# Euroopan unionin L 284/16.

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 284 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 49. vuosikerta16. lokakuuta 2006 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 284

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

49. vuosikerta16. lokakuuta 2006

---

| Sisältö | | II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komissio |
| | * | Komission päätös, tehty 28 päivänä maaliskuuta 2006, Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmää koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 964)


   (
  1
  ) | 1 |

Sisältö

II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Sivu

Komissio

*

Komission päätös, tehty 28 päivänä maaliskuuta 2006, Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmää koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 964)


   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 964)

(
  1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Komissio

| 16.10.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 284/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 284/1

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 28 päivänä maaliskuuta 2006,

Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmää koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 964)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2006/679/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta 19 päivänä maaliskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/16/EY (1) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan laajuinen tavanomainen rautatiejärjestelmä on direktiivin 2001/16/EY 2 artiklan c alakohdan mukaan jaettu rakenteellisiin ja toiminnallisiin osajärjestelmiin. Kutakin osajärjestelmää varten on laadittava yhteentoimivuuden tekninen eritelmä (YTE). |
| --- | --- |

(1)

Euroopan laajuinen tavanomainen rautatiejärjestelmä on direktiivin 2001/16/EY 2 artiklan c alakohdan mukaan jaettu rakenteellisiin ja toiminnallisiin osajärjestelmiin. Kutakin osajärjestelmää varten on laadittava yhteentoimivuuden tekninen eritelmä (YTE).

| (2) | YTE:n laadinnan ensimmäinen vaihe on, että yhteiseksi edustuselimeksi nimetty Euroopan rautatiejärjestelmien yhteentoimivuuden liitto (AEIF) laatii YTE-esityksen. |
| --- | --- |

(2)

YTE:n laadinnan ensimmäinen vaihe on, että yhteiseksi edustuselimeksi nimetty Euroopan rautatiejärjestelmien yhteentoimivuuden liitto (AEIF) laatii YTE-esityksen.

| (3) | AEIF:lle on annettu toimeksi laatia ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmää koskeva YTE-esitys direktiivin 2001/16/EY 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Kyseisen YTE-esityksen perusparametrit hyväksyttiin päätöksen 2002/731/EY liitteen A muuttamisesta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2001/16/EY tarkoitettujen tavanomaisen rautatiejärjestelmän ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmän pääominaisuuksien vahvistamisesta 29 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyllä komission päätöksellä 2004/447/EY (2). |
| --- | --- |

(3)

AEIF:lle on annettu toimeksi laatia ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmää koskeva YTE-esitys direktiivin 2001/16/EY 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Kyseisen YTE-esityksen perusparametrit hyväksyttiin päätöksen 2002/731/EY liitteen A muuttamisesta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2001/16/EY tarkoitettujen tavanomaisen rautatiejärjestelmän ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmän pääominaisuuksien vahvistamisesta 29 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyllä komission päätöksellä 2004/447/EY (2).

| (4) | Perusparametrien pohjalta laadittuun YTE-esitykseen liittyi direktiivin 6 artiklan 5 kohdan mukaisesti kustannus-hyötyanalyysin sisältävä alustava raportti. |
| --- | --- |

(4)

Perusparametrien pohjalta laadittuun YTE-esitykseen liittyi direktiivin 6 artiklan 5 kohdan mukaisesti kustannus-hyötyanalyysin sisältävä alustava raportti.

| (5) | Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta 23 päivänä heinäkuuta 1996 annetulla neuvoston direktiivillä 96/48/EY (3) perustettu komitea on tutkinut kyseisen YTE-esityksen. |
| --- | --- |

(5)

Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta 23 päivänä heinäkuuta 1996 annetulla neuvoston direktiivillä 96/48/EY (3) perustettu komitea on tutkinut kyseisen YTE-esityksen.

| (6) | Direktiivin 2001/16/EY 1 artiklan mukaan edellytykset, jotka on täytettävä Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden toteuttamiseksi, koskevat käyttöön otettavien, järjestelmän toiminnan kannalta tärkeiden infrastruktuurien ja liikkuvan kaluston suunnittelua, valmistusta, käyttöönottoa, parantamista, uudistamista ja käyttöä. Sellaiseen infrastruktuuriin ja liikkuvaan kalustoon, jotka ovat jo käytössä tämän YTE:n tullessa voimaan, YTE:ää olisi sovellettava siitä alkaen, kun kyseistä infrastruktuuria ja liikkuvaa kalustoa koskevia töitä suunnitellaan toteutettavaksi. YTE:n soveltamisen laajuus vaihtelee kuitenkin suunniteltujen töiden kohteen ja laajuuden sekä aiotuista sovelluksista aiheutuvien kustannusten ja niillä saavutettavien hyötyjen mukaan. Jotta tällaisissa osittaisissa töissä saavutettaisiin täysi yhteentoimivuus, niiden on perustuttava johdonmukaiseen käyttöönottostrategiaan. Tässä yhteydessä olisi tehtävä ero parantamisen, uudistamisen ja kunnossapitoon liittyvän korvaamisen välillä. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivin 2001/16/EY 1 artiklan mukaan edellytykset, jotka on täytettävä Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden toteuttamiseksi, koskevat käyttöön otettavien, järjestelmän toiminnan kannalta tärkeiden infrastruktuurien ja liikkuvan kaluston suunnittelua, valmistusta, käyttöönottoa, parantamista, uudistamista ja käyttöä. Sellaiseen infrastruktuuriin ja liikkuvaan kalustoon, jotka ovat jo käytössä tämän YTE:n tullessa voimaan, YTE:ää olisi sovellettava siitä alkaen, kun kyseistä infrastruktuuria ja liikkuvaa kalustoa koskevia töitä suunnitellaan toteutettavaksi. YTE:n soveltamisen laajuus vaihtelee kuitenkin suunniteltujen töiden kohteen ja laajuuden sekä aiotuista sovelluksista aiheutuvien kustannusten ja niillä saavutettavien hyötyjen mukaan. Jotta tällaisissa osittaisissa töissä saavutettaisiin täysi yhteentoimivuus, niiden on perustuttava johdonmukaiseen käyttöönottostrategiaan. Tässä yhteydessä olisi tehtävä ero parantamisen, uudistamisen ja kunnossapitoon liittyvän korvaamisen välillä.

| (7) | Direktiiviä 2001/16/EY ja YTE:iä sovelletaan uudistamiseen muttei kunnossapitoon liittyvään korvaamiseen. Jäsenvaltioita olisi kuitenkin kannustettava soveltamaan mahdollisuuksiensa mukaan YTE:iä myös kunnossapitoon liittyvään korvaamisen, kun se on kunnossapitoon liittyvien töiden laajuuden vuoksi aiheellista. |
| --- | --- |

(7)

Direktiiviä 2001/16/EY ja YTE:iä sovelletaan uudistamiseen muttei kunnossapitoon liittyvään korvaamiseen. Jäsenvaltioita olisi kuitenkin kannustettava soveltamaan mahdollisuuksiensa mukaan YTE:iä myös kunnossapitoon liittyvään korvaamisen, kun se on kunnossapitoon liittyvien töiden laajuuden vuoksi aiheellista.

| (8) | Nykyiset tavanomaiset radat ja liikkuva kalusto on jo varustettu direktiivin 2001/16/EY olennaiset vaatimukset täyttävillä ohjaus-, hallinta- ja merkinantojärjestelmillä. Tällaiset ”aiempien sukupolvien” järjestelmät on kehitetty ja otettu käyttöön kansallisten sääntöjen mukaisesti. Aiempien sukupolvien järjestelmistä esitetään perustiedot YTE:n liitteessä B. Koska aiempien sukupolvien järjestelmien yhteentoimivuus on direktiivin 2001/16/EY 16 artiklan 2 kohdan mukaan tarkastettava suhteessa YTE:n vaatimuksiin, on tarpeen vahvistaa ehdot, jotka aiempien sukupolvien järjestelmien on täytettävä YTE:ssä nimenomaan mainittujen ehtojen lisäksi tämän päätöksen julkaisemisen ja liitteenä olevan YTE:n täydellisen käyttöönoton välisenä siirtymäkautena. Jäsenvaltioiden on tiedotettava toisilleen ja komissiolle asianomaisista kansallisista teknisistä säännöistä, joita käytetään yhteentoimivuuden saavuttamiseksi ja direktiivin 2001/16/EY olennaisten vaatimusten täyttämiseksi, ja elimistä, jotka ne nimittävät suorittamaan vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arviointimenettelyn, sekä käytössä olevasta, direktiivin 2001/16/EY 16 artiklan 2 kohdan mukaisesta osajärjestelmien yhteentoimivuuden tarkastusmenettelystä. |
| --- | --- |

(8)

Nykyiset tavanomaiset radat ja liikkuva kalusto on jo varustettu direktiivin 2001/16/EY olennaiset vaatimukset täyttävillä ohjaus-, hallinta- ja merkinantojärjestelmillä. Tällaiset ”aiempien sukupolvien” järjestelmät on kehitetty ja otettu käyttöön kansallisten sääntöjen mukaisesti. Aiempien sukupolvien järjestelmistä esitetään perustiedot YTE:n liitteessä B. Koska aiempien sukupolvien järjestelmien yhteentoimivuus on direktiivin 2001/16/EY 16 artiklan 2 kohdan mukaan tarkastettava suhteessa YTE:n vaatimuksiin, on tarpeen vahvistaa ehdot, jotka aiempien sukupolvien järjestelmien on täytettävä YTE:ssä nimenomaan mainittujen ehtojen lisäksi tämän päätöksen julkaisemisen ja liitteenä olevan YTE:n täydellisen käyttöönoton välisenä siirtymäkautena. Jäsenvaltioiden on tiedotettava toisilleen ja komissiolle asianomaisista kansallisista teknisistä säännöistä, joita käytetään yhteentoimivuuden saavuttamiseksi ja direktiivin 2001/16/EY olennaisten vaatimusten täyttämiseksi, ja elimistä, jotka ne nimittävät suorittamaan vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arviointimenettelyn, sekä käytössä olevasta, direktiivin 2001/16/EY 16 artiklan 2 kohdan mukaisesta osajärjestelmien yhteentoimivuuden tarkastusmenettelystä.

| (9) | Tätä varten jäsenvaltioiden olisi mahdollisuuksien mukaan sovellettava direktiivissä 2001/16/EY vahvistettuja periaatteita ja perusteita 16 artiklan 2 kohdan panemiseksi täytäntöön käyttämällä direktiivin 2001/16/EY 20 artiklan mukaisesti ilmoitettuja elimiä. Komission olisi analysoitava tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet kansallisista säännöistä, menettelyistä, täytäntöönpanomenettelyistä vastaavista elimistä ja menettelyjen kestosta sekä tarvittaessa keskusteltava komitean kanssa lisätoimenpiteiden tarpeellisuudesta. |
| --- | --- |

(9)

Tätä varten jäsenvaltioiden olisi mahdollisuuksien mukaan sovellettava direktiivissä 2001/16/EY vahvistettuja periaatteita ja perusteita 16 artiklan 2 kohdan panemiseksi täytäntöön käyttämällä direktiivin 2001/16/EY 20 artiklan mukaisesti ilmoitettuja elimiä. Komission olisi analysoitava tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet kansallisista säännöistä, menettelyistä, täytäntöönpanomenettelyistä vastaavista elimistä ja menettelyjen kestosta sekä tarvittaessa keskusteltava komitean kanssa lisätoimenpiteiden tarpeellisuudesta.

| (10) | Samankaltaista menettelyä olisi sovellettava myös niihin kysymyksiin, jotka on luokiteltu ”avoimiksi kohdiksi” YTE:n liitteessä G. |
| --- | --- |

(10)

Samankaltaista menettelyä olisi sovellettava myös niihin kysymyksiin, jotka on luokiteltu ”avoimiksi kohdiksi” YTE:n liitteessä G.

| (11) | YTE:ssä ei tulisi edellyttää erityisten tekniikoiden tai teknisten ratkaisujen käyttöä paitsi silloin, kun se on Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden kannalta ehdottomasti tarpeen. |
| --- | --- |

(11)

YTE:ssä ei tulisi edellyttää erityisten tekniikoiden tai teknisten ratkaisujen käyttöä paitsi silloin, kun se on Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden kannalta ehdottomasti tarpeen.

| (12) | YTE perustuu parhaisiin asiantuntijatietoihin, jotka olivat käytettävissä, kun sitä koskeva esitys laadittiin. Tätä YTE:ää voi olla tarpeen muuttaa tai täydentää tekniikan kehityksen tai toiminnallisten, turvallisuutta koskevien tai yhteiskunnallisten vaatimusten kehityksen vuoksi. Tätä varten on luotu muutostenhallinnan käsittelymenettely YTE:n liitteessä A asetettujen vaatimusten yhdenmukaistamiseksi ja ajantasaistamiseksi. Tämä ajantasaistamisprosessi, joka nykyään on yhteisenä edustuselimenä toimivan AEIF:n alainen, siirretään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 881/2004 (4) perustetulle Euroopan rautatievirastolle, kun se on aloittanut toimintansa. Tarvittaessa aloitetaan direktiivin 2001/16/EY 6 artiklan 3 kohdan mukainen perusteellisempi ja laajempi tarkistus- tai ajantasaistamisprosessi, johon sisältyy muutoksia tässä YTE:ssä määriteltyyn menettelyyn. |
| --- | --- |

(12)

YTE perustuu parhaisiin asiantuntijatietoihin, jotka olivat käytettävissä, kun sitä koskeva esitys laadittiin. Tätä YTE:ää voi olla tarpeen muuttaa tai täydentää tekniikan kehityksen tai toiminnallisten, turvallisuutta koskevien tai yhteiskunnallisten vaatimusten kehityksen vuoksi. Tätä varten on luotu muutostenhallinnan käsittelymenettely YTE:n liitteessä A asetettujen vaatimusten yhdenmukaistamiseksi ja ajantasaistamiseksi. Tämä ajantasaistamisprosessi, joka nykyään on yhteisenä edustuselimenä toimivan AEIF:n alainen, siirretään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 881/2004 (4) perustetulle Euroopan rautatievirastolle, kun se on aloittanut toimintansa. Tarvittaessa aloitetaan direktiivin 2001/16/EY 6 artiklan 3 kohdan mukainen perusteellisempi ja laajempi tarkistus- tai ajantasaistamisprosessi, johon sisältyy muutoksia tässä YTE:ssä määriteltyyn menettelyyn.

| (13) | Sovellettaessa tällä päätöksellä hyväksyttyä YTE:ää olisi otettava huomioon erityisperusteet, jotka liittyvät tekniseen ja käyttöä koskevaan yhteensopivuuteen käyttöön otettavan infrastruktuurin ja liikkuvan kaluston ja sen verkon välillä, johon ne on tarkoitus liittää. Näihin yhteensopivuutta koskeviin vaatimuksiin liittyy moninainen tekninen ja taloudellinen analyysi, joka olisi tehtävä tapauskohtaisesti erityissovelluksia varten. Analyysissä olisi otettava huomioon direktiivissä 2001/16/EY tarkoitetut erilaisten osajärjestelmien väliset liitännät, kyseisessä direktiivissä tarkoitetut erilaiset rataluokat ja liikkuvan kaluston luokat sekä nykyisen verkon tekninen ja käyttöympäristö. |
| --- | --- |

(13)

Sovellettaessa tällä päätöksellä hyväksyttyä YTE:ää olisi otettava huomioon erityisperusteet, jotka liittyvät tekniseen ja käyttöä koskevaan yhteensopivuuteen käyttöön otettavan infrastruktuurin ja liikkuvan kaluston ja sen verkon välillä, johon ne on tarkoitus liittää. Näihin yhteensopivuutta koskeviin vaatimuksiin liittyy moninainen tekninen ja taloudellinen analyysi, joka olisi tehtävä tapauskohtaisesti erityissovelluksia varten. Analyysissä olisi otettava huomioon direktiivissä 2001/16/EY tarkoitetut erilaisten osajärjestelmien väliset liitännät, kyseisessä direktiivissä tarkoitetut erilaiset rataluokat ja liikkuvan kaluston luokat sekä nykyisen verkon tekninen ja käyttöympäristö.

