj vsakih 12 mesecev. Med tem pregledom se ugotovijo varni delovni pogoji žerjava z vizualnim pregledom in pregledom delovanja.

8.   Najpozneje vsakih deset let po potrditvenem preskusu žerjav zopet pregleda strokovnjak, ki ga prizna inšpekcijski organ.

9.   Žerjavi, katerih varna delovna obremenitev presega 2 000 kg ali ki se uporabljajo za pretovarjanje tovora ali ki so nameščeni na dvigalih, pontonih ali drugi plavajoči opremi ali plovilu na delovni lokaciji, poleg tega izpolnjujejo zahteve ene od držav članic.

10.   Za vse žerjave je na plovilu shranjena vsaj naslednja dokumentacija:

Člen 11.13

Hranjenje vnetljivih tekočin

Vnetljive tekočine, katerih plamenišče je manj kot 55 °C, se na plovilu hranijo v zračni omari, izdelani iz nevnetljivega materiala. Na zunanji strani omare je simbol „Prepovedano kurjenje, dostop z odprtim plamenom in kajenje“ v skladu s sliko 2 iz Dodatka I, katerega premer je najmanj 10 cm.

POGLAVJE 12

BIVALNI PROSTORI

Člen 12.01

Splošno

1.   Plovila imajo bivalne prostore za osebe, ki stalno bivajo na plovilu, in vsaj za minimalno število posadke.

2.   Bivalni prostori so oblikovani, urejeni in opremljeni tako, da izpolnjujejo zahteve po zdravju, varnosti in udobju oseb na plovilu. Dostop do njih je varen in enostaven in izolirani so pred toploto in mrazom.

3.   Inšpekcijski oran lahko dovoli odstopanja od določb iz tega poglavja, če sta zdravje in varnost oseb na plovilu zagotovljena na drug način.

4.   Inšpekcijski organ v spričevalo Skupnosti zapiše kakršne koli omejitve glede dnevnega delovnega časa in načina delovanja, ki izhajajo iz odstopanj, navedenih v oddelku 3.

Člen 12.02

Posebni oblikovni pogoji

1.   Bivalne prostore je mogoče ustrezno prezračevati tudi, ko so vrata zaprta; poleg tega imajo skupni dnevni prostori dovolj dnevne svetlobe in omogočajo čim več pogleda navzven.

2.   Kadar dostop do bivalnih prostorov ni na ravni palube in je višinska razlika tal 0,30 m ali več, so za dostop do bivalnih prostorov nameščene stopnice.

3.   V sprednjem delu plovila niso nobena tla več kot 1,20 m pod ploskvijo največjega dovoljenega ugreza.

4.   Dnevni in spalni prostori imajo vsaj dva izhoda, ki sta čim bolj narazen in ki sta tudi evakuacijski poti. En izhod je lahko predviden kot zasilni izhod. To ne velja za prostore, katerih izhod vodi neposredno na krov ali v hodnik, ki služi kot evakuacijska pot, če ima hodnik dva izhoda, ki sta narazen in vodita v levi in desni bok plovila. Zasilni izhodi, ki lahko zajemajo palubna in druga okna, imajo najmanj 0,36 m2 čiste odprtine in najmanj 0,50 m dolžine najkrajše strani ter omogočajo hitro evakuacijo v nevarnosti. Evakuacijske poti so izolirane in obložene z negorljivimi materiali, njihova uporabnost pa je ves čas zagotovljena z ustreznimi sredstvi, kot so lestve ali ločeno pritrjeni klini.

5.   Bivalni prostori so zaščiteni pred nedovoljenim hrupom in vibracijami. Stopnje zvočnega pritiska ne smejo preseči:

6.   Višina bivalnih prostorov je najmanj 2,00 m.

7.   Splošno pravilo je, da imajo plovila vsaj en skupni dnevni prostor, ločen od spalnih prostorov.

8.   Prosta talna površina skupnih dnevnih prostorov ni manjša od 2 m2 na osebo, v vsakem primeru pa skupaj ni manjša od 8 m2 (pri čemer se ne upošteva pohištvo razen miz in stolov).

9.   Prostornina vsakega zasebnega dnevnega in spalnega prostora ni manjša od 7 m3.

10.   Prostornina zraka na osebo v zasebnih dnevnih prostorih ni manjša od 3,5 m3. V spalnih območjih ni manjša od 5 m3 na prvega stanovalca in 3 m3 na vsakega drugega stanovalca (pri čemer se ne upošteva prostornina pohištva). Spalne kabine so, če je le mogoče, načrtovane za največ dve osebi. Ležišča so najmanj 0,30 m nad tlemi. Če je eno ležišče postavljeno nad drugim, je višina nad vsakim ležiščem najmanj od 0,60 m.

11.   Vrata imajo odprtino, katere zgornji rob je najmanj 1,90 m nad krovom ali tlemi in s čisto širino najmanj 0,60 m. Predpisana višina se lahko doseže z drsnimi pokrovi ali pokrovi na tečajih oziroma loputami. Vrata se odpirajo navzven, mogoče pa jih je odpreti z obeh strani. Pragovi niso višji od 0,40 m, vendar izpolnjujejo določbe drugih varnostnih predpisov.

12.   Stopnišča so trajno pritrjena in varna za uporabo. Za take veljajo, če:

13.   Cevi za dovajanje nevarnih plinov ali tekočin, zlasti cevi s tako visokim tlakom, katerega izpust lahko ogrozi osebe, niso nameščene v bivalnih prostorih in hodnikih, ki vodijo do bivalnih prostorov. Ta zahteva ne velja za cevi, ki prenašajo paro, in cevovode hidravličnih sistemov, če so prevlečene z zaščitno kovinsko prevleko, ter za cevi naprav, ki delujejo na utekočinjeni plin, namenjenih za gospodinjsko rabo.

Člen 12.03

Sanitarna oprema

1.   Na plovilih z bivalnimi prostori je na voljo najmanj naslednja sanitarna oprema:

2.   Sanitarna oprema je v bližini bivalnih prostorov. Stranišča nimajo neposrednega dostopa do kuhinj, jedilnic ali kombiniranih dnevnih prostorov in kuhinj.

3.   Talna površina v straniščih ni manjša od 1 m2, široka ne manj kot 0,75 m in dolga ne manj kot 1,10 m. Stranišča v kabinah za največ dve osebi so lahko manjša. Kadar se v stranišču nahaja tudi umivalnik in/ali tuš, se talna površina poveča vsaj za talno površino, ki jo zaseda umivalnik in/ali tuš (ali kad).

Člen 12.04

Kuhinje

1.   Kuhinje so lahko kombinirani dnevni prostori.

2.   Kuhinje so opremljene s:

3.   Jedilni prostor v kombiniranih kuhinjah in skupnih dnevnih prostorih je dovolj velik za število članov posadke, ki običajno uporabljajo te prostore hkrati. Sedeži so široki najmanj 0,60 m.

Člen 12.05

Pitna voda

1.   Plovila z bivalnimi prostori so opremljena z napravo za pitno vodo. Odprtine za polnjenje rezervoarja s pitno vodo in cevi za pitno vodo so označene, da so namenjene izključno za pitno vodo. Polnilni vratovi za pitno vodo so nameščeni nad krovom.

2.   Naprave za pitno vodo so:

3.   Poleg oddelka 2 imajo rezervoarji za pitno vodo:

4.   Rezervoarji za pitno vodo nimajo skupnih sten z drugimi rezervoarji. Cevi za pitno vodo ne potekajo skozi rezervoarje, ki vsebujejo druge tekočine. Priključki med sistemom za dovod pitne vode in drugimi cevovodnimi sistemi so prepovedani. Cevi, ki prenašajo druge pline ali tekočine, ne potekajo skozi rezervoarje za pitno vodo.

5.   Tlačne posode za pitno vodo lahko delujejo izključno na nekontaminirani stisnjeni zrak. Če je zrak stisnjen s kompresorji, je ustrezni zračni filter ali ločevalnik olja nameščen neposredno pred tlačno posodo, razen če je voda ločena od zraka z opno.

Člen 12.06

Gretje in prezračevanje

1.   Bivalne prostore je mogoče ogrevati v skladu z njihovim namenom uporabe. Grelne naprave ustrezajo vremenskim pogojem ki lahko nastopijo.

2.   Dnevne in spalne prostore je mogoče ustrezno prezračevati, tudi če so vrata zaprta. Prezračevanje zagotovi zadostno kroženje zraka v vseh klimatskih pogojih.

3.   Bivalni prostori so načrtovani in urejeni tako, da se čim bolj prepreči dotok slabega zraka iz drugih prostorov na plovilu, kot so strojnica ali skladišča; pri uporabi prezračevanja z umetnim dotokom zraka so vstopne cevi postavljene tako, da izpolnjujejo zgornje zahteve.

Člen 12.07

Druge naprave v bivalnih prostorih

1.   Vsak član posadke, ki živi na plovilu, ima svoje ležišče in omarico za obleko, ki je opremljena s ključavnico. Notranje mere ležišč so najmanj 2.00 x 0,90 m.

2.   Na voljo so ustrezni prostori za shranjevanje in sušenje delovnih oblek, vendar ne v spalnih prostorih.

3.   Vsi bivalni prostori so opremljeni z električno razsvetljavo. Dodatne luči, ki uporabljajo plin ali tekoče gorivo, se lahko uporabljajo le v dnevnih prostorih. Naprave za razsvetljavo, ki uporabljajo tekoče gorivo, so narejene iz kovin in uporabljajo izključno goriva s plameniščem nad 55 °C ali komercialni parafin. Nameščene ali pritrjene so tako, da ne predstavljajo nevarnosti požara.

POGLAVJE 13

KURILNA, KUHALNA IN HLADILNA OPREMA NA GORIVO

Člen 13.01

Splošno

1.   Kurilna, kuhalna in hladilna oprema, ki deluje na tekoče gorivo, izpolnjuje zahteve iz poglavja 14 te priloge.

2.   Kurilna, kuhalna in hladilna oprema ter njene pomožne naprave so narejene in nameščene tako, da ne predstavljajo nevarnosti niti ob pregretju. Nameščene so tako, da jih ni mogoče prevrniti ali po naključju premakniti.

3.   Oprema iz oddelka 2 ni nameščena v prostorih, kjer se uporabljajo snovi s plameniščem pod 55 °C. Skozi navedene prostore ali strojnice niso napeljane nobene odvodne cevi iz teh naprav.

4.   Zagotovljen je dotok zraka, potrebnega za izgorevanje

5.   Kurilne naprave so varno priključene na dimne cevi, ki so opremljene z ustreznimi pokrovi ali napravami, ki zagotavljajo zaščito pred vetrom. Nameščene so tako, da je omogočeno njihovo čiščenje.

Člen 13.02

Uporaba tekočih goriv, oprema na nafto

1.   Kurilna, kuhalna in hladilna oprema, ki uporablja tekoče gorivo, lahko deluje samo na goriva s plameniščem nad 55 °C.

2.   Z odstopanjem od oddelka 1 so lahko kuhalne, kurilne in hladilne naprave, ki so opremljene s stenjem in ki za gorivo uporabljajo komercialni parafin, dopustne v bivalnih prostorih in prostoru za krmiljenje, če zmogljivost rezervoarja za gorivo ne presega 12 litrov.

3.   Naprave, opremljene s stenjem, so:

Člen 13.03

Peči z uparjalnimi oljnimi gorilniki in kurilne naprave z oljnim gorilnikom na brizganje

1.   Peči z uparjalnimi oljnimi gorilniki in kurilne naprave z oljnim gorilnikom na brizganje so zgrajene v skladu z najboljšo prakso.

2.   Kadar je peč z uparjalnim oljnim gorilnikom in kurilna naprava z oljnim gorilnikom na brizganje nameščena v strojnici, je dovod zraka do kurilne naprave in motorjev načrtovana tako, da lahko grelna naprava in motorji pravilno in varno delujejo ločeno drug od drugega. Kadar je to potrebno, je zagotovljen ločen dovod zraka. Oprema je nameščena tako, da noben plamen iz gorilnika ne more doseči drugih delov naprav v strojnici.

Člen 13.04

Peči z uparjalnim oljnim gorilnikom

1.   Peči z uparjalnim oljnim gorilnikom je mogoče prižgati brez pomoči drugega tekočega goriva. Pritrjene so nad kovinsko ponvijo, ki vsebuje vse dele za prenos goriva in ki ima vsaj 20 mm visoke strani ter prostornino najmanj 2 litra.

2.   Za peči z uparjalnim oljnim gorilnikom, nameščene v strojnici, so strani kovinske ponve, predpisane v oddelku 1, visoke najmanj 200 mm. Spodnji rob uparjalnega gorilnika se nahaja nad robom ponve. Poleg tega zgornji rob ponve sega najmanj 100 mm nad tlemi.

3.   Peči z uparjalnim oljnim gorilnikom so opremljene z ustreznim regulatorjem, ki na vseh nastavitvah zagotavlja dejansko stalen pretok goriva v gorilnik in ki preprečuje puščanje goriva, če se ugasne plamen. Regulatorji so ustrezni, če delujejo pravilno tudi, ko so izpostavljeni vibracijam in nagnjeni do 12°, in če imajo poleg plovca za regulacijo gladine tudi:

4.   Kadar je rezervoar za gorivo peči z uparjalnim oljnim gorilnikom nameščen ločeno:

5.   Dimne cevi peči z uparjalnim oljnim gorilnikom so opremljene z napravo, ki preprečuje mešanje zraka.

Člen 13.05

Kurilne naprave z oljnim gorilnikom na brizganje

Kurilne naprave z oljnim gorilnikom na brizganje izpolnjujejo zlasti naslednje zahteve:

Člen 13.06

Kurilne naprave z umetnim dotokom zraka

Kurilne naprave z umetnim dotokom zraka, ki vključujejo zgorevalno komoro, okoli katere je zrak za ogrevanje pod pritiskom speljan v razdelilni sistem ali v prostor, izpolnjujejo naslednje zahteve:

Člen 13.07

Ogrevanje s trdnimi gorivi

1.   Kurilne naprave na trdna goriva so postavljene na kovinsko ploščo z dvignjenimi robovi, da se prepreči uhajanje gorečega goriva ali vroče žerjavice zunaj te plošče.

Ta zahteva ne velja za naprave, nameščene v predelku, zgrajenem iz nevnetljivih materialov in namenjenem posebej za namestitev kotlov.

2.   Kurilni kotli na trdna goriva so opremljeni s termostatičnimi regulatorji za regulacijo pretoka zraka za izgorevanje.

3.   V bližini vsake kurilne naprave je nameščeno sredstvo za hitro ugašanje žerjavice.

POGLAVJE 14

NAPRAVE, KI DELUJEJO NA UTEKOČINJENI PLIN, NAMENJENE ZA GOSPODINJSKO RABO

Člen 14.01

Splošno

1.   Naprave, ki delujejo na utekočinjeni plin, so v glavnem sestavljene iz napajalne enote, ki vsebuje eno posodo za plin ali več, enega regulatorja pritiska ali več, razdelilnega sistema in številnih naprav, ki delujejo na plin.

Rezervne ali prazne posode, ki niso v napajalni enoti, niso del naprave. Zanje se smiselno uporablja člen 14.05.

2.   Naprave lahko delujejo izključno na komercialni propan.

Člen 14.02

Naprave

1.   Naprave, ki delujejo na utekočinjeni plin, so v celoti ustrezne za uporabo s propanom ter so izdelane in nameščene v skladu z najboljšo prakso.

2.   Naprave, ki delujejo na utekočinjeni plin, se lahko uporabljajo izključno v gospodinjske namene v bivalnih prostorih in prostoru za krmiljenje ter za ustrezne namene na potniških plovilih.

3.   Na plovilu je lahko več ločenih naprav. V bivalnih prostorih, ločenih s skladiščem ali pritrjeno cisterno, se ne uporablja izključno ena napeljava.

4.   V strojnici ni nameščen noben del naprave, ki deluje na utekočinjeni plin.

Člen 14.03

Posode

1.   Dovoljene so samo posode z odobreno zmogljivostjo med 5 in 35 kg. Pri potniških plovilih lahko inšpekcijski organ odobri uporabo posod z večjo zmogljivostjo.

2.   Na posodah je uradni žig, ki potrjuje, da so posode opravile predpisane preskuse.

Člen 14.04

Namestitev in postavitev napajalnih enot

1.   Napajalne enote so nameščene na plovilu v samostojni ali stenski omari, ki je zunaj bivalnih prostorov, nameščena na mestu, ki ne ovira gibanja na plovilu. Vendar ne smejo biti nameščene ob sprednji ali zadnji ladijski ograji. Omara je lahko stenska omara, vgrajena v nadgradnjo ladje, če je neprepustna za plin in se lahko odpira samo z zunanje strani nadgradnje. Postavljena je tako, da so cevi, ki vodijo do točk porabe plina, čim krajše.

Hkrati ne sme delovati več posod, kot je to potrebno za delovanje naprave. Več posod je lahko povezanih le, če je uporabljen preklopni ventil. Na eno napajalno enoto so lahko priključene do štiri posode. Število posod na plovilu, vključno z rezervnimi posodami, ne presega šest posod na napravo.

Do šest posod je lahko priključenih na potniških plovilih s kuhinjami ali menzami za potnike. Število posod na plovilu, vključno z rezervnimi posodami, ne presega devet posod na napravo.

Regulatorji pritiska, ali pri dvostopenjski regulaciji prvi regulator pritiska, so pritrjeni na steno v isti omari kakor posode.

2.   Napajalne enote so nameščene tako, da ob izpustu plina ta lahko uide iz omare v zunanje ozračje brez kakršne koli nevarnosti, da bi plin prodrl v plovilo ali prišel v stik z virom vžiga.

3.   Omare so izdelane iz negorljivih materialov ter ustrezno prezračevane prek odprtin na vrhu in na dnu. Posode so v omari postavljene pokonci, in sicer tako, da jih ni mogoče prevrniti.

4.   Omare so oblikovane in postavljene tako, da temperatura v posodah ne more preseči 50 °C.

5.   Napis „naprava, ki deluje na utekočinjeni plin“, in oznaka „prepovedano kurjenje, dostop z odprtim plamenom in kajenje“ premera najmanj 10 cm sta pritrjena na zunanji steni omare v skladu s sliko 2 iz Dodatka I.

Člen 14.05

Rezervne in prazne posode

Rezervne in prazne posode, ki niso v napajalni enoti, so shranjene zunaj bivalnih prostorov in prostora za krmiljenje v omari, izdelani v skladu z zahtevami iz člena 14.04.

Člen 14.06

Regulatorji tlaka

1.   Naprave, ki delujejo na plin, so lahko priključene na posode samo prek razdelilnega sistema, opremljenega z enim regulatorjem tlaka ali več, ki spravijo tlak plina na delovni tlak. Tlak se lahko zniža v eni fazi ali dveh. Vsi regulatorji tlaka so vedno nastavljeni na tlak, določen v skladu s členom 14.07.

2.   Končni regulatorji tlaka so ali opremljeni z napravo, ki pri okvari regulatorja pritiska samodejno zaščiti cev pred previsokim pritiskom, ali pa je ta naprava neposredno za njimi. Plin, ki uide iz te zaščitne naprave, je odveden v zunanje ozračje brez kakršne koli nevarnosti, da bi lahko prodrl v plovilo ali prišel v stik z virom vžiga; po potrebi se v ta namen namesti posebna cev.

3.   Zaščitne naprave in oddušniki so zaščiteni pred vdorom vode.

Člen 14.07

Tlak

1.   Pri uporabi dvostopenjskega regulacijskega sistema srednji tlak ne znaša več kakor 2,5 bara nad atmosferskim tlakom.

2.   Tlak na izhodu iz zadnjega regulatorja tlaka ne znaša več kakor 0,05 bara nad atmosferskim tlakom, z dovoljenim odstopanjem 10 %.

Člen 14.08

Cevovodi in prožne cevi

1.   Cevi so narejene iz trajno vgrajenega jekla ali bakrenega cevnega materiala.

Vendar pa so cevi, priključene na posode, visokotlačna prožna vodila ali spiralna vodila, primerna za propan. Naprave, ki delujejo na plin in niso fiksno nameščene, so lahko priključene z ustreznimi prilagodljivimi vodili, katerih dolžina ne sme presegati 1 m.

2.   Cevi lahko vzdržijo kakršne koli obremenitve, zlasti kar zadeva korozijo in trdnost, ki lahko nastanejo na plovilu v normalnih delovnih pogojih, njihove značilnosti in ureditev pa so take, da ob ustreznem tlaku zagotavljajo zadovoljiv dotok plina v naprave, ki delujejo na plin.

3.   Cevi imajo čim manj spojev. Cevi in spoji so neprepustni za pline in taki ostanejo tudi ob kakršnih koli tresljajih ali raztezanju, ki so jim lahko izpostavljeni.

4.   Cevi so zlahka dostopne, ustrezno pritrjene in zavarovane na vsaki točki, na kateri so lahko izpostavljene udarcem ali trenju, zlasti če prehajajo skozi jeklene pregrade ali kovinske stene. Celotna površina jeklenih cevi ima antikorozijsko zaščito.

5.   Prožne cevi in njihovi spoji lahko vzdržijo kakršne koli obremenitve, ki lahko nastanejo na plovilu v normalnih delovnih pogojih. Nameščeni so tako, da niso obremenjeni, da se ne morejo prekomerno segreti in da se lahko pregledajo po celi dolžini.

Člen 14.09

Razdelilni sistem

1.   Nameščen je hitro in zlahka dostopen glavni ventil, s katerim je mogoče izklopiti celotni razdelilni sistem.

2.   Vsaka naprava, ki deluje na plin, ima ločen dovod plina iz razdelilnega sistema, vsak posamezni dovod pa je pod nadzorom ločene zapiralne naprave.

3.   Ventili so nameščeni na točkah, kjer so zavarovani pred vremenskimi vplivi in udarci.

4.   Za vsakim regulatorjem tlaka je nameščen kontrolni priključek. Z zapiralno napravo se zagotovi, da med preverjanjem tlaka regulator pritiska ni izpostavljen preskusnemu tlaku.

Člen 14.10

Naprave, ki delujejo na plin, in njihova namestitev

1.   Namestiti se smejo samo naprave, ki delujejo na propan, homologirane v eni izmed držav članic in opremljene z napravami, ki ob ugasnitvi ognja ali signalne luči učinkovito preprečujejo izpust plina.

2.   Naprave so nameščene in priključene tako, da jih ni mogoče prevrniti ali po naključju premakniti in da ni nobene nevarnosti naključnega pretrganja priključnih cevi.

3.   Kurilne naprave in naprave za gretje vode ter hladilniki so priključeni na vode za odvajanje plinov, ki nastanejo ob zgorevanju, v zunanje ozračje.

4.   Namestitev naprav, ki delujejo na plin, v prostoru za krmiljenje je dovoljena samo, če je prostor za krmiljenje narejen tako, da uhajajoči plin ne more prodreti v spodnje dele plovila, zlasti skozi predrtine za upravljalne vode, ki vodijo do strojnice.

5.   Naprave, ki delujejo na plin, so lahko v spalnih prostorih nameščene samo, če izgorevanje poteka neodvisno od zraka v teh prostorih.

6.   Naprave, ki delujejo na plin, pri katerih je izgorevanje odvisno od zraka v prostorih, v katerih so, so nameščene v dovolj velikih prostorih.

Člen 14.11

Prezračevanje in odvajanje odpadnih plinov

1.   V prostorih, v katerih so naprave, ki delujejo na plin in pri katerih je izgorevanje odvisno od sobnega zraka, je zagotovljen dotok svežega zraka, plini, ki nastanejo ob zgorevanju, pa se odvajajo skozi prezračevalne odprtine ustreznih dimenzij s čistim prerezom najmanj 150 cm2 na odprtino.

2.   Prezračevalne odprtine nimajo nobene zapiralne naprave ali ne vodijo v spalne prostore.

3.   Naprave za odvajanje so oblikovane tako, da zagotavljajo varno odvajanje plinov, ki nastanejo ob zgorevanju. Delujejo zanesljivo in izdelane so iz nevnetljivih materialov. Prezračevanje z umetnim dotokom zraka ne vpliva na njihovo delovanje.

Člen 14.12

Navodila za uporabo in varnost

Obvestilo z navodili za uporabo je pritrjeno na plovilu na ustreznem mestu. Vsebuje vsaj naslednja navodila:

„Ventili posod, ki niso priključeni na razdelilni sistem, so zaprti, četudi se predvideva, da so posode prazne.“

„Prožne cevi je treba nadomestiti takoj, ko to zahteva njihovo stanje.“

„Vse naprave, ki delujejo na plin, so priključene ali pa so pripadajoče priključne cevi zapečatene.“

Člen 14.13

Potrditveni preskus

Preden se naprava, ki deluje na utekočinjeni plin, da v obratovanje ter po kakršni koli spremembi ali popravilu in ob vsakem podaljšanju potrdila iz člena 14.15 celotno napravo odobri strokovnjak, ki ga prizna inšpekcijski organ. Med potrditvenim preskusom strokovnjak preveri, ali naprava izpolnjuje zahteve iz tega poglavja. Inšpekcijskemu organu mora predložiti potrditveno poročilo.

Člen 14.14

Preskušanje

Preskušanje naprave se opravi pod naslednjimi pogoji:

Člen 14.15

Potrdilo

1.   Spričevalo Skupnosti vključuje potrdilo, da vse naprave, ki delujejo na utekočinjeni plin, izpolnjujejo zahteve iz tega poglavja.

2.   Potrdilo izda inšpekcijski organ po opravljenem potrditvenem preskusu iz člena 14.13.

3.   Potrdilo velja največ tri leta. Lahko se podaljša samo po naslednjem potrditvenem preskusu, ki se opravi v skladu s členom 14.13.

Na utemeljeno zahtevo lastnika plovila ali njegovega zastopnika lahko inšpekcijski organ izjemoma podaljša veljavnost potrdila za največ tri mesece brez potrditvenega preskusa iz člena 14.13. Tako podaljšanje se vnese v spričevalo Skupnosti.

POGLAVJE 15

POSEBNE ZAHTEVE ZA POTNIŠKA PLOVILA

Člen 15.01

Splošne določbe

1.   Naslednje določbe se ne uporabljajo:

2.   Naslednji deli opreme so prepovedani na potniških plovilih:

3.   Plovila brez lastnega pogona ne morejo biti registrirana za potniški promet.

4.   Na potniških plovilih se predvidi površine, ki jih uporabljajo osebe z zmanjšano gibljivostjo, skladno z določbami tega poglavja. Če je izvajanje določb tega člena, ki upoštevajo posebne varnostne potrebe oseb z zmanjšano gibljivostjo, v praksi težko ali povzroča nerazumne stroške, lahko nadzorni organ dovoli izjeme od teh določb na podlagi priporočil, skladno s členom 19(2) te direktive. Te izjeme so navedene v spričevalu Skupnosti.

Člen 15.02

Trupi plovil

1.   Med pregledi, navedenimi v členu 2.09, se debelina zunanje plošče jeklenega potniškega plovila določi, kakor sledi:

2.   Število in položaj pregrad sta izbrana tako, da pri poplavljenju plovilo ostane plovno, skladno z oddelki 7 do 13 člena 15.03. Vsak del notranje zgradbe, ki vpliva na učinkovitost podrazdelitve takih plovil, je neprepusten za vodo in zasnovan tako, da ohranja integriteto podrazdelitve.

3.   Razdalja med pregrado proti trkom in prednjo navpičnico je najmanj 0,04 LWL in ne več kot 0,04 LWL + 2 m.

4.   Prečna pregrada je lahko opremljena s pregradno nišo, če vsi deli te vdolbine ležijo na varnostnem območju.

5.   Pregrade, ki se upoštevajo pri izračunu stabilnosti ob poškodbi, skladno z oddelki 7 do 13 člena 15.03, so neprepustne za vodo in so vgrajene do pregradnega krova. Kjer ni pregradnega krova, te pregrade segajo do višine najmanj 20 cm nad mejno črto.

6.   Število odprtin v teh pregradah je tako majhno, da je skladno z vrsto konstrukcije in normalnim obratovanjem plovila. Odprtine in predrtja nimajo škodljivega učinka na neprepustnost pregrad za vodo.

7.   Pregrade proti trkom nimajo odprtin in vrat.

8.   Pregrade, ki skladno z oddelkom 5 ločijo strojnice od območij za potnike ali namestitvenih prostorov za posadko in ladijsko osebje, nimajo vrat.

9.   Ročno upravljana vrata brez daljinskega nadzora v pregradah, navedenih v oddelku 5, so dovoljena samo v prostorih, ki potnikom niso dostopni. Taka vrata morajo:

10.   Vrata v pregradah, navedenih v oddelku 5, ki so odprta v daljšem obdobju, ustrezajo naslednjim zahtevam:

11.   Vrata v pregradah, navedenih v oddelku 5, in njihovi krmilniki so nameščeni na varnem območju.

12.   V prostoru za krmiljenje je opozorilni sistem, ki označuje, katera vrata v pregradah, navedenih v oddelku 5, so odprta.

13.   Na koncih odprti cevovodi in prezračevalni kanali so zviti tako, da skozi njih ni mogoče poplaviti dodatnih prostorov ali cistern pri nobenem možnem poplavljenju.

14.   Naprave za daljinsko vodenje pregradnih vrat v skladu z oddelkom 10 in zapiralne naprave v skladu z oddelkom 13(b) nad pregradnim krovom so jasno označene.

15.   Kjer so nameščena dvojna dna, je njihova višina vsaj 0,60 m in kjer so nameščene bočne praznine, je njihova višina vsaj 0,60 m.

16.   Okna so lahko nameščena pod mejno črto, če so neprepustna za vodo, če se ne dajo odpirati, če so dovolj trdna in če ustrezajo oddelku 14 člena 15.06.

Člen 15.03

Stabilnost

1.   Vlagatelj z izračunom, ki temelji na rezultatu uporabe standarda za stabilnost nepoškodovanega plovila, dokaže ustreznost stabilnosti nepoškodovanega plovila. Vsi izračuni so izvedeni prosto za trim in potopitev.

2.   Stabilnost nepoškodovanega plovila je dokazana pri naslednjih standardnih pogojih obremenitve:

Pri vseh standardnih pogojih obremenitve se rezervoarji za balast upoštevajo kot prazni ali polni, skladno z normalnimi delovnimi pogoji.

Kot predpogoj za spremembo balasta med plovbo, je dokazana zahteva iz oddelka 3(d) pri naslednjem pogoju obremenitve:

100 % potnikov, 50 % goriva in sveže vode, 50 % odpadne vode, vsi drugi rezervoarji za tekočine (vključno z balastom) se štejejo za 50-odstotno polne.

Če tega pogoja ni mogoče izpolniti, se v rubriko 52 spričevala Skupnosti vnese, da so med plovbo balastni rezervoarji lahko le prazni ali polni ter da se med plovbo balastni pogoji ne smejo spreminjati.

3.   Predloži se dokaz o ustrezni stabilnosti nepoškodovanega plovila, izračunan z upoštevanjem naslednjih definicij stabilnosti nepoškodovanega plovila in standardnih pogojev obremenitve, navedenih v oddelku 2(a) do (d):

4.   Nagibni moment zaradi enostranskega kopičenja oseb se računa po naslednji formuli:

Mp = g · P · y = g · Σ Pi · yi

pri čemer je:

Izračun se opravi za kopičenje oseb tako na desnem kot na levem boku.

Razporeditev oseb ustreza najbolj neugodni s stališča stabilnosti. Pri izračunu momenta oseb se upošteva, da so kabine nezasedene.

Pri izračunu primerov obremenitve se privzame, da je težišče osebe 1 m nad najnižjo točko krova pri 0,5 LWL, zanemari se vsako ukrivljenost krova in upošteva maso 0,075 t na osebo.

Podroben izračun krovnih površin, ki jih zasedajo osebe, ni potreben, če se uporabijo naslednje vrednosti:

5.   Moment zaradi tlaka vetra (MW) se izračuna na naslednji način:

pri čemer je:

6.   Moment zaradi centrifugalne sile (Mdr), ki ga povzroča obračanje plovila, se izračuna na naslednji način:

pri čemer je:

Za potniška plovila s pogonskimi sistemi v skladu s členom 6.06 se Mdr določi s preskusi v naravni velikosti ali na modelu ali drugače, z ustreznimi izračuni.

7.   Vlagatelj z izračunom, temelječim na metodi izgubljenega vzgona, dokaže, da je v primeru poplavljenja stabilnost poškodovanega plovila ustrezna. Vsi izračuni so izvedeni prosto za trim in potopitev.

8.   Vzgon plovila v primeru plavljenja je dokazan pri standardnih pogojih obremenitve, navedenih v oddelku 2. Skladno s tem je določen matematični dokaz zadostne stabilnosti za tri vmesne stopnje poplavljenja (25 %, 50 % in 75 % napredovanja poplavljenja) in za končno stopnjo poplavljenja.

9.   Potniška plovila morajo ustrezati eno- in dvooddelčnemu statusu.

V primeru poplavljenja se upoštevajo naslednje predpostavke glede obsega škode:

10.   Za vse vmesne stopnje poplavljenja, navedene v oddelku 8, so izpolnjena naslednja merila:

11.   Med končno stopnjo poplavljanja so izpolnjena naslednja merila, ob upoštevanju nagibnega momenta zaradi oseb, v skladu z oddelkom 4:

12.   Zapiralne naprave, ki se zapirajo tako, da so neprepustne za vodo, so ustrezno označene.

13.   Če so zagotovljene odprtine za navzkrižno poplavljenje, ki zmanjšujejo asimetrično poplavljenje, izpolnjujejo naslednje pogoje:

Člen 15.04

Varnostna razdalja in prosti bok

1.   Varnostna razdalja je vsaj enaka vsoti:

Pri plovilih brez pregradnega krova je varnostna razdalja vsaj 500 mm.

2.   Prosti bok je vsaj enak vsoti:

Vendar prosti bok znaša vsaj 300 mm.

3.   Ploskev največjega ugreza je postavljena tako, da zagotavlja skladnost z varnostno razdaljo v skladu z oddelkom 1 in s prostim bokom v skladu z oddelkom 2 ter členoma 15.02 in 15.03.

4.   Zaradi varnostnih razlogov lahko nadzorni organ določi večjo varnostno razdaljo ali večji prosti bok.

Člen 15.05

Največje dovoljeno število potnikov

1.   Nadzorni organ določi največje dovoljeno število potnikov in ga vnese v spričevalo Skupnosti.

2.   Največje dovoljeno število potnikov ne presega nobene od naslednjih vrednosti:

3.   Za plovila s kabinami, ki se uporabljajo tudi kot plovila za dnevne izlete, se število potnikov izračuna za rabo plovila za dnevne izlete in za plovilo s kabinami ter vnese v spričevalo Skupnosti.

4.   Največje dovoljeno število potnikov je prikazano na jasno čitljivih in vidno nameščenih obvestilih na plovilu.

Člen 15.06

Prostori in območja za potnike

1.   Prostori za potnike:

2.   Omare in prostori, navedeni v členu 11.13 in namenjeni shranjevanju vnetljivih tekočin, so zunaj območij za potnike.

3.   Število in širina izhodov iz prostorov za potnike ustreza naslednjim zahtevam:

4.   Vrata prostorov za potnike ustrezajo naslednjim zahtevam:

5.   Povezovalni hodniki ustrezajo naslednjim zahtevam:

6.   Dodatno k določbam oddelka 5 poti za izhod v sili ustrezajo tudi naslednjim zahtevam:

7.   Poti za izhod v sili in zasilni izhodi imajo primeren sistem varnostnih navodil.

8.   Za vse vkrcane osebe so na voljo zbirni prostori, ki izpolnjujejo naslednje zahteve:

9.   Stopnišča in njihovi podesti v območjih za potnike ustrezajo naslednjim zahtevam:

Dvigala, namenjena osebam z zmanjšano gibljivostjo, ter dvigalna oprema, kot so stopniščna dvigala ali dvižne ploščadi, so izdelani v skladu z ustreznim standardom ali predpisom države članice.

10.   Deli krovov, ki niso ograjeni in so namenjeni potnikom, ustrezajo naslednjim zahtevam:

11.   Deli plovila, ki niso namenjeni potnikom, predvsem dostopi do prostora za krmiljenje, do vitlov in strojnic, so taki, da jih je mogoče zavarovati proti nepooblaščenemu vstopu. Pri vsakem takem dostopu je simbol, ki ustreza sliki 1 v Prilogi I, prikazan na vidnem mestu.

12.   Mostički so izdelani v skladu z evropskim standardom EN 14206: 2003. Z odstopanjem od oddelka 2(d) člena 10.02 so lahko krajši od 4 m.

13.   Prometne površine, namenjene osebam z zmanjšano gibljivostjo, imajo čisto širino 1,30 m ter so brez stopnic in pragov, višjih od 0,025 m. Stene na prometnih površinah, namenjenih osebam z zmanjšano gibljivostjo, so opremljene z ročaji na višini 0,90 m nad tlemi.

14.   Steklena vrata in stene na prometnih površinah, pa tudi okenska stekla, so izdelani iz prednapetega ali laminiranega stekla. Lahko so narejena tudi iz umetne snovi, če je ta registrirana za uporabo v ognjevarnem okolju.

Prozorna vrata in prozorne stene, ki potekajo do tal na prometnih površinah, so vidno označeni.

15.   Nadgradnje ali njihove strehe, sestavljene izključno iz panoramskih stekel, so izdelane iz materialov, ki ob nezgodi čim bolj zmanjšajo tveganje poškodb pri vkrcanih osebah.

16.   Sistemi za pitno vodo ustrezajo vsaj zahtevam člena 12.05.

17.   Potnikom so na voljo stranišča. Vsaj eno stranišče je prilagojeno osebam z zmanjšano gibljivostjo v skladu z ustreznim standardom ali predpisom države članice ter je dostopno z območij, namenjenih osebam z zmanjšano gibljivostjo.

18.   Kabine brez okna, ki se lahko odpre, so priključene na prezračevalni sistem.

19.   Prostori, v katerih so nastanjeni posadka in ladijsko osebje, po analogiji ustrezajo določbam tega člena.

Člen 15.07

Pogonski sistem

Poleg glavnega pogonskega sistema je plovilo opremljeno z drugim samostojnim pogonskim sistemom, ki zagotavlja, da ob okvari, ki vpliva na glavni pogonski sistem, plovilo lahko še naprej z lastno močjo vzdržuje hitrost, ki je potrebna, da plovilo uboga krmilo.

Drugi samostojni pogonski sistem je nameščen v ločeni strojnici. Če imata obe strojnici skupne predelne stene, so te zgrajene v skladu z oddelkom 2 člena 15.11.

Člen 15.08

Varnostne naprave in oprema

1.   Vsa potniška plovila imajo notranje komunikacijske zmogljivosti v skladu s členom 7.08. Take zmogljivosti so na voljo tudi v delovnih prostorih ter — če ni neposredne komunikacije iz prostora za krmiljenje — v dostopnih in evakuacijskih prostorih za potnike, kot je navedeno v oddelku 8 člena 15.06.

2.   Vsa območja za potnike so dosegljiva s sistemom ozvočenja. Sistem je zasnovan tako, da zagotavlja jasno razlikovanje med preneseno informacijo in šumom ozadja. Zvočniki niso obvezni, če je mogoča neposredna komunikacija med krmilnim prostorom in območjem za potnike.

3.   Plovilo je opremljeno z alarmnim sistemom. Sistem vključuje:

Sprožilci alarma so zaščiteni pred nenamerno uporabo.

4.   Vsak za vodo neprepusten oddelek je opremljen z alarmom za raven kaluže.

5.   Zagotovljeni sta dve drenažni črpalki na motorni pogon.

6.   Na plovilu je zagotovljen stalno nameščen drenažni sistem v skladu z oddelkom 4 člena 8.06.

7.   Vrata hladilnic je mogoče odpreti od znotraj tudi, če so zaklenjena.

8.   Kjer so sistemi za pijače s CO2 nameščeni v prostorih pod krovom, so ti prostori opremljeni s samodejnim prezračevalnim sistemom, ki se samodejno vključi, ko se odprejo vrata ali loputa prostora. Prezračevalni kanali se spuščajo do 0,05 m od tal tega prostora.

9.   Poleg kompleta prve pomoči v skladu z oddelkom 2(f) člena 10.02 se zagotovi dovolj dodatnih kompletov prve pomoči. Kompleti prve pomoči in njihova hramba ustrezajo zahtevam oddelka 2(f) člena 10.02.

Člen 15.09

Reševalna oprema

1.   Poleg rešilnih pasov, navedenih v oddelku 1 člena 10.05, so vsi deli krova, ki so namenjeni potnikom in niso ograjeni, opremljeni z rešilnimi pasovi v skladu z evropskim standardom EN 14144: 2003 na obeh straneh plovila, razmeščenimi ne več kot 20 m narazen.

Polovica predpisanih rešilnih pasov je opremljena s plavajočo vrvjo, dolgo vsaj 30 m, premera 8 do 11 mm. Druga polovica predpisanih rešilnih pasov je opremljena z lučjo na baterijsko napajanje, ki se prižge samodejno in ki ne more ugasniti v vodi.

2.   Poleg rešilnih pasov, navedenih v oddelku 1, je na voljo in pripravljena za uporabo naslednja oprema:

3.   Potniška plovila imajo ustrezno opremo, ki omogoča varen prenos oseb v plitvo vodo, na obalo ali drugo plovilo.

4.   Poleg reševalne opreme, navedene v oddelkih 1 in 2, je individualna reševalna oprema, skladna z evropskim standardom EN 395: 1998 ali EN 396: 1998, razpoložljiva za 100 % največjega dopustnega števila potnikov.

Kjer individualna reševalna oprema, kot je navedena v oddelku 1 zgoraj, ni primerna tudi za otroke, je na voljo individualna reševalna oprema, skladna z evropskim standardom EN 395: 1998, za otroke, lažje od 30 kg, za 10 % največjega dopustnega števila potnikov.

5.   Izraz „skupinska reševalna oprema“ zajema čolne, v skladu s členom 10.04, in reševalne splave.

Reševalni splavi:

6.   Dodatno skupinsko reševalno opremo predstavljajo deli reševalne opreme, ki zagotavljajo plovnost več oseb v vodi. Ta oprema:

7.   Napihljive skupinske reševalne naprave poleg tega:

8.   Reševalne naprave so shranjene na plovilu tako, da so po potrebi enostavno in varno dosegljive. Skrita mesta, na katerih so shranjene, so jasno označena.

9.   Reševalna oprema se preverja skladno z navodili proizvajalca.

10.   Čoln je opremljen z motorjem in iskalnim žarometom.

11.   Na razpolago so ustrezna nosila.

Člen 15.10

Električna oprema

1.   Za osvetlitev je dovoljena le električna oprema.

2.   Oddelek 3 člena 9.16 velja tudi dodatno za prehode in potniške prostore za preživljanje prostega časa.

3.   Za naslednje prostore in lokacije je zagotovljena ustrezna osvetlitev in zasilna osvetlitev:

4.   Obstaja zasilni agregat, sestavljen iz zasilnega energijskega vira in zasilne stikalne plošče, ki ob izpadu napajanja naslednje električne opreme, če ta oprema nima lastnega energijskega vira, lahko takoj nastopi kot vir nadomestnega napajanja:

5.   Napeljava za zasilno osvetlitev je kot taka označena.

6.   Zasilni agregat je nameščen zunaj glavne strojnice, zunaj prostorov, kjer so energijski viri, navedeni v oddelku 1 člena 9.02, in zunaj prostora, kjer je nameščena glavna stikalna plošča; od teh prostorov je ločen s predelnimi stenami, v skladu z oddelkom 2 člena 15.11.

Kabli, ki napajajo električno napeljavo v sili, so nameščeni in položeni tako, da vzdržujejo kontinuiteto napajanja teh napeljav ob požaru ali poplavljenja. Ti kabli niso nikoli položeni skozi glavno strojnico, kuhinje ali prostore, kjer je nameščen glavni vir napajanja in njegova priključna oprema, razen če je to potrebno za oskrbo zasilne opreme v teh prostorih.

Zasilni agregat je nameščen nad mejno črto.

7.   Za zasilni agregat je sprejemljivo naslednje:

8.   Načrtovan delovni čas zasilnega napajanja je opredeljen glede na definiran namen potniškega plovila. Ta čas ni krajši od 30 min.

9.   Izolacijske upornosti in ozemljitve električnih sistemov so preskušene ob pregledih, skladno s členom 2.09.

10.   Energijski viri, v skladu z oddelkom 1 člena 9.02, so med seboj neodvisni.

11.   Izpad glavne ali zasilne energijske opreme ne vpliva medsebojno na delovno varnost napeljav.

Člen 15.11

Protipožarna zaščita

1.   Primernost materialov in sestavnih delov za protipožarno zaščito dokaže pooblaščena ustanova za preskušanje na podlagi ustreznih preskusnih postopkov.

2.   Predelne stene med prostori so načrtovane v skladu z naslednjimi tabelami:

Tabela za predelne stene med prostori, v katerih niso nameščeni tlačni brizgalni sistemi v skladu s členom 10.03a

Tabela za predelne stene med prostori, v katerih so nameščeni tlačni brizgalni sistemi v skladu s členom 10.03a

3.   Barve, laki in drugi proizvodi za obdelavo površin, pa tudi obloge krovov, ki se uporabljajo v prostorih, razen v strojnicah in shrambah, so negorljivi. Preproge, tkanine, zavese in drugi viseči tekstilni materiali, pa tudi oblazinjeno pohištvo in posteljnina, so negorljivi, če prostori, v katerih so nameščeni, niso opremljeni s tlačnimi brizgalnimi sistemi, skladno s členom 10.03a.

4.   Stropi salonov in stenske obloge, vključno s temelji, so, če ti saloni nimajo tlačnega brizgalnega sistema skladno s členom 10.03a, izdelani iz nevnetljivih materialov, razen površin, ki so vsaj negorljive.

5.   Pohištvo in oprema v salonih, ki se uporabljajo kot zbirni prostori, so, če ti prostori nimajo tlačnega brizgalnega sistema v skladu s členom 10.03a, izdelani iz nevnetljivih materialov.

6.   Barve, laki in drugi materiali, uporabljeni na izpostavljenih notranjih površinah, ne proizvajajo pretirane količine dima ali strupenih snovi. To je dokazano v skladu s pravilnikom za protipožarne postopke preskušanja.

7.   Izolacijski materiali v salonih so nevnetljivi. To ne velja za izolacijo cevi za prenos hladilne tekočine. Površine izolacijskih materialov, uporabljenih na teh ceveh, so vsaj negorljive.

8.   Vrata v predelnih stenah skladno z oddelkom 2 ustrezajo naslednjim zahtevam:

9.   Stene so v skladu z oddelkom 2 zvezne od krova do krova ali se morajo končati pri zveznem stropu, ki ustreza istim zahtevam, kot so navedene v oddelku 2.

10.   Naslednja območja za potnike so predeljena z navpičnimi predelnimi stenami, kot je to navedeno v oddelku 2:

Navpične predelne stene v normalnih delovnih pogojih ne prepuščajo dima in so zvezne od krova do krova.

11.   Luknje nad stropi, pod tlemi in za stenskimi oblogami so ločene v presledkih, ki ne presegajo 14 m, z nevnetljivimi pregradami proti prepihu, ki ob požaru zagotavljajo učinkovito protipožarno tesnjenje.

12.   Stopnice so narejene iz jekla ali drugega ustreznega nevnetljivega materiala.

13.   Notranje stopnice in dvigala so na vseh ravneh zaprta s stenami v skladu z oddelkom 2. Dovoljene so naslednje izjeme:

14.   Prezračevalni sistemi in sistemi za dovod zraka ustrezajo naslednjim zahtevam:

15.   Kuhinje so opremljene s prezračevalnimi sistemi in pečmi s prezračevalniki. Kanali za odvod zraka prezračevalnikov ustrezajo zahtevam glede oddelka 14 in so poleg tega opremljeni z ročno upravljivimi dušilci ognja na vstopnih odprtinah.

16.   Nadzorni centri, stopniščni jaški in notranji evakuacijski prostori so opremljeni z naravnimi ali mehaničnimi sistemi za odvod dima. Sistemi za odvod dima ustrezajo naslednjim zahtevam:

17.   Saloni, ki jih ladijsko osebje ali člani posadke ne nadzirajo stalno, kuhinje, strojnice in drugi prostori, ki pomenijo požarno tveganje, so priključeni na ustrezen protipožarni alarmni sistem. Obstoj požara in njegov točen položaj je samodejno prikazan na mestu, kjer so ves čas ladijsko osebje ali člani posadke.

Člen 15.12

Preprečevanje požarov

1.   Poleg prenosnih gasilnih aparatov v skladu s členom 10.03 so na plovilu na razpolago vsaj še naslednji prenosni gasilni aparati:

Ti dodatni gasilni aparati ustrezajo zahtevam, predpisanim v oddelku 2 člena 10.03, ter so nameščeni in razporejeni po plovilu tako, da so, če požar izbruhne kjer koli in kadar koli, takoj dosegljivi. V vsaki kuhinji, pa tudi v frizerskih salonih in parfumerijah, je na voljo požarna odeja.

2.   Potniška plovila so opremljena s hidrantnim sistemom, ki vsebuje:

3.   Hidrantni sistemi so zasnovani in dimenzionirani tako, da:

Če je zagotovljen zaboj za hidrant, je na njegovi zunanji strani pritrjen simbol „cev za gašenje“ z vsaj 10 cm dolgo stranico, podoben prikazanemu na sliki 5 v Prilogi I.

4.   Hidrantni ventili z navojem ali pipo so nastavljivi tako, da je med obratovanjem gasilnih črpalk vsako cev mogoče ločiti in odstraniti.

5.   Gasilne cevi v notranjih prostorih so navite na osno povezanem kolutu.

6.   Materiali za gasilno opremo so toplotno odporni ali ustrezno zaščiteni proti okvaram pri izpostavljenosti visokim temperaturam.

7.   Cevi in hidranti so razmeščeni tako, da je preprečena možnost zamrzovanja.

8.   Gasilne črpalke so:

Gasilne črpalke se lahko uporabljajo tudi v splošne namene.

9.   Strojnice so opremljene s stalno nameščenim sistemom za gašenje skladno s členom 10.03b.

10.   Plovila s kabinami imajo:

Člen 15.13

Organizacija varnosti

1.   Na potniških plovilih je zagotovljen varnostni program. Varnostni program opisuje naloge posadke in ladijskega osebja v naslednjih primerih:

Predvidijo se posebni varnostni ukrepi za osebe z zmanjšano gibljivostjo.

Članom posadke in ladijskemu osebju, imenovanem v varnostnem programu, so dodeljene različne naloge, odvisno od delovnih mest, ki jih zasedajo. S posebnimi navodili posadki se zagotovi, da se ob nevarnosti vsa vrata in odprtine v za vodo neprepustnih pregradah, navedenih v členu 15.02, takoj hermetično zaprejo.

2.   Varnostni program vključuje varnostni načrt, ki jasno in natančno določa vsaj naslednje:

3.   Varnostni program v skladu z oddelkom 1 in varnostni načrt v skladu z oddelkom 2:

4.   Pravila vedenja za potnike so izobešena v vsaki kabini, prav tako pa tudi poenostavljen varnostni načrt, ki naj vsebuje samo podatke, navedene v oddelku 2(a) do (f).

Ta pravila vedenja vsebujejo vsaj:

Te podrobnosti so izobešene v angleškem, francoskem, nemškem in nizozemskem jeziku.

Člen 15.14

Naprave za zbiranje odpadne vode in njeno odstranjevanje

1.   Potniška plovila so opremljena z rezervoarji za zbiranje odpadne vode ali ustreznimi sistemi za čiščenje odplak na plovilu.

2.   Rezervoarji za zbiranje odpadne vode imajo zadostno zmogljivost. Rezervoarji so opremljeni z napravo, ki prikazuje raven njihove vsebine. Na plovilu so črpalke in cevi za praznjenje rezervoarjev, tako da se odpadna voda lahko izpušča z obeh strani plovila. Obstaja možnost prepuščati odpadno vodo z drugih plovil.

Cevi so opremljene z iztočno povezavo, skladno z evropskim standardom EN 1306: 1996.

Člen 15.15

Izjeme za določena potniška plovila

1.   Alternativno zagotavljanju ustrezne stabilnosti po poškodbi, skladno z oddelki 7 do 13 člena 15.03, potniška plovila, ki niso daljša od 25 m in registrirana za prevoz do največ 50 potnikov, izpolnjujejo naslednja merila:

Potreben preostali vzgon je zagotovljen z ustrezno izbiro materialov, uporabljenih pri izdelavi trupa, ali z mnogoceličnimi splavi iz penaste gume, trdno pripetimi na trup. Pri plovilih, daljših od 15 m, se preostali vzgon lahko zagotovi s kombinacijo splavov in podrazdelitvijo, ki ustreza enooddelčnemu statusu, skladno s členom 15.03.

2.   Za potniška plovila v skladu s členom 1 lahko nadzorni organ dovoli manjša odstopanja od čiste višine, zahtevane v oddelkoma 3 (c) in 5 (b) člena 15.06. Odstopanje ni večje od 5 %. V primeru odstopanja so zadevni deli označeni z barvo.

3.   Z odstopanjem od oddelka 9 člena 15.03 potniška plovila, ki niso daljša od 45 m in so namenjena za prevoz največ 250 potnikov, ne potrebujejo dvooddelčnega statusa.

4.   (prazno)

5.   Nadzorni organ lahko spregleda uporabo člena 10.04 pri potniških plovilih, namenjenih za prevoz največ 250 potnikov in ne daljših od 25 m, če so ta opremljena s ploščadjo, dostopno z obeh strani plovila, neposredno nad vodno črto, tako da je omogočeno varno pobiranje oseb iz vode. Potniška plovila so lahko opremljena s primerljivo napravo, če izpolnjujejo naslednje pogoje:

6.   Nadzorni organ lahko spregleda uporabo člena 10.04 pri potniškem plovilu, registriranem za prevoz največ 600 potnikov in ne daljšem od 45 m, če je potniško plovilo opremljeno s ploščadjo, skladno s prvim stavkom oddelka 5, ali z ustrezno napravo, skladno z drugim stavkom oddelka 5. Poleg tega ima potniško plovilo:

7.   Z odstopanjem od oddelka 9 člena 15.02 je potniškim plovilom, ki niso daljša od 45 m in ki jim je dovoljeno nositi največ toliko potnikov, kolikor znaša dolžina plovila v m, dovoljeno imeti v območju za potnike ročno krmiljena pregradna vrata brez daljinskega upravljanja v skladu z oddelkom 5 člena 15.02, če:

8.   Na potniških plovilih v skladu z oddelkom 7 z odstopanjem od oddelka 6(c) člena 15.06 lahko ena pot za izhod v sili vodi skozi kuhinjo, če je na razpolago tudi druga pot za izhod v sili.

9.   Za potniška plovila, katerih dolžina ne presega 45 m, ne velja naslednje: oddelek 2(e) člena 15.01, če so naprave, ki delujejo na utekočinjeni plin, opremljene z ustreznim alarmnim sistemom za koncentracije CO, ki pomenijo tveganje za zdravje ter za potencialno eksplozivne mešanice plina in zraka.

10.   Naslednje določbe ne veljajo za potniška plovila, krajša od 25 m:

11.   Za plovila s kabinami, katerih dolžina ne presega 45 m, se oddelek 10 člena 15.12 ne uporablja, če so dimne kapuce v številu, ki ustreza številu ležišč, zlahka dostopne v vsaki kabini.

POGLAVJE 15a

POSEBNE ZAHTEVE ZA POTNIŠKA JADRALNA PLOVILA

Člen 15a.01

Uporaba dela II

Poleg določb iz dela II za potniška jadralna plovila veljajo zahteve iz tega poglavja.

Člen 15a.02

Odstopanja za določena potniška jadralna plovila

1.   Za potniška jadralna plovila, katerih LWL ne presega 45 m in največje dovoljeno število potnikov ne presega LWL v celih metrih, veljajo naslednje določbe:

2.   Z odstopanjem od oddelka 1 se število potnikov lahko poveča do 1,5-krat LWL v celih metrih, če to dovoljuje jadrovje, vrvje in oprema na krovu.

Člen 15a.03

Zahteve glede stabilnosti plovil z jadri

1.   Za izračun momenta nagiba v skladu z oddelkom 3 člena 15.03 se pri določanju težišča plovila upoštevajo zvita jadra.

2.   Ob upoštevanju vseh pogojev obremenitve v skladu z oddelkom 2 člena 15.03 in z uporabo standardnih ureditev jader, moment nagiba, ki ga povzroči tlak vetra, ni tako visok, da preseže nagibni kot 20°. Poleg tega:

3.   Vzravnalni moment statične stabilnosti:

4.   Površina pod krivuljo vzravnalnega momenta ni manjša od

Med

ta površina ni manjša od 0,03 mrad.

Člen 15a.04

Zahteve v zvezi z gradnjo ladij in strojne zahteve

1.   Z odstopanjem od oddelka 3 člena 6.01 in oddelka 3 člena 9.01 je oprema oblikovana za stalni nagib do 20°.

2.   Z odstopanjem od oddelka 5(a) člena 15.06 in oddelka 9(b) člena 15.06 lahko inšpekcijski organ v primeru potniških jadralnih plovil, ki niso daljša od 25 m, za povezovalne hodnike in prehode odobri čisto širino, ki je manjša od 800 mm. Sicer je čista širina najmanj 600 mm.

3.   Z odstopanjem od oddelka 10(a) člena 15.06 lahko inšpekcijski organ v posebnih primerih dovoli uporabo varovalne ograje, ki se lahko odstrani, na površinah, kjer je to potrebno zaradi upravljanja jader.

4.   V skladu s členom 15.07 jadrovje pripada glavnemu pogonskemu sistemu.

5.   Z odstopanjem od oddelka 7(c) člena 15.15 se lahko višina spodnjega roba odprtine vrat zmanjša na 200 mm nad tlemi prostora za potnike. Potem, ko se odprejo, se vrata samodejno zaprejo in zaklenejo.