| (14) | On olennaisen tärkeää, että edellä mainittu analyysi tehdään johdonmukaisten täytäntöönpanosääntöjen ja ohjeiden puitteissa. Tämä edellyttää, että jäsenvaltiot laativat tämän päätöksen kohteena olevan YTE:n kansallisen käyttöönottostrategian, jossa olisi määriteltävä vaiheet, jotka tarvitaan verkon yhteentoimivuuden saavuttamiseksi. Nämä kansalliset strategiat olisi koottava ja sovitettava yhteen EU:ta koskevan yleissuunnitelman puitteissa, jolla luodaan viitekehys YTE:n käyttöönotolle koko EU:n näkökulmasta. |
| --- | --- |

(14)

On olennaisen tärkeää, että edellä mainittu analyysi tehdään johdonmukaisten täytäntöönpanosääntöjen ja ohjeiden puitteissa. Tämä edellyttää, että jäsenvaltiot laativat tämän päätöksen kohteena olevan YTE:n kansallisen käyttöönottostrategian, jossa olisi määriteltävä vaiheet, jotka tarvitaan verkon yhteentoimivuuden saavuttamiseksi. Nämä kansalliset strategiat olisi koottava ja sovitettava yhteen EU:ta koskevan yleissuunnitelman puitteissa, jolla luodaan viitekehys YTE:n käyttöönotolle koko EU:n näkökulmasta.

| (15) | Liitteenä olevassa YTE:ssä kuvattu tavoitejärjestelmä (luokan A järjestelmä) perustuu tietokonepohjaiseen tekniikkaan, jonka odotettu elinikä on merkittävästi lyhyempi kuin käytössä olevien tavanomaisen rautatiejärjestelmän opaste-/merkinanto- ja televiestintälaitteiden odotettu elinikä. Sen vuoksi se edellyttää pikemminkin ennakoivaa kuin korjaavaa käyttöönottostrategiaa, jotta voidaan välttää järjestelmän mahdollinen vanhentuminen ennen kuin järjestelmän käyttö saavuttaa kypsyysvaiheen. Liian epäyhtenäinen käyttöönotto Euroopan rautatieverkossa aiheuttaisi myös suuria kuluja ja käyttökustannuksia. Johdonmukaisen Euroopan laajuisen käyttöönottosuunnitelman laatiminen tavoitejärjestelmälle edistäisi omalta osaltaan koko Euroopan laajuisen rautatieverkon yhdenmukaista kehitystä Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevan EU:n strategian mukaisesti. Tällaisen suunnitelman olisi perustuttava vastaaviin kansallisiin käyttöönottosuunnitelmiin, ja sen olisi tarjottava asianmukainen tietopohja, joka tukee eri sidosryhmiä ja erityisesti komissiota niiden tehdessä päätöksiä taloudellisen tuen myöntämisestä rautatiehankkeille. Komission olisi koordinoitava tällaisen suunnitelman laatimista Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 155 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(15)

Liitteenä olevassa YTE:ssä kuvattu tavoitejärjestelmä (luokan A järjestelmä) perustuu tietokonepohjaiseen tekniikkaan, jonka odotettu elinikä on merkittävästi lyhyempi kuin käytössä olevien tavanomaisen rautatiejärjestelmän opaste-/merkinanto- ja televiestintälaitteiden odotettu elinikä. Sen vuoksi se edellyttää pikemminkin ennakoivaa kuin korjaavaa käyttöönottostrategiaa, jotta voidaan välttää järjestelmän mahdollinen vanhentuminen ennen kuin järjestelmän käyttö saavuttaa kypsyysvaiheen. Liian epäyhtenäinen käyttöönotto Euroopan rautatieverkossa aiheuttaisi myös suuria kuluja ja käyttökustannuksia. Johdonmukaisen Euroopan laajuisen käyttöönottosuunnitelman laatiminen tavoitejärjestelmälle edistäisi omalta osaltaan koko Euroopan laajuisen rautatieverkon yhdenmukaista kehitystä Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevan EU:n strategian mukaisesti. Tällaisen suunnitelman olisi perustuttava vastaaviin kansallisiin käyttöönottosuunnitelmiin, ja sen olisi tarjottava asianmukainen tietopohja, joka tukee eri sidosryhmiä ja erityisesti komissiota niiden tehdessä päätöksiä taloudellisen tuen myöntämisestä rautatiehankkeille. Komission olisi koordinoitava tällaisen suunnitelman laatimista Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 155 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (16) | Siirtymistä YTE:ssä määriteltyyn luokan A tavoitejärjestelmään olisi helpotettava toteuttamalla asianmukaisia toimenpiteitä kansallisella tasolla. Toimenpiteillä olisi pyrittävä antamaan mahdollisuus käyttää luokan A laitteistoa, joka on yhteensopiva olemassa olevien, aiempien sukupolvien järjestelmien kanssa, tai helpottamaan sellaisten ennakoivien lähestymistapojen soveltamista, joiden tavoitteena on lyhentää luokan A laitteiden käyttöönottoaikoja. Ensiksi mainitun tavoitteen osalta on kiinnitettävä erityistä huomiota aiempien sukupolvien kansallisten luokan B ohjaus- ja hallintajärjestelmien ulkoisiin sovitustiedonsiirtomoduuleihin. |
| --- | --- |

(16)

Siirtymistä YTE:ssä määriteltyyn luokan A tavoitejärjestelmään olisi helpotettava toteuttamalla asianmukaisia toimenpiteitä kansallisella tasolla. Toimenpiteillä olisi pyrittävä antamaan mahdollisuus käyttää luokan A laitteistoa, joka on yhteensopiva olemassa olevien, aiempien sukupolvien järjestelmien kanssa, tai helpottamaan sellaisten ennakoivien lähestymistapojen soveltamista, joiden tavoitteena on lyhentää luokan A laitteiden käyttöönottoaikoja. Ensiksi mainitun tavoitteen osalta on kiinnitettävä erityistä huomiota aiempien sukupolvien kansallisten luokan B ohjaus- ja hallintajärjestelmien ulkoisiin sovitustiedonsiirtomoduuleihin.

| (17) | Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmää koskeva YTE olisi sen vuoksi hyväksyttävä. Näin ollen päätös 2004/447/EY olisi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(17)

Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmää koskeva YTE olisi sen vuoksi hyväksyttävä. Näin ollen päätös 2004/447/EY olisi muutettava vastaavasti.

| (18) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivillä 96/48/EY perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(18)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivillä 96/48/EY perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Tämän päätöksen liitteessä vahvistetaan direktiivin 2001/16/EY 6 artiklan 1 kohdan mukainen Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmää koskeva yhteentoimivuuden tekninen eritelmä (jäljempänä ’YTE’).

Jollei tämän päätöksen 2 ja 3 artiklasta muuta johdu, kyseistä YTE:ää sovelletaan kaikilta osin direktiivin 2001/16/EY liitteessä I määriteltyyn Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän infrastruktuuriin ja liikkuvaan kalustoon.

2 artikla

1.   Kun on kyse YTE:n liitteessä B tarkoitetuista järjestelmistä ja YTE:n liitteessä G ”avoimiksi kohdiksi” luokitelluista kysymyksistä, ovat direktiivin 2001/16/EY 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa yhteentoimivuuden tarkastamisessa noudatettavia ehtoja ne sovellettavat tekniset säännöt, jotka ovat käytössä tämän päätöksen kohteena olevalle osajärjestelmälle käyttöönottoluvan myöntävässä jäsenvaltiossa.

2.   Kunkin jäsenvaltion on annettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle tiedoksi kuuden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta

| a) | luettelo sovellettavista teknisistä säännöistä, jotka mainitaan YTE:n liitteessä G tarkoitetuissa ”avoimissa kohdissa”; |
| --- | --- |

a)

luettelo sovellettavista teknisistä säännöistä, jotka mainitaan YTE:n liitteessä G tarkoitetuissa ”avoimissa kohdissa”;

| b) | vaatimustenmukaisuuden arviointi- ja tarkastusmenettelyt, joita on noudatettava 1 kohdassa tarkoitettujen sovellettavien teknisten sääntöjen soveltamisessa; |
| --- | --- |

b)

vaatimustenmukaisuuden arviointi- ja tarkastusmenettelyt, joita on noudatettava 1 kohdassa tarkoitettujen sovellettavien teknisten sääntöjen soveltamisessa;

| c) | elimet, jotka jäsenvaltio nimittää suorittamaan kyseiset vaatimustenmukaisuuden arviointi- ja tarkastusmenettelyt. |
| --- | --- |

c)

elimet, jotka jäsenvaltio nimittää suorittamaan kyseiset vaatimustenmukaisuuden arviointi- ja tarkastusmenettelyt.

3 artikla

Jäsenvaltioiden on laadittava YTE:ää koskeva kansallinen käyttöönottosuunnitelma liitteen luvussa 7 määriteltyjen perusteiden mukaisesti.

Niiden on toimitettava käyttöönottosuunnitelmansa muille jäsenvaltioille ja komissiolle viimeistään yhden vuoden kuluttua tämän päätöksen voimaantulopäivästä.

Komissio laatii näiden kansallisten suunnitelmien pohjalta luonnoksen EU:ta koskevaksi yleissuunnitelmaksi liitteen luvussa 7 esitettyjä periaatteita noudattaen.

4 artikla

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että YTE:n liitteessä B tarkoitettujen, aiempien sukupolvien luokan B järjestelmien toiminnot ja liitännät säilytetään alaltaan tässä määritellyn mukaisina, lukuun ottamatta muutoksia, joita voidaan pitää tarpeellisina näiden järjestelmien turvallisuuteen liittyvien puutteiden vähentämiseksi.

Jäsenvaltioiden on annettava aiempien sukupolvien järjestelmistään saataville tietoja, joita tarvitaan sellaisten laitteiden kehittämiseen ja niitä koskevien turvallisuustodistusten antamiseen, jotka mahdollistavat YTE:n liitteessä A määritellyn luokan A laitteiston ja jäsenvaltioiden aiempien sukupolvien luokan B järjestelmien yhteentoimivuuden.

5 artikla

Jäsenvaltioiden on kaikin tavoin pyrittävä siihen, että jäsenvaltioiden aiempien sukupolvien luokan B ohjaus- ja hallintajärjestelmiä varten, jotka luetellaan YTE:n liitteessä B, on saatavilla liitteen luvussa 7 määritellyn mukainen ulkoinen sovitustiedonsiirtomoduuli (jäljempänä ’STM’) viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2007.

6 artikla

Poistetaan päätöksen 2004/447/EY 2 artikla tämän päätöksen voimaantulopäivästä alkaen.

7 artikla

Tämä päätös tulee voimaan kuuden kuukauden kuluttua siitä päivästä, jona se on annettu tiedoksi.

8 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 28 päivänä maaliskuuta 2006.

Komission puolesta

Jacques BARROT

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EYVL L 110, 20.4.2001, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY (EUVL L 164, 30.4.2004, s. 114, oikaisu EUVL L 220, 21.6.2004, s. 40).

1

(2)  EUVL L 155, 30.4.2004, s. 68, oikaisu EUVL L 193, 1.6.2004, s. 53.

2

(3)  EYVL 235, 17.9.1996, s. 6. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2004/50/EY.

3

(4)  EUVL 164, 30.4.2004, s. 1, oikaisu EUVL L 220, 21.6.2004, s. 3.

4

---

LIITE

Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmää koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä

SISÄLLYSLUETTELO

| 1. | JOHDANTO |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | ASIAKIRJAN TEKNINEN ALA |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ASIAKIRJAN MAANTIETEELLINEN ALA |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | TÄMÄN YTE:N SISÄLTÖ |
| --- | --- |

1.3.

| 2. | OSAJÄRJESTELMÄN MÄÄRITELMÄ JA SOVELTAMISALA |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | YLEISTÄ |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | YLEISKATSAUS |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Yhteentoimivuus |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Ohjaus- ja hallintajärjestelmien luokat |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Soveltamistasot |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Infrastruktuuriverkon rajat |
| --- | --- |

2.2.4.

| 3. | OHJAUS- JA HALLINTAOSAJÄRJESTELMÄN OLENNAISET VAATIMUKSET |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | YLEISTÄ |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | OHJAUS- JA HALLINTAOSAJÄRJESTELMÄN ERITYISPIIRTEET |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Turvallisuus |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Luotettavuus ja käytettävyys |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Terveysnäkökohdat |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Ympäristönsuojelu |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Tekninen yhteensopivuus |
| --- | --- |

3.2.5.

| 4. | OSAJÄRJESTELMÄN KUVAUS |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | JOHDANTO |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | OSAJÄRJESTELMÄN TOIMINNALLISET JA TEKNISET ERITELMÄT |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Yhteentoimivuuden kannalta tärkeät ohjaus- ja hallintajärjestelmän turvallisuusominaisuudet |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Junan ETCS-toiminnot |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Radanvarren ETCS-toiminnot |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | EIRENE-toiminnot |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | ETCS:n ja EIRENE:n ilmavälin liitännät |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | Veturin ohjaus- ja hallintajärjestelmän sisäiset liitännät |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.7. | Radanvarsilaitteiden sisäiset liitännät |
| --- | --- |

4.2.7.

| 4.2.8. | Avainhallinta |
| --- | --- |

4.2.8.

| 4.2.9. | ETCS-tunnuksen (ID) hallinta |
| --- | --- |

4.2.9.

| 4.2.10. | Kuumakäynti-ilmaisin (HABD) |
| --- | --- |

4.2.10.

| 4.2.11. | Yhteensopivuus radanvarren junanilmaisinjärjestelmien kanssa |
| --- | --- |

4.2.11.

| 4.2.12. | Sähkömagneettinen yhteensopivuus |
| --- | --- |

4.2.12.

| 4.2.13. | ETCS DMI (kuljettajan käyttöliittymä ETCS:ään) |
| --- | --- |

4.2.13.

| 4.2.14. | EIRENE DMI (kuljettajan käyttöliittymä EIRENE:hen) |
| --- | --- |

4.2.14.

| 4.2.15. | Liitäntä tietojen tallennukseen hallinnollisiin tarkoituksiin |
| --- | --- |

4.2.15.

| 4.2.16. | Radanvarren ohjaus- ja hallintalaitteiden näkyvyys |
| --- | --- |

4.2.16.

| 4.3. | TOISIIN OSAJÄRJESTELMIIN YHTEYDESSÄ OLEVIEN LIITÄNTÖJEN TOIMINNALLISET JA TEKNISET ERITELMÄT |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Liitäntä käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevaan osajärjestelmään |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Liitäntä liikkuva kalusto -osajärjestelmään |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Liitännät infrastruktuuriosajärjestelmään |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Liitännät energiaosajärjestelmään |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.4. | KÄYTTÖÄ KOSKEVAT SÄÄNNÖT |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | KUNNOSSAPITOA KOSKEVAT SÄÄNNÖT |
| --- | --- |

4.5.

| 4.5.1. | Laitteiden valmistajan vastuu |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Hankintayksiköiden vastuu |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Infrastruktuurin hallinnon tai rautatieyrityksen vastuu |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | Huoltosuunnitelma |
| --- | --- |

4.5.4.

| 4.6. | AMMATILLINEN PÄTEVYYS |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | TERVEYTTÄ JA TURVALLISUUTTA KOSKEVAT EHDOT |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | INFRASTRUKTUURIN JA LIIKKUVAN KALUSTON REKISTERIT |
| --- | --- |

4.8.

| 5. | YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÄT |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | MÄÄRITELMÄT |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÖIDEN LUETTELO |
| --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | Yhteentoimivuuden perusosatekijät |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Yhteentoimivuuden osatekijöiden ryhmittely |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.3. | OSATEKIJÖIDEN SUORITUSTASOT JA ERITELMÄT |
| --- | --- |

5.3.

| 6. | OSATEKIJÖIDEN VAATIMUSTENMUKAISUUDEN JA/TAI KÄYTTÖÖNSOVELTUVUUDEN ARVIOINTI SEKÄ OSAJÄRJESTELMÄN TARKASTUS |
| --- | --- |

6.

| 6.0. | JOHDANTO |
| --- | --- |

6.0.

| 6.1. | YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÄT |
| --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Arviointimenettelyt |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Moduulit |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.2. | OHJAUS- JA HALLINTAOSAJÄRJESTELMÄ |
| --- | --- |