6.   Če obstaja možnost, da je propeler v prostem teku, medtem ko plovilo pluje z jadri, so vsi ogroženi deli pogonskega sistema zavarovani pred možnimi poškodbami.

Člen 15a.05

Vrvje na splošno

1.   Deli vrvja so urejeni tako, da se prepreči nedopustno drgnjenje.

2.   Če se uporabi material, ki ni les, ali če so uporabljene posebne vrste vrvja, taka oblika zagotavlja enakovredne ravni varnosti z dimenzijami in trdnostjo, kot so določene v tem poglavju. Kot dokaz trdnosti

Dokazila se predloži inšpekcijskemu organu.

Člen 15a.06

Jambori ter debla in križi na splošno

1.   Vsa debla in križi so izdelani iz visoko kakovostnega materiala.

2.   Les za jambore:

3.   Če se kot gradben les uporabi ameriški smolikav bor ali bor oregon, katerega kakovost je označena s „čist in boljši“, se premeri v tabelah iz členov 15a.07 do 15a.12 lahko zmanjšajo za 5 %.

4.   Če les, ki se uporablja za jambore, podaljške jamborov, krake prečk jamborov, debla in poševnike, nima okroglega prereza, je enakovredne trdnosti.

5.   Stojala za jambore, glavni deli jamborov in oprema za pritrjevanje na krovu, na talnih ploščah ali na kljunu oziroma krmi so zgrajeni tako, da lahko bodisi absorbirajo sile, katerim so izpostavljeni, ali jih prenesejo na druge povezane dele konstrukcije.

6.   Odvisno od stabilnosti plovila in zunanjih sil, ki jim je izpostavljeno, ter porazdelitve razpoložljive površine jader lahko inšpekcijski organ na podlagi dimenzij, določenih v členih 15a.07 in 15a.12, dovoli zmanjšanja prerezov debel in križev in, kadar je to primerno, vrvja. Dokazila se predložijo v skladu z oddelkom 2 člena 15a.05.

7.   Če znaša doba nihanja/doba pozibavanja plovila v sekundah manj kot tri četrtine njegove širine v metrih, se povečajo dimenzije, določene v členih 15a.07 do 15a.12. Dokazila se predložijo v skladu z oddelkom 2 člena 15a.05.

8.   V tabelah iz členov 15a.07 do 15a.12 in 15a.14 se možne vmesne vrednosti interpolirajo.

Člen 15a.07

Posebne določbe za jambore

1.   Leseni jambori izpolnjujejo naslednje minimalne zahteve:

Če ima jambor dva križa, se premeri povečajo za najmanj 10 %.

Če ima jambor več kot dva križa, se premeri povečajo za najmanj 15 %.

Če so jambori nameščeni tako, da gredo skozi krov, premer ob vznožju jambora znaša najmanj 75 % premera jambora na ravni krova.

2.   Jamborna oprema, jamborne vezi, križi in vrhovi jamborov so dovolj močnih velikosti in dovolj trdno pritrjeni.

Člen 15a.08

Posebne določbe za podaljške jamborov

1.   Leseni podaljški jamborov izpolnjujejo naslednje minimalne zahteve:

Če so na podaljšek jambora pritrjena kvadratna jadra se dimenzije, določene v tabeli, povečajo za 10 %.

2.   Prekrivanje med podaljškom jambora in jamborom znaša vsaj 10-kraten premer podaljška jambora ob vznožju.

Člen 15a.09

Posebne določbe za poševnike

1.   Leseni poševniki izpolnjujejo naslednje minimalne zahteve:

2.   Del poševnika v medkrovju je vsaj štirikrat daljši od premera poševnika na kljunu.

3.   Premer poševnika na njegovem vrhu je vsaj 60 % premera poševnika na kljunu.

Člen 15a.10

Posebne določbe za podaljške poševnikov

1.   Leseni podaljški poševnikov izpolnjujejo naslednje minimalne zahteve:

2.   Premer podaljška poševnika na njegovem vrhu je vsaj 60 % premera na kljunu.

Člen 15a.11

Posebne določbe za debla krmnega jambora

1.   Lesena glavna debla izpolnjujejo naslednje minimalne zahteve:

2.   Premer na zatiču tečaja je vsaj 72 % premera, določenega v tabeli.

3.   Premer na uzdnem roglju je vsaj 85 % premera, določenega v tabeli.

4.   Merjeno od jambora je največji premer na dveh tretjinah dolžine.

5.   Kadar:

lahko inšpekcijski organ v skladu z oddelkom 2 člena 15a.05 zahteva večji premer.

6.   Za površine jader, manjše od 50 m2, lahko inšpekcijski organ odobri zmanjšanje dimenzij, določenih v tabeli.

Člen 15a.12

Posebne določbe za glavna debla

1.   Lesena glavna debla izpolnjujejo naslednje minimalne zahteve:

2.   Nepodprta dolžina glavnega debla ne presega 75 %.

3.   Moč pretrga kraka je vsaj enaka 1,2-kratni moči pretrga najvišje vrvi za dviganje in spuščanje jadra.

4.   Vrhnji kot kraka ima največ 60°.

5.   Če je z odstopanjem od oddelka 4 vrhnji kot kraka večji kot 60°, se natezna trdnost prilagodi glede na sile, ki bodo s tem nastale.

6.   Za površine jader, manjše od 50 m2, lahko inšpekcijski organ odobri zmanjšanje dimenzij, določenih v tabeli.

Člen 15a.13

Splošne določbe za nepremično in premično vrvje

1.   Nepremično in premično vrvje izpolnjuje zahteve po trdnosti iz členov 15a.14 in 15a.15.

2.   Priključki žičnih kablov imajo lahko obliko:

Prepleteni spoji vsebujejo lapor, konci pa so oviti.

3.   Očesa spojev so opremljena z okovi.

4.   Vrvi so napeljane tako, da ne ovirajo vhodov in prehodov.

Člen 15a.14

Posebne določbe za nepremično vrvje

1.   Prednje in bočne pripone izpolnjujejo naslednje minimalne zahteve:

2.   Zatege, podaljški jamborov, pripone letečega floka, podaljški poševnika in pripone poševnika izpolnjujejo naslednje minimalne zahteve:

3.   Najprimernejša oblika vrvi temelji na metodi izdelave vrvi (Rope Construction Method) 6 x 7 FE v razredu trdnosti 1 550 N/mm2. Alternativno se iz istega razreda trdnosti lahko uporabi metoda izdelave 6 x 36 SE ali 6 x 19 FE. Zaradi večje elastičnosti metode izdelave 6 x 19 se natezne trdnosti, podane v tabeli, povečajo za 10 %. Uporaba drugačne oblike vrvi je dovoljena, če ima primerljive lastnosti.

4.   Če je uporabljeno togo vrvje, se natezne trdnosti iz tabele povečajo za 30 %.

5.   Za vrvje se lahko uporabijo le homologirane rogovile, okrogla očesa in sorniki.

6.   Sorniki, rogovile, okrogla očesa in vijaki so taki, da jih je mogoče primerno učvrstiti.

7.   Natezna trdnost vodne napone je vsaj 1,2-krat večja od natezne trdnosti ustreznega vodila za prečko in pripone letečega floka.

8.   Za plovila z manj kot 30 m3 vodnega izpodriva lahko inšpekcijski organ dovoli zmanjšanje nateznih trdnosti, kot je prikazano v naslednji tabeli:

Člen 15a.15

Posebne določbe za premično vrvje

1.   Za premično vrvje se uporabljajo vlaknene vrvi ali vrvi iz jeklene žice. Najmanjša natezna trdnost in premer premičnega vrvja izpolnjujeta naslednje minimalne zahteve glede na površino jader:

2.   Premično vrvje, ki je del jambornih vrvi, ima natezno trdnost, ki ustreza natezni trdnosti prednjih ali bočnih pripon.

3.   Če so uporabljeni materiali, ki niso navedeni v oddelku 1, so izpolnjene vrednosti za trdnost, navedene v tabeli v oddelku 1.

Vlaknene vrvi iz polietilena se ne uporabljajo.

Člen 15a.16

Pribor in deli vrvja

1.   Če so uporabljene vrvi iz jeklene žice ali vlaknene vrvi, za premer ožlebljenih kolesc za vrv (merjeno od sredine vrvi do sredine vrvi) veljajo naslednje minimalne zahteve:

2.   Z odstopanjem od oddelka 1 je lahko premer ožlebljenih kolesc za vrv šestkrat večji od premera jeklene žice, če jeklena žica ne teče nenehno čez ožlebljena kolesca.

3.   Natezna trdnost pribora (rogovile, okrogla očesa, vijaki, plošče za očesa, sorniki, obroči in členi verige za sidro) je združljiva z natezno trdnostjo nepremičnega ali premičnega vrvja, ki je nanj pritrjeno.

4.   Pritrditve ladijskih reber prednjih ali bočnih pripon so izdelane tako, da prevzamejo sile, ki so jim izpostavljene.

5.   Na vsako oko je lahko pritrjen samo en člen verige za sidro skupaj z ustrezno prednjo ali bočno prepono.

6.   Bloki vrvi za dviganje in spuščanje jader in dvigala so varno pritrjeni na jambor, vrtjlivi kraki, ki se uporabljajo v ta namen, pa so v dobrem stanju.

7.   Pritrditve očesnih sornikov, zagozd, klinov za navijanje vrvi in ograje okrog velikega jambora so izdelane tako, da ustrezajo silam, ki so jim izpostavljene.

Člen 15a.17

Jadra

1.   Zagotoviti je treba, da se jadra lahko enostavno, hitro in varno zvijejo.

2.   Površina jader je ustrezna glede na vrsto plovila in vodni izpodriv.

Člen 15a.18

Oprema

1.   Plovila, ki so opremljena s podaljškom poševnika ali poševnikom, imajo mrežo flok in ustrezno število primernih naprav za oporo in nategnitev.

2.   Oprema iz oddelka 1 pa ni potrebna, če je podaljšek poševnika ali poševnik opremljen z ročnim priborom za vezanje ladijskih vrvi in nožno vrvjo, ki sta ustrezno velika, da omogočata pritrditev varnostnih jermenov na plovilu.

3.   Za dela na vrvju je zagotovljen stol za poveljnika palube.

Člen 15a.19

Preskušanje

1.   Inšpekcijski organ preskusi vrvje vsaki dve leti in pol. Preskus zajema vsaj naslednje:

2.   Del lesenega jambora, ki gre skozi krov in se nahaja pod krovom, se pregleda v presledkih, ki jih določi inšpekcijski organ, vendar vsaj ob vsakem rednem pregledu v skladu s členom 2.09. Jambor se v ta namen izvleče.

3.   Na plovilu se hrani potrdilo o zadnjem pregledu, opravljenem v skladu z oddelkom 1, ki ga izda, opremi z datumom in podpiše inšpekcijski organ.

POGLAVJE 16

POSEBNE ZAHTEVE ZA PLOVNE OBJEKTE, KI BODO VKLJUČENI V POTISNI ALI VLEČNI KONVOJ ALI VZPOREDNO NAVEZO

Člen 16.01

Plovni objekt, primeren za potiskanje

1.   Plovni objekti, ki se bodo uporabljali za potiskanje, imajo vgrajeno ustrezno napravo za potiskanje. Zasnovani in opremljeni so tako, da:

2.   Če sta plovna objekta povezana s kabli, se potisni plovni objekt opremi z najmanj dvema posebnima vitloma ali ustreznima priključnima napravama za napenjanje kablov.

3.   Priključne naprave omogočajo vzpostavitev trdne strukture s plovnim objektom v potisni navezi.

Če so konvoji sestavljeni iz potisnega plovnega objekta in enega potiskanega plovnega objekta, priključne naprave lahko omogočajo nadzorovano upravljanje. Potrebne pogonske enote brez težav prestrezajo sile, ki se prenašajo, in jih je mogoče upravljati brez težav in varno. Za takšne pogonske enote se smiselno uporabljajo členi od 6.02 do 6.04.

4.   Pri potiskačih pregrada proti trkom iz oddelka 1(a) člena 3.03 ni potrebna.

Člen 16.02

Plovni objekt, primeren, da se ga potiska

1.   Za maone brez krmilnega sistema, bivalne prostore, strojnice ali kotlovnice se ne uporabljajo:

Če ima plovilo krmilni sistem, bivalne prostore, strojnice ali kotlovnice, se zanje uporabljajo ustrezne zahteve te priloge.

2.   Poleg tega ladijske maone, katerih dolžina L ne presega 40 m, izpolnjujejo naslednje zahteve:

3.   Plovni objekt, ki bo potiskan, se opremi s priključnimi napravami, ki zagotavljajo varno priključitev na drugi plovni objekt.

Člen 16.03

Plovni objekt, primeren za poganjanje vzporednih navez

Plovni objekt, primeren za poganjanje vzporednih navez, se opremi s privezniki ali ustreznimi napravami, ki s svojim številom in namestitvijo omogočajo varno priključitev naveze.

Člen 16.04

Plovni objekt, primeren za poganjanje v konvojih

Plovni objekt, namenjen za poganjanje v konvojih, se opremi s priključnimi napravami, privezniki ali ustreznimi napravami, ki s svojim številom in namestitvijo omogočajo varno priključitev na drug plovni objekt v konvoju.

Člen 16.05

Plovni objekt, primeren za vleko

1.   Plovni objekt, namenjen za vleko, ustreza naslednjim zahtevam:

2.   Plovni objekti, katerih dolžina L presega 86 m, se ne smejo vleči s tokom.

Člen 16.06

Preskusi plovnosti konvojev

1.   Če naj potiskač ali motorni plovni objekt dobi dovoljenje za poganjanje togega konvoja in če naj se to vnese v spričevalo Skupnosti, inšpekcijski organ določi, katere formacije se pregledajo, in izvede preskuse plovnosti iz člena 5.02 na konvoju v izbrani formaciji (formacijah), za katero(e) meni, da je(so) najslabša(e). Ta konvoj izpolnjuje zahteve iz členov od 5.02 do 5.10.

Inšpekcijski organ preveri, ali je med manevri, zahtevanimi v poglavju 5, zagotovljena trdna povezava med vsemi plovnimi objekti v konvoju.

2.   Če so med preskusi plovnosti iz oddelka 1 zaradi skladnosti z zahtevami iz členov od 5.02 do 5.10 na krovu plovnega objekta, ki se vleče ali je v vzporedni navezi, posebne naprave, kakor so krmilni sistem, pogonske enote ali oprema za manevriranje, ali sestavljene priklopne naprave, se v spričevalo Skupnosti za plovilo, ki poganja konvoj, vnese naslednje: formacija, položaj, ime in uradna številka plovil, ki so opremljena z uporabljenimi posebnimi napravami.

Člen 16.07

Navedbe v spričevalu Skupnosti

1.   Če je plovni objekt namenjen za poganjanje konvoja ali če se ga bo poganjalo v konvoju, se njegova skladnost z ustreznimi zahtevami, določenimi v členih od 16.01 do 16.06, vpiše v spričevalo Skupnosti.

2.   Za pogonski plovni objekt se v spričevalo Skupnosti vnesejo naslednji podatki:

POGLAVJE 17

POSEBNE ZAHTEVE ZA PLAVAJOČO OPREMO

Člen 17.01

Splošno

Za konstrukcijo in opremo plavajoče opreme se uporabljajo poglavja 3, 7 do 14 in 16. Plavajoča oprema z lastnim pogonom izpolnjuje tudi zahteve poglavij 5 in 6. Pogonske enote, ki omogočajo samo kratke vleke, se ne obravnavajo kakor lastni pogon.

Člen 17.02

Odstopanja

1.   Inšpekcijski organ lahko odobri izvzetje od naslednjih zahtev:

2.   Inšpekcijskemu organu ni treba upoštevati uporabe naslednjih zahtev:

3.   Poleg tega se uporablja še naslednje:

Člen 17.03

Dodatne zahteve

1.   Plavajoča oprema, na kateri so med delovanjem pristne osebe, se opremi s splošnim alarmom. Signal alarma se jasno razloči od drugih signalov in v bivalnih prostorih in na vseh delovnih postajah proizvaja zvočni pritisk, ki za najmanj 5 dB(A) presega največjo stopnjo zvočnega pritiska v okolici. Alarm je mogoče sprožiti iz prostora za krmiljenje in glavnih delovnih postaj.

2.   Delovna oprema je dovolj močna, da zdrži obremenitve, ki jim je izpostavljena, in ustreza zahtevam Direktive 98/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o približevanju zakonov držav članic o strojih (15).

3.   Stabilnost (odpornost proti prevračanju) in trdnost delovne opreme in njenih dodatkov, kjer je to primerno, mora vzdržati sile, ki izhajajo iz pričakovanega nagiba, trima in premikanja plavajoče opreme.

4.   Če se bremena dvigajo z dvigali, se največja dovoljena obremenitev, izpeljana iz stabilnosti in moči, vidno označi z napisi na krovu in pri nadzornih postajah. Če je mogoče povečati dvižno zmogljivost s priključitvijo dodatnih plovcev, se jasno navedejo dovoljene vrednosti za dvigovanje s temi plovci in brez njih.

Člen 17.04

Preostala varnostna razdalja

1.   Za namene tega poglavja in z odstopanjem od člena 1.01 te priloge, je preostala varnostna razdalja najkrajša navpična razdalja med gladino vode in najnižjim delom plavajoče opreme, pod katerim ta ni več neprepustna za vodo, ob upoštevanju trima in nagiba zaradi momentov iz oddelka 4 člena 17.07.

2.   V skladu z oddelkom 1 člena 17.07 je preostala varnostna razdalja dovolj velika za kakršno koli odprtino, odporno proti brizganju in vremenskim vplivom, če meri najmanj 300 mm.

3.   Pri odprtini, ki ni odporna proti brizganju in vremenskim vplivom, preostala varnostna razdalja meri najmanj 400 mm.

Člen 17.05

Preostali prosti bok

1.   Za namene tega poglavja in z odstopanjem od člena 1.01 te priloge, je preostali varnostni bok najkrajša navpična razdalja med gladino vode in zgornjo površino krova na njegovem robu, ob upoštevanju trima in nagiba zaradi momentov iz oddelka 4 člena 17.07.

2.   V skladu z oddelkom 1 člena 17.07 je preostali prosti bok dovolj velik, če meri najmanj 300 mm.

3.   Preostali bok se lahko zmanjša, če je dokazano, da so izpolnjene zahteve člena 17.08.

4.   Inšpekcijski organ lahko zahteva ali dovoli preostali prosti bok, ki se razlikuje od navedenega v oddelku 2, če oblika plovca očitno odstopa od pontona, na primer pri cilindričnem plovcu, ali če ima prerez plovca več kakor štiri stranice. To se uporablja tudi za plavajočo opremo, sestavljeno iz več plovcev.

Člen 17.06

Nagibni preskus

1.   Potrditev stabilnosti v skladu s členoma 10.07 in 17.08 temelji na pravilno izvedenem nagibnem preskusu.

2.   Če med nagibnim preskusom ni mogoče doseči zadostnih nagibnih kotov ali če nagibni preskus povzroči prevelike tehnične težave, se ga lahko nadomesti z izračunom težišča plovila in teže. Rezultat izračuna teže se preveri z merjenjem ugreza in razlika ne presega ± 5 %.

Člen 17.07

Potrditev stabilnosti

1.   Potrdi se, da sta, ob upoštevanju obremenitev med delovanjem delovne opreme in v gibanju, preostali prosti bok in preostala varnostna razdalja zadostna. V ta namen vsota kotov trima in nagiba ne presega 10o in dno plovila se ne pojavi.

2.   Potrditev stabilnosti vključuje naslednje podatke in dokumentacijo:

3.   Potrditev stabilnosti temelji najmanj na naslednjih domnevnih obremenitvah:

4.1   Pri potrditvi stabilnosti se upoštevajo momenti zaradi:

Momenti, ki lahko delujejo simultano, se seštevajo.

4.2   Moment zaradi tlaka vetra se izračuna z naslednjo formulo:

pri čemer je:

4.3   Momente zaradi obračanja med vožnjo iz oddelka 4.1(d) za opremo z lastnim pogonom se izračuna s formulo, določeno v oddelku 6 člena 15.03.

4.4   Moment zaradi navzkrižnega toka iz oddelka 4.1(e) se upošteva le za plavajočo opremo, ki je med delovanjem zasidrana ali privezana čez tok.

4.5   Opredeli se najmanj ugodna količina polnjenja rezervoarjev s stališča stabilnosti in ustrezni moment se vključi v izračun momentov zaradi tekočega balasta in tekočih zalog iz oddelka 4.1(f).

4.6   Moment zaradi vztrajnostnih sil iz oddelka 4.1(i) se upošteva, če premiki bremena in delovnega orodja lahko vplivajo na stabilnost.

5.   Vzravnalni momenti za plovila z navpičnimi stranskimi stenami se lahko izračunajo z naslednjo formulo:

pri čemer je:

Navedena formula se uporablja za kote nagiba do 10° ali do kota nagiba, ki ustreza potopitvi roba krova ali točki, ko se pojavi rob dna; odločilen je najmanjši kot. Formula se lahko uporablja tudi za poševne stranske stene do kota nagiba 5°; uporabljajo se tudi mejni pogoji, določeni v oddelkih 3 in 4.

Če posebna oblika plovil(a) ne omogoča takšne poenostavitve, se zahtevajo krivulje vzravnalnega momenta iz oddelka 2(c).

Člen 17.08

Potrditev stabilnosti pri zmanjšanem preostalem prostem boku

Če se v skladu z oddelkom 3 člena 17.05 uporablja zmanjšani preostali prosti bok, se za vse obratovalne pogoje dokaže, da:

Preostali vzravnalni moment je največja razlika med 0° in 30° nagiba med krivuljo vzravnalnega momenta in krivuljo nagibnega momenta. Če voda doseže odprtino, ki vodi v notranjost plovila, pri kotu nagiba, ki je manjši od kota, ustrezajočega največji razliki med krivuljami momenta, se upošteva moment, ki ustreza navedenemu kotu nagiba.

Člen 17.09

Ugrezne oznake in ugrezne lestvice

Ugrezne oznake in ugrezne lestvice se pritrdijo v skladu s členoma 4.04 in 4.06.

Člen 17.10

Plavajoča oprema brez potrditve o stabilnosti

1.   Uporaba členov 17.04 do 17.08 se lahko odpravi za plavajočo opremo:

2.   Vendar

POGLAVJE 18

POSEBNE ZAHTEVE ZA PLOVNE OBJEKTE NA DELOVNI LOKACIJI

Člen 18.01

Obratovalni pogoji

Plovni objekt na delovni lokaciji, ki je kakor tak opredeljen v spričevalu Skupnosti iz dela I ali II Priloge V, lahko pluje zunaj delovnih lokacij le, če je nenatovorjen. Navedena omejitev se vpiše v spričevalo Skupnosti.

Plovni objekt na delovni lokaciji ima za ta namen spričevalo, ki ga je izdal pristojni organ in v katerem je navedeno trajanje del in geografske meje delovne lokacije, na kateri je dovoljeno upravljati plovilo.

Člen 18.02

Uporaba dela II

Če ni drugače določeno v tem poglavju, sta konstrukcija in oprema plovila na delovni lokaciji v skladu s poglavji 3 do 14 dela II.

Člen 18.03

Odstopanja

2.   Inšpekcijski organ lahko spregleda uporabo naslednjih določb:

Člen 18.04

Varnostna razdalja in prosti bok

1.   Če se plovni objekt na delovni lokaciji uporablja kakor barža za izsuševanje ali barža z bagrom, je varnostna razdalja zunaj skladiščnega območja najmanj 300 mm in prosti bok najmanj 150 mm. Inšpekcijski organ lahko dovoli manjši prosti bok, če se z izračunom dokaže, da je stabilnost dovolj velika za tovor s specifično maso 1,5 t/m3 in če se nobena stran krova ne doseže vode. Upošteva se učinek utekočinjenega tovora.

2.   Določbe členov 4.01 in 4.02 se smiselno uporabljajo za plovni objekt na delovni lokaciji, za katero ne velja oddelek 1. Inšpekcijski organ lahko za varnostno razdaljo in prosti bok določi vrednosti, ki odstopajo od zgoraj navedenih.

Člen 18.05

Čolni

Za plovni objekt na delovni lokaciji se ne zahteva čoln, če:

Navedeno odstopanje se vpiše v spričevalo Skupnosti.

POGLAVJE 19

POSEBNE ZAHTEVE ZA PLOVILA ZGODOVINSKE VREDNOSTI

(prazno)

POGLAVJE 19a

POSEBNE ZAHTEVE ZA KANALSKE BARŽE

(prazno)

POGLAVJE 19b

POSEBNE ZAHTEVE ZA PLOVILA, KI PLUJEJO PO PLOVNIH POTEH V CONI 4

Člen 19b.01

Uporaba poglavja 4

1.   Z odstopanjem od oddelkov 1 in 2 člena 4.01 se varnostna razdalja vrat in odprtin, razen žrel skladišč, za plovila, ki plujejo po plovnih poteh v coni 4, zmanjša, kakor sledi:

2.   Z odstopanjem od člena 4.02 je najmanjši prosti bok za plovila, ki plujejo v coni 4, 0 mm, če se upošteva varnostna razdalja v skladu z oddelkom 1.

POGLAVJE 20

POSEBNE ZAHTEVE ZA MORSKA PLOVILA

(prazno)

POGLAVJE 21

POSEBNE ZAHTEVE ZA PLOVNE OBJEKTE ZA REKREACIJO

Člen 21.01

Splošno

Za konstrukcijo in opremo plovnih objektov za rekreacijo se uporabljata samo člena 21.02 in 21.03.

Člen 21.02

Uporaba dela II

1.   Plovni objekt za rekreacijo ustreza naslednjim zahtevam:

2.   Za plovne objekte za rekreacijo, za katera velja Direktiva 94/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. junija 1994 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi s plovili za rekreacijo (16), se prvi inšpekcijski pregled in redni inšpekcijski pregledi razširijo samo na:

Člen 21.03

(prazno)

POGLAVJE 22

STABILNOST PLOVIL, KI PREVAŽAJO ZABOJNIKE

Člen 22.01

Splošno

1.   Določbe tega poglavja se uporabljajo za plovila, ki prevažajo zabojnike, če veljavni predpisi organa za plovbo v državah članicah, zahtevajo dokumentacijo o stabilnosti.

Inšpekcijski organ preveri dokumentacijo o stabilnosti, ali jo predloži v preveritev komu drugemu, in jo pravilno ožigosa.

2.   Poveljnik plovila iz dokumentacije o stabilnosti dobi razumljive podatke o stabilnosti plovila pri vseh pogojih obremenitve.

Dokumentacija o stabilnosti vključuje najmanj naslednje:

3.   Pri plovilih, na katerih so zabojniki med prevozom lahko nezavarovani ali zavarovani, se zagotovijo posebne metode izračunavanja za potrditev stabilnosti prevoza nezavarovanih in zavarovanih tovorov zabojnikov.

4.   Tovor zabojnikov je zavarovan le, če je vsak posamezen zabojnik trdno pritrjen na trup plovila z vodili za zabojnike ali opremo za pritrditev in se njegova lega med potovanjem ne more spremeniti.

Člen 22.02

Mejni pogoji in metoda izračunavanja za potrditev stabilnosti za prevoz nezavarovanih zabojnikov

1.   Vse metode izračunavanja stabilnosti plovila, ki prevaža nezavarovane zabojnike, ustrezajo naslednjim mejnim pogojem:

2.   Stabilnost plovila, ki prevaža nezavarovane zabojnike, je zadostna, če dejanski  ne presega zul, pridobljenega z izračunom po zgornji formuli. zul se izračuna za različne izpodrive, ki pokrivajo celotno območje ugrezov.
zul
V formulah je:

Če ni na voljo lista hidrostatičnih krivulj, se vrednost  za izračun v skladu z oddelkom 2 in oddelkom 2 člena 22.03 lahko določi z naslednjima aproksimacijskima formulama:

Člen 22.03

Mejni pogoji in metoda izračunavanja za potrditev stabilnosti za prevoz zavarovanih zabojnikov

1.   Vse metode izračunavanja stabilnosti plovila, če prevaža zavarovane zabojnike, ustrezajo naslednjim mejnim pogojem:

2.   Stabilnost plovila, ki prevaža zavarovane zabojnike, je zadostna, če dejanski  ne presega zul, pridobljenega z izračunom po formuli, izračunani za različne izpodrive, ki pokrivajo celotno območje ugrezov.
zul
Poleg predhodno opredeljenih izrazov je v teh formulah:

3.   Aproksimacijska formula za I

Če ni na voljo lista hidrostatičnih krivulj, se vrednost prečnega vztrajnostnega momenta I območja vodne črte lahko izračuna z naslednjima aproksimacijskima formulama:

Člen 22.04

Postopek za ocenjevanje stabilnosti na plovilu

Postopek za ocenjevanje stabilnosti se lahko določi z dokumenti, navedenimi v oddelku 2 člena 22.01.

POGLAVJE 22a

POSEBNE ZAHTEVE ZA PLOVNE OBJEKTE, DALJŠE OD 110 M

Člen 22a.01

Uporaba dela I

Poleg zahtev, določenih v oddelku 3 člena 2.03, lastnik ali njegov predstavnik pred začetkom gradnje plovnega objekta, daljšega od 110 m, razen morske ladje (gradnja novega plovnega objekta ali podaljšanje plovnega objekta, ki je že v uporabi), o tem obvesti inšpekcijski organ, ki naj bi nato izdal spričevalo Skupnosti. Navedeni inšpekcijski organ med gradnjo izvaja preglede. Pregledov med gradnjo mu ni treba opravljati, če se pred začetkom gradnje izdela potrdilo z izjavo priznanega klasifikacijskega zavoda, da bo nadzoroval navedeno gradnjo.

Člen 22a.02

Uporaba dela II

Poleg dela II se za plovne objekte, daljše od 110 m, uporabljajo členi 22a.03 do 22a.05.

Člen 22a.03

Trdnost

Potrdilo, ki ga izda priznani klasifikacijski zavod, potrjuje zadostno trdnost trupa v skladu z oddelkom 1(a) člena 3.02 (vzdolžna, prečna in lokalna trdnost).

Člen 22a.04

Vzgon in stabilnost

1.   Za plovne objekte, daljše od 110 m, z izjemo potniških plovne objekte, se uporabljajo oddelki 2 do 9.

2.   Preveri in potrdi se dokaz zadostne stabilnosti, vključno s stabilnostjo po poškodbi, za najmanj ugoden pogoj obremenitve.

Določijo se osnovne vrednosti za izračun stabilnosti - lahkost plovila in določitev težišča:

3.   Dokaz o plovnosti po poškodbi se potrdi za polno natovorjen plovni objekt.

Za ta namen se izdela računski dokaz zadostne stabilnosti za kritične vmesne stopnje poplavljenja in za zadnjo stopnjo poplavljenja. Pristojni organ lahko sprejme negativne vrednosti stabilnosti pri vmesnih stopnjah poplavljenja, če je potrjena zadostna stabilnost na naslednjih vmesnih stopnjah.

4.   Za poškodovano stanje se upoštevajo naslednje predpostavke:

5.   Stabilnost po poškodbi je zadostna, če na podlagi predpostavk v oddelku 4:

6.   Kadar na plovnem objektu obstajajo prečne ali navpične odprtine za zmanjšanje asimertičnega poplavljenja, čas za izravnavo ne presega 15 minut, če je bila med vmesnimi stopnjami poplavljenja potrjena zadostna stabilnost ob poškodbah.

7.   Če se da odprtine, skozi katere lahko voda prodre tudi v nepoškodovane predelke, vodoneprepustno zapreti, se naprave za zapiranje označijo v skladu z njihovimi navodili za uporabo.

8.   Dokaz z izračunom v skladu z oddelki 2 do 5 je bil predložen, če so bili rezultati izračunov za stabilnost ob poškodbi v skladu z delom 9 Uredbe o prevozu nevarnih snovi po Renu pozitivni.

9.   Po potrebi in zaradi skladnosti z zahtevami iz oddelkov 2 ali 3 se ponovno določi ploskev največjega dovoljenega ugreza.

Člen 22a.05

Dodatne zahteve

1.   Plovni objekt, daljši od 110 m:

2.   Pri plovnih objektih, z izjemo potniških ladij, ki so daljši od 110 m in ki, poleg skladnosti z oddelkom 1,

se v oddelek 52 spričevala Skupnosti vpiše, da so skladni z vsemi zahtevami točk (a) do (d).

3.   Za potniška plovila, daljša od 110 m, ki, poleg skladnosti z oddelkom 1,

se v oddelek 52 spričevala Skupnosti vpiše, da so skladna z vsemi zahtevami točk (a) do (d).

Člen 22a.06

Uporaba dela IV pri predelavi

Inšpekcijski organ lahko pri plovnih objektih, ki so po predelavi dolga več kot 100 m, lahko uporabi poglavje 24 samo na podlagi posebnih priporočil odbora.

POGLAVJE 22b

POSEBNE ZAHTEVE ZA VISOKOHITROSTNA PLOVILA

Člen 22b.01

Splošno

1.   Visokohitrostno plovilo ne sme biti izdelano kakor plovilo s kabinami.

2.   Na visokohitrostnih plovilih so prepovedane naslednje naprave:

Člen 22b.02

Uporaba dela I

1.   Poleg določb člena 2.03 se visokohitrostna plovila izdelajo in klasificirajo pod nadzorom in v skladu z veljavnimi pravili priznanega klasifikacijskega zavoda, ki ima posebna pravila za visokohitrostna plovila. Razred se ohrani.

2.   Z odstopanjem od člena 2.06 so spričevala Skupnosti, izdana v skladu z določbami tega poglavja, veljavna največ pet let.

Člen 22b.03

Uporaba dela II

1.   Ne glede na oddelek 2 in oddelek 2 člena 22b.02 se za visokohitrostna plovila uporabljajo poglavja 3 do 15, z izjemo naslednjih določb:

2.   Z odstopanjem od oddelka 9 člena 15.02 in oddelka 7 člena 15.15 je mogoče vsa vrata v pregradah, neprepustnih za vodo, upravljati daljinsko.

3.   Z odstopanjem od oddelka 1 člena 6.02 pri odpovedi ali napaki pri delovanju pogonske enote opreme za krmiljenje nemudoma začne delovati druga samostojna pogonska enota opreme za krmiljenje ali ročna pogonska enota.

4.   Visokohitrostna plovila poleg zahtev iz dela II izpolnjujejo zahteve členov 22b.04 do 22b.12.

Člen 22b.04

Sedeži in varnostni pasovi

Na voljo so sedeži za največje dovoljeno število potnikov na plovilu. Sedeži se opremijo z varnostnimi pasovi. Varnostni pasovi niso potrebni, če je na voljo ustrezna zaščita ali če niso zahtevani v delu 6 poglavja 4 Kodeksa HSC 2000.

Člen 22b.05

Prosti bok

Z odstopanjem od členov 4.02 in 4.03 prosti bok meri najmanj 500 mm.

Člen 22b.06

Vzgon, stabilnost in pregrajevanje

Za visokohitrostna plovila se predloži ustrezna dokumentacija za:

Člen 22b.07

Prostor za krmiljenje

1.   Ureditev

2.   Neoviran pogled

3.   Instrumenti

Stikalne plošče za upravljanje in spremljanje naprav iz člena 22b.11 v prostoru za krmiljenje stojijo posebej in so jasno označene. Kjer je to primerno, se to uporablja tudi za naprave za splavitev skupinske reševalne opreme.

4.   Osvetlitev

Za območja ali kose opreme, ki so med uporabo osvetljeni, se uporablja rdeča luč.

5.   Okna

Treba je preprečiti odsevanje. Zagotovi se način za preprečitev zaslepitve zaradi sončne svetlobe.

6.   Površinski materiali

V prostoru za krmiljenje se ne uporabljajo odsevni površinski materiali.

Člen 22b.08

Dodatna oprema

Visokohitrostna plovila imajo naslednjo opremo:

Člen 22b.09

Zaprta območja

1.   Splošno

Javni in bivalni prostori in oprema, ki jo vsebujejo, so oblikovani tako, da med navadnim in zasilnim zagonom ali zaustavitvijo ali med manevriranjem med običajno plovbo in pri odpovedi ali okvari ne bo poškodovana nobena oseba, ki pravilno uporablja te zmogljivosti.

2.   Komuniciranje

Člen 22b.10

Izhodi in zasilni izhodi

Poti za evakuacijo in izhod v sili ustrezajo naslednjim zahtevam:

Člen 22b.11

Protipožarna zaščita in preprečevanje požarov

1.   Javno dostopni hodniki, sobe in bivalni prostori ter tudi ladijske kuhinje in strojnice so priključeni na ustrezen protipožarni alarmni sistem. V prostoru, kjer je stalno prisotno osebje, se samodejno vključi opozorilo o prisotnosti vsakega požara in njegova lokacija.

2.   Strojnice se opremijo s stalno nameščenim sistemom za gašenje požara v skladu s členom 10.03b.

3.   Javno dostopne sobe in bivalni prostori in njihove poti za evakuacijo se opremijo s sistemom vodnih pršilnikov pod pritiskom v skladu s členom 10.03a. Uporabljeno vodo je mogoče hitro spraviti neposredno ven iz plovila.

Člen 22b.12

Prehodne določbe

Visokohitrostna plovila iz oddelka 22 člena 1.01, ki imajo dne 31. marca 2003 veljavno spričevalo Skupnosti, ustrezajo naslednjim določbam tega poglavja:

DEL III

POGLAVJE 23

OPREMA PLOVIL GLEDE NA ŠTEVILO ČLANOV POSADKE

Člen 23.01

(prazno)

Člen 23.02

(prazno)

Člen 23.03

(prazno)

Člen 23.04

(prazno)

Člen 23.05

(prazno)

Člen 23.06

(prazno)

Člen 23.07

(prazno)

Člen 23.08

(prazno)

Člen 23.09

Oprema plovil

1.   Za motorna plovila, potiskače, konvoje v potisni navezi in potniška plovila inšpekcijski organ v oddelek 47 spričevala Skupnosti vpiše, ali so skladni z določbami oddelkov 1.1 in 1.2 ali ne.

1.1   Standard S1

1.2   Standard S2

Člen 23.10

(prazno)

Člen 23.11

(prazno)

Člen 23.12

(prazno)

Člen 23.13

(prazno)

Člen 23.14

(prazno)

Člen 23.15

(prazno)

DEL IV

POGLAVJE 24

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 24.01

Uporaba prehodnih določb za plovne objekte, ki so že v uporabi

1.   Določbe členov 24.02 do 24.04 se uporabljajo samo za plovne objekte, ki imajo dne 30. decembra 2008 veljavno spričevalo za plovilo v skladu z Uredbo o inšpekcijskih pregledih plovil, ki plujejo po Renu, kot je veljala 31. decembra 1994, ali ki so jih 31. decembra gradili ali predelali.

2.   Za plovne objekte, ki niso zajeti v oddelku 1, se uporabljajo določbe člena 24.06.

Člen 24.02

Odstopanja za plovne objekte, ki so že v uporabi

1.   Brez poseganja v člena 24.03 in 24.04 morajo biti plovni objekti, ki niso skladni z določbami te direktive:

2.   V spodnji tabeli se uporabljajo naslednje opredelitve:

Člen 24.03

Odstopanja za plovne objekte, zgrajene najpozneje 1. aprila 1976

1.   Za plovne objekte, zgrajene najpozneje 1. aprila 1976, poleg določb člena 24.02 veljajo naslednje določbe:

V spodnji tabeli se uporabljajo naslednje opredelitve:

2.   Člen 15.11, oddelek 3(a) se uporablja za plovne objekte za dnevne izlete, zgrajene pred 1. aprilom 1976, do prve izdaje ali podaljšanja spričevala Skupnosti po 1.1.2045, z določbo, da morajo biti negorljivi samo barve, laki, premazi in drugi materiali, uporabljeni na površinah, ki so obrnjene na poti za izhod v sili, in drugi materiali za površinsko obdelavo plošč in da se ne smejo razviti nikakršne nevarne koncentracije dima ali strupenih hlapov.

3.   Člen 15.11, oddelek 12, se uporablja za plovne objekte za dnevne izlete, zgrajene pred 1. aprilom 1976, z določbo, da ni treba, da imajo stopnice, ki se uporabljajo kot pot za izhod v sili, obliko nosilne jeklene strukture, temveč so lahko oblikovane tako, da v primeru požara ostanejo uporabne približno toliko časa kot stopnice v obliki nosilne jeklene strukture.

Člen 24.04

Druga odstopanja

1.   Pri plovnih objektih, katerih najmanjši prosti bok je bil določen v skladu s členom 4.04 Uredbe o inšpekcijskih pregledih plovil, ki plujejo po Renu, kot se je uporabljala 31. marca 1983, lahko inšpekcijski organ na zahtevo lastnika določi prosti bok v skladu s členom 4.03 Uredbe o inšpekcijskih pregledih plovil, ki plujejo po Renu, kot se je uporabljala 1. januarja 1995.

2.   Ni treba, da plovni objekti, zgrajeni pred 1. julijem 1983, ustrezajo poglavju 9, vendar morajo ustrezati vsaj poglavju 6 Uredbe o inšpekcijskih pregledih plovil, ki plujejo po Renu, kot se je uporabljala 31. marca 1983.

3.   Člena 15.06, oddelek 3(a) do (e) in člen 15.12, oddelek 3(a) v zvezi s pravilom o dolžini posamične cevi se uporabljajo samo za plovne objekte, zgrajene po 30. septembru 1984, in za predelave zadevnih prostorov najpozneje ob prvi izdaji ali podaljšanju spričevala Skupnosti po 1. januarju 2045.

4.   Če je po poteku veljavnosti prehodnih določb v praksi težko uporabiti določbe iz tega poglavja ali če njihova uporaba povzroči nerazumno visoke stroške, lahko preiskovalna komisija dovoli odstopanja od teh določb po priporočilih odbora. Ta odstopanja je treba vpisati v spričevalo Skupnosti.

5.   Kadar se pri zahtevah za obliko opreme ta določba nanaša na evropski ali mednarodni standard, se takšna oprema po vsakem pregledu standarda lahko uporablja še naslednjih 20 let po pregledu standarda.

Člen 24.05

(prazno)

Člen 24.06

Odstopanja za plovne objekte, ki jih ne zajema člen 24.01

1.   Naslednje določbe se uporabljajo:

2.   Dokazati je treba, da so navedeni plovni objekti skladni z Uredbo o inšpekcijskih pregledih plovil, ki plujejo po Renu, kot se uporablja na dan, ko se podeli spričevalo za plovilo ali drugo dovoljenje za plovbo.

3.   Plovne objekte je treba prilagoditi, da bodo skladna z določbami, ki začnejo veljati po prvi podelitvi spričevala za plovilo ali drugega dovoljenja za plovbo v skladu s prehodnimi določbami iz spodnje tabele.

4.   Oddelka 4 in 5 člena 24.04 se uporabljata smiselno.

5.   V spodnji tabeli se uporabljajo naslednje opredelitve:

Člen 24.07

(prazno)

POGLAVJE 24a

DODATNE PREHODNE DOLOČBE ZA PLOVNE OBJEKTE, KI NE PLUJEJO PO PLOVNI POTI CONA R

Člen 24a.01

Uporaba prehodnih določb za plovne objekte, ki so že v uporabi, in veljavnost prejšnjih spričeval Skupnosti

1.   Naslednje določbe se uporabljajo:

ki ne plujejo po plovni poti cona R.

2.   Dokazati je treba, da so navedeni plovni objekti na dan izdaje spričevala Skupnosti ali drugega dovoljenja za plovbo, skladni z določbami poglavij 1 do 12 Priloge II k Direktivi 82/714/EGS.

3.   Spričevala Skupnosti, izdana pred 30. decembrom 2008, veljajo do datuma veljavnosti, navedenega v spričevalu. Oddelek 2 člena 2.09 se uporablja še naprej.

Člen 24a.02

Odstopanja za plovne objekte, ki so že v uporabi

1.   Brez poseganja v člene 24a.03 in 24a.04, se morajo plovni objekti, ki ne izpolnjujejo popolnoma določb te direktive, prilagoditi tako, da izpolnjujejo določbe, ki začnejo veljati po prvi izdaji njihovega spričevala Skupnosti ali prometnega dovoljenja v skladu s prehodnimi določbami, navedenimi v spodnji tabeli.

2.   V tabeli izraz:

Člen 24a.03

Odstopanja za plovne objekte, katerih kobilice so bile zgrajene pred 1. januarjem 1985

1.   Plovni objekti, katerih kobilice so bile zgrajene pred 1. januarjem 1985, so poleg določb člena 24a.02 oproščeni naslednjih določb pod pogoji, navedenimi v stolpcu 3 tabele, če je varnost plovnega objekta in njegove posadke zagotovljena na drug ustrezen način.

2.   V tabeli izraz:

Člen 24a.04

Druga odstopanja

Če je po poteku veljavnosti prehodnih določb v praksi težko uporabiti določbe iz tega poglavja ali če njihova uporaba povzroči nerazumno visoke stroške, lahko preiskovalna komisija dovoli odstopanja od teh določb po priporočilih odbora. Ta odstopanja je treba vpisati v spričevalo Skupnosti.

----

(1)  Kadar naprave proizvajajo velike količine toplote: IP 12.

(2)  Kadar naprave ali plošče nimajo take vrste zaščite, mora njihova lokacija izpolnjevati pogoje, ki veljajo za zadevno vrsto zaščite.

(3)  Električna oprema certificiranega varnostnega tipa v skladu z

(4)  Kadar ta napetost izhaja iz omrežja višje napetosti, se uporabi galvanska ločitev (varnostni transformator).

(5)  Vsi poli sekundarnega tokokroga so izolirani proti tlom.

(6)  Predelne stene med nadzornimi centri in notranjimi zbirnimi prostori ustrezajo tipu A0, med nadzornimi centri in zunanjimi zbirnimi prostori pa samo tipu B15.

(7)  Predelne stene med saloni in notranjimi zbirnimi prostori ustrezajo tipu A 30, med saloni in zunanjimi zbirnimi prostori pa samo tipu B15.

(8)  Predelne stene med kabinami, predelne stene med kabinami in hodniki in navpične predelne stene, ki ločujejo salone v skladu z oddelkom 10, ustrezajo tipu B15; za prostore, opremljene s tlačnimi brizgalnimi sistemi pa tipu B0.

(9)  Predelne stene med strojnicami v skladu s členom 15.07 in oddelkom 6 člena 15.10 ustrezajo tipu A60, v drugih primerih ustrezajo tipu A0.

(10)  B15 je zadovoljivo za predelne stene med kuhinjami na eni strani ter hladilnicami in shrambami hrane na drugi.

(11)  Predelne stene med nadzornimi centri in notranjimi zbirnimi prostori ustrezajo tipu A0, med nadzornimi centri in zunanjimi zbirnimi prostori pa samo tipu B15.

(12)  Predelne stene med saloni in notranjimi zbirnimi prostori ustrezajo tipu A 30, med saloni in zunanjimi zbirnimi prostori pa samo tipu B15.

(13)  Predelne stene med kabinami, predelne stene med kabinami in hodniki in navpične predelne stene, ki ločujejo salone v skladu z oddelkom 10, ustrezajo tipu B15; za prostore, opremljene s tlačnimi brizgalnimi sistemi pa tipu B0.

(14)  Predelne stene med strojnicami v skladu s členom 15.07 in oddelkom 6 člena 15.10 ustrezajo tipu A60, v drugih primerih ustrezajo tipu A0.

(*)  Razdalja od jambornega križa do krova.

(**)  Skupna dolžina podaljška jambora brez vrha jambora.

(***)  Premer podaljška jambora na ravni pritrditve vrha jambora.

(****)  Skupna dolžina poševnika.

(*****)  Skupna dolžina podaljška poševnika.

(******)  Skupna dolžina glavnega debla

(*******)  Skupna dolžina sohe.

(********)  Razdalja od vrha ali jambornega križa do krova.

(*********)  Razdalja od vrha ali jambornega križa do krova.

(15)UL L 207, 23.7. 1998, str. 1. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 98/79/ES (UL L 331, 7.12. 1998, str. 1).

(16)UL L 164, 30.6.1994, str. 15. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

(**********)  Oddelki skladišč, ki predstavljajo proste površine, izpostavljene vodi, so nastali zaradi vzdolžnega ali prečnega vodoneprepustnega predeljevanja, pri katerem nastajajo neodvisni deli.

(17)
1.

Protipožarni sistemi s CO2, nameščeni pred 1. oktobrom 1980, lahko ostanejo v uporabi do izdaje ali podaljšanja spričevala Skupnosti po 1. januarju 2035, če ustrezajo zahtevam odd. 5 člena 7.03 v skladu z resolucijo 1975-I-23 Centralne komisije za plovbo po Renu.

2.

Stalno nameščeni protipožarni sistemi s CO2, nameščeni med 1. aprilom 1992 in 31. decembrom 1994, lahko ostanejo v uporabi do izdaje ali podaljšanja spričevala Skupnosti po 1. januarju 2035, če ustrezajo zahtevam odd. 5 člena 7.03 Uredbe o inšpekcijskih pregledih plovil, ki plujejo po Renu, kot je veljala 31. decembra 1994.

(17)(17)
(18)  Določba se uporablja za plovila, zgrajena po 31. decembru 1994, in za plovila v uporabi z naslednjo določbo:

Zahteve člena 11.04 je treba izpolniti ob obnovitvi celotnega območja skladišč.

Kadar predelava, pri kateri se čista širina bočne palube spremeni, obsega celotno dolžino bočnih palub,

(19)
1.

Stalno nameščeni protipožarni sistemi na CO2, nameščeni med 1. januarjem 1995 in 31. marcem 2003, ostanejo dovoljeni, če so skladni z odd. 5 člena 10.03 Uredbe o inšpekcijskih pregledih plovil, ki plujejo po Renu, kot se je uporabljala 31. marca 2002.

(19)(19)
(20)  Določba se uporablja za plovila, zgrajena 2 leti po začetku veljavnosti te direktive, in za plovila v uporabi z naslednjo določbo:

Zahteve člena 11.04 je treba izpolniti ob obnovi celotnega območja skladišč.

Kadar predelava, pri kateri se čista širina bočne palube spremeni, obsega celotno dolžino bočnih palub,

Dodatek I

Varnostni znaki

Dejansko uporabljeni znaki se lahko nekoliko razlikujejo od grafičnega prikaza v tej prilogi ali so bolj podrobni, če se njihov pomen ne spremeni in če zaradi katerekoli razlike in spremembe ne postanejo nerazumljivi.

Dodatek II

Upravna navodila

PRILOGA III

PODROČJA MOŽNIH DODATNIH TEHNIČNIH ZAHTEV ZA PLOVILA, KI PLUJEJO PO CELINSKIH PLOVNIH POTEH V CONAH 2 IN 1

Katere koli dodatne tehnične zahteve, ki jih država članica sprejme v skladu s prvim odstavkom člena 5 te direktive, v zvezi s plovili, ki plujejo v conah 1 in/ali 2 ozemlja te države članice, so omejene na naslednje:

PRILOGA IV

PODROČJA MOŽNIH NIŽJIH TEHNIČNIH ZAHTEV, KI VELJAJO ZA PLOVILA, KI PLUJEJO PO CELINSKIH PLOVNIH POTEH V CONAH 3 IN 4

Kakršne koli nižje tehnične zahteve, ki jih država članica dovoli v skladu s členom 5(7) te direktive, za plovila, ki plujejo izključno po plovnih poteh v coni 3 ali coni 4 na ozemlju te države članice, so omejene na naslednja področja:

PRILOGA V

VZORCI SPRIČEVAL SKUPNOSTI ZA PLOVBO PO CELINSKIH PLOVNIH POTEH

Del 1

VZOREC SPRIČEVALA SKUPNOSTI ZA PLOVBO PO CELINSKIH PLOVNIH POTEH
Besedilo slike

(Datum)

(Kraj)

SPRIČEVALO SKUPNOSTI ZA PLOVBO PO CELINSKIH PLOVNIH POTEH

(Rezervirano za državni grb)

IME DRŽAVE

SPRIČEVALO št.

,

Inšpekcijski organ

Žig

(Podpis)

Opombe:

Plovilo se lahko uporablja za plovbo na podlagi tega spričevala le, če je v stanju, opisanem v tem spričevalu.

V primeru večjih sprememb ali popravil mora plovilo opraviti poseben inšpekcijski pregled pred kakršnim koli novim potovanjem.

Lastnik plovnega objekta ali njegov zastopnik mora pristojni organ seznaniti s kakršno koli spremembo imena ali lastništva plovnega objekta, dimenzije ali uradne številke, registrske številke ali matičnega pristanišča in mu poslati spričevalo o inšpekcijskem pregledu, da vpiše spremembo.

Besedilo slike

Spričevalo št. inšpekcijskega organa

1.

Ime plovila

2. Vrsta plovila

3. Uradna številka

4.

Ime in naslov lastnika

5.

Kraj in številka registracije

6. Matično pristanišče

7.

Leto konstrukcije

8. Ime in kraj ladjedelnice

9.

To spričevalo nadomesti spričevalo št ki ga je dne

izdal inšpekcijski organ...........................................

10.

Po,

inšpekcijskem pregledu, opravljenem dne (*)

in ob predložitvi spričevala, ki ga je dne (*)

izdal odobren klasifikacijski zavod

je zgoraj navedeni plovni objekt primeren za plovbo

po plovnih poteh Skupnosti v coni(conah) (*)

po plovnih poteh v coni(conah) (*)

v (imena držav (*))

razen:

po naslednjih plovnih poteh v:...(ime države (*))

z največjim dovoljenim ugrezom in opremo, navedeno spodaj.

11.

Veljavnost tega spričevala poteče dne

(*)

Sprememba točke(točk):

Novo besedilo::

(*)

Ta stran je zamenjana

(Datum)

(Kraj)

,

Inšpekcijski organ

Žig

(Podpis)

(*) Neustrezno črtati.

Besedilo slike

1.

potiska (*)

4.

je vlečen v vzporedni navezi (*)

1.1

v togi navezi (*)

5.

vleče (*)

1.2

z usmerjenim sestavljanjem (*)

5.1

plovni objekt, ki nima lastnega pogona (*)

2.

je potiskan (*)

5.2

motoriziran plovni objekt (*)

2.1

v togi navezi (*)

5.3

izključno proti toku (*)

2.2

na začetku toge naveze (*)

6.

je vlečen (*)

2.3

z usmerjenim sestavljanjem (*)

6.1

kot motoriziran plovni objekt (*)

3.

poganja vzporedno navezo (*)

6.2

kot plovni objekt, ki nima lastnega pogona (*)

Spričevalo št. inšpekcijskega organa

12.

Številka spričevala (1), uradna številka (2), registracijska številka (3) in merilna številka (4) se z ustreznimi znaki pritrdijo na naslednja mesta na plovnem objektu

1.

2.

3.

4.

13.

Največji dovoljeni ugrez je označen na obeh straneh plovnega objekta

z dvema — — ugreznimi oznakami (*).

z zgornjimi merilnimi ploščami (*).

Uporabljeni sta dve ugrezni lestvici (*).

Merilne lestvice na zadnjem koncu se uporabljajo kot ugrezne lestvice: v ta namen so dopolnjene s številkami, ki prikazujejo ugreze (*).

14.

Brez poseganja v omejitve (*) iz točk 15 in 52 je plovni objekt primeren, da

(*)

Sprememba točke(točk):

Novo besedilo:

(*)

Ta stran je zamenjana.

(Datum)

(Kraj)

,

Inšpekcijski organ

Žig

(Podpis)

(*) Neustrezno črtati.

Besedilo slike

2. Priklopne naprave:

Vrsta priklopne naprave:

Število priklopnih naprav na enem boku:

Število priklopnih kablov:

Dolžina vsakega priklopnega kabla: m

Natezna trdnost na dolžinsko priklopno napravo: kN

Število priklopnih navijalnih naprav::

Natezna trdnost na priklopni kabel: kN

Spričevalo št. inšpekcijskega organa

15.

Odobrene naveze

1. Plovni objekt je odobren za poganjanje naslednjih navez:

Slika

naveze

Omejitve, ki izhajajo iz poglavij 5 in 16

Največje dimenzije

Smer plovbe in stanje obremenitve

Največji moker

Opombe:

m

proti toku

s tokom

del v m2

No

dolžina

širina

natovorjent

prazno

cnatovorjent

prazno

proti toku

s tokom

o. Stb.

17

16

15

14

13

12

11

10

9

8

7

6

5

4

1

2

3

(*)

Druge naveze:

Legenda :

potiskač

plovilo z lastnim pogonom

maona

Sprememba točke(točk):

Novo besedilo:

(*)

Ta stran je zamenjana.

(Datum)

(Kraj)

,

Inšpekcijski organ

Žig

(Podpis)

(*) Neustrezno črtati.

Besedilo slike

Spričevalo št, inšpekcijskega organa

16.

Kalibracijsko spričevalo št. kalibracijskega urada z dne

17 a.

17 b.

Največja dolžina m

Dolžina L m

18 a. Največja širina m

18 b. Širina B m

19. Največji ugrez m

20. Prosti bok cm

21.

Nosilnost/izpodriv (*)

t/m3 (*)

22. Število potnikov:

23. Število ležišč za potnike:

24.

Število predelkov, neprepustnih za vodo

25. Število skladišč

26. Vrsta pokrova žrel

27.

Število glavnih pogonskih motorjev

28. Skupna nazivna moč glavnih načinov pogona

kW

29. Število glavnih propelerjev

30.

Število vitlov na premcu

31. Število vitlov na krmi

od tega............. na motorni pogon

od tega............ na motorni pogon

32.

Število vlečnih kljuk

33. Število vitlov za vleko

od tega........................... na motorni pogon

34.