6.2.

| 6.2.1. | Arviointimenettelyt |
| --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Moduulit |
| --- | --- |

6.2.2.

| 7. | OHJAUS- JA HALLINTA -YTE:N TOTEUTTAMINEN |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | YLEISTÄ |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | OHJAUS- JA HALLINTA -YTE:N KÄYTTÖÖNOTTOON LIITTYVIÄ ERITYISIÄ SEIKKOJA |
| --- | --- |

7.2.

| 7.2.1. | Yleiset siirtymäkriteerit |
| --- | --- |

7.2.1.

| 7.2.2. | Ajoituskriteerit |
| --- | --- |

7.2.2.

| 7.2.3. | Käyttöönotto: infrastruktuuri (kiinteät laitteistot) |
| --- | --- |

7.2.3.

| 7.2.4. | Käyttöönotto: liikkuva kalusto (junalaitteistot) |
| --- | --- |

7.2.4.

| 7.2.5. | Erityiset siirtymäreitit |
| --- | --- |

7.2.5.

| 7.2.6. | Valinnaisia toimintoja edellyttävät olot |
| --- | --- |

7.2.6.

| 7.3. | MUUTOSHALLINTA |
| --- | --- |

7.3.

| 7.3.1. | Johdanto |
| --- | --- |

7.3.1.

| 7.3.2. | Versioiden asettelu |
| --- | --- |

7.3.2.

| 7.3.3. | ERTMS:n yhdenmukaistamisvaihe |
| --- | --- |

7.3.3.

| 7.3.4. | Version julkaiseminen |
| --- | --- |

7.3.4.

| 7.3.5. | Uusien versioiden käyttöönotto |
| --- | --- |

7.3.5.

| 7.3.6. | Muutoksenhallintaprosessi — vaatimukset |
| --- | --- |

7.3.6.

| 7.3.7. | Konfiguraationhallintasuunitelma — vaatimukset |
| --- | --- |

7.3.7.

| 7.3.8. | Hallinto |
| --- | --- |

7.3.8.

| 7.4. | ERITYISTAPAUKSIA |
| --- | --- |

7.4.

| 7.4.1. | Johdanto |
| --- | --- |

7.4.1.

| 7.4.2. | Erityistapausten luettelo |
| --- | --- |

7.4.2.

| 7.5. | SIIRTYMÄSÄÄNNÖKSET |
| --- | --- |

7.5.

| LIITE A |
| --- |

LIITE A

| LIITE A — LISÄYS 1 |
| --- |

LIITE A — LISÄYS 1

| LIITE A — LISÄYS 2 |
| --- |

LIITE A — LISÄYS 2

| LIITE B |
| --- |

LIITE B

| LIITE C |
| --- |

LIITE C

| | YLEISET VAATIMUKSET |
| --- | --- |

YLEISET VAATIMUKSET











  INFRASTRUKTUURIREKISTERI











  LIIKKUVAN KALUSTON REKISTERI











  LUETTELO ERITYISOMINAISUUKSISTA JA -VAATIMUKSISTA









  LIITE D

| | INFRASTRUKTUURIREKISTERI |
| --- | --- |

| | LIIKKUVAN KALUSTON REKISTERI |
| --- | --- |

| | LUETTELO ERITYISOMINAISUUKSISTA JA -VAATIMUKSISTA |
| --- | --- |

| LIITE D |
| --- |

| LIITE E |
| --- |

LIITE E

| LIITE F |
| --- |

LIITE F

| LIITE G |
| --- |

LIITE G

| LIITE H |
| --- |

LIITE H

1.   JOHDANTO

1.1.   Asiakirjan tekninen ala

Tämä YTE koskee direktiivin 2001/16/EY liitteessä II olevan 1 kohdan luettelon mukaista liikenteenohjausta ja valvontaa sekä opasteita/merkinantoa koskevaa osajärjestelmää. Tässä asiakirjassa siitä käytetään nimitystä Ohjaus- ja hallintaosajärjestelmä.

Lisätietoja Ohjaus- ja hallintaosajärjestelmästä on 2 luvussa (Osajärjestelmän määritelmä ja soveltamisala).

1.2.   Asiakirjan maantieteellinen ala

Tämän YTE:n maantieteellinen soveltamisala on direktiivin 2001/16/EY liitteessä I kuvattu Euroopan laajuinen tavanomainen rautatiejärjestelmä.

1.3.   Tämän YTE:n sisältö

Direktiivin 2001/16/EY 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti tässä YTE:ssä

| a) | ilmoitetaan tarkoitettu soveltamisala (liitteessä I mainitun verkon tai liikkuvan kaluston osa; liitteessä II mainittu osajärjestelmä tai osajärjestelmän osa) — 2 luku (Osajärjestelmän määritelmä ja soveltamisala); |
| --- | --- |

a)

ilmoitetaan tarkoitettu soveltamisala (liitteessä I mainitun verkon tai liikkuvan kaluston osa; liitteessä II mainittu osajärjestelmä tai osajärjestelmän osa) — 2 luku (Osajärjestelmän määritelmä ja soveltamisala);

| b) | täsmennetään olennaiset vaatimukset kyseiselle osajärjestelmälle ja sillä muiden osajärjestelmien kanssa oleville liitännöille — 3 luku (Ohjaus- ja hallintaosajärjestelmää koskevat olennaiset vaatimukset); |
| --- | --- |

b)

täsmennetään olennaiset vaatimukset kyseiselle osajärjestelmälle ja sillä muiden osajärjestelmien kanssa oleville liitännöille — 3 luku (Ohjaus- ja hallintaosajärjestelmää koskevat olennaiset vaatimukset);

| c) | määritellään toiminnalliset ja tekniset eritelmät, jotka osajärjestelmän ja sillä muiden osajärjestelmien kanssa olevien liitäntöjen on täytettävä. Tarvittaessa nämä eritelmät voivat poiketa toisistaan osajärjestelmän käytön mukaan, esimerkiksi liitteessä I mainittujen rataluokkien, solmukohtien ja/tai liikkuvan kaluston mukaan — 4 luku (Osajärjestelmän kuvaus); |
| --- | --- |

c)

määritellään toiminnalliset ja tekniset eritelmät, jotka osajärjestelmän ja sillä muiden osajärjestelmien kanssa olevien liitäntöjen on täytettävä. Tarvittaessa nämä eritelmät voivat poiketa toisistaan osajärjestelmän käytön mukaan, esimerkiksi liitteessä I mainittujen rataluokkien, solmukohtien ja/tai liikkuvan kaluston mukaan — 4 luku (Osajärjestelmän kuvaus);

| d) | määritetään yhteentoimivuuden osatekijät ja liitännät, joita varten on oltava olemassa eurooppalaiset eritelmät, mukaan lukien eurooppalaiset standardit, jotka ovat välttämättömiä Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden toteuttamiseksi — 5 luku (Yhteentoimivuuden osatekijät); |
| --- | --- |

d)

määritetään yhteentoimivuuden osatekijät ja liitännät, joita varten on oltava olemassa eurooppalaiset eritelmät, mukaan lukien eurooppalaiset standardit, jotka ovat välttämättömiä Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden toteuttamiseksi — 5 luku (Yhteentoimivuuden osatekijät);

| e) | ilmoitetaan kussakin käsiteltävässä tapauksessa vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arviointia koskevat menettelyt. Tämä tarkoittaa erityisesti päätöksessä 93/465/ETY määriteltyjä moduuleja tai tarvittaessa erityismenettelyjä, joita on käytettävä yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arvioinnissa sekä osajärjestelmien EY-tarkastuksessa — 6 luku (Osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden ja/tai käyttöönsoveltuvuuden arviointi ja osajärjestelmän tarkastukset); |
| --- | --- |

e)

ilmoitetaan kussakin käsiteltävässä tapauksessa vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arviointia koskevat menettelyt. Tämä tarkoittaa erityisesti päätöksessä 93/465/ETY määriteltyjä moduuleja tai tarvittaessa erityismenettelyjä, joita on käytettävä yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arvioinnissa sekä osajärjestelmien EY-tarkastuksessa — 6 luku (Osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden ja/tai käyttöönsoveltuvuuden arviointi ja osajärjestelmän tarkastukset);

| f) | ilmoitetaan YTE:n käyttöönottostrategia. Erityisesti täsmennetään välivaiheet, joiden kautta siirrytään asteittain nykytilanteesta sellaiseen lopulliseen tilanteeseen, jossa YTE:n noudattaminen on yleistä — 7 luku (Ohjausta ja hallintaa koskevan YTE:n käyttöönotto); |
| --- | --- |

f)

ilmoitetaan YTE:n käyttöönottostrategia. Erityisesti täsmennetään välivaiheet, joiden kautta siirrytään asteittain nykytilanteesta sellaiseen lopulliseen tilanteeseen, jossa YTE:n noudattaminen on yleistä — 7 luku (Ohjausta ja hallintaa koskevan YTE:n käyttöönotto);

| g) | ilmoitetaan kyseisen henkilöstön osalta ammattipätevyyttä ja työterveyttä ja -turvallisuutta koskevat edellytykset, joita tarkoitetun osajärjestelmän käyttö ja ylläpito sekä YTE:n käyttöönotto edellyttävät — 4 luku (Osajärjestelmän kuvaus). |
| --- | --- |

g)

ilmoitetaan kyseisen henkilöstön osalta ammattipätevyyttä ja työterveyttä ja -turvallisuutta koskevat edellytykset, joita tarkoitetun osajärjestelmän käyttö ja ylläpito sekä YTE:n käyttöönotto edellyttävät — 4 luku (Osajärjestelmän kuvaus).

Lisäksi voidaan direktiivin 2001/16/EY 5 artiklan 5 kohdan mukaisesti määrittää erityistapauksia kutakin YTE:ää varten; näitä selostetaan 7 luvussa (Ohjausta ja hallintaa koskevan YTE:n käyttöönotto).

Tämän YTE:n 4 luvussa (Osajärjestelmän kuvaus) annetaan 1.1 kohdassa (Asiakirjan tekninen ala) ja 1.2 kohdassa (Asiakirjan maantieteellinen ala) tarkoitetuilla aloilla sovellettavat käyttöä ja kunnossapitoa koskevat säännöt.

2.   OSAJÄRJESTELMÄN MÄÄRITELMÄ JA SOVELTAMISALA

2.1.   Yleistä

Ohjaus- ja hallintaosajärjestelmän muodostavat junien turvallisen kulun mahdollistavat toiminnot ja niiden käyttöönotto.

Ohjausta ja hallintaa koskevassa YTE:ssä määritellään ne ohjaus- ja hallintaosajärjestelmän olennaiset vaatimukset, joilla on vaikutusta yhteentoimivuuteen ja joiden osalta sen vuoksi vaaditaan EY-tarkastusvakuutus.

Seuraavat tekijät määrittävät ne ohjaus- ja hallintaosajärjestelmän ominaisuudet, jotka liittyvät Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuteen:

| 1. | TOIMINNOT, jotka ovat olennaisia rautatieliikenteen turvallisen ohjauksen ja liikenteen toiminnan kannalta, mukaan luettuina vajaatoimintatilanteissa tarvittavat toiminnot. |
| --- | --- |

1.

TOIMINNOT, jotka ovat olennaisia rautatieliikenteen turvallisen ohjauksen ja liikenteen toiminnan kannalta, mukaan luettuina vajaatoimintatilanteissa tarvittavat toiminnot.

| 2. | LIITÄNNÄT. |
| --- | --- |

2.

LIITÄNNÄT.

| 3. | Olennaisten vaatimusten täyttämiseen vaadittava SUORITUSTASO. |
| --- | --- |

3.

Olennaisten vaatimusten täyttämiseen vaadittava SUORITUSTASO.

Nämä toiminnot, liitännät ja suoritustasovaatimukset eritellään 4 luvussa (Osajärjestelmän ominaisuudet), jossa on myös viittaukset asiaa koskeviin standardeihin.

2.2.   Yleiskatsaus

Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuteen vaikuttaa osaltaan veturilaitteiden kyky toimia yhdessä erilaisten ratalaitteiden kanssa.

Koska veturilaitteet ovat liikkuvia, ohjaus- ja hallintaosajärjestelmä on jaettu kahteen osaan: veturilaitteet ja ratalaitteet (ks. liitteessä D oleva kuva 8).

2.2.1.   Yhteentoimivuus

Tässä YTE:ssä määritellään teknisen yhteentoimivuuden edellyttämät toiminnot, liitännät ja suoritustasovaatimukset. Tekninen yhteentoimivuus on toiminnallisen yhteentoimivuuden edellytys, ja siinä junan kuljettaminen perustuu ohjaamossa näkyviin johdonmukaisiin tietoihin ja on tavanomaiselle rautatieverkolle määriteltyjen yhdenmukaisten käyttöä koskevien määräyksien mukaista. Tämä YTE sisältää myös toiminnallisen yhteentoimivuuden saavuttamisessa tarvittavia toimintoja (ks. 4.3.1 kohta, Liitäntä käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevaan osajärjestelmään).

2.2.2.   Ohjaus- ja hallintajärjestelmien luokat

Ohjaus- ja hallintaosajärjestelmässä määritellään kaksi junakulunvalvonta- ja radioviestintäjärjestelmäluokkaa:

| Luokka A: | Yhtenäinen ohjaus- ja hallintajärjestelmä. |
| --- | --- |
| Luokka B: | Jo ennen direktiivin 2001/16/EY voimaantuloa käytössä olleet ohjaus- ja hallintajärjestelmät ja -sovellukset, jotka rajoittuvat liitteessä B kuvattuihin järjestelmiin. |

Luokka A:

Yhtenäinen ohjaus- ja hallintajärjestelmä.

Luokka B:

Jo ennen direktiivin 2001/16/EY voimaantuloa käytössä olleet ohjaus- ja hallintajärjestelmät ja -sovellukset, jotka rajoittuvat liitteessä B kuvattuihin järjestelmiin.

Yhteentoimivuuden saavuttamiseksi veturilaitteilla on oltava seuraavat ominaisuudet:

| — | luokan A mukaiset radio- ja dataviestinnän liitännät infrastruktuuriin, kun toimitaan luokan A mukaisen infrastruktuurin alueella, |
| --- | --- |

—

luokan A mukaiset radio- ja dataviestinnän liitännät infrastruktuuriin, kun toimitaan luokan A mukaisen infrastruktuurin alueella,

| — | luokan B mukaiset radio- ja dataviestinnän liitännät infrastruktuuriin, kun toimitaan luokan B mukaisen infrastruktuurin alueella. Merkinantodatan osalta tämä voidaan saada aikaan käyttämällä STM:ää (sovitustiedonsiirtomoduulia, Specific Transmission Module), jonka avulla luokan A mukaiset veturilaitteet voivat toimia luokan B mukaisten radanvarsilaitteiden kanssa käyttäen luokan B mukaista dataa. Luokan A mukaisen veturijärjestelmän ja STM:n välinen liitäntä on määritelty tässä YTE:ssä. |
| --- | --- |

—

luokan B mukaiset radio- ja dataviestinnän liitännät infrastruktuuriin, kun toimitaan luokan B mukaisen infrastruktuurin alueella. Merkinantodatan osalta tämä voidaan saada aikaan käyttämällä STM:ää (sovitustiedonsiirtomoduulia, Specific Transmission Module), jonka avulla luokan A mukaiset veturilaitteet voivat toimia luokan B mukaisten radanvarsilaitteiden kanssa käyttäen luokan B mukaista dataa. Luokan A mukaisen veturijärjestelmän ja STM:n välinen liitäntä on määritelty tässä YTE:ssä.

Jäsenvaltioiden velvollisuus on varmistaa, että luokan B mukaisia järjestelmiä hoidetaan niiden käyttöiän ajan; erityisesti on varmistettava, etteivät niihin tehdyt muutokset vaaranna yhteentoimivuutta.