Krmilne naprave

Število krmilnih lopatic na glavnem krmilu

Pogon glavnega krmila

ročni (*)

električni (*)

električni/hidravlični (*)

hidravlični (*)

Druge naprave: da/ne (*) Vrsta:

Bočno krmilo:

da/ne (*)

Pogon bočnega krmila:

ročni l (*)

električno (*)

električni/hidravlični (*)

hidravlični (*)

Premčne krmilne naprave

da/ne (*)

Premčno krmilo (*)

Premčni bočni propeler (*)

Druge naprave (*)

Daljinsko upravljanje

da/ne (*)

Daljinsko aktiviranje

da/ne (*)

35.

Črpalna oprema

Skupna izračunana zmogljivost

Število motornih črpalk

Hitrost pretoka

Število ročnih črpalk

l/min

l/min

(*)

Sprememba točke(točk:

Novo besedilo:

(*)

Ta stran je zamenjana.

(Datum)

,

(Kraj)

Inšpekcijski organ

Žig

(Podpis)

(*) Neustrezno črtati.

Besedilo slike

Spričevalo št. inšpekcijskega organa

36.

Število in položaj zapiralnih naprav, navedenih v oddelku 10 in 11 člena 8.08

37.

Sidra

Število sider na premcu

Skupna masa sider na premcu

Število sider na krmi

Skupna masa sider na krmi

kg

kg

38.

Sidrne verige

Število sidrnih verig na premcu

Dolžina vsake verige

Natezna trdnost vsake verige

m

kN

Število sidrnih verig na krmi

Dolžina vsake verige

Natezna trdnost vsake verige

m

kN

39.

Privezni kabli:

1 kabel dolžine.................. m z natezno trdnostjo ......................... kN

2 kabel dolžine.................. m z natezno trdnostjo ......................... kN

3 kabel dolžine.................. m z natezno trdnostjo.......................... kN

40.

Vlečni kabli

dolžine m z natezno trdnostjo kN

dolžine m z natezno trdnostjo kN

41.

Svetlobni in zvočni signali

Na plovilu so luči, zastave, boje, plavajoči predmeti in zvočne opozorilne naprave, ki se uporabljajo za signaliziranje in oddajajo svetlobne in zvočne signale, ki jih določajo veljavni predpisi organov, pristojnih za plovbo, veljavni v državah članicah, kot tudi samostojne zasilne privezne luči, ki jih določajo veljavni predpisi organov, pristojnih za plovbo v državah članicah.

(*)

Sprememba točke(točk):

Novo besedilo:

(*)

Ta stran je zamenjana.

(Datum)

(Kraj)

,

Inšpekcijski organ

Žig

(Podpis)

(*) Neustrezno črtati.

Besedilo slike

Spričevalo št. inšpekcijskega organa

42.

Druga oprema

metalo za vrv

Sistem za zvočno sporazumevanje

alternativno dvosmerno (*)

mostiček z ročno ograjo

simultano dvosmerno/telefon (*)

interna radio-telefonska povezava (*)

kljuka

Radiotelefonska naprava

storitev plovilo-plovilo

oprema za prvo pomoč

pomorske informacijske storitve

storitev plovilo-pristaniški organ

daljnogled

opozorilo o reševanju oseb v vodi

negorljive posode

Žerjavi

v skladu z oddelkom 9 člena 11.12 (*)

drugi žerjavi, katerih uporabna obremenitev ne presega 2 000 kg (*)

stopnice/lestve za vkrcanje (*)

43.

Protipožarne naprave

Število prenosnih gasilnih aparatov

Sistem(i) pritrjenih protipožarnih brizgalk

št. Števil (*)

Drug(i) pritrjen(i) protipožarni sistem(i)

št. Števil (*)

Število požarnih črpalk

Število hidrantov

Število cevi

Namesto požarne črpalke se uporablja motorna drenažna črpalka

da/ne (*)

44.

Reševalna oprema

Število rešilnih pasov

Rešilni jopič za vsako osebo, ki je redno na plovilu.

Druga reševalna oprema na potniških plovilih (*)

Čoln z vesli, eno privezno vrvjo in zajemalno napravo (*)

Skupinska reševalna oprema na potniških plovilih (*)

45.

Posebne ureditve za prostor za krmiljenje, kjer lahko z radarjem krmili ena oseba:

Odobreno, da z radarjem krmili ena oseba (*).

(*)

Sprememba točke(točk):

Novo besedilo:

(*)

Ta stran je zamenjana.

(Datum)

(Kraj)

,

Inšpekcijski organ

Žig

(Podpis)

(*) Neustrezno črtati.

Besedilo slike

Spričevalo št. inšpekcijskega organa

46.

Načini delovanja, ki izpolnjujejo zahteve nacionalne in mednarodne zakonodaje glede posadke (**)

47.

Oprema plovil v skladu s členom 23.09

Plovilo (je skladno) (*)/(ni skladno) (*) z (oddelkom 1.1 člena 23.09) (*)/(oddelkom 1.2 člena 23.09) (*)

Prostor za vpis minimalnega števila posadke, ki izpolnjuje zahteve nacionalne in mednarodne zakonodaje (**)

Prostor za vpis načinov delovanja v skladu s točko 46

48.

Prostor za vpis minimalnega števila posadke za plovila, ki niso zajeta v splošnih predpisih o minimalnem številu posadke v nacionalnih ali mednarodnih zahtevah (**)

Prostor za vpis načinov delovanja

Pripombe in posebni pogoji:

(*)

Sprememba točke(točk):

Novo besedilo:

(*)

Ta stran je zamenjana.

(Datum)

(Kraj)

,

Inšpekcijski organ

Žig

(Podpis)

(*) Neustrezno črtati

(**) Zahteve nacionalne ali mednarodne zakonodaje, ki se jih država članica lahko odloči uporabiti, ali nobene zahteve.

Besedilo slike

Spričevalo št. inšpekcijskega organa

49.

Podaljšanje/potrditev (*)veljavnosti spričevala (*) Redni/posebni / inšpekcijski pregled (*)

Inšpekcijski organ je plovilo pregledal dne (*).

Spričevalo z dne odobrenega klasifikacijskega zavoda

je bilo predloženo inšpekcijskemu organu (*):

Razlog za inšpekcijski pregled/spričevalo (*):

Glede na rezultat inšpekcijskega pregleda/spričevalo (*),se obdobje veljavnosti spričevala ohrani enako/podaljša (*)

do

,

(Kraj)

(Datum)

Žig

Inšpekcijski organ

(Podpis)

(*) Neustrezno črtati.

49.

Podaljšanje/potrditev (*)veljavnosti spričevala (*) Redni/posebni / inšpekcijski pregled (*)

Inšpekcijski organ je plovilo pregledal dne (*).

Spričevalo z dne odobrenega klasifikacijskega zavoda

je bilo predloženo inšpekcijskemu organu (*):

Razlog za inšpekcijski pregled/spričevalo (*):

Glede na rezultat inšpekcijskega pregleda/spričevalo (*),se obdobje veljavnosti spričevala ohrani enako/podaljša (*)

do

,

(Kraj)

(Datum)

Žig

Inšpekcijski organ

(Podpis)

(*) Neustrezno črtati.

49.

Podaljšanje/potrditev (*)veljavnosti spričevala (*) Redni/posebni / inšpekcijski pregled (*)

Inšpekcijski organ je plovilo pregledal dne (*).

Spričevalo z dne odobrenega klasifikacijskega zavoda

je bilo predloženo inšpekcijskemu organu (*):

Razlog za inšpekcijski pregled/spričevalo (*):

Glede na rezultat inšpekcijskega pregleda/spričevalo (*),se obdobje veljavnosti spričevala ohrani enako/podaljša (*)

do

,

(Kraj)

(Datum)

Žig

Inšpekcijski organ

(Podpis)

(*) Neustrezno črtati.

Besedilo slike

Spričevalo št. inšpekcijskega organa

49.

Podaljšanje/potrditev (*)veljavnosti spričevala (*) Redni/posebni / inšpekcijski pregled (*)

Inšpekcijski organ je plovilo pregledal dne (*).

Spričevalo z dne odobrenega klasifikacijskega zavoda

je bilo predloženo inšpekcijskemu organu (*):

Razlog za inšpekcijski pregled/spričevalo (*):

Glede na rezultat inšpekcijskega pregleda/spričevalo (*),se obdobje veljavnosti spričevala ohrani enako/podaljša (*)

do

,

(Kraj)

(Datum)

Žig

Inšpekcijski organ

(Podpis)

(*) Neustrezno črtati.

49.

Podaljšanje/potrditev (*)veljavnosti spričevala (*) Redni/posebni / inšpekcijski pregled (*)

Inšpekcijski organ je plovilo pregledal dne (*).

Spričevalo z dne odobrenega klasifikacijskega zavoda

je bilo predloženo inšpekcijskemu organu (*):

Razlog za inšpekcijski pregled/spričevalo (*):

Glede na rezultat inšpekcijskega pregleda/spričevalo (*),se obdobje veljavnosti spričevala ohrani enako/podaljša (*)

do

,

(Kraj)

(Datum)

Žig

Inšpekcijski organ

(Podpis)

(*) Neustrezno črtati.

49.

Podaljšanje/potrditev (*)veljavnosti spričevala (*) Redni/posebni / inšpekcijski pregled (*)

Inšpekcijski organ je plovilo pregledal dne (*).

Spričevalo z dne odobrenega klasifikacijskega zavoda

je bilo predloženo inšpekcijskemu organu (*):

Razlog za inšpekcijski pregled/spričevalo (*):

Glede na rezultat inšpekcijskega pregleda/spričevalo (*),se obdobje veljavnosti spričevala ohrani enako/podaljša (*)

do

,

(Kraj)

(Datum)

Žig

Inšpekcijski organ

(Podpis)

(*) Neustrezno črtati.

Besedilo slike

Spričevalo št. inšpekcijskega organa

50.

Potrdilo za napravo, ki deluje na utekočinjen plin

Napravo na plovilu, ki deluje na utekočinjen plin, je pregledal pooblaščeni uradnik (*)

in glede na njegovo potrditveno poročilo z dne .................. naprava (*)izpolnjuje pogoje, ki so določen..

Naprava zajema naslednje aparate, ki delujejo na plin:

Naprava

Serijska št.

Model

Znamka

Tip

Položaj

To potrdilo velja do

,

(Kraj)

(Datum)

Pooblaščeni uradnik (*)

Inšpekcijski organ

Žig

(Podpis)

(*)

Sprememba točke(točk):

Novo besedilo:

(*)

Ta stran je zamenjana.

(Datum)

(Kraj)

,

Inšpekcijski organ

Žig

(Podpis)

(*) Neustrezno črtati.

Besedilo slike

Spričevalo št. inšpekcijskega organa

51.

Podaljšanje potrdila za napravo, ki deluje na utekočinjen plin

Obdobje, zajeto v potrdilu za napravo, ki deluje na utekočinjen plin

z dne: se podaljša do

na podlagi naknadnega inšpekcijskega pregleda, ki ga opravi pooblaščeni uradnik

na podlagi predstavitve potrditvenega poročila z dne

,

(Kraj)

(Datum)

Inšpekcijski organ

Žig

(Podpis)

51.

Podaljšanje potrdila za napravo, ki deluje na utekočinjen plin

Obdobje, zajeto v potrdilu za napravo, ki deluje na utekočinjen plin

z dne: se podaljša do

na podlagi naknadnega inšpekcijskega pregleda, ki ga opravi pooblaščeni uradnik

na podlagi predstavitve potrditvenega poročila z dne

,

(Kraj)

(Datum)

Inšpekcijski organ

Žig

(Podpis)

51.

Podaljšanje potrdila za napravo, ki deluje na utekočinjen plin

Obdobje, zajeto v potrdilu za napravo, ki deluje na utekočinjen plin

z dne: se podaljša do

na podlagi naknadnega inšpekcijskega pregleda, ki ga opravi pooblaščeni uradnik

na podlagi predstavitve potrditvenega poročila z dne

,

(Kraj)

(Datum)

Inšpekcijski organ

Žig

(Podpis)

Besedilo slike

Spričevalo št. inšpekcijskega organa

52.

Priloga k spričevalu št.

(*)

Sprememba točke(točk):

Novo besedilo:

(*)

Ta stran je zamenjana.

(Datum)

(Kraj)

,

Inšpekcijski organ

Žig

(Podpis)

(*) Neustrezno črtati.

Se nadaljuje na strani (*)

Konec spričevala o inšpekcijskem pregledu (*)

Del 2

VZOREC DODATNEGA SPRIČEVALA SKUPNOSTI ZA PLOVBO PO CELINSKIH PLOVNIH POTEH
Besedilo slike

Priloga k spričevalu o inšpekcijskem pregledu za Ren št. Stran 1

DODATNO SPRIČEVALO SKUPNOSTI ZA PLOVBO PO CELINSKIH PLOVNIH POTEH

(Rezervirano za državni grb)

IME DRŽAVE

Ime in naslov pristojnega organa, ki je izdal dodatno spričevalo

1. Ime plovila

2. Uradna številka

3. Kraj in številka registracije

4. Država registracije in/ali matično pristanišče (1)

5. Ob upoštevanju spričevala o inšpekcijskem pregledu za Ren št.

z dne ki velja do

6. ob upoštevanju rezultata inšpekcijskega pregleda

dne

7. je navedeno plovilo primerno za plovbo po celinski plovnih poteh Skupnosti v coni(conah)

8. Veljavnost tega dodatnega spričevala poteče dne

9. Izdano v, dne

10.

,

(Kraj)

(Datum)

(Pristojni organ)

Žig

(Podpis)

(1) Neustrezno črtaj.

Besedilo slike

Stran 2 Priloga k spričevalu o inšpekcijskem pregledu za Ren št.

11.

Cona in/ali plovne poti (1)

4

3

2

1

Prosti bok

(cm)

z zaprtim skladiščem

z odprtim skladiščem

12. Odstopanja od spričevala o inšpekcijskem pregledu za Ren št.

13. Vpisi glede števila članov posadke v spričevalu o inšpekcijskem pregledu za Ren se ne uporabljajo.

14. Ob upoštevanju spričevala o inšpekcijskem pregledu za Ren št. ..........................................

z dne ki velja do

ob upoštevanju rezultata inšpekcijskega pregleda

dne

se to dodatno spričevalo podaljša/obnovi (1) do

(Kraj)

(Datum)

(Pristojni organ)

Žig

(Podpis)

(1) Neustrezno črtaj.

Del 3

VZOREC ZAČASNEGA SPRIČEVALA SKUPNOSTI ZA PLOVBO PO CELINSKIH PLOVNIH POTEH
Besedilo slike

Začasno spričevalo Skupnosti (*)/Začasno potrdilo o odobritvi (*) št. .................

1.

Ime plovila

2. Vrsta plovila

3. Uradna številka

4.

Ime in stalno bivališče lastnika

5.

Dolžina L/LWL (*) Število potnikov

Število ležišč (*)

6.

Prostor za podatke o posadki

6.1

Načini delovanja, ki izpolnjujejo zahteve nacionalne ali mednarodne zakonodaje (**)

6.2

Oprema plovil v skladu s členom 23.09

Plovilo (je skladno) (*)/(ni skladno) (*) z (oddelkom 1.1 člena 23.09) (*)/(oddelkom 1.2 člena 23.09) (*)

Prostor za vpis minimalnega števila posadke, ki izpolnjuje zahteve nacionalne in mednarodne zakonodaje (**)

Prostor za vpis načinov delovanja v skladu s točko 6.11

6.3.

Prostor za vpis minimalnega števila posadke za plovila, ki niso zajeta v splošnih predpisih o minimalnem številu posadke v nacionalnih ali mednarodnih zahtevah (**)

7.

Naprava(e), ki deluje(jo) na utekočinjen plin

Potrdilo velja do

8.

Posebni pogoji

9.

Prevoz nevarnega blaga, glej ustrezno polje (*)

10.

Veljavnost

Začasno spričevalo (*)/Začasno potrdilo o odobritvi (* )veljavno do

za plovbo (*)/za eno potovanje (*) (Datum)

Zgoraj navedeni plovni objekt je primeren za plovbo

po plovnih poteh Skupnosti v coni(conah) (*)

po plovnih poteh v coni(conah) (*)

v (imena držav (*))

razen

po naslednjih plovnih poteh: .(ime države (*))

Besedilo slike

11.

,

(Kraj)

(Datum)

,

(Kraj)

(Datum)

Pristojni organ za začasno potrdilo o odobritvi

Žig

Podpis

Inšpekcijski organ

Žig

Podpis

(*) Neustrezno črtati

(**) Zahteve nacionalne ali mednarodne zakonodaje, ki se jih država članica lahko odloči uporabiti, ali nobene zahteve

9.

Prevoz nevarnega blaga

(Navedite, ali plovilo izpolnjuje zahteve nacionalne in mednarodne zakonodaje, če take zahteve obstajajo.)

PRILOGA VI

VZOREC REGISTRA SPRIČEVAL SKUPNOSTI ZA PLOVBO PO CELINSKIH PLOVNIH POTEH
Besedilo slike

Pristojni organ/Inšpekcijski organ

Register spričeval Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh

Leto

Besedilo slike

(Leva stran)

Spričevalo Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh

Ime plovila

Uradna številka plovila

Lastnik

Registracija plovila

Vrsta plovila

Št.

Dan

Mesec

Ime

Naslov

Kraj

Št.

Besedilo slike

(Desna stran)

Nosilnost v skladu z izmeritvenim spričevalom ali izpodrivom (*)

Cona ali odsek celinske plovne poti, kakor je ustrezno

Potrdilo glede rednih ali posebnih inšpekcijskih pregledov, preklica ali razveljavitve spričevala

Spričevalo skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh veljavno do

Druge pripombe

Datum izmeritvenega spričevala

Oznaka tonaže

t/m3

od

do

(*) Če izmeritveno spričevalo ni na voljo, ocenite nosilnost ali izpodriv.

PRILOGA VII

KLASIFIKACIJSKI ZAVODI

VSEBINA

Del I

Merila za odobritev klasifikacijskih zavodov

Klasifikacijski zavodi, ki zaprosijo za odobritev v skladu s členom 10 te direktive, izpolnjujejo vsa naslednja merila:

Del II

Postopek odobritve klasifikacijskih zavodov

Odločitev o odobritvi klasifikacijskega zavoda v skladu s členom 10 te direktive sprejme Komisija v skladu s postopkom, opisanim v členu 19 te direktive. Poleg tega je treba upoštevati naslednji postopek:

Del III

Seznam odobrenih klasifikacijskih zavodov

Na podlagi kriterijev iz delov I in II so v skladu s členom 10 te direktive zaenkrat odobreni naslednji klasifikacijski zavodi:

Do njihove potrditve v skladu z delom I in II so klasifikacijski zavodi, ki so priznani in odobreni s strani države članice v skladu z Direktivo Sveta 94/57/ES z dne 22. novembra 1994 o skupnih predpisih in standardih za organizacije, pooblaščene za inšpekcijski pregled in nadzor ladij ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav (1), vključno s sledečimi spremembami, v skladu s členom 10 te direktive zaenkrat priznani le za plovila, ki plujejo izključno na vodnih poteh zadevne države članice.

----

(1)UL L 319, 12.12.1994, str. 20. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2002/84/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 324, 29.11.2002, str. 53).

PRILOGA VIII

POSLOVNIK ZA OPRAVLJANJE INŠPEKCIJSKIH PREGLEDOV

Člen 1

Če organ med inšpekcijskim pregledom ugotovi, da je spričevalo, ki se hrani na plovilu, neveljavno, ali da plovilo ne izpolnjuje zahtev, navedenih v spričevalu, da pa ta neveljavnost ali neizpolnjevanje zahtev ne predstavlja očitne nevarnosti, lastnik plovila ali njegov zastopnik sprejme vse potrebne ukrepe za izboljšanje stanja. O tem je treba v sedmih dneh obvestiti organ, ki je spričevalo izdal ali ga nazadnje obnovil.

Člen 2

Če organ med inšpekcijskim pregledom iz člena 1 ugotovi, da plovilo nima spričevala ali da plovilo predstavlja očitno nevarnost, lahko plovilu prepreči nadaljnjo plovbo do sprejetja potrebnih ukrepov za izboljšanje stanja.

Organ lahko tudi predpiše ukrepe, ki bodo plovilu, po potrebi po končanem prevozu, omogočili varno nadaljevanje plovbe do kraja, v katerem bo opravljen pregled ali popravilo. O tem je treba v sedmih dneh obvestiti organ, ki je spričevalo izdal ali nazadnje obnovil.

Člen 3

Država članica, ki je plovilu preprečila nadaljevanje plovbe ali je lastnika uradno obvestila o namenu, da bo to storila, če ugotovljenih pomanjkljivosti ne odpravi, v sedmih dneh obvesti organ države članice, ki je spričevalo izdal ali nazadnje obnovil, o sprejetem ali nameravanem ukrepu.

Člen 4

Vse odločitve o prekinitvi plovbe plovila, sprejete na podlagi predpisov za izvajanje te direktive, se natančno obrazložijo. Odločitev je treba nemudoma uradno sporočiti zadevni stranki, ki je hkrati obveščena o pravnih sredstvih, ki jih ima na voljo po veljavnih zakonih držav članic, in o rokih za vložitev pravnih sredstev.

PRILOGA IX

ZAHTEVE GLEDE SIGNALNIH LUČI, RADARSKE OPREME IN KAZALNIKOV STOPNJE OBRATOV

VSEBINA

DEL I

ZAHTEVE GLEDE BARVE IN JAKOSTI SVETLOBNIH SIGNALOV TER HOMOLOGACIJE SIGNALNIH LUČI ZA PLOVILA, KI PLUJEJO PO CELINSKIH PLOVNIH POTEH

Vsebina

POGLAVJE 1

OPREDELITEV POJMOV

Člen 1.01

Signalne luči

1.   „Luč“ pomeni napravo za porazdelitev toka iz umetnega vira svetlobe; vključuje tudi sestavne dele, potrebne za filtriranje, lomljenje ali odbijanje svetlobe ter za hranjenje ali delovanje svetlobnega vira.

2.   Luči, namenjene za oddajanje signalov na krovu plovila, se imenujejo signalne luči.

Člen 1.02

Svetlobni signali

Člen 1.03

Svetlobni viri

„Svetlobni viri“ pomenijo električne in neelektrične naprave, zasnovane za proizvajanje svetlobnih tokov v signalnih lučeh.

Člen 1.04

Optika

Člen 1.05

Filter

Člen 1.06

Razmerje med IO, IB in t

Ob upoštevanju, na primer, staranja svetlobnega vira, stopnje umazanosti optike in nihanj v napetosti ladijskega omrežja za IB velja, da je 25 odstotkov manjši od IO.

Zato:

Razmerje med IB in t svetlobnih signalov se dobi z naslednjo enačbo:

Za koeficient atmosferske prepustnosti q velja, da je 0,76, kar ustreza meteorološki vidljivosti 14,3 km.

POGLAVJE 2

ZAHTEVE ZA SVETLOBNE SIGNALE

Člen 2.01

Barva svetlobnih signalov

1.   Za svetlobne signale se uporablja signalni sistem petih barv, ki vključuje naslednje barve:

Ta sistem je skladen s priporočili Mednarodne komisije za osvetlitev, „Barve svetlobnih signalov“, publikacija IEC št. 2.2 (TC-1.6) 1975.

Barve se uporabljajo za svetlobne tokove, ki jih oddaja signalna luč.

2.   Meje barv svetlobnih signalov se določijo s koordinatami stičišč kromatičnega diagrama v publikaciji IEC št. 2.2 (TC-1.6) 1975 (glej diagram kromatičnosti) takole:

Diagram kromatičnosti IEC

Člen 2.02

Jakost in dolžina svetlobnih signalov

Spodnja tabela vsebuje dovoljene mejne vrednosti za IO, IB in t (dnevna in nočna uporaba) v skladu z vrsto svetlobnih signalov. Navedene vrednosti se uporabijo za svetlobni tok, ki ga oddajajo signalne luči.

IO in IB sta podana v cd in t v km.

Maksimalne in minimalne vrednosti

Vendar se za dnevno uporabo rumenih utripajočih luči uporablja minimalna svetlobna jakost (IO) 900 cd.

Člen 2.03

Disperzija svetlobnih signalov

1.   Horizontalna disperzija svetlobne jakosti

2.   Vertikalna disperzija svetlobne jakosti

Pri nagibu do ± 5° ali ± 7,5° od vodoravne ravnine ostane svetlobna jakost v prvem primeru najmanj enaka 80 % in v drugem primeru 60 % svetlobne jakosti, ki ustreza nagibu 0°, čeprav je ne preseže za več kot 1,2-krat.

POGLAVJE 3

ZAHTEVE ZA SIGNALNE LUČI

Člen 3.01

Tehnične zahteve

1.   Izdelava in materiali signalnih luči in svetlobnih virov zagotavljajo njihovo varnost in vzdržljivost.

2.   Sestavni deli luči (na primer prečni oporniki) ne zmanjšujejo jakosti, barv ali disperzije svetlobe.

3.   Signalne luči je na plovilo mogoče namestiti preprosto in v pravilen položaj.

4.   Svetlobni vir je mogoče zamenjati brez težav.

POGLAVJE 4

PRESKUSI, HOMOLOGACIJA IN OZNAKE

Člen 4.01

Preskusi tipa

S preskusi tipa v skladu s „pogoji preskušanja in homologacije signalnih luči za plovila, ki plujejo po celinskih plovnih poteh“, se preveri, ali signalne luči in njihovi svetlobni viri izpolnjujejo te zahteve.

Člen 4.02

Postopek preskušanja

1.   Prijava za preskus tipa se predloži pristojnemu organu za preskušanje z najmanj dvema izvodoma načrtov in dvema primerkoma luči ter zahtevanimi svetlobnimi viri.

2.   Če med preskusom ni bil podan noben ugovor, se vlagatelju zahtevka vrne en izvod načrtov, priloženih prijavi, z vpisano homologacijo in en primerek homologirane luči. Drugi izvod in drugi primerek luči hrani organ za preskušanje.

3.   Izdelovalec organu za preskušanje poda izjavo, da so vsi sestavni deli serijsko proizvedene luči skladni z deli luči, ki je opravila preskus tipa.

Člen 4.03

Potrdilo o homologaciji

1.   Če preskus tipa pokaže, da so te zahteve izpolnjene, se tip signalne luči homologira in vlagatelju zahtevka se izda potrdilo o homologaciji, ki je v skladu z vzorcem v Dodatku in na katerem so oznake iz člena 4.05.

2.   Imetnik potrdila o homologaciji:

Člen 4.04

Kontrole po naključnem izboru

1.   Organ za preskušanje je pooblaščen za jemanje vzorcev signalnih luči iz proizvodne serije za preskušanje.

2.   Če preskusi pokažejo resne pomanjkljivosti, se homologacija lahko prekliče.

Člen 4.05

Oznake

1.   Homologirane signalne luči, optika in svetlobni viri so označeni, kot je navedeno spodaj:

pri čemer je „ e“ homologacijska oznaka,

„X“ pomeni državo homologacije, pri čemer je:

„YY“ sta zadnji dve številki leta homologacije, in

„nnn“ je homologacijska številka, ki jo je dodelil organ za preskušanje.

2.   Oznake so razpoznavne in pritrjene tako, da se jih ne da izbrisati.

3.   Oznake na ohišju so take, da se jih na plovilu lahko najde, ne da bi bilo zato treba razstaviti signalno luč. Če sta optika in ohišje neločljivo povezana, zadostuje oznaka na ohišju.

4.   Oznake, navedene v zgornjem odstavku 1, so lahko samo na homologiranih signalnih lučeh, optiki in svetlobnih virih.

5.   Organ za preskušanje o dodeljeni oznaki nemudoma obvesti odbor.

Dodatek
Besedilo slike

VZOREC POTRDILA O HOMOLOGACIJI ZA SIGNALNE LUČI ZA PLOVILA, KI PLUJEJO PO CELINSKIH PLOVNIH POTEH

Signalna luč

(Opis tipa, modela in znamke)

ima dovoljenje za uporabo na plovilih, ki plujejo po celinskih plovnih poteh, iz področja uporabe Direktive 2006/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o tehničnih zahtevah za plovila, ki plujejo po celinskih plovnih poteh in razveljavitvi Direktive 82/714/EGS.

Dodeljena ji je bila št. e .

Sestavni deli luči so označeni v skladu s členom 4.05 dela I Priloge IX Direktive 2006/87/ES.

Imetnik homologacije v skladu s členom 4.03 dela I Priloge IX Direktive 2006/87/ES, zagotovi, da izdelava poteka le v skladu z načrti, ki jih je odobril organ za preskušanje, in v skladu z metodo, uporabljeno pri lučeh, ki so opravile preskus tipa. Spremembe so dovoljene le z odobritvijo organa za preskušanje.

Posebne pripombe:

(Kraj)

(Datum)

(Organ za preskušanje)

(Podpis)

DEL II

ZAHTEVE GLEDE POGOJEV PRESKUŠANJA IN HOMOLOGACIJE SIGNALNIH LUČI ZA PLOVILA, KI PLUJEJO PO CELINSKIH PLOVNIH POTEH

VSEBINA

POGLAVJE 1

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1.01

Standardne napetosti

Standardne napetosti za signalne luči plovil, ki plujejo po celinskih plovnih poteh, so 230 V, 115 V, 110 V, 24 V in 12 V. Kadar je to mogoče, je treba uporabljati naprave na 24 V.