2.2.3.   Soveltamistasot

Tässä YTE:ssä määriteltyjen liitäntöjen avulla siirretään tietoja junaan ja joskus myös junasta. Tässä YTE:ssä esitetyt luokan A eritelmät sisältävät eri vaihtoehtoja, joista kukin projekti voi valita vaatimuksiaan vastaavan datasiirron tyypin. Soveltamistasoja on määritelty kolme:

| Taso 1: | Tiedonsiirto tehdään joko pistemäisesti eurobaliisilla (Eurobalise) ja joissakin tapauksissa osuuksittain jatkuvana tiedonsiirtona eurosilmukan ja radion lisäajotiedon laitteilla (Euroloop, Radio In-fill) laitteilla. Junien ilmaisuun käytetään rataan sijoitettua laitteistoa, yleensä raidevirtapiirejä tai akselinlaskimia. Ajotieto siirretään kuljettajalle joko ohjaamon tai radanvarren opasteiden avulla. |
| --- | --- |
| Taso 2: | Tiedonsiirto tapahtuu jatkuvana radiolähetyksenä (GSM-R). Joidenkin toimintojen osalta radion käyttöön perustuvaa datasiirtoa on tuettava pistemäisesti toimivalla datasiirrolla (eurobaliisi). Junien ilmaisuun käytetään rataan sijoitettua laitteistoa, yleensä raidevirtapiirejä tai akselinlaskimia. Ajotieto siirretään kuljettajalle joko ohjaamon tai radanvarren opasteiden avulla. |
| Taso 3: | Tiedonsiirto tapahtuu jatkuvana radiolähetyksenä (GSM-R). Joidenkin toimintojen osalta radion käyttöön perustuvaa datasiirtoa on tuettava pistemäisesti toimivalla datasiirrolla (eurobaliisi). Junien ilmaisuun käytetään veturilaitteistoa, joka lähettää tiedot radanvarren ohjaus- ja hallintalaitteistoon. Ajotieto siirretään kuljettajalle ohjaamo-opasteiden avulla. |

Taso 1:

Tiedonsiirto tehdään joko pistemäisesti eurobaliisilla (Eurobalise) ja joissakin tapauksissa osuuksittain jatkuvana tiedonsiirtona eurosilmukan ja radion lisäajotiedon laitteilla (Euroloop, Radio In-fill) laitteilla. Junien ilmaisuun käytetään rataan sijoitettua laitteistoa, yleensä raidevirtapiirejä tai akselinlaskimia. Ajotieto siirretään kuljettajalle joko ohjaamon tai radanvarren opasteiden avulla.

Taso 2:

Tiedonsiirto tapahtuu jatkuvana radiolähetyksenä (GSM-R). Joidenkin toimintojen osalta radion käyttöön perustuvaa datasiirtoa on tuettava pistemäisesti toimivalla datasiirrolla (eurobaliisi). Junien ilmaisuun käytetään rataan sijoitettua laitteistoa, yleensä raidevirtapiirejä tai akselinlaskimia. Ajotieto siirretään kuljettajalle joko ohjaamon tai radanvarren opasteiden avulla.

Taso 3:

Tiedonsiirto tapahtuu jatkuvana radiolähetyksenä (GSM-R). Joidenkin toimintojen osalta radion käyttöön perustuvaa datasiirtoa on tuettava pistemäisesti toimivalla datasiirrolla (eurobaliisi). Junien ilmaisuun käytetään veturilaitteistoa, joka lähettää tiedot radanvarren ohjaus- ja hallintalaitteistoon. Ajotieto siirretään kuljettajalle ohjaamo-opasteiden avulla.

Tämän YTE:n vaatimukset koskevat kaikkia soveltamistasoja. Käyttöönottoa käsitellään 7 luvussa (Ohjausta ja hallintaa koskevan YTE:n käyttöönotto). Juna, johon on asennettu luokan A mukainen tietyn soveltamistason järjestelmä, voi toimia tuolla tasolla ja kaikilla sitä alemmilla tasoilla.

2.2.4.   Infrastruktuuriverkon rajat

Paikalliset tekniset liitännät kahden vierekkäisen infrastruktuurin alueella olevien radanvarren ohjaus- ja hallintalaitteistojen välillä eivät saa haitata junien esteetöntä kulkua niiden ylittäessä alueiden rajan.

Mitään suurnopeusjunia tai tavanomaisia junia, joihin on asennettu luokan A mukainen järjestelmä vastaavan YTE:n mukaisesti, ei saa kummankaan YTE:n perusteella estää toimimasta millään suurnopeusradalla tai tavanomaisella radalla, jolle on luokan A mukainen radanvarsijärjestelmä vastaavan YTE:n mukaisesti, sen jälkeen, kun kyseisen junan liikkuvan kaluston rekisteriä ja kyseisen reitin infrastruktuurin rekisteriä on verrattu toisiinsa ja kun ne on todettu yhteentoimiviksi.

3.   OHJAUS- JA HALLINTAOSAJÄRJESTELMÄN OLENNAISET VAATIMUKSET

3.1.   Yleistä

Yhteentoimivuutta koskevan direktiivin 2001/16/EY 4 artiklan 1 kohdan mukaan Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän, sen osajärjestelmien sekä sen yhteentoimivuuden osatekijöiden ja liitäntöjen on täytettävä direktiivin liitteessä III lyhyesti esitetyt olennaiset vaatimukset. Olennaiset vaatimukset koskevat:

| — | turvallisuutta |
| --- | --- |

—

turvallisuutta

| — | luotettavuutta ja käytettävyyttä |
| --- | --- |

—

luotettavuutta ja käytettävyyttä

| — | terveysnäkökohtia |
| --- | --- |

—

terveysnäkökohtia

| — | ympäristönsuojelua |
| --- | --- |

—

ympäristönsuojelua

| — | teknistä yhteensopivuutta. |
| --- | --- |

—

teknistä yhteensopivuutta.

Direktiivin mukaan olennaiset vaatimukset voivat koskea koko Euroopan laajuista tavanomaista rautatieverkkoa tai sisältää erityispiirteitä, jotka vaihtelevat osajärjestelmän ja sen osatekijöiden mukaan.

Olennaisia vaatimuksia käsitellään yksitellen jäljempänä. Luokan B järjestelmien vaatimukset ovat kunkin jäsenvaltion vastuulla.

3.2.   Ohjaus- ja hallintaosajärjestelmän erityispiirteet

3.2.1.   Turvallisuus

Kaikissa tämän eritelmän sovellusalan piiriin kuuluvissa projekteissa on ryhdyttävä kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin sen osoittamiseksi, että ohjaus- ja hallintajärjestelmän piiriin kuuluvat vaaratilanteet eivät ylitä palvelulle yleisesti vaadittavaa riskirajaa. Sen varmistamiseksi, että turvallisuuden saavuttamiseksi tehdyt ratkaisut eivät vaaranna yhteentoimivuutta, on 4.2.1 kohdassa (Yhteentoimivuuden kannalta tärkeät ohjaus- ja hallintajärjestelmän turvallisuusominaisuudet) määritellyn perusparametrin vaatimuksia noudatettava.

Luokan A järjestelmän osalta osajärjestelmän kokonaisvaltainen turvallisuustavoite jaetaan juna- ja radanvarsikokoonpanoa koskeviin tavoitteisiin. Vaatimukset on selostettu yksityiskohtaisesti 4.2.1 kohdassa (Yhteentoimivuuden kannalta tärkeät ohjaus- ja hallintajärjestelmän turvallisuusominaisuudet) määritellyn perusparametrin yhteydessä. Tämä turvallisuutta koskeva vaatimus on myös täytettävä 3.2.2 kohdassa (Luotettavuus ja käytettävyys) määriteltyjen käytettävyyttä koskevien vaatimusten yhteydessä.

Tavanomaisessa rautatieliikenteessä käytettävien Luokan B järjestelmien osalta kukin jäsenvaltio (määritelty liitteessä B) vastaa seuraavista asioista:

| — | järjestelmä on kansallisten turvallisuustavoitteiden mukainen, |
| --- | --- |

—

järjestelmä on kansallisten turvallisuustavoitteiden mukainen,

| — | järjestelmän käyttö on kansallisten turvallisuustavoitteiden mukaista, |
| --- | --- |

—

järjestelmän käyttö on kansallisten turvallisuustavoitteiden mukaista,

| — | järjestelmän turvallisten käyttöparametrien ja -olojen määrittely (mukaan luettuina, mutta ei niihin rajoittuen, huolto ja vajaatoimintatila). |
| --- | --- |

—

järjestelmän turvallisten käyttöparametrien ja -olojen määrittely (mukaan luettuina, mutta ei niihin rajoittuen, huolto ja vajaatoimintatila).

3.2.2.   Luotettavuus ja käytettävyys

| a) | Luokan A järjestelmän osalta osajärjestelmän luotettavuutta ja käytettävyyttä koskeva kokonaistavoite jaetaan junakokoonpanoa ja radanvarsikokoonpanoa koskeviin tavoitteisiin. Vaatimukset on selostettu yksityiskohtaisesti 4.2.1 kohdassa (Yhteentoimivuuden kannalta tärkeät ohjaus- ja hallintajärjestelmän turvallisuusominaisuudet) määritellyn perusparametrin yhteydessä. |
| --- | --- |

a)

Luokan A järjestelmän osalta osajärjestelmän luotettavuutta ja käytettävyyttä koskeva kokonaistavoite jaetaan junakokoonpanoa ja radanvarsikokoonpanoa koskeviin tavoitteisiin. Vaatimukset on selostettu yksityiskohtaisesti 4.2.1 kohdassa (Yhteentoimivuuden kannalta tärkeät ohjaus- ja hallintajärjestelmän turvallisuusominaisuudet) määritellyn perusparametrin yhteydessä.

| b) | Kaikkien hallinta- ja ohjausosajärjestelmän muodostavien järjestelmien kunnossapito-organisaation on oltava laadultaan sellainen, että osien vanhenemisen ja kulumisen vuoksi aiheutuvaa vaaraa valvotaan. Lisäksi kunnossapidon on varmistettava, että turvallisuus ei vaarannu sen toimien vuoksi. Ks. 4.5 kohta (Kunnossapitoa koskevat säännöt). |
| --- | --- |

b)

Kaikkien hallinta- ja ohjausosajärjestelmän muodostavien järjestelmien kunnossapito-organisaation on oltava laadultaan sellainen, että osien vanhenemisen ja kulumisen vuoksi aiheutuvaa vaaraa valvotaan. Lisäksi kunnossapidon on varmistettava, että turvallisuus ei vaarannu sen toimien vuoksi. Ks. 4.5 kohta (Kunnossapitoa koskevat säännöt).

3.2.3.   Terveysnäkökohdat

EU-säädösten ja EU-lainsäädännön kanssa yhdenmukaisten kansallisten säädösten mukaan on varmistettava, ettei ohjaus- ja hallintaosajärjestelmissä eikä niiden suunnittelussa käytetä materiaaleja, jotka vaarantavat niiden kanssa tekemisiin joutuvien henkilöiden terveyden.

3.2.4.   Ympäristönsuojelu

EU-säädöksissä ja EU-lainsäädännön kanssa yhdenmukaisissa kansallisissa säädöksissä säädetään seuraavaa:

| — | Ohjaus- ja hallintalaitteet eivät liialliselle kuumuudelle tai tulipalolle altistuessaan saa ylittää ympäristön kannalta haitallisten savujen tai kaasujen päästöille asetettuja raja-arvoja. |
| --- | --- |

—

Ohjaus- ja hallintalaitteet eivät liialliselle kuumuudelle tai tulipalolle altistuessaan saa ylittää ympäristön kannalta haitallisten savujen tai kaasujen päästöille asetettuja raja-arvoja.

| — | Ohjaus- ja hallintalaitteet eivät saa sisältää aineita, jotka järjestelmien normaalin käytön aikana voisivat saastuttaa ympäristöä. |
| --- | --- |

—

Ohjaus- ja hallintalaitteet eivät saa sisältää aineita, jotka järjestelmien normaalin käytön aikana voisivat saastuttaa ympäristöä.

| — | Ohjaus- ja hallintalaitteisiin sovelletaan voimassa olevaa EU-lainsäädäntöä, jossa on määritelty sähkömagneettisen häiritsevyyden ja häiriytyvyyden raja-arvot rautatieverkon sisällä. |
| --- | --- |

—

Ohjaus- ja hallintalaitteisiin sovelletaan voimassa olevaa EU-lainsäädäntöä, jossa on määritelty sähkömagneettisen häiritsevyyden ja häiriytyvyyden raja-arvot rautatieverkon sisällä.

| — | Ohjaus- ja hallintalaitteiden on täytettävä voimassa olevat melumääräykset. |
| --- | --- |

—

Ohjaus- ja hallintalaitteiden on täytettävä voimassa olevat melumääräykset.

| — | Ohjaus- ja hallintalaitteet eivät saa aiheuttaa sallittua suurempaa tärinää, joka voisi vaarantaa infrastruktuurin toimintakunnon (kun infrastruktuuri on hyvässä kunnossa). |
| --- | --- |

—

Ohjaus- ja hallintalaitteet eivät saa aiheuttaa sallittua suurempaa tärinää, joka voisi vaarantaa infrastruktuurin toimintakunnon (kun infrastruktuuri on hyvässä kunnossa).

3.2.5.   Tekninen yhteensopivuus

Tekninen yhteensopivuus sisältää yhteentoimivuuden saavuttamiseksi tarvittavat toiminnot, liitännät ja suoritustasot.

Teknistä yhteensopivuutta koskevat vaatimukset jaetaan seuraaviin kolmeen ryhmään:

| — | Ensimmäisessä ryhmässä määritellään lyhyesti yhteentoimivuuden yleiset tekniset vaatimukset, eli ympäristöolot, sähkömagneettinen yhteensopivuus (EMC) rautatiejärjestelmän sisällä sekä asennus. Nämä yhteensopivuutta koskevat vaatimukset määritellään tässä luvussa. |
| --- | --- |

—

Ensimmäisessä ryhmässä määritellään lyhyesti yhteentoimivuuden yleiset tekniset vaatimukset, eli ympäristöolot, sähkömagneettinen yhteensopivuus (EMC) rautatiejärjestelmän sisällä sekä asennus. Nämä yhteensopivuutta koskevat vaatimukset määritellään tässä luvussa.

| — | Toisessa ryhmässä kuvataan, miten ohjaus- ja hallintaosajärjestelmää on sovellettava ja mitä toimintoja siltä edellytetään yhteentoimivuuden saavuttamiseksi. Tämä ryhmä määritellään 4 luvussa. |
| --- | --- |

—

Toisessa ryhmässä kuvataan, miten ohjaus- ja hallintaosajärjestelmää on sovellettava ja mitä toimintoja siltä edellytetään yhteentoimivuuden saavuttamiseksi. Tämä ryhmä määritellään 4 luvussa.

| — | Kolmannessa ryhmässä kuvataan, miten ohjaus- ja hallintaosajärjestelmää on käytettävä yhteentoimivuuden saavuttamiseksi. Tämä ryhmä määritellään 4 luvussa. |
| --- | --- |

—

Kolmannessa ryhmässä kuvataan, miten ohjaus- ja hallintaosajärjestelmää on käytettävä yhteentoimivuuden saavuttamiseksi. Tämä ryhmä määritellään 4 luvussa.

3.2.5.1.   Yhteensopivuus teknisen suunnittelun kannalta

3.2.5.1.1.   Fyysiset ympäristöolot

Luokan A vaatimusten mukaisten järjestelmien on pystyttävä toimimaan kyseisellä Euroopan tavanomaisen rautatieverkon osuudella vallitsevissa ilmasto- ja fyysisissä oloissa. Liitännät liikkuvaan kalustoon esitetään 4.3.2.5 kohdassa (Fyysiset ympäristöolot) ja liitännät infrastruktuuriin 4.3.3.3 kohdassa (Fyysiset ympäristöolot).

Luokan B vaatimusten mukaisten järjestelmien on oltava vähintään luokan B järjestelmiin sovellettavien fyysistä ympäristöä koskevien eritelmien mukaisia, jotta ne pystyisivät toimimaan kyseisillä tavanomaisen rautatieverkon radoilla vallitsevissa ilmasto-oloissa ja fyysisissä oloissa.

3.2.5.1.2.   Sähkömagneettinen yhteensopivuus rautatiejärjestelmän sisällä

Tämä perusparametri kuvaillaan 4.2.12 kohdassa (Sähkömagneettinen yhteensopivuus). Liitännät liikkuvaan kalustoon esitetään 4.3.2.6 kohdassa (Sähkömagneettinen yhteensopivuus), liitännät infrastruktuuriin 4.3.3.4 kohdassa (Sähkömagneettinen yhteensopivuus) ja liitännät energiaosajärjestelmään 4.3.4.1 kohdassa (Sähkömagneettinen yhteensopivuus).

3.2.5.2.   Ohjaus- ja hallintajärjestelmän yhteensopivuus

Jäljempänä 4 luvussa sekä liitteissä A ja B määritellään ohjaus- ja hallintaosajärjestelmän yhteentoimivuutta koskevat vaatimukset.

Lisäksi tällä YTE:llä ja Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän ohjaus- ja hallintaosajärjestelmää koskevalla YTE:llä varmistetaan ohjaus- ja hallintaosajärjestelmän osalta tekninen yhteensopivuus Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän ja tavanomaisten rautatiejärjestelmien välillä silloin, kun molemmat on varustettu luokan A mukaisilla järjestelmillä.

4.   OSAJÄRJESTELMÄN KUVAUS

4.1.   Johdanto

Direktiivin 2001/16/EY mukainen Euroopan laajuinen tavanomainen rautatiejärjestelmä on integroitu järjestelmä, jonka osana ohjaus- ja hallintaosajärjestelmä toimii ja jonka yhtenäisyys on tarkastettava. Yhtenäisyys on tarkastettava erityisesti siltä osin kuin on kyse osajärjestelmän eritelmistä, osajärjestelmän liitännöistä integroituun järjestelmään sekä käyttö- ja kunnossapitosäännöistä.

Kaikki asiaa koskevat olennaiset vaatimukset huomioiden ohjaus- ja hallintaosajärjestelmää kuvaavat seuraavat perusparametrit:

| — | Yhteentoimivuuden kannalta tärkeät ohjaus- ja hallintajärjestelmän turvallisuusominaisuudet (4.2.1 kohta) |
| --- | --- |

—

Yhteentoimivuuden kannalta tärkeät ohjaus- ja hallintajärjestelmän turvallisuusominaisuudet (4.2.1 kohta)

| — | Veturilaitteen ETCS-toiminnot (4.2.2 kohta) |
| --- | --- |

—

Veturilaitteen ETCS-toiminnot (4.2.2 kohta)

| — | Radanvarren ETCS-toiminnot (4.2.3 kohta) |
| --- | --- |

—

Radanvarren ETCS-toiminnot (4.2.3 kohta)

| — | EIRENE-toiminnot (4.2.4 kohta) |
| --- | --- |

—

EIRENE-toiminnot (4.2.4 kohta)

| — | ETCS:n ja EIRENE:n ilmavälin liitännät (4.2.5 kohta) |
| --- | --- |

—

ETCS:n ja EIRENE:n ilmavälin liitännät (4.2.5 kohta)

| — | Ohjaus- ja hallintajärjestelmän junaan asennetut sisäiset liitännät (4.2.6 kohta) |
| --- | --- |

—

Ohjaus- ja hallintajärjestelmän junaan asennetut sisäiset liitännät (4.2.6 kohta)

| — | Ohjaus- ja hallintajärjestelmän radanvarteen asennetut sisäiset liitännät (4.2.7 kohta) |
| --- | --- |

—

Ohjaus- ja hallintajärjestelmän radanvarteen asennetut sisäiset liitännät (4.2.7 kohta)

| — | Avaintenhallinta (4.2.8 kohta) |
| --- | --- |

—

Avaintenhallinta (4.2.8 kohta)

| — | ETCS-tunnuksen hallinta (4.2.9 kohta) |
| --- | --- |

—

ETCS-tunnuksen hallinta (4.2.9 kohta)

| — | Kuumakäynti-ilmaisin (HABD) (4.2.10 kohta) |
| --- | --- |

—

Kuumakäynti-ilmaisin (HABD) (4.2.10 kohta)

| — | Yhteensopivuus radanvarren junanilmaisinjärjestelmien kanssa (4.2.11 kohta) |
| --- | --- |

—

Yhteensopivuus radanvarren junanilmaisinjärjestelmien kanssa (4.2.11 kohta)

| — | Sähkömagneettinen yhteensopivuus (4.2.12 kohta). |
| --- | --- |

—

Sähkömagneettinen yhteensopivuus (4.2.12 kohta).

| — | ETCS DMI (kuljettajan ja koneen välinen liitäntä) (4.2.13 kohta) |
| --- | --- |

—

ETCS DMI (kuljettajan ja koneen välinen liitäntä) (4.2.13 kohta)

| — | EIRENE DMI (kuljettajan ja koneen välinen liitäntä) (4.2.14 kohta) |
| --- | --- |

—

EIRENE DMI (kuljettajan ja koneen välinen liitäntä) (4.2.14 kohta)

| — | Liitäntä tietojen tallennukseen hallinnollisiin tarkoituksiin (4.2.15 kohta) |
| --- | --- |

—

Liitäntä tietojen tallennukseen hallinnollisiin tarkoituksiin (4.2.15 kohta)

| — | Radanvarren ohjaus- ja hallintalaitteiden näkyvyys (4.2.16 kohta). |
| --- | --- |

—

Radanvarren ohjaus- ja hallintalaitteiden näkyvyys (4.2.16 kohta).

Seuraavien kohtien vaatimukset

| — | 4.2.10 (Kuumakäynti-ilmaisin (HABD)) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (Kuumakäynti-ilmaisin (HABD))

| — | 4.2.11 (Yhteensopivuus radanvarren junanilmaisinjärjestelmien kanssa) |
| --- | --- |

—

4.2.11 (Yhteensopivuus radanvarren junanilmaisinjärjestelmien kanssa)

| — | 4.2.12 (Sähkömagneettinen yhteensopivuus) |
| --- | --- |

—

4.2.12 (Sähkömagneettinen yhteensopivuus)

| — | 4.2.16 (Radanvarren ohjaus- ja hallintalaitteiden näkyvyys) |
| --- | --- |

—

4.2.16 (Radanvarren ohjaus- ja hallintalaitteiden näkyvyys)

on aina otettava huomioon käytetyn järjestelmän luokasta riippumatta.

Kaikki muut 4.2 kohdan (Osajärjestelmän toiminnalliset ja tekniset eritelmät) vaatimukset on otettava huomioon vain luokan A mukaisten järjestelmien kohdalla. Luokan B järjestelmien vaatimukset ovat kunkin jäsenvaltion vastuulla. Liitteessä B esitetään luokan B mukaisen järjestelmän ominaisuudet ja nimetään niistä vastaavat jäsenvaltiot.

STM-moduuleihin, jotka mahdollistavat luokan A järjestelmän toiminnan luokan B infrastruktuurilla, sovelletaan luokan B järjestelmille asetettuja vaatimuksia.

Yhteentoimivuuden saavuttaminen ei kuitenkaan edellytä kaikkien ohjaus- ja hallintaosajärjestelmän toimintojen standardoimista. Automaattisen junakulunvalvonnan edellyttämät, 4 luvussa mainitut toiminnot ovat seuraavat:

| — | junan standarditoiminnot, joilla varmistetaan, että jokainen juna reagoi ratalaitteilta saamiinsa tietoihin ennakoidulla tavalla, |
| --- | --- |

—

junan standarditoiminnot, joilla varmistetaan, että jokainen juna reagoi ratalaitteilta saamiinsa tietoihin ennakoidulla tavalla,

| — | radanvarren standarditoiminnot, eli tietojen lukeminen maakohtaisista asetinlaite- ja opastinjärjestelmistä sekä niiden muuttaminen standardimuotoisiksi sanomiksi junille lähettämistä varten, |
| --- | --- |

—

radanvarren standarditoiminnot, eli tietojen lukeminen maakohtaisista asetinlaite- ja opastinjärjestelmistä sekä niiden muuttaminen standardimuotoisiksi sanomiksi junille lähettämistä varten,

| — | standardiliitännät radan ja junan välillä tapahtuvaan viestintään. |
| --- | --- |

—

standardiliitännät radan ja junan välillä tapahtuvaan viestintään.

Ohjaus- ja hallintatoiminnot jaetaan eri luokkiin esimerkiksi sen mukaan, ovatko ne valinnaisia vai pakollisia. Luokat määritellään liitteessä A olevassa 1 kohdassa ja liitteessä A olevassa 32 kohdassa, ja toimintojen luokittelu selostetaan niiden tekstissä.

Liitteessä A olevassa 3 kohdassa on liitteessä A esitettyjen eritelmien yhteydessä käytettyjen ETCS-termien ja määritelmien sanasto.

Kun otetaan huomioon 3 luvussa luetellut olennaiset vaatimukset, ohjaus- ja hallintaosajärjestelmän toiminnalliset ja tekniset eritelmät ovat seuraavat:

4.2.   Osajärjestelmän toiminnalliset ja tekniset eritelmät

4.2.1.   Yhteentoimivuuden kannalta tärkeät ohjaus- ja hallintajärjestelmän turvallisuusominaisuudet

Tässä perusparametrissa kuvaillaan junaan ja radanvarsilaitteiden turvallisuusvaatimukset.

Turvallisuutta (ks. 3.2.1 kohta, Turvallisuus) koskevan olennaisen vaatimuksen osalta tässä perusparametrissa asetetaan yhteentoimivuutta koskevat pakolliset vaatimukset:

| — | Sen varmistamiseksi, että turvallisuuden saavuttamiseksi tehdyt ratkaisut eivät vaaranna yhteentoimivuutta, on liitteessä A olevassa 47 kohdassa esitettyjä vaatimuksia noudatettava. |
| --- | --- |

—

Sen varmistamiseksi, että turvallisuuden saavuttamiseksi tehdyt ratkaisut eivät vaaranna yhteentoimivuutta, on liitteessä A olevassa 47 kohdassa esitettyjä vaatimuksia noudatettava.

| — | Eurooppalaisen liikenteenvalvontajärjestelmän tason 1 tai tason 2 (1) turvallisuusvaatimus yhden junakokoonpanon sekä yhden radanvarsikokoonpanon turvatoiminnoille on seuraava: sallittu varmuusvikataajuus 10-9/tunti (satunnaisviat), joka vastaa turvallisuustasoa SIL 4. Luokan A laitteiden yksityiskohtaiset vaatimukset esitetään liitteessä A olevassa 27 kohdassa. Vähemmän ankaria varmuusvikataajuuden arvoja voidaan käyttää radanvarsilaitteille edellyttäen, että palvelun turvallisuustavoitteet saavutetaan. |
| --- | --- |

—

Eurooppalaisen liikenteenvalvontajärjestelmän tason 1 tai tason 2 (1) turvallisuusvaatimus yhden junakokoonpanon sekä yhden radanvarsikokoonpanon turvatoiminnoille on seuraava: sallittu varmuusvikataajuus 10-9/tunti (satunnaisviat), joka vastaa turvallisuustasoa SIL 4. Luokan A laitteiden yksityiskohtaiset vaatimukset esitetään liitteessä A olevassa 27 kohdassa. Vähemmän ankaria varmuusvikataajuuden arvoja voidaan käyttää radanvarsilaitteille edellyttäen, että palvelun turvallisuustavoitteet saavutetaan.

| — | Liitteessä A olevassa 28 kohdassa esitettyjä käytettävyysvaatimuksia on noudatettava. |
| --- | --- |

—

Liitteessä A olevassa 28 kohdassa esitettyjä käytettävyysvaatimuksia on noudatettava.

4.2.2.   Junan ETCS-toiminnot

Tämä perusparametri kuvaa junan ETCS-toiminnot. Se sisältää kaikki toiminnot, joita tarvitaan junan kuljettamiseksi turvallisesti. Eurooppalaisen liikenteenvalvontajärjestelmän (ETCS) toimintojen on oltava liitteessä A olevan 14 kohdan mukaisia. Nämä toiminnot on toteutettava liitteessä A olevan 1, 2, 4, 13, 23, 24 ja 53 kohdan ja seuraavien teknisten eritelmien mukaisesti:

| — | Viestintä radanvarsilaitteiden kanssa. ETCS:n tason 1 sovelluksiin sisältyvä lisäajotietojen lähetys on pakollista junissa vain 7 luvussa määritellyissä oloissa. Datan radiolähetystoiminnot ovat pakollisia vain ETCS:n tason 2 ja 3 sovelluksissa.






  — | eurobaliisivastaanotto; ks. liitteessä A olevaa 9, 36 ja 43 kohtaa |
| --- | --- | --- |

—

Viestintä radanvarsilaitteiden kanssa. ETCS:n tason 1 sovelluksiin sisältyvä lisäajotietojen lähetys on pakollista junissa vain 7 luvussa määritellyissä oloissa. Datan radiolähetystoiminnot ovat pakollisia vain ETCS:n tason 2 ja 3 sovelluksissa.

—

eurobaliisivastaanotto; ks. liitteessä A olevaa 9, 36 ja 43 kohtaa

| — | eurosilmukkavastaanotto; ks. liitteessä A olevaa 15, 16 ja 50 kohtaa |
| --- | --- |

—

eurosilmukkavastaanotto; ks. liitteessä A olevaa 15, 16 ja 50 kohtaa

| — | tietojen siirto radioteitse ja radioviestinnän protokollien hallinta; ks. liitteessä A olevaa 10, 11, 12, 18, 19, 22, 39 ja 40 kohtaa. |
| --- | --- |

—

tietojen siirto radioteitse ja radioviestinnän protokollien hallinta; ks. liitteessä A olevaa 10, 11, 12, 18, 19, 22, 39 ja 40 kohtaa.

| — | Viestintä kuljettajan kanssa:






  — | junan ajamisen tuki; ks. liitteessä A olevaa 51 kohtaa |
| --- | --- | --- |

—

Viestintä kuljettajan kanssa:

—

junan ajamisen tuki; ks. liitteessä A olevaa 51 kohtaa

| — | välimatkatietojen antaminen; ks. liitteessä A olevaa 51 kohtaa. |
| --- | --- |

—

välimatkatietojen antaminen; ks. liitteessä A olevaa 51 kohtaa.

| — | Viestintä STM:ien kanssa. Ks. liitteessä A olevaa 8, 25, 26, 36 ja 52 kohtaa. Tämä toiminto sisältää seuraavat osat:






  — | STM-moduulista tulevien tietojen hallinta |
| --- | --- | --- |

—

Viestintä STM:ien kanssa. Ks. liitteessä A olevaa 8, 25, 26, 36 ja 52 kohtaa. Tämä toiminto sisältää seuraavat osat:

—

STM-moduulista tulevien tietojen hallinta

| — | STM:n käyttämien tietojen antaminen |
| --- | --- |

—

STM:n käyttämien tietojen antaminen

| — | STM-siirtymien hallinta. |
| --- | --- |

—

STM-siirtymien hallinta.

| — | Junakulunvalvonnan ja ohjaamoon lähetettävien signaalien tarjoaminen. Ks. liitteessä A olevaa 6, 7, 31 ja 37 kohtaa. Tämä toiminto sisältää seuraavat osat:






  — | junan sijainnin määrittäminen eurobaliisi-koordinointijärjestelmässä, mikä muodostaa dynaamisen jarruprofiilin valvonnan perustan |
| --- | --- | --- |

—

Junakulunvalvonnan ja ohjaamoon lähetettävien signaalien tarjoaminen. Ks. liitteessä A olevaa 6, 7, 31 ja 37 kohtaa. Tämä toiminto sisältää seuraavat osat:

—

junan sijainnin määrittäminen eurobaliisi-koordinointijärjestelmässä, mikä muodostaa dynaamisen jarruprofiilin valvonnan perustan

| — | dynaamisen jarruprofiilin laskeminen junan reittiä varten |
| --- | --- |

—

dynaamisen jarruprofiilin laskeminen junan reittiä varten

| — | dynaamisen jarruprofiilin valvonta junan kulun aikana |
| --- | --- |

—

dynaamisen jarruprofiilin valvonta junan kulun aikana

| — | nopeusvalvontatilan valitseminen |
| --- | --- |

—

nopeusvalvontatilan valitseminen

| — | junan valvonta kansallisten arvojen mukaisesti |
| --- | --- |

—

junan valvonta kansallisten arvojen mukaisesti

| — | junatietokoneen väliintulotoiminnon määritteleminen ja toteuttaminen |
| --- | --- |