Člen 1.02

Obratovalne zahteve

Običajni postopki na plovilu ne ovirajo normalnega delovanja signalnih luči in njihove dodatne opreme. Zlasti vsi uporabljeni optični sestavni deli in večji deli za njihovo vgradnjo in nastavljanje so izdelani tako, da njihovega položaja med delovanjem ni več mogoče spreminjati.

Člen 1.03

Vgradnja

Deli za vgradnjo signalnih luči na ladjo so izdelani tako, da položaja luči po tem, ko so naravnani, med delovanjem ni mogoče spreminjati.

Člen 1.04

Fotometrične zahteve

Signalne luči proizvajajo predpisano disperzijo svetlobne jakosti; barva in predpisana jakost luči sta prepoznavni takoj zatem, ko se prižge.

Člen 1.05

Sestavni deli

V signalnih lučeh se lahko uporabljajo samo namensko izdelani sestavni deli.

Člen 1.06

Vzdrževanje

Način izdelave signalnih luči in njihove dodatne opreme omogoča njihovo redno vzdrževanje in omogoča zamenjavo njihovih virov svetlobe brez težav, celo v temi.

Člen 1.07

Varnostne zahteve

Izdelava in velikost signalnih luči in njihove dodatne opreme omogočata njihovo upravljanje, nadzorovanje in spremljanje brez nevarnosti za ljudi.

Člen 1.08

Dodatna oprema

Dodatna oprema luči je oblikovana in izdelana tako, da njena razporeditev, vgradnja in priključitev ne ovira običajne uporabe in pravilnega delovanja luči.

Člen 1.09

Neelektrične signalne luči

Neelektrične luči so oblikovane in izdelane skladno s členi 1.02 do 1.08 tega poglavja in tako, da ustrezajo zahtevam poglavja 3. Zahteve iz poglavja 2 teh pogojev preskušanja in homologacije se uporabljajo smiselno.

Člen 1.10

Dvojne luči

Dve luči, pritrjeni eno nad drugo v istem ohišju (dvojna luč), je mogoče uporabljati kakor eno luč. Nikakor pa ni mogoče hkrati uporabljati dveh svetlobnih virov dvojne luči.

POGLAVJE 2

FOTOMETRIČNE IN KOLORIMETRIČNE ZAHTEVE

Člen 2.01

Fotometrične zahteve

1.   Fotometrične tehnične zahteve za signalne luči so določene v delu I.

2.   Konstrukcija signalnih luči zagotavlja, da se svetloba ne more odbiti ali prekiniti. Uporaba deflektorjev ni dovoljena.

3.   Pri dvo- ali tribarvnih lučeh se oddajanje svetlobe barve za mejami območja, predpisanimi za to barvo, učinkovito prepreči, kar vključuje tudi notranjost stekla.

4.   Te zahteve se smiselno uporabljajo za neelektrične luči.

Člen 2.02

Kolorimetrične zahteve

1.   Kolorimetrične tehnične zahteve za signalne luči so določene v delu I.

2.   Barva svetlobe, ki jo oddajajo signalne luči, je pri temperaturi barve, uporabljene v svetlobnem viru, postavljena v ustrezno kromatično pozicijo, določeno v delu I.

3.   Barva signalnih luči izhaja samo iz filtrov (optika, stekla) in popolnoma barvnih optičnih stekel, če se kromatične točke oddane svetlobe ne odstopajo za več kakor 0,01 od svojih koordinat v diagramu kromatičnosti IEC. Barvne žarnice niso dovoljene.

4.   Prosojnost barvnih stekel (filtrov) je takšna, da se pri temperaturi uporabljenega svetlobnega vira doseže predpisana svetlobna jakost.

5.   Odbijanje svetlobnega vira od delov luči ni selektivno, tj. trikromatični koordinati x in y vira, uporabljenega v signalni luči, se pri temperaturi uporabljene barve po odboju ne razlikujeta za več kakor 0,01.

6.   Neobarvano steklo pri temepraturi uporabljene barve na oddano svetlobo ne vpliva selektivno. Podobno se po dolgem obdobju delovanja trikromatični koordinati x in y vira svetlobe v signalni luči po prehodu svetlobe skozi steklo ne razlikujeta za več kot 0,01.

7.   Barva svetlobe, ki jo oddajajo neelektrične signalne luči, je pri temperaturi barve, uporabljene v svetlobnem viru, postavljena v ustrezno kromatično pozicijo, določeno v delu I.

8.   Barva svetlobe neelektričnih barvnih signalnih luči izhaja samo iz popolnoma barvnega silikatnega stekla. Pri barvnih neelektričnih lučeh je vse barvno silikatno steklo takšno, da je pri temperaturi barve, najbliže neelektričnemu svetlobnemu viru, dosežena predpisana svetlobna jakost.

POGLAVJE 3

ZAHTEVE ZA IZDELAVO

Člen 3.01

Električne signalne luči

1.   Vsi deli luči vzdržijo posebne obratovalne obremenitve, ki izhajajo iz premikanja plovila, vibracij, korozije, temperaturnega nihanja, vplivom med natovarjanjem in plovbo po poledeneli vodi in druge vplive, ki se lahko pojavijo na plovilu.

2.   Konstrukcija, materiali in izdelava luči jamčijo stabilnost in zagotavljajo, da se njihove proizvodne lastnosti po mehanskih in toplotnih obremenitvah in izpostavljenosti ultravijoličnim žarkom v skladu s temi zahtevami ne spremenijo; zlasti se ohranijo fotometrične in kolorimetrične lastnosti.

3.   Sestavni deli, izpostavljeni koroziji, so izdelani iz materialov, odpornih proti koroziji, ali učinkovito zaščiteni pred korozijo.

4.   Uporabljeni materiali niso higroskopski, če bi to škodilo delovanju napeljav, naprav in dodatne opreme.

5.   Uporabljeni materiali so visoko požarno odporni.

6.   Organ za preskušanje lahko odobri izjeme glede lastnosti uporabljenih materialov, če izdelava zagotavlja varnost.

7.   Signalne luči se preskusijo, s čimer se zagotovi njihova ustreznost za uporabo na plovilu. Preskusi so razdeljeni na zahteve glede okolja in delovanja.

8.   Zahteve okolja:

9.   Primernost za delovanje

10.   Razmere okolice na krovu plovil

Običajne, ekstremne in razmere okolice med prevozom iz odstavka 8(a) temeljijo na predlaganih dodatkih k publikacijam IEC 92-101 in 92-504. Druge vrednosti, ki odstopajo od njih, so označene z *.

11.   Signalne luči morajo opraviti preskuse okolja, navedene v Dodatku.

12.   Sestavni deli luči, izdelani iz organskih snovi, niso občutljivi za ultravijolično sevanje.

Po preskusu v skladu z oddelkom 6 dodatka, ki traja 720 ur, ne sme biti poslabšanja kakovosti in trikrometični koordinati x in y ne odstopata za več kakor 0,01 od koordinat za prosojne dele, ki niso bili izpostavljeni niti sevanju niti vodi.

13.   Prosojni deli in zasloni luči so oblikovani in izdelani tako, da se ob normalnih zahtevah na plovilu in podaljšanjem delovanju s prenapetostjo za 10 % in temperaturo zunanjega zraka +45 °C ne deformirajo, spremenijo ali uničijo.

14.   Ob podaljšanem delovanju in prenapetosti 10 % in temperaturi zunanjega zraka +60 °C luči ostanejo nepoškodovane na svojih nosilcih, ko so za osem ur podvržene sili 1 000 N (njuten).

15.   Luči so odporne proti krajšim potopitvam. Med podaljšanim delovanjem pri prenapetosti 10 % in temperaturi zunanjega zraka +45 °C nanje ne vpliva oblivanje z vsebino posode, v kateri je 10 litrov vode s temperaturo +15 do +20 °C.

16.   Zagotovi se vzdržljivost uporabljenih materialov med delovanjem; materiali so zlasti sposobni prenesti najvišje stalne temperature med delovanjem.

17.   Če imajo luči nekovinske sestavne dele, se določi njihova stalna temperatura med uporabo v razmerah na plovilu pri temperaturi zunanjega zraka +45 °C.

Če tako določene stalne temperature med uporabo nekovinskih materialov presegajo največje temperature, navedene v tabelah X in XI v delu 1 publikacije IEC 598, se na teh delih luči izvedejo posebne preiskave za določitev odpornosti proti stalnim mehanskim, toplotnim in podnebnim obremenitvam.

18.   Za preskušanje delov glede odpornosti proti deformacijam pri stalni temperaturi ob uporabi se luč postavi v delovni položaj na šibek stalen tok zraka (v = približno 0,5 m/s) pri temperaturi zunanjega zraka +45 °C in v razmerah na plovilu. Nekovinski deli se med segrevanjem in ko je dosežena delovna temperatura, podvržejo mehanskim obremenitvam v skladu z njihovim namenom ali s predvidenim ravnanjem z njimi. Materiali prosojnih delov luči razen silikatnega stekla se na polovici med zgornjo in spodnjo stranjo podvržejo delovanju kovinskega točkala, velikega 5 mm x 6 mm, s stalno silo 6,6 N (ustrezno pritisku prsta).

Del zaradi takšne mehanske obremenitve ne utrpi nobene stalne deformacije.

19.   Za preskus odpornosti sestavnih delov proti atmosferskim dejavnikom se luči z nekovinskimi sestavnimi deli, izpostavljenimi tem dejavnikom, za 12 ur skupaj postavijo v klimatsko komoro izmenjaje v ozračju s 45 °C in relativno vlago 95 % ter v ozračje z -20 °C, pri čemer neprekinjeno delujejo v razmerah na plovilu, tako da so izpostavljene ciklom vroče-vlažno in hladno ter prehodom z nizkih na visoke temperature za obdobje, ki ustrezajo času njihovega delovanja.

Ta preskus traja skupaj najmanj 720 ur. Preskus ne vpliva na zmogljivost delovanja nekovinskih delov luči.

20.   Deli luči, ki jih je mogoče lahko doseči, pri temperaturi zunanjega ozračja +45 °C ne presežejo temperature +70 °C, če so izdelani iz kovine, ali +85 °C, če niso izdelani iz kovine.

21.   Luči so oblikovane in izdelane v skladu s sprejetimi standardi in so zlasti skladne z delom 1 publikacije IEC 598, „Ladje, luči - Splošne tehnične zahteve in preskusi“. Zagotovljena je skladnost z zahtevami naslednjih oddelkov:

22.   Presek električne napeljave je običajno najmanj 1,5 mm2. Žica, ki se uporablja za povezavo, je najmanj tipa HO 7 RN-F ali enakovredna.

23.   Pristojni organi za preskušanje za območja, v katerih je nevarnost eksplozije, opredelijo in potrdijo vrsto zaščite luči za ta namen.

24.   Način izdelave luči predvideva:

25.   Vse luči za vgradnjo imajo priložena navodila za nastavitev in vgradnjo, iz katerih je razvidno, kam je treba vgraditi luč, ter namen in tip zamenljivih delov. Premične luči je mogoče nastaviti brez težav in varno.

26.   Zahtevani elementi za vgradnjo so takšni, da je vodoravna ravnina simetrije luči v dokončnem položaju vzporedna z vodno črto plovila.

27.   Na vsako svetilko se jasno in trajno, na točki, ki ostane vidna tudi po vgradnji na plovilo, pritrdijo naslednje oznake:

Člen 3.02

Filtri in optična stekla

1.   Filtri (optika in stekla) in optična stekla so lahko izdelani iz organskega stekla (sintetično steklo) ali anorganskega stekla (silikatno steklo).

Filtri in optična stekla iz silikatnega stekla so izdelani iz stekla, najmanj razreda IV hidrolitičnega tipa iz standarda ISO 719, ki zagotavlja trajno odpornost proti vodi.

Trajna odpornost proti vodi filtrov in optičnih stekel iz sintetičnega stekla je primerljiva s tisto za silikatno steklo.

Optična stekla so izdelana iz stekla z nizko notranjo napetostjo.

2.   Filtri in optična stekla nimajo vključkov, mehurčkov in nečistoč, kolikor je to mogoče. Ni površinskih poškodb, kakor so nepolirani (mat) deli, globoke praske itd.

3.   Filtri in optična stekla ustrezajo zahtevam člena 3.01. Navedeni pogoji ne vplivajo na njihove fotometrične in kolorimetrične lastnosti.

4.   Rdeča in zelena optična stekla bočnih luči niso zamenljiva.

5.   Poleg oznake proizvajalca so na filtrih in optičnih steklih razpoznavno in trajno označeni homologacijska številka in opis tipa, in sicer na mestu, da se jih vidi, tudi ko so enkrat nameščeni v luč.

Zaradi teh oznak se vrednosti ne padejo pod minimalne fotometrične in kolorimetrične zahteve.

Člen 3.03

Električni svetlobni viri

1.   V signalnih lučeh se lahko uporabljajo samo namensko izdelane žarnice z žarilno nitko. Na voljo so v standardnih napetostih. Izjeme so dovoljene v posebnih primerih.

2.   Žarnico z žarilno nitko je v signalnih lučeh mogoče pritrditi samo v predvidenem položaju. V signalnih lučeh sta dovoljena največ dva natančno opredeljena položaja. Nepravilni in vmesni položaji niso mogoči. Za preskus se izbere manj ugoden položaj.

3.   Žarnice z žarilno nitko nimajo nobenih posebnosti, ki bi zmanjševale njihovo učinkovitost, kakor so praske ali madeži na obodu ali napačen položaj žarilne nitke.

4.   Delovna barvna temperatura je najmanj 2 360 K.

5.   Uporabljeni elementi za vgradnjo in nosilci ustrezajo posebnim zahtevam optičnega sistema in prenašajo mehanske obremenitve operacij na plovilu.

6.   Podnožje žarnice z žarilno nitko je močno in trdno pritrjeno na obod, tako da po 100-urnem delovanju pri prenapetosti 10 % prenese stalno vrtenje z momentom 25 kg/cm.

7.   Blagovna znamka, nazivna napetost in nazivna moč in/ali nazivna svetilna jakost ter homologacijska številka je razpoznavno in trajno označena na podnožju ali obodu žarnic z žarilno nitko.

8.   Žarnice z žarilno nitko ustrezajo naslednjim tolerancam:

POGLAVJE 4

POSTOPEK PRESKUŠANJA IN HOMOLOGACIJE

Člen 4.01

Splošna pravila postopka

Pri postopku preskušanja in homologacije se uporablja del I.

Člen 4.02

Uporaba

1.   K prijavi za homologacijo, ki jo predloži izdelovalec ali njegov pooblaščeni zastopnik, so priloženi naslednji podatki in dokumenti ter tudi vzorci luči in njihove dodatne opreme:

2.   Prijavi se priloži dva vzorca, pripravljena za uporabo, vsak z desetimi svetlobnimi viri vsake nazivne napetosti in, kjer je to primerno, petimi barvnimi filtri vsake signalne barve, skupaj z napravo za vgradnjo ali nastavitev.

Na zahtevo se da na voljo tudi posebno dodatno opremo, zahtevano za atestiranje.

3.   Vzorec v vseh pogledih ustreza predvidenim proizvodnim modelom. Opremi se z vso dodatno opremo, zahtevano za vgradnjo in nastavitev v normalnem delovnem položaju, v katerem se bo uporabljal na plovilu v skladu z njegovim namenom. Nekateri deli dodatne opreme se lahko izpustijo, če se s tem strinja pristojni organ za preskušanje.

4.   Na zahtevo se predložijo dodatni vzorci, dokumentacija in podatki.

5.   Dokumenti se predložijo v jeziku države organa za preskušanje in homologacijo.

6.   Če se predloži prijava za homologacijo za dodatno napravo, se smiselno uporabljajo odstavki 1 do 5, ob dejstvu, da se dodatni deli lahko homologirajo samo v kombinaciji s homologiranimi lučmi.

7.   Sektorske luči se načeloma predložijo kakor celoten komplet.

Člen 4.03

Preskus

1.   Pri preskusih nove ali spremenjene različice homologirane luči ali kosa dodatne opreme se ugotovi, ali vzorec izpolnjuje zahteve teh pogojev preskušanja in homologacije in ali ustreza dokumentom iz člena 4.02(1)(f).

2.   Atestiranje temeljni na razmerah, ki vladajo na krovu plovil. Preskus pokrije vse svetlobne vire, optična stekla in dodatno opremo, ki jih je treba zagotoviti in ki so namenjeni za uporabo v signalnih lučeh.

3.   Fotometrični in kolorimetrični preskusi se opravijo pri nazivni napetosti.

Pri oceni luči se upošteva horizontalna operativna svetlobna jakost IB in operativna barvna temperatura.

4.   Deli ali pomožna oprema se preskusijo samo s tipom luči, v katerem se bodo uporabljali.

5.   Preskusi, ki jih opravijo drugi pristojni organi, se lahko sprejmejo kot dokaz skladnosti z zahtevami poglavja 3, če je potrjena njihova enakovrednost s preskusi, določenimi v Dodatku.

Člen 4.04

Homologacija

1.   Homologacija signalnih luči temelji na členih 4.01 do 4.05 dela I.

2.   Za luči in dodatno opremo, ki se ali se bodo proizvajali serijsko, se homologacija lahko izda vlagatelju po preskusu na stroške vlagatelja, če vlagatelj zagotovi pravilno uporabo pravic, ki izhajajo iz homologacije.

3.   Pri homologaciji se za ustrezen tip luči izda potrdilo o homologaciji iz člena 4.03 dela I in dodeli se homologacijska oznaka v skladu s členom 4.05 dela I.

Na vsako svetilko, izdelano v skladu z vzorcem, se na točki, ki ostane vidna tudi po vgradnji na plovilo, pritrdi homologacijska oznaka in serijska številka. Originalne oznake in opisi tipa so razločni in pritrjeni tako, da se jih ne da izbrisati. Na luči se ne pritrdijo oznake, ki jih je mogoče zamenjati s homologacijskimi oznakami.

4.   Homologacija se lahko izda za omejeno obdobje in pod določenimi pogoji.

5.   Za spremembe homologiranih luči in dodatke homologiranih luči se zahteva privolitev organa za preskušanje.

6.   Če se homologacija luči prekliče, se o tem nemudoma obvesti vlagatelj.

7.   En vzorec vsakega tipa luči ostane pri organu za preskušanje, ki je luč homologiral.

Člen 4.05

Prenehanje veljavnosti homologacije

1.   Homologacija preneha veljati na koncu predpisanega obdobja ali če se razveljavi ali prekliče.

2.   Homologacija se lahko razveljavi, če:

Odobritev se prekliče, če niso izpolnjeni pogoji, določeni ob izdaji.

3.   Če se proizvodnja homologiranega tipa luči prekine, se o tem nemudoma obvesti organ za preskuse, ki je izdal homologacijo.

4.   Preklic ali razveljavitev homologacije pomeni, da je uporaba dodeljene homologacijske številke prepovedana.

5.   Ko homologacija ni več veljavna, se spričevalo predloži v razveljavitev organu za preskušanje, ki ga je izdal.

Dodatek

Preskusi okolja

1.   Preskus zaščite pred brizganjem vode in prahom

2.   Preskus v vlažnem ozračju

2.1   Namen in uporaba

S tem preskusom se določi učinek vlažne toplote in vlažnosti pri spremembi temperature, kakor je opisano v členu 3.01(10)(b), med delovanjem ali med prevozom ali skladiščenjem na navtičnih napeljavah, napravah in instrumentih, ob pogoju, da se na njih lahko razvije površinska vlaga zaradi kondenzacije.

Ta kondenzacija je pri komponentah, ki niso zaprte, podobna učinku prašnih oblog ali higroskopskega slanega filma, ki se nabira med delovanjem.

Naslednja tehnična zahteva temelji na publikaciji IEC 68, deli 2-30 v povezavi s členom 3.01(10)(a) in (b). Dodatne informacije je mogoče najti v publikaciji.

Komponente in skupine komponent, ki se kot modeli tipa predložijo v homologacijo odprte, se preskusijo v tem odprtem stanju ali, če same komponente tega ne omogočajo, z najmanj zaščitnimi napravami, ki se vlagatelju zdijo nujne za zaščito na ladji.

2.2   Izvedba

2.3   Pridobljeni rezultati

3.   Preskus v hladnih razmerah

3.1   Namen

S tem preskusom se v skladu s členom 3.10(8) in (10) določi učinek mrazu med delovanjem ali med prevozom in skladiščenjem. Dodatne informacije je mogoče dobiti v delu 3–1 publikacije IEC 68.

3.2   Izvedba

Za vse vzorce iz člena 3.01(10)(a) se uporablja tudi naslednje:

3.3   Pridobljeni rezultati

Vzorec v razmerah, predvidenih v fazah (7), (8) in (9), deluje normalno. Opaziti ni nobenega poslabšanja.

Operativni podatki za fazi (7) in (9) so v okviru dovoljenih tolerančnih vrednosti za vzorec na podlagi tega preskusa in pogojev homologacije.

4.   Toplotni preskus

4.1   Namen in uporaba

S tem preskusom se v skladu s členoma 3.01(8)(a) in (10)(a) določi učinek toplote med delovanjem, prevozom in skladiščenjem. Naslednja tehnična zahteva temelji na delu 2–2 publikacije IEC 68, v povezavi s členom 3.01(10)(a). Dodatne informacije je mogoče najti v publikaciji IEC.

Načeloma se najprej izvede preskus v ekstremnem okolju. Če so podatki o delovanju v območju toleranc, ki se uporabljajo za običajno okolje, preskusa v običajnem okolju ni treba izvesti.

4.2   Izvedba

4.3   Pridobljeni rezultati

Vzorec v razmerah, predvidenih v vseh fazah preskusa, deluje normalno. Opaziti ni nobenega poslabšanja. Podatki o delovanju za faze (2), (4) in (5) so v okviru dovoljenih tolerančnih vrednosti za vzorec pri običajnih preskusih okolja na podlagi tega preskusa in pogojev homologacije.

5.   Preskus z vibracijami

5.1   Namen in uporaba

S tem preskusom se določi funkcionalne in strukturne učinke vibracij iz člena 3.01(10)(e). Strukturni učinki zadevajo proizvodne lastnosti mehanskih komponent, zlasti vibracije zaradi resonance in obremenitve materialov, ki povzročajo utrujenost, ne da bi nujno neposredno učinkovali na delovanje ali povzročili spremembe podatkov o delovanju.

Funkcionalni učinki neposredno zadevajo delovanje in podatke o delovanju vzorca. Lahko so povezani s strukturnimi učinki.

Naslednja tehnična zahteva temelji na delu 2–6 publikacije IEC 68, v povezavi s členom 3.01(10)(e). Vrednosti, ki odstopajo od tistih v zgoraj navedenih določbah, se označijo z *. Dodatne informacije je mogoče najti v delu 2-6 publikacije IEC.

Preskusne zahteve:

Preskus se izvede s sinusnimi vibracijami z uporabo naslednjih frekvenc z navedenimi amplitudami:

Načeloma se najprej izvede preskus v ekstremnem okolju. Če so podatki o delovanju v območju toleranc, ki se uporabljajo za običajno okolje, preskusa v običajnem okolju ni treba izvesti.

Vzorci, ki se bodo uporabljali z napravami za blaženje sunkov, se preskusijo z navedenimi napravami. Če izjemoma ni mogoče izvesti preskusa z blažilniki sunkov, predvidenimi za običajno delovanje, se naprave preskusijo brez blažilnikov sunkov in obremenitev se spremeni zaradi upoštevanja delovanja blažilnika sunkov.

Za določitev karakterističnih frekvenc je sprejemljiv tudi preskus brez blažilnikov sunkov.

Preskus z vibracijami se izvede v treh glavnih smereh, pravokotnih ena na drugo. Pri vzorcih, na katere zaradi njihove konstrukcije lahko delujejo posebne obremenitve zaradi vibracij pri kotu, ki poteka pod nagibnim kotom na glavne smeri, se preskus izvede tudi v smereh posebne občutljivosti.

5.2   Izvedba

5.3   Pridobljeni rezultati

Vzorec in njegovi sestavni deli in skupine sestavnih delov v vibracijskih območjih, navedenih v oddelku 5.1 zgoraj, ne smejo pokazati nobenih mehanskih resonančnih vibracij. Kadar se tovrstnim resonančnim vibracijam ni mogoče izogniti, je treba uvesti konstrukcijske ukrepe, s katerimi se zagotovi, da vzorec, njegovi sestavni deli in skupine sestavnih delov ne utrpijo nobene škode.

Med preskusom z vibracijami in po njem ni opaznih posledic vibracijske obremenitve in zlasti ni opaziti razlike med karakterističnimi frekvencami, opaženimi v fazi (7), in vrednostmi, določenimi v fazi (3), ter nobene škode ali okvare.

Pri preskusu v običajnem okolju podatki o delovanju, zabeleženi v fazah (3) do (8), ostanejo v območju dovoljenih tolerančnih vrednosti na podlagi tej pogojev preskušanja in homologacije.

Med preskusom delovanja stikal v fazi (4) ne sme priti do napačnih preklopov ali motenj pri delovanju stikal.

6.   Hitri preskus odpornosti proti vremenskim vplivom

6.1   Namen in uporaba

Hitri preskus odpornosti proti vremenskim vplivom (simulacija izpostavljenosti dejavnikom z izpostavljanjem sevanju ksenonskih luči s filtri in škropljenju) se izvede v skladu z deli 2–3, 2–5 in 2–9 publikacije IEC 68 z naslednjimi dodatki:

V skladu s to publikacijo je cilj hitrega preskusa odpornosti proti vremenskim vplivom simulacija naravnih vremenskih razmer z aparatom za preskušanje v ponovljivih posebnih razmerah, ki povzročijo hitre spremembe lastnosti materialov.

Hitri preskus se izvede v preskusnem aparatu s filtriranim sevanjem ksenonskih luči in vmesnim škropljenjem. Po izpostavitvi dejavnikom, merjenim s produktom jakosti sevanja in njegovim trajanjem, se dogovorjene lastnosti vzorca primerjajo z lastnostmi vzorcev istega izvora, ki niso bili izpostavljeni tem dejavnikom. Najprej je treba opredeliti lastnosti, bistvene za dejansko uporabo, kakor so barva, kakovost površine, odpornost proti šokom, natezna trdnost in masivnost.

Zaradi primerjave rezultatov z izpostavljenostjo naravnim vremenskim vplivom se predvideva, da spreminjanje lastnosti po dejavnikih povzroča zlasti naravno sevanje in hkratno delovanje kisika, vode in toplote na materiale.

Za hitri preskus je treba zlasti upoštevati, da je sevanje v napravi zel blizu naravnemu sevanju (glej publikacijo IEC). Sevanje ksenonske luči s posebnim filtrom posnema naravno sevanje.

Izkušnje so pokazale, da je v navedenih preskusnih pogojih velika podobnost med odpornostjo proti vremenskim vplivom v hitrem preskusu in odpornostjo proti naravnim vremenskim vplivom. Prednost hitrega preskusa, ki je neodvisen od kraja, podnebja in letnega časa, pred naravnimi vremenskimi razmerami je v tem, da je ponovljiv in da je mogoče skrajšati njegovo trajanje, saj ni odvisen od menjavanja dneva in noči ter letnih časov.

6.2   Število vzorcev

Če ni drugače dogovorjeno, se za preskus odpornosti proti vremenskim vplivom uporabi zadostno število vzorcev. Zaradi primerjave je treba zagotoviti tudi zadostno število vzorcev, ki se ne podvržejo vremenskim vplivom.

6.3   Priprava vzorcev

Če ni dogovorjeno drugače, se vzorci podvržejo preskusom v stanju, v katerem so bili dostavljeni. Vzorci, ki se bodo uporabili za primerjavo, se med celotnim potekom preskusa hranijo v temi pri sobni temperaturi.

6.4   Preskusni aparat

Preskusni aparat v osnovi sestoji iz prezračevane preskusne komore z virom sevanja v sredini. Okrog vira sevanja so postavljeni optični filtri. Elementi za vgradnjo vzorca se zavrtijo okrog vzdolžne osi sistema na zahtevani razdalji od vira in filtrov, s čimer se doseže jakost sevanja, predpisana v oddelki 6.4.1.

Jakost sevanja na vsak sestavni del vseh izpostavljenih površin vzorca se ne razlikuje za več kot ± 10 % aritmetične sredine jakosti sevanja na različne površine.

6.4.1   Vir sevanja

Kot vir sevanja se uporabi ksenonska luč. Tok sevanja se izbere tako, da je jakost sevanja na površino vzorca 1 000 ± 200 W. m-2 v valovnem pasu 300 do 830 mm (glej oddelek 6.9 za aparat za merjenje sevanja).

Če se uporabijo zračno hlajene ksenonske žarnice, že uporabljen zrak, ki vsebuje ozon, ne sme priti v preskusno komoro in ga je treba posebej odvajati.

Poskusne vrednosti kažejo, da se po približno 1 500 urah delovanja sevalni tok iz ksenonskih luči zmanjša na 80 % začetne vrednosti; po tem obdobju se tudi občutno zmanjša delež ultravijoličnega sevanja v primerjavi z drugimi oblikami sevanja. Zato je treba po preteku tega časa ultravijolično luč zamenjati (glej tudi podatke proizvajalca ksenonske luči).