—

junatietokoneen väliintulotoiminnon määritteleminen ja toteuttaminen

| — | junatietojen syöttäminen. |
| --- | --- |

—

junatietojen syöttäminen.

| — | Junakokonaisuuden valvonta — pakollista tasolla 3, ei vaadita tasoilla 1 ja 2. |
| --- | --- |

—

Junakokonaisuuden valvonta — pakollista tasolla 3, ei vaadita tasoilla 1 ja 2.

| — | Laitteen oikean toiminnan valvonta ja tuki vikatilanteessa. Tämä toiminto sisältää seuraavat osat:






  — | junan ETCS-toimintojen käynnistäminen |
| --- | --- | --- |

—

Laitteen oikean toiminnan valvonta ja tuki vikatilanteessa. Tämä toiminto sisältää seuraavat osat:

—

junan ETCS-toimintojen käynnistäminen

| — | tuki vikatilanteessa |
| --- | --- |

—

tuki vikatilanteessa

| — | junan ETCS-toimintojen eristäminen. |
| --- | --- |

—

junan ETCS-toimintojen eristäminen.

| — | Hallinnollisista syistä tapahtuvan tietojen keräämisen tuki. Ks. liitteessä A olevaa 5, 41 ja 55 kohtaa. |
| --- | --- |

—

Hallinnollisista syistä tapahtuvan tietojen keräämisen tuki. Ks. liitteessä A olevaa 5, 41 ja 55 kohtaa.

| — | Ajoturvatoiminto. Ks. liitteessä A olevaa 42 kohtaa. Käyttöönotto voi olla jompikumpi seuraavista:






  — | ERTMS/ETCS-järjestelmän ulkopuolella, yhteentoimivuuden osatekijä (ks. 5 luku), jolloin käytetään vaihtoehtoista liitäntää junan ERTMS/ETCS-laitteistoon tai |
| --- | --- | --- |

—

Ajoturvatoiminto. Ks. liitteessä A olevaa 42 kohtaa. Käyttöönotto voi olla jompikumpi seuraavista:

—

ERTMS/ETCS-järjestelmän ulkopuolella, yhteentoimivuuden osatekijä (ks. 5 luku), jolloin käytetään vaihtoehtoista liitäntää junan ERTMS/ETCS-laitteistoon tai

| — | junan ERTMS/ETCS-laitteiston sisällä. |
| --- | --- |

—

junan ERTMS/ETCS-laitteiston sisällä.

4.2.3.   Radanvarren ETCS-toiminnot

Tämä perusparametri kuvaa radanvarren ETCS-toiminnot. Se sisältää kaikki ETCS-toiminnot, joita junan turvallinen reitti edellyttää. Eurooppalaisen liikenteenvalvontajärjestelmän (ETCS) toimintojen on oltava liitteessä A olevan 14 kohdan mukaisia. Nämä toiminnot on toteutettava liitteessä A olevan 1, 2, 4, 13, 23, 24, 31, 37 ja 53 kohdan ja seuraavien teknisten eritelmien mukaisesti:

| — | Viestintä radanvarren turvalaitteiden kanssa (asetinlaitteet, opastimet) |
| --- | --- |

—

Viestintä radanvarren turvalaitteiden kanssa (asetinlaitteet, opastimet)

| — | Tietyn junan sijainnin määrittäminen eurobaliisi-koordinointijärjestelmässä (tasot 2 ja 3) |
| --- | --- |

—

Tietyn junan sijainnin määrittäminen eurobaliisi-koordinointijärjestelmässä (tasot 2 ja 3)

| — | Ratalaitteista tulevien tietojen muuntaminen standardimuotoon veturin ohjaus- ja hallintalaitteita varten |
| --- | --- |

—

Ratalaitteista tulevien tietojen muuntaminen standardimuotoon veturin ohjaus- ja hallintalaitteita varten

| — | Ajolupien luonti, mukaan luettuina radan kuvaus ja junakohtaiset määräykset |
| --- | --- |

—

Ajolupien luonti, mukaan luettuina radan kuvaus ja junakohtaiset määräykset

| — | Viestintä veturin ohjaus- ja hallintalaitteiston kanssa. Tämä sisältää seuraavat osat:






  — | eurobaliisi-lähetykset; ks. liitteessä A olevaa 9 ja 43 kohtaa |
| --- | --- | --- |

—

Viestintä veturin ohjaus- ja hallintalaitteiston kanssa. Tämä sisältää seuraavat osat:

—

eurobaliisi-lähetykset; ks. liitteessä A olevaa 9 ja 43 kohtaa

| — | radion lisäajotieto; ks. liitteessä A olevaa 18, 19 ja 21 kohtaa. Radion lisäajotieto koskee vain tasoa 1 ja on siinäkin valinnainen: (ks. myös 7.2.6 kohta) |
| --- | --- |

—

radion lisäajotieto; ks. liitteessä A olevaa 18, 19 ja 21 kohtaa. Radion lisäajotieto koskee vain tasoa 1 ja on siinäkin valinnainen: (ks. myös 7.2.6 kohta)

| — | eurosilmukka; ks. liitteessä A olevaa 16 ja 50 kohtaa. Eurosilmukka koskee vain tasoa 1 ja on siinäkin valinnainen (ks. myös 7.2.6 kohta) |
| --- | --- |

—

eurosilmukka; ks. liitteessä A olevaa 16 ja 50 kohtaa. Eurosilmukka koskee vain tasoa 1 ja on siinäkin valinnainen (ks. myös 7.2.6 kohta)

| — | viestintä radiosuojastuskeskuksen (RBC) kanssa; ks. liitteessä A olevaa 10, 11, 12, 39 ja 40 kohtaa. RBC-viestintä koskee vain tasoja 2 ja 3 |
| --- | --- |

—

viestintä radiosuojastuskeskuksen (RBC) kanssa; ks. liitteessä A olevaa 10, 11, 12, 39 ja 40 kohtaa. RBC-viestintä koskee vain tasoja 2 ja 3

| — | Radan suojavälitiedon välittäminen asetinlaitteille. Tämä toiminto vaaditaan vain tason 3 kohdalla. |
| --- | --- |

—

Radan suojavälitiedon välittäminen asetinlaitteille. Tämä toiminto vaaditaan vain tason 3 kohdalla.

4.2.4.   EIRENE-toiminnot

Tämä perusparametri kuvaa EIRENE-puhe- ja dataviestintätoimintoja, jotka ovat seuraavat:

| — | kuljettajan puheluihin liittyvät toiminnot |
| --- | --- |

—

kuljettajan puheluihin liittyvät toiminnot

| — | käyttöön liittyvät radiotoiminnot |
| --- | --- |

—

käyttöön liittyvät radiotoiminnot

| — | tiedonsiirto. |
| --- | --- |

—

tiedonsiirto.

Nämä toiminnot on toteutettava liitteessä A olevan 32, 33 ja 48 kohdan sisältämien teknisten eritelmien mukaisesti, ja niiden toiminnan on oltava liitteessä A olevan 54 kohdan mukaista.

4.2.5.   ETCS:n ja EIRENE:n ilmavälin liitännät

Näiden liitäntöjen täydellisessä eritelmässä on kaksi osaa:

| — | Niiden protokollien eritelmä, joita käytetään tiedon siirtämiseen ERTMS-toiminnoista ja ERTMS-toimintoihin sekä viestinnän turvallisuuden varmistamiseen. |
| --- | --- |

—

Niiden protokollien eritelmä, joita käytetään tiedon siirtämiseen ERTMS-toiminnoista ja ERTMS-toimintoihin sekä viestinnän turvallisuuden varmistamiseen.

| — | Eri laitteiden välisten liitäntöjen eritelmä. Laitteiden väliset liitännät kuvaillaan seuraavissa kohdissa:






  — | 4.2.6 kohta (Veturin ohjaus- ja hallintajärjestelmän sisäiset liitännät) junassa oleville laitteille |
| --- | --- | --- |

—

Eri laitteiden välisten liitäntöjen eritelmä. Laitteiden väliset liitännät kuvaillaan seuraavissa kohdissa:

—

4.2.6 kohta (Veturin ohjaus- ja hallintajärjestelmän sisäiset liitännät) junassa oleville laitteille

| — | 4.2.7 kohta (Radanvarsilaitteiden sisäiset liitännät) radanvarren laitteille. |
| --- | --- |

—

4.2.7 kohta (Radanvarsilaitteiden sisäiset liitännät) radanvarren laitteille.

Tämä perusparametri kuvaa radanvarteen ja veturilaitteiden välisen ilmavälin. Se sisältää seuraavat osat:

| — | fyysiset, sähköiset ja sähkömagneettiset arvot, joiden noudattaminen on turvallisen toiminnan edellytys |
| --- | --- |

—

fyysiset, sähköiset ja sähkömagneettiset arvot, joiden noudattaminen on turvallisen toiminnan edellytys

| — | käytettävä viestintäprotokolla |
| --- | --- |

—

käytettävä viestintäprotokolla

| — | viestintäkanavan käytettävyys. |
| --- | --- |

—

viestintäkanavan käytettävyys.

Sitä koskevat seuraavat eritelmät:

| — | Radioliikenne junaan.
  Luokan A radioliikenteen liitäntöjen on toimittava GSM-R-taajuuskaistalla. Ks. liitteessä A olevaa 35 kohtaa. Protokollien on oltava liitteessä A olevan 10, 18, 19, 39 ja 40 kohdan mukaisia. |
| --- | --- |

—

Radioliikenne junaan.

Luokan A radioliikenteen liitäntöjen on toimittava GSM-R-taajuuskaistalla. Ks. liitteessä A olevaa 35 kohtaa. Protokollien on oltava liitteessä A olevan 10, 18, 19, 39 ja 40 kohdan mukaisia.

| — | Eurobaliisi- ja eurosilmukkaviestintä junaan.
  Eurobaliisiviestinnän liitäntöjen on oltava liitteessä A olevan 3 ja 43 kohdan mukaisia. Eurosilmukkaviestinnän liitäntöjen on oltava liitteessä A olevin 16 ja 50 kohdan mukaisia. |
| --- | --- |

—

Eurobaliisi- ja eurosilmukkaviestintä junaan.

Eurobaliisiviestinnän liitäntöjen on oltava liitteessä A olevan 3 ja 43 kohdan mukaisia. Eurosilmukkaviestinnän liitäntöjen on oltava liitteessä A olevin 16 ja 50 kohdan mukaisia.

4.2.6.   Veturin ohjaus- ja hallintajärjestelmän sisäiset liitännät

Tässä perusparametrissa on kolme osaa.

4.2.6.1.   ETCS:n ja STM:n välinen liitäntä

Sovitustiedonsiirtomoduuli (STM) mahdollistaa veturin ETCS-laitteiden käytön luokan B tiedoilla radoilla, jotka on varustettu luokan B järjestelmillä.

Junan asennettujen ETCS-toimintojen ja luokan B STM:ien välinen liitäntä on määritelty liitteessä A olevan 4, 8, 25 ja 26 kohdan mukaisissa asiakirjoissa. K-liitäntä on määritelty liitteessä A olevassa 45 kohdassa. K-liitännän toteuttaminen on valinnaista, mutta jos se toteutetaan, sen täytyy tapahtua liitteessä A olevan 45 kohdan mukaisesti.

4.2.6.2.   GSM-R/ETCS

Luokan A radiotoimintojen sekä junan ETCS-toimintojen välinen liitäntä. Nämä vaatimukset on määritelty liitteessä A olevissa 4, 7, 20, 22 ja 34 kohdissa.

4.2.6.3.   Matkan mittaus

Matkan mittaustoiminnon ja junan ERTMS/ETCS-toimintojen välisen liitännän on oltava liitteessä A olevan 44 kohdan vaatimusten mukainen. Tämä liitäntä vaikuttaa tähän perusparametriin vain silloin, kun matkaa mittaavat laitteet on toimitettu erillisinä yhteentoimivuuden osatekijöinä (ks. 5.2.2 kohta, Yhteentoimivuuden osatekijöiden ryhmittely).

4.2.7.   Radanvarsilaitteiden sisäiset liitännät

Tässä perusparametrissa on kuusi osaa.

4.2.7.1.   Radiosuojastuskeskusten välinen toiminnallinen liitäntä

Tämän liitännän avulla määritellään vierekkäisten radiosuojastuskeskusten välillä vaihdettavat tiedot, joita tarvitaan junan turvalliseen kulkuun keskuksen alueelta toiselle. Siinä kuvataan seuraavat osat:

| — | Luovuttavan RBC-keskuksen vastaanottavalle RBC-keskukselle lähettämät tiedot |
| --- | --- |

—

Luovuttavan RBC-keskuksen vastaanottavalle RBC-keskukselle lähettämät tiedot

| — | Vastaanottavan RBC-keskuksen luovuttavalle RBC-keskukselle lähettämät tiedot. |
| --- | --- |

—

Vastaanottavan RBC-keskuksen luovuttavalle RBC-keskukselle lähettämät tiedot.

Nämä vaatimukset on määritelty liitteessä A olevassa 12 kohdassa.

4.2.7.2.   Radiosuojastuskeskusten välinen tekninen liitäntä

Tämä on kahden RBC-keskuksen välinen tekninen liitäntä. Nämä vaatimukset määritellään liitteessä A olevassa 58 kohdassa.

4.2.7.3.   GSM-R/RBC

Tämä on luokan A radiojärjestelmän ja radanvarren ETCS-toimintojen välinen liitäntä. Nämä vaatimukset määritellään liitteessä A olevassa 4, 20, 22 ja 34 kohdassa.

4.2.7.4.   Eurobaliisi/koodain (LEU)

Tämä on eurobaliisin ja radanvarteen asennetun koodaimen (LEU:n) välinen liitäntä. Nämä vaatimukset eritellään liitteessä A olevassa 9 kohdassa. Tämä liitäntä vaikuttaa tähän perusparametriin vain silloin, kun eurobaliisit ja koodaimet toimitetaan erillisinä yhteentoimivuuden osatekijöinä (ks. 5.2.2 kohta, Yhteentoimivuuden osatekijöiden ryhmittely).

4.2.7.5.   Eurosilmukka/koodain (LEU)

Tämä on eurosilmukan ja koodaimen (LEU:n) välinen liitäntä. Nämä vaatimukset eritellään liitteessä A olevassa 16 kohdassa. Tämä liitäntä vaikuttaa tähän perusparametriin vain silloin, kun eurosilmukka ja koodaimet toimitetaan erillisinä yhteentoimivuuden osatekijöinä (ks. 5.2.2 kohta, Yhteentoimivuuden osatekijöiden ryhmittely).

4.2.7.6.   Radanvarressa olevien ERTMS-laitteiden esiasennusta koskevat vaatimukset

Tämä on luokan A radanvarsilaitteiden ja radanvarren ohjaus- ja hallintainfrastruktuurin välinen liitäntä. Nämä vaatimukset eritellään liitteessä A olevassa 59 kohdassa. Siinä kuvataan luokan A mukaisten radanvarsilaitteiden esiasennustapa.

4.2.8.   Avainhallinta

Tämä perusparametri koskee radioitse lähetettyjä turvallisuutta koskevia tietoja, jotka on suojattu salausavaimia edellyttävillä menetelmillä. Infrastruktuurin hallinnot ja rautatieyritykset laativat hallintajärjestelmän avainten valvontaa ja hallintaa varten. Avainhallintaliitäntää tarvitaan

| — | eri infrastruktuurin hallintojen avainhallintajärjestelmien välillä |
| --- | --- |

—

eri infrastruktuurin hallintojen avainhallintajärjestelmien välillä

| — | rautatieyritysten ja infrastruktuurin hallintojen avainhallintajärjestelmien välillä |
| --- | --- |

—

rautatieyritysten ja infrastruktuurin hallintojen avainhallintajärjestelmien välillä

| — | avainhallintajärjestelmän sekä junaan ja ETCS-radanvarsilaitteiden välillä. |
| --- | --- |

—

avainhallintajärjestelmän sekä junaan ja ETCS-radanvarsilaitteiden välillä.

Nämä yhteentoimivien alueiden avainhallintajärjestelmien välistä avainhallintaa koskevat vaatimukset eritellään liitteessä A olevassa 11 kohdassa.

4.2.9.   ETCS-tunnuksen (ID) hallinta

Tämä perusparametri koskee radanvarteen ja juniin asennettujen laitteiden yksiselitteisiä ETCS-tunnuksia. Vaatimukset on eritelty liitteessä A olevassa 23 kohdassa. Muuttujien varaaminen on määritelty liitteessä A olevassa 53 kohdassa.

Junien ohjaus- ja hallintalaitteiden toimittajat vastaavat yksiselitteisten tunnusten hallinnasta liitteessä A olevassa 53 kohdassa määritellyllä alueella. Liikkuvan kaluston haltijoilla on oltava hallintajärjestelmä, joka valvoo ja hallitsee tunnuksia laitteiden käyttöiän ajan.

Jäsenvaltioille varatut tunnusalueet on esitetty liitteessä A olevassa 53 kohdassa. Jäsenvaltiot hoitavat näiden alueiden jakamisen oman maansa hankintayksiköille.

Radanvarsilaitteiden hankintayksiköt vastaavat yksiselitteisten tunnusten hallinnasta omalla alueellaan. Infrastruktuurin hallinnon on laadittava hallintajärjestelmä, joka valvoo ja hallitsee avaimia laitteiden käyttöiän ajan.

4.2.10.   Kuumakäynti-ilmaisin (HABD)

Tämä perusparametri erittelee niiden radanvarsilaitteiden vaatimukset, joita käytetään tarkistamaan, onko ohiajavan liikkuvan kaluston pyöränlaakerien lämpötila ylittänyt tietyn arvon, ja lähettämään tämän tiedon valvontakeskukseen. Vaatimukset on määritelty liitteessä A olevassa 2 kohdassa.

Junaan asennetuilla kuumakäynti-ilmaisimilla varustetun liikkuvan kaluston käsittely on myös kuvattu suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän liikkuvan kaluston YTE:n 4.2.11 kohdassa.

4.2.11.   Yhteensopivuus radanvarren junanilmaisinjärjestelmien kanssa

Tämä perusparametri kuvaa niiden radalla sijaitsevien junanilmaisinjärjestelmien ominaisuudet, jotka ovat tarpeen, jotta kyseiset järjestelmät aktivoituisivat käytettäessä liikkuvan kaluston YTE:n mukaista liikkuvaa kalustoa.

Liikkuvan kaluston ominaisuuksien on mahdollistettava radanvarren junanilmaisinjärjestelmien käyttö. Kulkuneuvon ominaisuuksia koskevat vaatimukset eritellään liitteessä A olevassa lisäyksessä 1. Nämä ominaisuudet määritellään suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän liikkuvaa kalustoa koskevassa YTE:ssä ja tavaravaunuja koskevassa YTE:ssä taulukon mukaisissa kohdissa, ja ne tullaan sisällyttämään tuleviin liikkuvaa kalustoa koskeviin YTE:iin.

| Parametri | Ohjaus- ja hallinta-YTE:n liite 1 | Suurten nopeuksien liikkuvan kaluston YTE | Tavaravaunujen YTE | Liikkuvan kaluston vetoyksikköjen – veturien, EMU:iden DMU:iden — ja vaunujen YTE | Käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskeva YTE (suur. nop.) | Käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskeva YTE (tavanomainen rv.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Akselivälit | 2.1 kohta, ml. kuva 6 | Ei vielä määritelty | 4.2.3.2 | ? | | – |
| Pyörän geometria | 2.2 kohta, ml. kuva 7 | 4.2.10 | 5.4.2.3 | ? | | – |
| Kulkuneuvon paino (Pienin akselipaino) | 3.1 | 4.1.2 | 4.2.3.2 | ? | | – |
| Metalliosista vapaa tila pyörien ympärillä | 3.2 | Ei vielä määritelty | 6 luku (2) | ? | | – |
| Kulkuneuvon metalliosien paino | 3.3 | Ei vielä määritelty | Avoin kysymys | ? | | – |
| Pyörien materiaali | 3.4 | Ei vielä määritelty | 5.4.2.3 | ? | | – |
| Pyörien välinen impedanssi | 3.5 | 4.2.10e | 4.2.3.3.1 | ? | | – |
| Kulkuneuvon impedanssi | 3.6 | Ei vielä määritelty | Ei | ? | | – |
| Hiekoituslaitteiden käyttö | 4.1 | Ei vielä määritelty | Ei | ? | | Ei vielä käsitelty |
| Komposiittimateriaaleista valmistettujen jarrukenkien käyttö | 4.2 | Ei vielä määritelty | Avoin kysymys | ? | | – |
| Sähköradan ajovirta | 5.1 | Ei vielä määritelty | Ei | ? | | – |
| Sähköisten/magneettijarrujen käyttö | 5.2 | 4.1.5, 4.2.15, 4.3.6 | Ei | ? | | (3) |
| Sähköiset, magneettiset ja sähkömagneettiset kentät | 5.3 | 4.1.9 | Ei | ? | | – |

Parametri

Ohjaus- ja hallinta-YTE:n liite 1

Suurten nopeuksien liikkuvan kaluston YTE

Tavaravaunujen YTE

Liikkuvan kaluston vetoyksikköjen – veturien, EMU:iden DMU:iden — ja vaunujen YTE

Käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskeva YTE (suur. nop.)

Käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskeva YTE (tavanomainen rv.)

Akselivälit

2.1 kohta, ml. kuva 6

Ei vielä määritelty

4.2.3.2

?

–

Pyörän geometria

2.2 kohta, ml. kuva 7

4.2.10

5.4.2.3

?

–

Kulkuneuvon paino (Pienin akselipaino)

3.1

4.1.2

4.2.3.2

?

–

Metalliosista vapaa tila pyörien ympärillä

3.2

Ei vielä määritelty

6 luku (2)

?

–

Kulkuneuvon metalliosien paino

3.3

Ei vielä määritelty

Avoin kysymys

?

–

Pyörien materiaali

3.4

Ei vielä määritelty

5.4.2.3

?

–

Pyörien välinen impedanssi

3.5

4.2.10e

4.2.3.3.1

?

–

Kulkuneuvon impedanssi

3.6

Ei vielä määritelty

Ei

?

–

Hiekoituslaitteiden käyttö

4.1

Ei vielä määritelty

Ei

?

Ei vielä käsitelty

Komposiittimateriaaleista valmistettujen jarrukenkien käyttö

4.2

Ei vielä määritelty

Avoin kysymys

?

–

Sähköradan ajovirta

5.1

Ei vielä määritelty

Ei

?

–

Sähköisten/magneettijarrujen käyttö

5.2

4.1.5, 4.2.15, 4.3.6

Ei

?

(3)

Sähköiset, magneettiset ja sähkömagneettiset kentät

5.3

4.1.9

Ei

?

–

4.2.12.   Sähkömagneettinen yhteensopivuus

Tämä perusparametri on jaettu kahteen osaan.

4.2.12.1.   Ohjaus- ja hallintajärjestelmän sisäinen yhteensopivuus

Ohjaus- ja hallintalaitteet eivät saa häiritä muita ohjaus- ja hallintalaiteita.

4.2.12.2.   Liikkuvan kaluston ja radanvarren ohjaus- ja hallintalaitteiston välinen sähkömagneettinen yhteensopivuus.

Tämä sisältää erilaiset sähkömagneettiseen yhteensopivuuteen liittyvät häiriöiden raja-arvot (johtunut ja indusoitunut vetovirta ja muut junan synnyttämät virrat, sähkömagneettisen kentän ominaisuudet ja staattiset kentät), joita liikkuvan kaluston on noudatettava radanvarren ohjaus- ja hallintalaitteiden oikean toiminnan varmistamiseksi. Se sisältää arvojen mittauksen kuvauksen.

Radanvarren junanilmaisinjärjestelmien ominaisuuksien on oltava sellaiset, joita yhteensopivuus liikkuvan kaluston YTE:n mukaisen liikkuvan kaluston kanssa edellyttää.

Liitteessä A olevassa lisäyksessä 1 määritellään ne junien ilmaisuun käytettävien järjestelmien ominaisuudet, joita yhteensopivuus liikkuvan kaluston kanssa edellyttää. Nämä ominaisuudet sisällytetään liikkuvan kaluston YTE:iin.

4.2.13.   ETCS DMI (kuljettajan käyttöliittymä ETCS:ään)

Tässä perusparametrissa kuvaillaan junassa olevan ETCS-järjestelmän kuljettajalle antamat tiedot ja tiedot, jotka kuljettaja syöttää junassa olevaan ERTMS/ETCS-järjestelmään. Ks. liitteessä A olevaa 51 kohtaa.

Se sisältää seuraavat osat:

| — | ergonomia (näkyvyys mukaan luettuna) |
| --- | --- |

—

ergonomia (näkyvyys mukaan luettuna)

| — | näytettävät ETCS-toiminnot |
| --- | --- |

—

näytettävät ETCS-toiminnot

| — | kuljettajan toimien käynnistämät ETCS-toiminnot. |
| --- | --- |

—

kuljettajan toimien käynnistämät ETCS-toiminnot.

4.2.14.   EIRENE DMI (kuljettajan käyttöliittymä EIRENE:hen)

Tässä perusparametrissa kuvaillaan junassa olevan EIRENE-järjestelmän kuljettajalle antamat tiedot ja tiedot, jotka kuljettaja syöttää junassa olevaan EIRENE-järjestelmään. Ks. liitteessä A olevaa 32, 33 ja 51 kohtaa.

Se sisältää seuraavat osat:

| — | ergonomia (näkyvyys mukaan luettuna) |
| --- | --- |

—

ergonomia (näkyvyys mukaan luettuna)

| — | näytettävät EIRENE-toiminnot |
| --- | --- |

—

näytettävät EIRENE-toiminnot

| — | lähteviin puheluihin liittyvät tiedot |
| --- | --- |

—

lähteviin puheluihin liittyvät tiedot

| — | saapuviin puheluihin liittyvät tiedot. |
| --- | --- |

—

saapuviin puheluihin liittyvät tiedot.

4.2.15.   Liitäntä tietojen tallennukseen hallinnollisiin tarkoituksiin

Tässä perusparametrissa kuvaillaan seuraavia:

| — | tiedonvaihto junan mustan laatikon ja tietojen lataustyökalun välillä |
| --- | --- |

—

tiedonvaihto junan mustan laatikon ja tietojen lataustyökalun välillä

| — | viestintäprotokollat |
| --- | --- |

—

viestintäprotokollat

| — | fyysinen liitäntä |
| --- | --- |

—

fyysinen liitäntä

| — | tietojen tallennuksen toiminnalliset vaatimukset ja tallennuksen käyttö. |
| --- | --- |

—

tietojen tallennuksen toiminnalliset vaatimukset ja tallennuksen käyttö.

Jokaisen jäsenvaltion tutkimusviranomaisilla on oltava pääsy virallisista ja tutkinnallisista syistä tehtävän pakollisen tietojentallennuksen vaatimukset täyttäviin tallennettuihin tietoihin.

Ks. liitteessä A olevaa 4, 5, 41 ja 55 kohtaa.

4.2.16.   Radanvarren ohjaus- ja hallintalaitteiden näkyvyys

Tässä perusparametrissa kuvaillaan seuraavia:

| — | Valoa heijastavien merkkien ominaisuudet |
| --- | --- |

—

Valoa heijastavien merkkien ominaisuudet

| — | Kuljettajan näkökenttä ulos ohjaamosta. Radanvarren ohjaus- ja hallintalaitteet, joita kuljettajan on tarkkailtava ja jotka on sijoitettava ottaen huomioon käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevassa YTE:ssä määritelty kuljettajan näkökenttä ulos ohjaamosta. |
| --- | --- |

—

Kuljettajan näkökenttä ulos ohjaamosta. Radanvarren ohjaus- ja hallintalaitteet, joita kuljettajan on tarkkailtava ja jotka on sijoitettava ottaen huomioon käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevassa YTE:ssä määritelty kuljettajan näkökenttä ulos ohjaamosta.

4.3.   Toisiin osajärjestelmiin yhteydessä olevien liitäntöjen toiminnalliset ja tekniset eritelmät

4.3.1.   Liitäntä käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevaan osajärjestelmään

Kaikki viittaukset tavanomaisen rautatiejärjestelmän käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevaan YTE:ään ovat avoimia kohtia ja ne on vahvistettava, kun tämä YTE hyväksytään.

4.3.1.1.   Käyttöä koskevat säännöt

Euroopan laajuista tavanomaista rautatieverkkoa koskevat tietyt yhdenmukaistetut käyttöä koskevat säännöt, jotka kuvataan tavanomaisen rautatiejärjestelmän käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevassa YTE:ssä (ks. myös tämän YTE:n 4.4 kohta, Käyttöä koskevat säännöt).

Tavanomaisen rautatiejärjestelmän käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskeva YTE: 4.4 kohta (vahvistettava)

4.3.1.2.   ETCS DMI (kuljettajan ja koneen välinen liitäntä)

Tämä liitäntä kuvaa junassa olevan ERTMS ETCS -järjestelmän kuljettajalle antamia tietoja ja tietoja, jotka kuljettaja syöttää junassa olevaan ERTMS ETCS -järjestelmään. Tämä ohjaus- ja hallintajärjestelmän perusparametri kuvaillaan 4.2.13 kohdassa (ETCS DIM (kuljettajan käyttöliittymä ETCS:ään)).

Tämä liitäntä koskee luokan A järjestelmiä. Kukin jäsenvaltio määrittelee luokan B järjestelmien vaatimukset (ks. liite B).

Tavanomaisen rautatiejärjestelmän käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskeva YTE: 4.4 kohta (vahvistettava)

4.3.1.3.   EIRENE DMI (kuljettajan ja koneen välinen liitäntä)

Tämä liitäntä kuvaa junassa olevan EIRENE-järjestelmän kuljettajalle antamia tietoja ja tietoja, jotka kuljettaja syöttää junassa olevaan EIRENE-järjestelmään. Tämä ohjaus- ja hallintajärjestelmän perusparametri kuvaillaan 4.2.14 kohdassa (EIRENE DMI (kuljettajan käyttöliittymä EIRENE:hen)).

Tämä liitäntä koskee luokan A järjestelmiä. Kukin jäsenvaltio määrittelee vastaavat luokan B järjestelmien vaatimukset (ks. liite B).

Tavanomaisen rautatiejärjestelmän käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskeva YTE: 4.4 kohta (vahvistettava)

4.3.1.4.   Liitäntä tietojen tallennukseen hallinnollisiin tarkoituksiin

Tämä liitäntä liittyy tietojen tallennuksen toiminnallisiin vaatimuksiin ja tallennuksen käyttöön. Tämä ohjaus- ja hallintajärjestelmän perusparametri kuvaillaan 4.2.15 kohdassa (Liitäntä tietojen tallennukseen hallinnollisiin tarkoituksiin).

Tämä liitäntä koskee luokan A järjestelmiä. Kukin jäsenvaltio määrittelee vastaavat luokan B järjestelmien vaatimukset (ks. liite B).

Tavanomaisen rautatiejärjestelmän käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskeva YTE: 4.2.3.5 kohta (vahvistettava)

4.3.1.5.   Jarrujen varmistettu toimintataso ja jarrukäyrä

Ohjaus- ja hallintaosajärjestelmä edellyttää, että jarrujen toimintataso varmistetaan. Käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevassa YTE:ssä määritellään junan jarrujen toimintatason varmistamista koskevat säännöt. Liikkuvaa kalustoa koskevissa YTE:issä on määriteltävä menetelmät, joilla kulkuneuvojen jarrujen toimintataso määritetään.

Tämä liitäntä koskee luokan A järjestelmiä. Kukin jäsenvaltio määrittelee vastaavat luokan B järjestelmien vaatimukset (ks. liite B).

Tavanomaisen rautatiejärjestelmän käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskeva YTE: 4.2.2.4 kohta (vahvistettava)

4.3.1.6.   Junan ETCS-toimintojen eristäminen

Tämä liitäntä liittyy junan ETCS-toimintojen vikatapauksissa tapahtuvaa eristämistä koskeviin toiminnallisiin vaatimuksiin. Ohjaus- ja hallintajärjestelmää koskevat vaatimukset esitetään 4.2.2 kohdassa (Junan ETCS-toiminnot).