6.4.2   Optični filtri

Optične filtre je treba med vir sevanja in elemente za vgradnjo vzorca postaviti tako, da je filtrirano sevanje iz ksenonske luči kar najbliže naravnemu sevanju (glej dele 2 do 9 publikacije IEC).

Vse steklene filtre je treba redno čistiti, da se prepreči vsa nezaželena zmanjšanja jakosti sevanja. Filtre je treba zamenjati, če ni več mogoče doseči podobnosti z naravnim sevanjem.

Kar zadeva ustrezne optične filtre, je treba zagotoviti skladnost s podatki, ki jih je posredoval izdelovalec preskusnega aparata. Proizvajalec preskusnega aparata mora ob dostavi zagotoviti, da ustreza zahtevam, določenim v oddelku 6.4.

6.5   Naprava za škropljenje in vlaženje zraka

Vzorec je treba navlažiti tako, da je učinek enak naravnemu dežju ali rosi. Naprava za škropljenje vzorca je izdelana tako, da se med škropljenjem zmočijo vse zunanje površine vzorcev. Nadzorovati jo je treba tako, da je zagotovljena skladnost s ciklom škropljenje/suha doba, predpisanim v oddelku 6.10.3. Zrak v preskusni komori je treba vlažiti, tako da se ohranja relativna vlažnost, predpisana v oddelku 6.10.3. Za pršenje in vlaženje zraka je treba uporabiti destilirano vodo ali popolnoma razsoljeno vodo (prevodnost < 5 μS/cm).

Rezervoarji, cevi in škropilci za destilirano ali popolnoma razsoljeno vodo so izdelani iz materialov, odpornih proti koroziji. Relativna zračna vlažnost v preskusni komori se meri z vlagomerom, ki je zaščiten pred škropljenjem in neposrednim sevanjem in se uravnava z vlagomerom.

Pri uporabi razsoljene vode ali vode v zaprtem krogu obstaja tveganje (tako kot pri omakalnem preskusu), da se na površinah vzorca naberejo obloge ali da se površina obrabi zaradi snovi v raztopini.

6.6   Naprava za prezračevanje

Temperatura črne plošče, predpisane v oddelku 6.10.2 spodaj, se v preskusni komori ohranja s kroženjem čistega, filtriranega, navlaženega zraka in, če je to potrebno, temperaturno krmiljenega zraka nad vzorci. Tok in hitrost zraka sta izbrana tako, da zagotavljata enotno temperiranje vseh zunanjih površin elementov za vgradnjo vzorcev v sistem.

6.7   Elementi za vgradnjo vzorca

Dovoljena je uporaba vseh elementov za vgradnjo iz nerjavečega jekla, ki omogočajo pritrditev vzorca v skladu z določbami oddelka 6.10.1 spodaj.

6.8   Termometer črne plošče

Za merjenje temperature črne plošče med suho dobo cikla se uporablja termometer črne plošče. Ta termometer je sestavljen iz nerjaveče jeklene plošče, toplotno izolirane od njenih pritrdilnih elementov, enako velike kot elementi za vgradnjo vzorca in debele 0,9 ± 0,1 mm. Obe strani plošče sta prevlečeni s svetlečim črnim premazom, ki je izredno odporen proti vremenskim vplivom in ima največjo odbojno moč 5 % pri valovni dolžini več kot 780 mm. Temperatura plošče se meri z bimetalnim termometrom z zaznavalom na sredini plošče z dobrim toplotnim stikom.

Ni priporočljivo puščati termometra v aparatu med celotnim preskusom iz oddelka 6.10. Dovolj je, da se ga vstavi v preskusni aparat vsakih 250 ur za približno 30 minut in da se temperatura črne plošče meri med suho dobo.

6.9   Aparat za merjenje sevanja

Sevanje (merska enota: W. s m-2) je produkt intenzivnosti sevanja (enota: W. m-2) in trajanja sevanja (enota: s). Sevanje površin vzorca v preskusnem aparatu se meri z ustrezno napravo za merjenje sevanja, prirejeno za sevanje sistema, ki sestoji iz vira sevanja in filtra. Naprava za merjenje sevanja je tako graduirana ali kalibrirana, da se ne upošteva infrardeče sevanje z več kot 830 mm.

Zmožnost naprave za merjenje sevanja je odvisna predvsem od tega, ali je njeno zaznavalo zelo odporno proti vremenskim vplivom in staranju in je dovolj spektralno občutljivo za naravno sevanje.

Naprava za merjenje sevanja lahko vključuje naslednje sestavne dele, na primer:

Lestvica naprave za merjenje sevanja je kalibrirana. Kalibracija se po enem letu uporabe preveri in po potrebi popravi.

Intenzivnost sevanja na površino vzorca je odvisna od oddaljenosti od vira sevanja. Zato so površine vzorca, kolikor je to mogoče, enako oddaljene od vira kot zaznavalo sevanja v napravi za merjenje. Če to ni mogoče, se odčitek na merilni napravi pomnoži s korekcijskim faktorjem.

6.10   Izvedba

6.11   Trajanje in potek preskusa

Preskus poteka v skladu s postopkom B v delu 2–9 publikacije IEC 68. Preskus traja 720 ur, cikel škropljenja je opredeljen v oddelku 6.10.3.

Priporočljivo je, da se preskus odpornosti proti vremenskim vplivom izvede na istem vzorcu (pri neporušitveni preiskavi lastnosti, ki jih je treba proučiti, na primer pri preskusu odpornosti proti vremenskim vplivom) ali na več vzorcih (pri porušitveni preiskavi, na primer pri preskusu odpornosti proti šokom) z različnimi stopnjami sevanja, glede katerih se je treba dogovoriti. Tako se lahko določi potek spreminjanja lastnosti dela opreme med trajanjem vremenskega preskusa.

6.12   Ocena

Po končani izpostavljenosti slabemu vremenu se vzorec za najmanj 24 ur hrani v temi, pri sobni temperaturi +23 oC, rosišču +12 oC, relativni zračni vlažnosti 50 %, hitrosti kroženja zraka 1 m/s in atmosferskem tlaku 860 do 1 060 hPa. (Dovoljeno odstopanje za temperaturo zraka je ± 2 oC in za relativno vlažnost ± 6 %.)

Ti vzorci in vzorci, uporabljeni za primerjavo, iz oddelkov 6.2 in 6.3 se pregledajo za določitev lastnosti v skladu z zahtevami, navedenimi v členu 2.01(1) in (2) ter členu 3.01(12).

7.   Preskus odpornosti proti slani vodi in vremenskim vplivom

(preskus morje-megla)

7.1   Namen in uporaba

S tem preskusom se določi učinkovanje slane vode in slanega ozračja med delovanjem in prevozom in skladiščenjem v skladu s členom 3.01.

Lahko je omejen na vzorec ali primerke uporabljenih materialov.

Naslednje tehnične zahteve temeljijo na publikaciji IEC 68, del 2–52. Dodatne informacije je mogoče dobiti v publikaciji.

7.2   Izvedba

7.3   Pridobljeni rezultati

Na vzorcu ne sme biti vidnih sprememb, ki bi lahko:

Podatki o delovanju, zabeleženi v fazah (3) in (7), morajo ostati v tolerančnih mejah, določenih v teh pogojih preskušanja in homologacije.

DEL III

MINIMALNE ZAHTEVE IN PRESKUSNI POGOJI ZA RADARSKO OPREMO, KI JO ZA NAVIGACIJO UPORABLJAJO PLOVILA, KI PLUJEJO PO CELINSKIH PLOVNIH POTEH

VSEBINA

POGLAVJE 1

SPLOŠNO

Člen 1.01

Področje uporabe

Te določbe določajo minimalne tehnične in obratovalne zahteve za radarsko opremo, ki se uporabljajo za navigacijo na plovilih, ki plujejo po celinskih vodnih poteh, ter pogoje za preskušanje skladnosti s temi minimalnimi zahtevami. Oprema za celinsko elektronsko pomorsko karto (ECDIS), ki se lahko uporablja v navigacijskem režimu, velja v smislu teh določb za navigacijsko radarsko opremo.

Člen 1.02

Namen radarske opreme

Radarska oprema mora omogočati navigacijo plovila z zagotavljanjem jasne radarske slike njegovega položaja glede na boje, obalo in navigacijske strukture in z omogočanjem zanesljivega in pravočasnega prepoznavanja drugih plovil in ovir, štrlečih nad vodno gladino.

Člen 1.03

Atestiranje

Radarska oprema se ne sme vgraditi v plovila, dokler ni s preskusom tipa dokazano, da zadošča minimalnim zahtevam, predpisanim v teh določbah.

Člen 1.04

Prijava za atestiranje

1.   Prijave za preskus tipa radarske opreme so vložene pri pristojnem organu za preskušanje v eni od držav članic.

S pristojnimi organi za preskušanje je treba seznaniti odbor.

2.   Vsaki prijavi je priložena naslednja dokumentacija:

3.   Vlagatelj s preskusi, ki jih izvede sam ali jih zanj izvedejo drugi, ugotovi, ali radarska oprema ustreza minimalnim zahtevam teh določb.

K prijavi se priložijo rezultati preskusov in poročila o meritvah horizontalnega in vertikalnega sevalnega diagrama antene.

To dokumentacijo in podatke, pridobljene med preskušanjem, hrani pristojni organ za preskušanje.

4.   Za potrebe atestiranja „vlagatelj“ pomeni vsako pravno ali fizično osebo, pod katere imenom, blagovno znamko ali katero koli drugo obliko identifikacije se oprema, predložena v preskušanje, proizvaja ali trži.

Člen 1.05

Homologacija

1.   Če oprema opravi preskus tipa, pristojni organ za preskušanje izda certifikat o skladnosti.

Če oprema ne zadošča minimalnim zahtevam, se vlagatelj pisno obvesti o razlogih za zavrnitev.

Homologacijo podeli pristojni organ.

Pristojni organ obvestiti odbor o opremi, ki jo je homologiral.

2.   Vsak organ za preskušanje ima pravico kadar koli izbrati za pregled opremo iz proizvodne serije.

Če ta pregled odkrije napake na opremi, se lahko homologacija prekliče.

Homologacijo prekliče organ, ki jo je izdal.

3.   Homologacija velja za obdobje 10 let in se na zahtevo lahko podaljša.

Člen 1.06

Označevanje opreme in homologacijska številka

1.   Vsak sestavni del opreme je neizbrisno označen z imenom proizvajalca, trgovsko oznako opreme, vrsto opreme in serijsko številko.

2.   Homologacijska številka, ki jo dodeli pristojni organ, se trajno pritrdi na komandno enoto, tako da ostane vidna tudi po vgradnji opreme.

Zgradba homologacijske številke:

e-NN-NNN

3.   Homologacijska številka je uporabljana le v zvezi s homologacijo, na katero se nanaša.

Vlagatelj je zadolžen, da si priskrbi in pritrdi homologacijsko številko.

4.   Pristojni organ o dodeljeni homologacijski številki nemudoma obvesti odbor.

Člen 1.07

Izjava proizvajalca

Vsaki enoti opreme je priložena izjava proizvajalca, da ustreza veljavnim minimalnim zahtevam in da je v vsakem pogledu identična z opremo, predloženo v preskušanje.

Člen 1.08

Spremembe na homologirani opremi

1.   Če se oprema, ki je bila že homologirana, kakor koli spremeni, se homologacija prekliče. Pri kakršnih koli načrtovanih spremembah se pristojnemu organu za preskušanje pošlje podrobnosti v pisni obliki.

2.   Pristojni organ za preskušanje odloči, ali homologacija še vedno velja, ali pa je potreben pregled ali nov preskus tipa.

Če se podeli nova homologacija, se dodeli nova homologacijska številka.

POGLAVJE 2

SPLOŠNE MINIMALNE ZAHTEVE ZA RADARSKO OPREMO

Člen 2.01

Konstrukcija, zasnova

1.   Radarska oprema je primerna za delovanje na plovilih, ki plujejo po celinskih plovnih poteh.

2.   Konstrukcija in zasnova opreme sta skladni s stanjem tehničnega razvoja, tako mehansko kot električno.

3.   Če v Prilogi II k tej direktivi ali v teh določbah ni nobene posebne določbe, se za napajanje, varnost, medsebojne motnje opreme na plovilu, varnostno razdaljo kompasa, odpornost proti klimatskim vplivom, mehansko trdnost, vplive okolja, oddajanje slišnega šuma in označevanje opreme uporabljajo zahteve in metode preskušanja iz publikacije IEC 945 „Splošne zahteve za pomorsko navigacijsko opremo“.

Poleg tega se uporabljajo Radijska pravila ITU. Oprema ustreza vsem zahtevam teh določb pri temperaturi okolja radarskega prikazovalnika med 0 °C in 40 °C.

Člen 2.02

Stresano sevanje in elektromagnetna združljivost

1.   V frekvenčnem območju med 30 in 2 000 MHz poljska jakost stresanega sevanja ne presega 500 μV/m.

V frekvenčnih območjih med 156 in 165 MHz, 450 in 470 MHz in 1.53 in 1.544 GHz poljska jakost ne presega vrednosti 15 μV/m. Te poljske jakosti se uporabljajo na preskuševalni razdalji 3 m od preskušane opreme.

2.   Oprema ustreza minimalnim zahtevam pri jakosti elektromagnetnega polja do 15 V/m v neposredni bližini preskušane opreme v frekvenčnem območju od 30 do 2 000 MHz.

Člen 2.03

Delovanje

1.   Oprema nima več komand, kot je nujno za njeno pravilno delovanje.

Zasnova, oznake in rokovanje s komandami so taki, da omogočajo njihovo enostavno, nedvoumno in hitro delovanje. Njihova razporeditev kolikor je le mogoče preprečuje obratovalne napake.

Komande, ki niso potrebne za normalno delovanje, niso neposredno dostopne.

2.   Vse komande in kazalniki se opremijo s simboli in/ali oznakami v angleščini. Simboli ustrezajo zahtevam Priporočila IMO št. A.278 (VIII) „Simboli za komande na ladijski navigacijski radarski opremi“ ali zahtevam v publikaciji IEC št. 417; vse številke in črke so visoke vsaj 4 mm.

Če se lahko dokaže, da višina številk in črk 4 mm ni mogoča iz tehničnih razlogov, in če so za delovanje sprejemljive manjše številke in črke, se dovoli zmanjšanje na 3 mm.

3.   Oprema je zasnovana tako, da napačno upravljanje ne more povzročiti okvare.

4.   Vsaka funkcija nad minimalnimi zahtevami, kot je zmogljivost povezovanja z drugo opremo, je zagotovljena tako, da oprema pod vsemi pogoji ustreza minimalnim zahtevam.

Člen 2.04

Navodila za uporabo

1.   Vsaki enoti so priložena podrobna navodila za uporabo. Na voljo so v nizozemskem, angleškem, francoskem in nemškem jeziku in vsebujejo vsaj naslednje informacije:

2.   Z vsako enoto je dobavljen povzetek navodila za uporabo v trajni obliki.

Na voljo je v angleškem, francoskem, nemškem in nizozemskem jeziku.

Člen 2.05

Vgradnja in preskusi delovanja

Vgradnja, zamenjava in preskusi proizvodnih lastnosti so v skladu z zahtevami dela V.

POGLAVJE 3

MINIMALNE OBRATOVALNE ZAHTEVE ZA RADARSKO OPREMO

Člen 3.01

Obratovalna pripravljenost radarske opreme

1.   Radarska oprema je polno delujoča v štirih minutah po hladnem zagonu. Po tem času mora je mogoče trenutno prekinjanje in aktiviranje oddajanja.

2.   Mogoče je, da ena oseba hkrati upravlja radarsko opremo in opazuje prikazovalnik.

Če je nadzorna plošča posebna enota, le-ta vsebuje vse komande, namenjene neposredno za radarsko krmiljenje.

Brezžični daljinski krmilniki niso dovoljeni.

3.   Branje prikazovalnika je mogoče tudi ob precejšnji osvetlitvi okolja. Po potrebi so na voljo vizualni pripomočki, ki jih je mogoče lahko in enostavno namestiti in odstraniti.

Vizualni pripomočki so uporabni za osebe z očali.

Člen 3.02

Ločljivost

1.   Kotna ločljivost

Kotna ločljivost je povezana s skalo razdalje in z razdaljo. Zahtevana minimalna ločljivost na krajših razdaljah do vključno 1 200 m je prikazana v Dodatku 1.

Minimalna ločljivost pomeni minimalno azimutno razdaljo med dvema standardnima reflektorjema (glej člen 5.03(2)), pri kateri sta le-ta na radarski sliki jasno ločeno prikazana.

2.   Minimalna razdalja in ločljivost po razdalji

Na vseh razdaljah med 15 in 1 200 m pri skalah razdalje do vključno 1 200 m sta standardna reflektorja, postavljena na medsebojni oddaljenosti 15 m v isti smeri, na radarski sliki jasno ločeno prikazana.

3.   Funkcij, ki lahko povzročijo poslabšanje ločljivosti, ni mogoče vključiti pri skalah razdalje do 2 000 m.

Člen 3.03

Skale razdalje

1.   Radarska oprema je opremljena z naslednjimi skalami razdalje, ki jih je mogoče zaporedno preklapljati, in s krogi:

2.   Dovoljene so dodatne skale razdalje, ki jih je mogoče zaporedno preklapljati.

3.   Izbrana skala razdalje, razdalja med krogi razdalje in razdalja spremenljivega markerja razdalje so označene v metrih ali kilometrih.

4.   Širina krogov razdalje in spremenljivega markerja razdalje pri normalni nastavitvi osvetlitve ne presega 2 mm.

5.   Prikaz pododsekov in povečave niso dovoljeni.

Člen 3.04

Spremenljivi marker razdalje

1.   Radarska oprema ima spremenljivi marker razdalje.

2.   V osmih sekundah je mogoče nastaviti marker razdalje na katero koli razdaljo.

3.   Razdalja, na katero je nastavljen spremenljivi marker razdalje, se ne spremeni niti po preklopu na druge skale razdalje.

4.   Razdalja je prikazana kot tri- ali štirimestna številka.

Točnost za razdalje do 2 000 m je znotraj 10 metrov. Polmer markerja razdalje ustreza digitalnemu prikazovalniku.

Člen 3.05

Črta smeri plovbe

1.   Črta smeri plovbe se razteza od položaja na radarskem prikazovalniku, ki ustreza položaju antene, do roba radarskega zaslona.

2.   Širina črte smeri plovbe na robu zaslona ni večja od 0,5°.

3.   Radarska enota ima usmerjevalno napravo za popravek kakršne koli azimutne kotne napake v vpetju antene.

4.   Po popravku kotne napake in aktiviranju radarske enote, odstopanje črte smeri plovbe od linije kobilice ne presega 0,5°.

Člen 3.06

Decentriranje

1.   Za omogočanje podaljšanega pogleda naprej je možno decentriranje radarske slike pri vseh skalah razdalje, navedenih v členu 3.03(1).

Decentriranje povzroča izključno podaljšanje pogleda naprej in je nastavljivo na najmanj 0,25 in največ 0,33 efektivnega premera zaslona.

2.   Na razdalji s podaljšanim pogledom naprej so krogi razdalje raztegnjeni in spremenljivi marker razdalje nastavljiv in čitljiv do maksimuma prikazane razdalje.

3.   Dovoljen je stalen sprednji podaljšek razdalje, prikazane skladno z oddelkom 1, pod pogojem, da v srednjem delu slike efektivni premer ni manjši, kot je določeno v členu 4.03(1), in da je kotna skala konstruirana tako, da je možno zavzeti smer v skladu s členom 3.08.

V tem primeru se zmogljivost decentriranja iz oddelka 1 ne zahteva.

Člen 3.07

Kotna skala

1.   Radarska oprema ima na robu zaslona kotno skalo.

2.   Kotna skala je razdeljena na vsaj 72 delcev, od katerih vsak predstavlja 5 stopinj. Oznake na skali, ki predstavljajo 10 stopinj, so vidno daljše od tistih, ki predstavljajo 5 stopinj.

Oznaka 000 na kotni skali je nameščena na sredini zgornjega roba zaslona.

3.   Kotna skala je označena s trimestnimi števili od 000 do 360 stopinj v smeri urinega kazalca. Številčenje je z arabskimi številkami vsakih 10 ali vsakih 30 stopinj.

Številko 000 lahko nadomešča jasno vidna puščica.

Člen 3.08

Pripomočki za določanje smeri

1.   Dovoljeni so pripomočki za določanje smeri ciljev.

2.   Če so zagotovljeni taki pripomočki, so zmožni določiti smer katerega koli cilja v približno 5 sekundah z največjo napako ± 1 stopinje.

3.   Če se uporablja elektronska smerna črta, je:

4.   Če se uporablja mehanska smerna črta, je:

Člen 3.09

Naprave za zmanjšanje šuma zaradi morja in dežja

1.   Radarska oprema ima naprave z ročnimi komandami za zmanjšanje šuma zaradi morja in dežja.

2.   Nadzor šuma zaradi morja (krmiljenje občutljivosti v odvisnosti od časa — STC) je pri maksimalni nastavitvi učinkovit do razdalje približno 1 200 m.

3.   Radarska oprema ni opremljena s samodejnimi napravami za zmanjšanje šuma zaradi morja in dežja.

Člen 3.10

Zmanjšanje motenj od druge radarske opreme

1.   Obstaja naprava, ki jo je mogoče vključiti, za zmanjšanje motenj, ki jih povzroča druga radarska oprema.

2.   Delovanje te naprave ne preprečuje prikaza koristnih ciljev.

Člen 3.11

Združljivost z radarskimi svetilniki

Signali iz radarskih svetilnikov v skladu z resolucijo IMO A.423 (XI) so jasno prikazani pri izključeni blokadi šuma zaradi dežja (hitra časovna konstanta — FTC).

Člen 3.12

Krmiljenje ojačanja

Območje krmiljenja ojačanja je takšno, da je pri minimalni nastavitvi blokade šuma zaradi morja površinsko gibanje vode jasno vidno in da so lahko močni radarski odboji z odbojne površine, ekvivalentne 10 000 m2, izločeni na vsaki razdalji.

Člen 3.13

Uglaševanje frekvence

Prikazovalna enota je opremljena z indikatorjem uglaševanja. Uglaševalna skala je dolga vsaj 30 mm. Indikator deluje na vseh razdaljah, tudi brez radarskih odbojev. Indikator deluje enako dobro, kadar je aktivirano ojačanje ali blokada bližnjih ciljev.

Na razpolago je ročna komanda za popravljanje uglašenosti.

Člen 3.14

Navtične orientacijske črte in informacije na zaslonu

1.   Na radarski zaslon se lahko dodajo le črta smeri plovbe, smerne črte in krogi razdalje.

2.   Ločeno od radarske slike in dodatno k informacijam o delovanju radarske opreme so lahko prikazane le navtične informacije, ki so navedene spodaj:

3.   Vse informacije na zaslonu, razen radarske slike, so prikazane navidezno statično, hitrost osveževanja pa ustreza obratovalnim zahtevam.

4.   Zahteve glede prikaza in točnosti navtičnih informacij so enake kot tiste, ki veljajo za glavno opremo.

Člen 3.15

Sistemska občutljivost

Sistemska občutljivost je taka, da se standardni reflektor na razdalji 1 200 m jasno pojavi na radarski sliki pri vsakem obratu antene. Pri reflektorju s površino 1 m2 na enaki razdalji ne sme razmerje med številom obratov antene z radarskim odbojem v določenem času in skupnim številom obratov antene v istem času, temeljiti na 100 obratih (blip-scan rate), manjše od 0,8.

Člen 3.16

Sled cilja

Prejšnji položaji ciljev so prikazani s pomočjo sledi.

Predstavitev sledi cilja je navidezno zvezna, njena osvetlitev pa je manjša od osvetlitve pridruženega cilja; sled cilja in radarska slika sta iste barve. Persistenca sledi cilja je prilagodljiva obratovalnim zahtevam, vendar ne traja dlje kot 2 obrata antene.

Sled cilja ne slabša radarske slike.

Člen 3.17

Podrejeni kazalniki

Podrejeni kazalniki ustrezajo vsem zahtevam, ki se uporabljajo za navigacijsko radarsko opremo.

POGLAVJE 4

MINIMALNE TEHNIČNE ZAHTEVE ZA RADARSKO OPREMO

Člen 4.01

Delovanje

1.   Vse komande so razporejene tako, da med njihovim upravljanjem ostanejo vidni vsi podatki in da ne ovirajo radarskega krmiljenja.

2.   Komande, s katerimi lahko izklopimo opremo ali ki bi ob aktiviranju lahko povzročile okvaro, je treba zaščititi pred nenamernim rokovanjem.

3.   Vse komande in kazalniki se opremijo z virom svetlobe, ki ne blešči, ki ustreza vsem pogojem za osvetlitev prostorov in ki jih je z neodvisno komando mogoče nastaviti na vrednost nič.

4.   Naslednje funkcije morajo imeti lastne komande z neposrednim dostopom:

Če se za zgoraj navedene funkcije uporabljajo vrtljive komande, se prepove koncentrična razporeditev komand ena nad drugo.

5.   Vsaj komande za ojačanje, šum zaradi morja in šum zaradi dežja je mogoče nastaviti z vrtljivo komando, sorazmerno s kotom obračanja.

6.   Krmilne naprave so nastavljene tako, da ima premik v desno ali navzgor pozitiven učinek na spremenljivko in premik na levo ali navzdol negativen učinek.

7.   Če se uporabljajo tipke, jih je mogoče poiskati in upravljati z dotikom. Na vidnem mestu imajo tudi sprostilec stika.

8.   Obstajati mora možnost ločene nastavitve svetlosti naslednjih spremenljivk od vrednosti nič do vrednosti, zahtevane za delovanje:

9.   Glede na to, da so razlike v svetlosti nekaterih prikazanih vrednosti majhne in da je mogoče stalni krog razdalje, spremenljivi krog razdalje in kotno skalo mogoče izključiti neodvisno enega od drugega, lahko obstajajo štiri komande svetlosti, ena za vsako skupino vrednosti:

10.   Svetlost črte smeri plovbe je mogoče nastavljati, vendar je ni mogoče zmanjšati na nič.

11.   Za izključitev črte smeri plovbe obstaja posebna komanda s samodejnim ponovnim nastavljanjem.

12.   Naprave proti šumu so nastavljive v celotnem območju po vrednosti nič.

Člen 4.02

Prikazovalnik

1.   „Radarska slika“ pomeni skalni prikaz radarskih odbojev od okolice in njihovega gibanja glede na plovilo na zaslonu prikazovalne enote od enega obrata antene, pri čemer linija kobilice in črta smeri plovbe stalno sovpadata.

2.   „Prikazovalna enota“ pomeni tisti del opreme, ki vključuje zaslon.

3.   „Zaslon“ pomeni nizkoodbojni del prikazovalne enote, na katerem je prikazana ali samo radarska slika ali radarska slika skupaj z drugimi navtičnimi informacijami.

4.   „Efektivni polmer radarske slike“ pomeni polmer največje popolnoma okrogle radarske slike, ki se lahko prikaže na območju kotne skale.

5.   „Prikaz rasterskega snemanja“ pomeni kvazistatični prikaz radarske slike popolnega obrata antene v obliki televizijske slike.

Člen 4.03

Značilnosti radarske slike

1.   Efektivni polmer radarske slike je najmanj 270 mm.

2.   Polmer zunanje skale razdalje za razdalje, opredeljene v členu 3.03, znaša najmanj 90 % efektivnega polmera radarske slike.

3.   Na radarski sliki so vidne skale razdalje za vse položaje antene.

Člen 4.04

Barva prikazovalnika

Barva prikazovalnika se izbere na podlagi fizioloških dejavnikov. Če se na zaslonu lahko prikažejo različne barve, je radarska slika črno-bela. Prikaz različnih barv na nobenem delu zaslona ne privede do mešanja barv zaradi vkopiranja.

Člen 4.05

Hitrost osveževanja slike in persistenca

1.   Radarsko sliko, prikazano na zaslonu, zamenja posodobljena radarska slika v 2,5 sekunde.

2.   Vsak odboj na zaslonu ostane najmanj v trajanju enega obrata antene, vendar ne presega dveh obratov antene.

Persistenco radarske slike je mogoče doseči na dva načina: ali s stalnim prikazovanjem ali s periodičnim osveževanjem slike. Ta periodična osvežitev slike poteka pri najmanj 50 Hz.

3.   Razlika v svetlosti med zapisovanjem odboja in njegovim naknadnim svetlenjem med enim obratom antene je čim manjša.

Člen 4.06

Linearnost prikazovalnika

1.   Linearna napaka radarske slike ne presega 5 %.

2.   Na vseh razdaljah do 2 000 m se stalna ravna črta obale na razdalji 30 m od radarske antene prikaže kot ravna stalna odbojna struktura brez opaznih izkrivljanj.

Člen 4.07

Točnost meritev razdalje in azimuta

1.   Določitev razdalje do cilja s spremenljivimi ali stalnimi krogi razdalje je natančna do ± 10 m ali ± 1,5 %, upošteva se večja vrednost.

2.   Kotna vrednost smeti predmeta od realne vrednosti ne odstopa za več kot 1 stopinjo.

Člen 4.08

Značilnosti antene in sevalni spekter

1.   Pogonski sistem antene in antena sta takšna, da omogočata pravilno delovanje pri hitrostih vetra do 100 km na uro.

2.   Pogonski sistem antene ima varnostno stikalo, s katerim se lahko izključi pogon oddajnika in rotatorja.

3.   Horizontalni sevalni diagram antene, merjen v eni smeri, ustreza naslednjim zahtevam:

4.   Vertikalni sevalni diagram antene, merjen v eni smeri, ustreza naslednjim zahtevam:

5.   Energija visokofrekvenčnega sevanja je horizontalno polarizirana.

6.   Delovna frekvenca opreme je v območju nad 9 GHz, kar je določeno v skladu s prevladujočimi Radijskimi pravili ITU za navigacijsko radarsko opremo.

7.   Frekvenčni spekter visokofrekvenčne energije, ki jo oddaja antena, je v skladu z Radijskimi pravili ITU.

POGLAVJE 5

PRESKUSNI POGOJI IN PRESKUSNE METODE ZA RADARSKO OPREMO

Člen 5.01

Varnost, obremenitvena zmogljivost in razširjanje motenj

Napajanje, varnost, medsebojne motnje opreme na plovilu, varna razdalja od kompasa, odpornost proti podnebnim vplivom, mehanska moč, vplivi okolja in emisije slišnega hrupa se preverijo v skladu s publikacijo IEC 945 „Splošne zahteve za pomorsko navigacijsko opremo“.

Člen 5.02

Stresano sevanje in elektromagnetna združljivost

1.   Stresano sevanje se meri v skladu s publikacijo IEC 945 „Splošne zahteve za pomorsko navigacijsko opremo“ v frekvenčnem območju 30 do 2 000 MHz.

Izpolnjeni so pogoji člena 2.02(1).

2.   Izpolnjeni so pogoji za elektromagnetno združljivost iz člena 2.02(2).

Člen 5.03

Postopek preskušanja

1.   Preskuševalno polje iz Dodatka 2 za preskušanje radarske opreme se pripravi na mirni vodni površini, dolgi najmanj 1,5 km in široki najmanj 0,3 km, ali na terenu z ekvivalentnimi odbojnimi lastnostmi.

2.   Standardni reflektor je radarski reflektor, ki ima pri valovni dolžini 3,2 cm ekvivalentni radarski prerez 10 m2.

Ekvivalentni radarski prerez (sigma) triosnega radarskega reflektorja s trikotnimi površinami za frekvenco 9 GHz (3,2 cm) se izračuna z naslednjo formulo:

Za standardni reflektor s trikotnimi površinami, je dolžina kota a = 0,222 m.

Dimenzije reflektorjev, ki se uporabljajo za preskušanje razdalje, in diskriminacija pri valovni dolžini 3,2 m se uporabita tudi, kadar valovna dolžina radarske opreme, ki se preskuša, ne znaša 3,2 cm.

3.   Standardni reflektorji se postavijo na razdaljah 15 m, 30 m, 45 m, 60 m, 85 m, 300 m, 800 m, 1 170 m, 185 m in 1 200 m od antene.

Poleg standardnega reflektorja pri 85 m se na obeh straneh, pravokotno na kotno črto, postavijo standardni reflektorji na razdalji 5 m.

Poleg standardnega reflektorja na 300 m se na razdalji 18 m, pravokotno na kotno črto, postavi reflektor z ekvivalentnim radarskim prerezom 300 m2.

Dodatna reflektorja z ekvivalentnim radarskim prerezom 1 m2 in 1 000 m2 se postavita pri medsebojnem azimutnem kotu najmanj 15 stopinj, oba na oddaljenosti 300 m od antene.

Poleg standardnega reflektorja na 1 200 m se na razdalji 30 m, pravokotno na kotno črto, postavijo standardni reflektorji in reflektor z radarskim prerezom 1 m2.

4.   Radarska oprema je nastavljena na najboljšo kakovost slike. Ojačanje je treba nastaviti tako, da se v območju takoj za območjem delovanja nadzora proti šumu šuma ne opazi več.

Komanda blokade šuma zaradi morja (STC) je nastavljena na minimum, komanda blokade šuma zaradi dežja pa je izključena (FTC).

Vse komande, ki vplivajo na kakovost slike, ostanejo nespremenjene med trajanjem preskusa pri določeni višini antene in so ustrezno stalno nastavljene.

5.   Antena se nastavi na katero koli želeno višino med 5 in 10 m nad vodno gladino ali tlemi. Reflektorji se postavijo na takšno višino nad vodno gladino ali tlemi, da njihov efektivni radarski povrat ustreza vrednostim, opredeljenim v odstavku 2.

6.   Vsi reflektorji, postavljeni v izbranem območju, so na vseh razdaljah do vključno 1 200 m prikazani na zaslonu hkrati kot jasno razvidni cilji, ne glede na azimutni položaj preskusnega polja glede na črto plovbe.

Signali iz radarskih svetilnikov, kakor so opisani v členu 3.11, so prikazani jasno.

Vse zahteve, opredeljene v teh določbah, so izpolnjene pri višini antene med 5 in 10 m, pri čemer so dovoljene samo osnovne nastavitve komand.

Člen 5.04

Antenske meritve

Značilnosti antene se merijo v skladu s publikacijo IEC 936 „Ladijski radar“.

Dodatek 1

Kotna ločljivost na razdaljah do vključno 1 200 m

Dodatek 2

Preskuševalno polje za določanje ločljivosti radarske opreme

DEL IV

MINIMALNE ZAHTEVE IN PRESKUSNI POGOJI ZA KAZALNIKE STOPNJE OBRATOV, KI JIH UPORABLJAJO PLOVILA, KI PLUJEJO PO CELINSKIH PLOVNIH POTEH

VSEBINA

POGLAVJE 1

SPLOŠNO

Člen 1.01

Področje uporabe

Te določbe določajo minimalne tehnične in operativne zahteve za kazalnike stopnje obratov, uporabljene na plovilih, ki plujejo po celinskih plovnih poteh, ter tudi pogoje za skladnost preskusa s temi minimalnimi zahtevami.

Člen 1.02

Namen kazalnika stopnje obratov

Kazalnik stopnje obratov omogoča radarsko krmiljenje in kaže hitrost obračanja plovila v levo ali desno.

Člen 1.03

Atestiranje

Kazalniki stopnje obratov se ne smejo vgraditi v plovilo, dokler ni s preskusom tipa ugotovljeno, da ustrezajo minimalnim zahtevam, določenim s temi določbami.

Člen 1.04

Prijava za atestiranje

1.   Prijave za preskuse tipa kazalnikov stopnje obratov se pošljejo pristojnemu organu za preskušanje v eni od držav članic.

Odbor je seznanjen s pristojnim organi za preskušanje.

2.   Vsaki prijavi je priložena naslednja dokumentacija:

3.   Vlagatelj s preskusi, ki jih izvede sam ali jih zanj izvedejo drugi, ugotovi, ali radarska oprema ustreza minimalnim zahtevam teh določb.

Rezultati preskusa in poročila o meritvah priloži k prijavi.

To dokumentacijo in podatke, pridobljene med opravljanjem preskusa, hrani pristojni organ za preskušanje.

4.   Za potrebe atestiranja „vlagatelj“ pomeni vsako pravno ali fizično osebo, pod katere imenom, blagovno znamko ali katero koli drugo obliko identifikacije se oprema, predložena v preskušanje, proizvaja ali trži.

Člen 1.05

Homologacija

1.   Če oprema opravi preskus tipa, pristojni organ za preskušanje izda certifikat o skladnosti.

Če oprema ne ustreza minimalnim zahtevam, se vlagatelj pisno obvesti o razlogih za zavrnitev.

Homologacijo podeli pristojni organ.

Pristojni organ obvesti odbor o opremi, ki jo je homologiral.

2.   Vsak organ za preskušanje ima pravico kadar koli izbrati za pregled opremo iz proizvodne serije.

Če ta pregled odkrije napake na opremi, se lahko homologacija prekliče.

Homologacijo prekliče organ, ki jo je izdal.

3.   Homologacija velja za obdobje 10 let in se na zahtevo lahko podaljša.

Člen 1.06

Označevanje opreme in homologacijska številka

1.   Vsak sestavni del opreme je neizbrisno označen z imenom proizvajalca, trgovsko oznako opreme, vrsto opreme in serijsko številko.

2.   Homologacijska številka, ki jo dodeli pristojni organ, se trajno pritrdi na komandno enoto, tako da ostane vidna tudi po vgradnji opreme.

Zgradba homologacijske številke:

e-NN-NNN

3.   Homologacijska številka se uporablja le v zvezi s homologacijo, na katero se nanaša.

Vlagatelj je zadolžen, da si priskrbi in pritrdi homologacijsko številko.

4.   Pristojni organ o dodeljeni homologacijski številki nemudoma obvesti odbor.

Člen 1.07

Izjava proizvajalca

Vsaki enoti opreme je priložena izjava proizvajalca, da ustreza veljavnim minimalnim zahtevam in da je v vsakem pogledu identična z opremo, predloženo v preskušanje.

Člen 1.08

Spremembe na homologirani opremi

1.   Če se oprema, ki je bila že homologirana, kakor koli spremeni, se homologacija prekliče.

Pri kakršnih koli načrtovanih spremembah se pristojnemu organu za preskušanje pošlje podrobnosti v pisni obliki.

2.   Pristojni organ za preskušanje odloči, ali homologacija še vedno velja, ali pa je potreben pregled ali novo atestiranje. Če se podeli nova homologacija, se dodeli nova homologacijska številka.

POGLAVJE 2

SPLOŠNE MINIMALNE ZAHTEVE ZA KAZALNIKE STOPNJE OBRATOV

Člen 2.01

Konstrukcija, zasnova

1.   Kazalniki stopnje obratov so primerni za delovanje na plovilih, ki plujejo po celinskih plovnih poteh.

2.   Konstrukcija in zasnova opreme sta skladni s stanjem tehničnega razvoja, tako mehansko kot električno.

3.   Če v Prilogi II k tej direktivi ali v teh določbah ni nobene posebne določbe, se za napajanje, varnost, medsebojne motnje opreme na plovilu, varnostno razdaljo kompasa, odpornost proti klimatskim vplivom, mehansko trdnost, vplive okolja, oddajanje slišnega šuma in označevanje opreme uporabljajo zahteve in metode preskušanja in publikacije IEC 945 „Splošne zahteve za pomorsko navigacijsko opremo“.

Poleg tega oprema ustreza vsem zahtevam teh določb pri temperaturah okolja med 0 °C in 40 °C.

Člen 2.02

Stresano sevanje in elektromagnetna združljivost

1.   V frekvenčnem območju 30 do 2 000 MHz poljska jakost stresanega sevanja ne presega 500 μV/m.

V frekvenčnih območjih 156 do 165 MHz, 450 do 470 MHz in 1,53 do 1,544 GHz poljska jakost ne presega 15 μV/m. Te poljske jakosti se uporabljajo na preskuševalni razdalji 3 metre od preskušane opreme.

2.   Oprema ustreza minimalnim zahtevam pri jakosti elektromagnetnega polja do 15 V/m v neposredni bližini preskušane opreme v frekvenčnem območju 30 do 2 000 MHz.

Člen 2.03

Delovanje

1.   Oprema nima več komand, kot je nujno za njeno pravilno delovanje.

Zasnova, oznake in rokovanje s komandami so taki, da omogočajo njihovo enostavno, nedvoumno in hitro delovanje. Njihova razporeditev kolikor je le mogoče preprečuje obratovalne napake.

Komande, ki niso potrebne za normalno delovanje, niso neposredno dostopne.

2.   Vse komande in kazalniki se opremijo s simboli in/ali oznakami v angleščini. Simboli ustrezajo zahtevam v publikaciji IEC št. 417.

Vse številke in črke so visoke vsaj 4 mm. Če se lahko dokaže, da višina številk in črk 4 mm ni mogoča iz tehničnih razlogov, in če so za delovanje sprejemljive manjše številke in črke, se dovoli zmanjšanje na 3 mm.

3.   Oprema je zasnovana tako, da napačno upravljanje ne povzročiti njene okvare.

4.   Vsaka funkcija nad minimalnimi zahtevami, kot je zmogljivost povezovanja z drugo opremo, je zagotovljena tako, da oprema pod vsemi pogoji ustreza minimalnim zahtevam.

Člen 2.04

Navodila za uporabo

Vsaki enoti so priložena podrobna navodila za uporabo. Na voljo so v nizozemskem, angleškem, francoskem jeziku in vsebujejo vsaj naslednje informacije:

Člen 2.05

Vgradnja in preskusi delovanja

1.   Vgradnja, zamenjava in preskusi proizvodnih lastnosti so v skladu z zahtevami dela V.

2.   Smer namestitve v razmerju do linije kobilice je razvidna na zaznavalu kazalnika stopnje obratov. Zagotovijo se navodila za tako vgradnjo, da je zagotovljena kar največja nedovzetnost za druge običajne premike plovila.

POGLAVJE 3

MINIMALNE OPERATIVNE ZAHTEVE ZA KAZALNIKE STOPNJE OBRATOV

Člen 3.01

Obratovalna pripravljenost kazalnika stopnje obratov

1.   Kazalnik stopnje obratov je polno delujoč v štirih minutah po hladnem zagonu in deluje v okviru zahtevanih toleranc točnosti.

2.   Opozorilni signal nakaže, da je kazalnik vključen. Kazalnik stopnje obratov je mogoče opazovati in upravljati hkrati.

3.   Brezžični daljinski krmilniki niso dovoljeni.

Člen 3.02

Kazanje hitrosti obračanja

1.   Hitrost obračanja se prikazuje na linearni graduirani lestvici s točko nič v sredini. Smer in hitrost obračanja je mogoče odčitati s potrebno natančnostjo. Dovoljeni so kazalčni kazalniki in palični grafikoni.

2.   Lestvica kazalnika je dolga najmanj 20 cm in je lahko krožna ali premočrtna.

Premočrtne lestvice so lahko postavljene samo navpično.

3.   Samo digitalni kazalniki niso dovoljeni.

Člen 3.03

Merilna območja

Kazalniki stopnje obratov imajo lahko eno ali več merilnih območij. Priporočena so naslednja merilna območja:

Člen 3.04

Natančnost pokazane hitrosti obračanja

Pokazana hitrost obračanja ne odstopa več kot za 2 % od izmerljive najvišje vrednosti ali za več kot 10 % od dejanske vrednosti, upošteva se večja vrednost (glej Dodatek).

Člen 3.05

Občutljivost

Prag delovanja je manjši ali enak spremembi kotne hitrosti, enakovredne 1 % pokazane vrednosti.

Člen 3.06

Spremljanje delovanja

1.   Če kazalnik stopnje obratov ne deluje v okviru zahtevanih toleranc točnosti, je to razvidno.

2.   Če se uporablja vrtavka, kazalnik opozori na vsak kritičen padec hitrosti vrtenja. Padec hitrosti vrtenja vrtavke je kritičen, če se točnost zmanjša za 10 %.

Člen 3.07

Neobčutljivost za druge običajne premike plovila

1.   Obračanje plovila do 10° pri hitrosti do 4° na minuto ne povzroči napak v merjenju nad predpisanimi tolerancami.

2.   Takšni vplivi, ki lahko nastanejo med sidranjem, ne povzročijo napak v merjenju nad predpisanimi tolerancami.

Člen 3.08

Neobčutljivost za magnetna polja

Kazalnik stopnje obratov ni občutljiv za magnetna polja, ki so običajna na plovilu.

Člen 3.09

Podrejeni kazalniki

Podrejeni kazalniki so skladni z vsemi zahtevami, ki se uporabljajo za kazalnike stopnje obratov.

POGLAVJE 4

MINIMALNE TEHNIČNE ZAHTEVE ZA KAZALNIKE STOPNJE OBRATOV

Člen 4.01

Delovanje

1.   Vse komande so razporejene tako, da med njihovim upravljanjem ostanejo vidni vsi podatki in da ne ovirajo radarskega krmiljenja.

2.   Vse komande in kazalniki se opremijo z virom svetlobe, ki ne blešči, ki ustreza vsem pogojem za osvetlitev prostorov in ki jih je z neodvisno komando mogoče nastaviti na vrednost nič.

3.   Komande so nastavljene tako, da ima premik v desno ali navzgor pozitiven učinek na spremenljivko in premik na levo ali navzdol negativen učinek.

4.   Če se uporabljajo tipke, jih je mogoče poiskati in upravljati z dotikom. Na vidnem mestu imajo tudi sprostilec stika.

Člen 4.02

Dušilne naprave

1.   Sistem zaznaval se duši za kritične vrednosti. Konstanta dušenja (63 % mejne vrednosti) ne presega 0,4 sekunde.

2.   Kazalnik se duši za kritične vrednosti.

Dovoljene so komande za povečanje dušenja.

Konstanta dušenja ne sme nikoli preseči pet sekund.

Člen 4.03

Priključitev dodatne opreme

1.   Če je mogoče kazalnik stopnje obratov priključiti na podrejene kazalnike ali podobno opremo, ostane kazanje stopnje obratov uporabno v obliki električnega signala.

Hitrost obračanja se še naprej kaže z galvansko ozemljeno izoliranostjo in ekvivalento analogni napetosti 20 mV/stopinjo ± 5 % in notranjo omsko upornostjo 100 omov.

Polariteta je pozitivna, če plovilo zavija desno, in negativna, če zavija levo.

Prag delovanja ne presega 0,3°/minuto.

Ničelna napaka ne presega 1°/minuto pri temperaturi 0 °C do 40 °C.

Če je kazalnik vključen in zaznavalo ni izpostavljeno učinkom premikanja, neželena napetost pri izhodnem signalu, merjena z 10 Hz prepustnim pasom nizkopasovnega filtra, ne presega 10 mV.

Signal stopnje obratov se sprejema brez dodatnega dušenja nad mejami iz člena 4.02(1).

2.   Zagotovi se zunanje alarmno stikalo. Stikalo je vgrajeno kakor galvansko ozemljeno odpiralno stikalo za kazalnik.

Zunanji alarm se sproži s prekinitvijo stika:

POGLAVJE 5

POSTOPKI IN POGOJI PRESKUŠANJA ZA KAZALNIKE STOPNJE OBRATOV

Člen 5.01

Varnost, polnilna zmogljivost in razprševanje motenj

Napajanje, varnost, medsebojne motnje opreme na plovilu, varna razdalja od kompasa, odpornost proti podnebnim vplivom, mehanska moč, vplivi okolja in emisije slišnega hrupa se preverijo v skladu s publikacijo IEC 945 „Splošne zahteve za pomorsko navigacijsko opremo“.

Člen 5.02

Stresano sevanje in elektromagnetna združljivost

1.   Stresano sevanje se meri v skladu s publikacijo IEC 945 „Splošne zahteve za pomorsko navigacijsko opremo“ v frekvenčnem območju 30 do 2 000 MHz.

Izpolnjeni so pogoji člena 2.02(1).

2.   Izpolnjeni so pogoji za elektromagnetno združljivost iz člena 2.02(2).

Člen 5.03

Postopek preskušanja

1.   Kazalniki stopnje obratov se priključijo in preskusijo v nazivnih in mejnih pogojih. V tem smislu se delovna napetost in sobne temperature preverijo v okviru predpisane mejne vrednosti.

Poleg tega se za vzpostavitev maksimalnih magnetnih polj v bližini kazalnikov uporabijo radijski oddajniki.

2.   Napake kazalnika v razmerah, opisanih v odstavku 1, ostanejo v tolerancah, navedenih v dodatku.

Izpolnjene so vse druge zahteve.

Dodatek

Največja dopustna toleranca napak kazanja pri kazalnikih stopnje obratov

DEL V

ZAHTEVE ZA VGRADNJO IN PRESKUSE PROIZVODNIH LASTNOSTI ZA RADARSKO OPREMO IN KAZALNIKE STOPNJE OBRATOV, KI JIH UPORABLJAJO PLOVILA, KI PLUJEJO PO CELINSKIH PLOVNIH POTEH

VSEBINA

Člen 1

Področje uporabe

S temi zahtevami se zaradi varnosti in pravilnega radarskega krmiljenja na celinskih plovnih poteh Skupnosti zagotovi, da je oprema radarja za krmiljenje in kazalnikov stopnje obratov vgrajena v skladu z najboljšimi tehničnimi in ergonomskimi standardi in da se po vgradnji izvede preskus proizvodnih lastnosti. Oprema ECDIS za celinske plovne poti, ki se lahko uporablja za krmiljenje, se šteje kot radarska oprema za krmiljenje v smislu teh določb.

Člen 2

Homologacija opreme

Za radarsko krmiljenje na celinskih plovnih poteh v Skupnosti ima dovoljenje za vgradnjo samo oprema, ki je homologirana v skladu z veljavnimi določbami te direktive ali Centralne komisije za plovbo po Renu in ki ima homologacijsko številko.

Člen 3

Odobrena specializirana podjetja

1.   Radarsko opremo in kazalnike stopnje obratov lahko vgrajujejo, zamenjujejo, popravljajo ali vzdržujejo le specializirana podjetja, ki jih je odobril pristojni organ v skladu s členom 1.

2.   Homologacijo lahko izda le pristojni organ za določen čas in pristojni organ jo lahko kadar koli prekliče, če niso več izpolnjeni pogoji iz člena 1.

3.   Pristojni organ o specializiranih podjetjih, ki jih je odobril, nemudoma obvesti odbor.

Člen 4

Zahteve za napajanje na plovilu

Vsi napajalni vodi za radarsko opremo in kazalnike stopnje obratov imajo lastne varnostne naprave in so po možnosti zaščiteni pred izpadom.

Člen 5

Vgradnja radarske antene

1.   Radarska antena se vgradi kolikor mogoče blizu linije med sprednjim in zadnjim delom plovila. V bližini antene ni nobene ovire, k bi popačila odboj ali povzročila nezaželene senčenja; antena se po potrebi pritrdi na sprednji del plovila. Elementi za vgradnjo in pritrditev radarske antene v položaj za delovanje so dovolj stabilni, da radarski opremi omogočajo delovanje v okviru zahtevanih mej točnosti.

2.   Po odpravi kotne napake v elementih za vgradnjo in po vključitvi opreme razlika med črto smeri plovbe in črto med premcem in krmo plovila ne presega 1 stopinje.

Člen 6

Vgradnja prikazovalne enote in nadzorne enote

1.   Prikazovalna in nadzorna enota se v prostor za krmiljenje vgradita tako, da ocenjevanje radarske slike in delovanje opreme ne povzročata nikakršnih težav. Azimutna orientacija radarske slike je v skladu z običajnim stanjem okolice. Spone in nastavljivi nosilci so izdelani tako, da jih je mogoče blokirati v katerem koli položaju brez vibracij.

2.   Med radarskim krmiljenjem se proti upravljavcu radarja ne odbija umetna svetloba.

3.   Če nadzorna enota ni del prikazovalne enote, se namesti v ohišje v razdalji 1 metra od prikazovalne enote. Brezžične daljinske komande niso dovoljene.

4.   Če se vgradijo podrejeni kazalniki, ustrezajo zahtevam, ki se uporabljajo za navigacijsko radarsko opremo.

Člen 7

Vgradnja kazalnika stopnje obratov

1.   Sistem zaznaval se vgradi kolikor je mogoče na sredi plovila, horizontalno in poravnano s črto premec-krma. Kraj vgradnje ima čim manj vibracij in je izpostavljen blagim temperaturnim spremembam. Kazalna enota se po možnosti vgradi nad radarski zaslon.

2.   Če se vgradijo podrejeni kazalniki, ustrezajo zahtevam, ki se uporabljajo za kazalnike stopnje obratov.

Člen 8

Vgradnja pozicijskega zaznavala

Pozicijsko zaznavalo (npr. antena DGPS) je treba vgraditi tako, da je zagotovljena največje stopnja točnosti in mu ne škodujejo nadgradnje in oprema za oddajanje na plovilu.

Člen 9

Vgradnja in preskus proizvodnih lastnosti

Preden se oprema po vgradnji prvič vključi ali po podaljšanju ali razširitvi obsega spričevala o pregledu ladje (razen v skladu s členom 2.09(2) Priloge II) in tudi po vsaki spremembi plovila, ki lahko vpliva na delovanje opreme, pristojni organ ali podjetje, pooblaščeno v skladu s členom 3, izvede preskus vgradnje in proizvodnih lastnosti. V ta namen so izpolnjeni naslednji pogoji:

Poleg tega pri opremi za celinsko elektronsko pomorsko karto (ECDIS):

Člen 10

Potrdilo o vgradnji in proizvodnih lastnostih

Po uspešnem dokončanju preskusa v skladu s členom 8 pristojni organ ali odobreno podjetje izda potrdilo, ki temelji na vzorcu iz Dodatka. To potrdilo se stalno hrani na plovilu.

Če preskusni pogoji niso izpolnjeni, se sestavi seznam pomanjkljivosti. Odobreno podjetje vsako obstoječe potrdilo prekliče ali ga pošlje pristojnemu organu.

Dodatek
Besedilo slike

VZOREC SPRIČEVALA O VGRADNJI IN PROIZVODNIH LASTNOSTIH ZA RADARSKO OPREMO IN KAZALNIKE STOPNJE OBRATOV

Tip/ime plovila:

Uradna registrska številka plovila

Lastnik plovila

Ime:

Naslov:

Telefon:

Radarske naprave Številka

Št. odredbe

Oznaka

Tip

Homologacijska št

Serijska št

Kazalniki stopnje obratov Številka

Št. odredbe

Oznaka

Tip

Homologacijska št

Serijska št

S tem se potrjuje, da radarska oprema in kazalnik stopnje obratov zgoraj navedenega plovila ustreza zahtevam vgradnje in preskusa proizvodnih lastnosti za radarsko opremo in kazalnike stopnje obratov, ki jih uporabljajo plovila, ki plujejo po celinskih plovnih poteh.

Odobreno podjetje

Ime

Naslov:

Telefon:

Žig

Kraj Datum

Podpis

Organ odobritve

Ime:

Naslov:

Telefon:

DEL VI

VZORČNI SEZNAM ZAVODOV ZA PRESKUŠANJE, ODOBRENIH PODJETIJ ZA HOMOLOGIRANJE OPREME IN VGRADNJO,

kakor je določeno v delu IV in v delu V

A.   PRISTOJNI ORGANI ZA PRESKUŠANJE

v skladu s členom 1.04(1) dela I

B.   HOMOLOGIRANA RADARSKA OPREMA

v skladu s členom 1.06(4) dela IV
Besedilo slike

Št.

Tip

Proizvajalec e

Lastnik

Datum in država homologacije

Homologacijska št.

Št. dok.

C.   HOMOLOGIRANI KAZALNIKI STOPNJE OBRATOV

v skladu s členom 1.06(4) dela IV
Besedilo slike

Št.

Tip

Proizvajalec

Lastnik

Datum in država homologacije

Homologacijska št.

Št. dok.

D.   ODOBRENA SPECIALIZIRANA PODJETJA ZA VGRADNJO ALI ZAMENJAVO RADARSKE OPREME IN KAZALNIKOV STOPNJE OBRATOV

v skladu s členom 3 dela V
Besedilo slike

Opomba: Črke v stolpcu 4 se nanašajo na oznake v stolpcu 1 točk B (radarska oprema) in C (kazalniki stopnje obratov).

Podjetje

Naslov

Homologirani tipi opreme, navedeni v sto

----

(1)  Nazivno napetost in frekvenco navede proizvajalec.

Navedena so lahko tudi napetostna in/ali frekvenčna območja.

(2)  Pred merjenjem vrednosti na začetku preskusa žarnice z žarilno nitko že 60 minut delujejo pri nazivni napetosti.

(3)  Te meje se upoštevajo na območju, ki se razteza ± 30° na vsako stran horizontalne črte, ki prehaja skozi središčno točko telesa luči, ko se žarnica zavrti za 360° okrog svoje osi.

(4)  Osnovne vrednosti serije IEC E-12: 1,0; 1,2; 1,5; 1,8; 2,2; 2,7; 3,3; 3,9; 4,7; 5,6; 6,8; 8,2.

----

----

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 18. decembra 2006

o spremembi Direktive 2006/87/ES o tehničnih zahtevah za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh

(2006/137/ES)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 71(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora,

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (1),

ob upoštevanju naslednjega:

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Direktiva 2006/87/ES se spremeni:

Člen 2

1.   Države članice s celinskimi plovnimi potmi iz člena 1(1) Direktive 2006/87/ES sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, z učinkom od 30. decembra 2008. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva. Komisija o tem obvesti države članice.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice, ki imajo celinske plovne poti iz člena 1(1) Direktive 2006/87/ES.

V Bruslju, 18. decembra 2006

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BORRELL FONTELLES

Za Svet

Predsednik

J.-E. ENESTAM

----

(1)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 18. decembra 2006.

(2)  Glej stran 1 tega Uradnega lista.

(3)UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

----