Tämä liitäntä koskee luokan A järjestelmiä. Kukin jäsenvaltio määrittelee vastaavat luokan B järjestelmien vaatimukset (ks. liite B).

Tavanomaisen rautatiejärjestelmän käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskeva YTE: 4.4 kohta (vahvistettava)

4.3.1.7.   Avainhallinta

Tämä liitäntä liittyy avainhallinnan toiminnallisiin vaatimuksiin. Tämä ohjaus- ja hallintajärjestelmän perusparametri kuvaillaan 4.2.8 kohdassa (Avainhallinta).

Tämä liitäntä koskee luokan A järjestelmiä.

Tavanomaisen rautatiejärjestelmän käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskeva YTE: kohta, joka on vahvistettava

4.3.1.8.   Kuumakäynti-ilmaisimet

Tämä liitäntä liittyy kuumakäynti-ilmaisimien toiminnallisiin vaatimuksiin. Tämä ohjaus- ja hallintajärjestelmän perusparametri kuvaillaan 4.2.10 kohdassa (Kuumakäynti-ilmaisin (HABD)).

Tavanomaisen rautatiejärjestelmän käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskeva YTE: 4.2.3.5.1 kohta (vahvistettava)

4.3.1.9.   Junan ajoturvatoiminto

Tämä liitäntä liittyy ajoturvatoiminnon toiminnallisiin vaatimuksiin. Tämä ohjaus- ja hallintajärjestelmän perusparametri kuvaillaan 4.2.2 kohdassa (Junan ETCS-toiminnot).

Tavanomaisen rautatiejärjestelmän käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskeva YTE: 4.3.3.7 kohta (vahvistettava)

4.3.1.10.   Hiekan käyttö

Tämä liitäntä liittyy kuljettajien toimintaa koskeviin vaatimuksiin, joiden tarkoitus on estää hiekkaa vaikuttamasta haitallisesti radanvarressa oleviin junien ilmaisuun käytettäviin laitteisiin. Tämä ohjaus- ja hallintajärjestelmän perusparametri kuvaillaan 4.2.11 kohdassa (Yhteensopivuus radanvarren junanilmaisinjärjestelmien kanssa).

Tavanomaisen rautatiejärjestelmän käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskeva YTE: Tällä hetkellä asiaa ei käsitellä kyseisessä YTE:ssä, koska tietojen yksityiskohtaisuudessa on eroja; vahvistettava

4.3.1.11.   Kuljettajan näkökenttä ohjaamosta

Tämä liitäntä liittyy kuljettajan näkökenttään ohjaamon tuulilasista. Tämä ohjaus- ja hallintajärjestelmän perusparametri kuvaillaan 4.2.16 kohdassa (Radanvarren ohjaus- ja hallintalaitteiden näkyvyys).

Tavanomaisen rautatiejärjestelmän käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskeva YTE: 4.3.2.2 kohta (vahvistettava)

4.3.2.   Liitäntä liikkuva kalusto -osajärjestelmään

Kaikki viittaukset tavanomaisen rautatieverkon liikkuvan kaluston vetoyksikköjä koskevaan YTE:ään ovat edelleen avoimia kohtia. Vetoyksiköillä tarkoitetaan vetureita ja sähkö- ja dieselmoottorijunia.

4.3.2.1.   Yhteensopivuus radanvarren junanilmaisinjärjestelmien kanssa

Radanvarren junanilmaisinjärjestelmien ominaisuuksien on mahdollistettava kyseisen järjestelmien aktivoituminen käytettäessä liikkuvan kaluston YTE:n mukaista liikkuvaa kalustoa. Tämä ohjaus- ja hallintajärjestelmän perusparametri ja viittaukset asiaa koskeviin liikkuvan kaluston YTE:iin kuvaillaan 4.2.11 kohdassa (Yhteensopivuus radanvarren junanilmaisinjärjestelmien kanssa).

4.3.2.2.   Liikkuvan kaluston ja radanvarren ohjaus- ja hallintalaitteiston välinen sähkömagneettinen yhteensopivuus

Tämä liitäntä käsittää erilaiset sähkömagneettiseen yhteensopivuuteen liittyvät häiriöiden raja-arvot (johtunut ja indusoitunut vetovirta ja muut junan synnyttämät virrat, sähkömagneettisen kentän ominaisuudet ja staattiset kentät), joita liikkuvan kaluston on noudatettava radanvarren ohjaus- ja hallintalaitteiden oikean toiminnan varmistamiseksi. Tämä ohjaus- ja hallintajärjestelmän perusparametri kuvaillaan 4.2.12.2 kohdassa (Liikkuvan kaluston ja radanvarren ohjaus- ja hallintalaitteiston välinen sähkömagneettinen yhteensopivuus).

Tavaravaunujen YTE: ei liity tähän

Suurten nopeuksien liikkuvan kaluston YTE: 4.1.9 kohta

Liikkuvan kaluston vetoyksikköjen ja matkustajavaunujen YTE

4.3.2.3.   Jarrujen varmistettu toimintataso ja ominaisuudet

Ohjaus- ja hallintaosajärjestelmä edellyttää, että jarrujen toimintataso varmistetaan. Liikkuvaa kalustoa koskevissa YTE:issä on määriteltävä menetelmät, joilla kulkuneuvojen jarrujen toimintataso määritetään. Käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevassa YTE:ssä määritellään junan jarrujen toimintatason varmistamista koskevat säännöt.

Tämä liitäntä koskee luokan A järjestelmiä. Kukin jäsenvaltio määrittelee vastaavat luokan B järjestelmien vaatimukset (ks. liite B).

Tavaravaunujen YTE: 4.2.4.1.2 kohta

Suurten nopeuksien liikkuvan kaluston YTE: 4.1.5, 4.3.7 ja 4.3.9 kohta

Liikkuvan kaluston vetoyksikköjen ja matkustajavaunujen YTE

4.3.2.4.   Veturin ohjaus- ja hallintalaitteiston antennien sijainti

Liikkuvan kaluston eurobaliisi- ja eurosilmukka-antennien asennon on varmistettava luotettava tietojen välitys liikkuvan kaluston liikennöimän radan geometrian ääripisteissä. Tässä on otettava huomioon liikkuvan kaluston liike ja käyttäytyminen. Tämä ohjaus- ja hallintajärjestelmän perusparametri kuvaillaan 4.2.2 kohdassa (Junan ETCS-toiminnot).

Tämä liitäntä koskee luokan A järjestelmiä. Kukin jäsenvaltio määrittelee luokan B järjestelmien vaatimukset (ks. liite B).

GSM-R-antennin sijainti kulkuneuvon katolla valitaan pääasiassa niiden mittauksien perusteella, jotka on tehtävä kaikentyyppisille kulkuneuvoille ja joissa on otettava huomioon myös muiden (uusien tai jo olemassa olevien) antennien sijainti. Testioloissa antennin lähetystehon on oltava 4.2.5 kohdassa (ETCS:n ja EIRENE:n ilmavälin liitännät) kuvattujen vaatimusten mukainen. Myös testiolot kuvaillaan 4.2.5 kohdassa (ETCS:n ja EIRENE:n ilmavälin liitännät).

Tavaravaunujen YTE: ei liity tähän

Suurten nopeuksien liikkuvan kaluston YTE: liite 0 ja 0.5, kohta 4.2.4

Liikkuvan kaluston vetoyksikköjen ja matkustajavaunujen YTE

4.3.2.5.   Fyysiset ympäristöolot

Junassa odotettavissa olevat ilmasto-olot ja fyysiset olot, joihin ohjaus- ja hallintalaiteet joutuvat, on määriteltävä niiden ratojen infrastruktuurirekistereissä, joilla junan on tarkoitus toimia, sekä viittauksin liitteessä A olevaan A4 kohtaan.

Suurten nopeuksien liikkuvan kaluston YTE: 4.3.12 kohta

Tavaravaunujen YTE: ei liity tähän

Liikkuvan kaluston vetoyksikköjen ja matkustajavaunujen YTE

4.3.2.6.   Sähkömagneettinen yhteensopivuus

Jotta kaikkia Euroopan laajuisen tavanomaisen rataverkon alueella toimimaan hyväksyttyyn uuden liikkuvan kaluston veturien ohjaus- ja hallintalaitteita voitaisiin käyttää, junassa odotettavissa olevat sähkömagneettiset olot on määriteltävä liitteessä A olevan A6 kohdan mukaisesti. Liitteessä A olevan 9 kohdan erityismääräykset koskevat eurobaliisi-viestintäjärjestelmää.

Kukin jäsenvaltio määrittelee luokan B järjestelmien vaatimukset (ks. liite B).

Suurten nopeuksien liikkuvan kaluston YTE

Tavaravaunujen YTE: ei liity tähän

Liikkuvan kaluston vetoyksikköjen ja matkustajavaunujen YTE

4.3.2.7.   Junan ETCS-toimintojen eristäminen

Tämä liitäntä liittyy junan ETCS-toimintojen eristämiseen. Ohjaus- ja hallintajärjestelmää koskevat vaatimukset esitetään 4.2.2 kohdassa (Junan ETCS-toiminnot).

Tämä liitäntä koskee luokan A järjestelmiä. Kukin jäsenvaltio määrittelee vastaavat luokan B osajärjestelmien vaatimukset (ks. liite B).

Suurten nopeuksien liikkuvan kaluston YTE: 4.2.4 kohta (lisättävä)

Tavaravaunujen YTE: ei liity tähän

Liikkuvan kaluston vetoyksikköjen ja matkustajavaunujen YTE

4.3.2.8.   Dataliitännät

Junan ja veturin ohjaus- ja hallintalaitteiden välinen dataliitäntä määritellään liitteessä A olevassa 7 kohdassa.

Tämä liitäntä koskee luokan A järjestelmiä. Kukin jäsenvaltio määrittelee vastaavat luokan B järjestelmien vaatimukset (ks. liite B).

Suurten nopeuksien liikkuvan kaluston YTE: 4.2.4 ja 4.3.13 kohta

ETCS taso 1 ja taso 2 eivät koske liikkuvan kaluston tavaravaunuja koskevaa YTE:ää

Liikkuvan kaluston vetoyksikköjen ja matkustajavaunujen YTE

Radioliikenteen ja liikkuvan kaluston osajärjestelmän välisten liitäntöjen vaatimukset eritellään liitteessä A olevassa 23 kohdassa.

Tämä liitäntä koskee luokan A järjestelmiä. Kukin jäsenvaltio määrittelee vastaavat luokan B järjestelmien vaatimukset (ks. liite B).

Vastaava eritelmä esitetään seuraavissa asiakirjoissa:

| — | Tavaravaunujen YTE: ei liity tähän |
| --- | --- |

—

Tavaravaunujen YTE: ei liity tähän

| — | Suurten nopeuksien liikkuvan kaluston YTE: kohta |
| --- | --- |

—

Suurten nopeuksien liikkuvan kaluston YTE: kohta

| — | Liikkuvan kaluston vetoyksikköjen ja matkustajavaunujen YTE |
| --- | --- |

—

Liikkuvan kaluston vetoyksikköjen ja matkustajavaunujen YTE

4.3.2.9.   Kuumakäynti-ilmaisimet

Tämä liitäntä liittyy kuumakäynti-ilmaisimien teknisiin vaatimuksiin. Tämä ohjaus- ja hallintajärjestelmän perusparametri kuvaillaan 4.2.10 kohdassa (Kuumakäynti-ilmaisin (HABD)).

Vastaava eritelmä esitetään seuraavissa asiakirjoissa:

| — | Tavaravaunujen YTE: 4.2.3.3.2 kohta |
| --- | --- |

—

Tavaravaunujen YTE: 4.2.3.3.2 kohta

| — | Suurten nopeuksien liikkuvan kaluston YTE: 4.2.11 ja 4.3.13 kohta |
| --- | --- |

—

Suurten nopeuksien liikkuvan kaluston YTE: 4.2.11 ja 4.3.13 kohta

| — | Liikkuvan kaluston vetoyksikköjen ja matkustajavaunujen YTE |
| --- | --- |

—

Liikkuvan kaluston vetoyksikköjen ja matkustajavaunujen YTE

4.3.2.10.   Kulkuneuvojen ajovalot

Tämä liitäntä liittyy kulkuneuvojen ajovalojen valon väriin ja voimakkuuteen, ja sillä varmistetaan radanvarteen asennettujen heijastavien merkinantolaitteiden sekä heijastavien suoja-asujen näkyvyys. Ohjaus- ja hallintajärjestelmää koskevat vaatimukset on kuvattu 4.2.16 kohdassa (Radanvarren ohjaus- ja hallintalaitteiden näkyvyys).

Tavaravaunujen YTE: ei liity tähän

Suurten nopeuksien liikkuvan kaluston YTE: 4.2.20 kohta

Liikkuvan kaluston vetoyksikköjen ja matkustajavaunujen YTE

4.3.2.11.   Junan ajoturvatoiminto

Tämä liitäntä liittyy ajoturvatoiminnon teknisiin vaatimuksiin. Tämä ohjaus- ja hallintajärjestelmän perusparametri kuvaillaan 4.2.2 kohdassa (Junan ETCS-toiminnot).

Tavaravaunujen YTE: ei liity tähän

Suurten nopeuksien liikkuvan kaluston YTE: 4.2.2 kohta

Liikkuvan kaluston vetoyksikköjen ja matkustajavaunujen YTE

4.3.2.12.   Matkan mittaus

Tämä on matkamittarin ja junan ETCS-toimintojen vaatiman matkan mittaustoiminnon välinen liitäntä.

Tämä liitäntä liikkuvan kaluston YTE:ään koskee vain 4.2.6.3 kohdassa (Matkan mittaus) kuvattua perusparametria, kun matkanmittauslaitteet toimitetaan erillisenä yhteentoimivuuden osatekijänä (ks. 5.2.2 kohta, Yhteentoimivuuden osatekijöiden ryhmittely).

Tämä liitäntä koskee luokan A järjestelmiä. Kukin jäsenvaltio määrittelee vastaavat luokan B järjestelmien vaatimukset (ks. liite B).

Suurten nopeuksien liikkuvan kaluston YTE: 4.2.4 kohta

Tavaravaunujen YTE: ei liity tähän

Liikkuvan kaluston vetoyksikköjen ja matkustajavaunujen YTE

4.3.2.13.   Liitäntä tietojen tallennukseen hallinnollisiin tarkoituksiin

Tämä liitäntä koskee tietojen tallennuksen teknisiä vaatimuksia. Ohjeus- ja hallintajärjestelmän perusparametri kuvaillaan 4.2.15 kohdassa (Liitäntä tietojen tallennukseen hallinnollisiin tarkoituksiin).

Tämä liitäntä koskee luokan A järjestelmiä. Kukin jäsenvaltio määrittelee luokan B järjestelmien vaatimukset (ks. liite B).

Tavaravaunujen YTE: ei liity tähän

Suurten nopeuksien liikkuvan kaluston YTE: 4.3.13 kohta

Liikkuvan kaluston vetoyksikköjen ja matkustajavaunujen YTE

4.3.2.14.   Esiasennus junaan

Tämä liitäntä liittyy siihen, missä mitassa luokan A laitteita asennetaan liikkuvaan kalustoon siten, kuin liitteessä A olevassa 57 kohdassa on kuvattu.

Tämä liitäntä koskee luokan A järjestelmiä.

Suurten nopeuksien liikkuvan kaluston YTE: 4.2.4 kohta

4.3.3.   Liitännät infrastruktuuriosajärjestelmään

4.3.3.1.   Junien ilmaisinjärjestelmät

Infrastruktuuriin tehtävän asennuksen on varmistettava, että junan ilmaisinjärjestelmä noudattaa 4.2.11 kohdassa (Yhteensopivuus radanvarren junanilmaisinjärjestelmien kanssa) esitettyjä vaatimuksia.

Infrastruktuuria koskeva YTE: viittaus ohjaus- ja hallintaosajärjestelmää koskevaan YTE:ään sisällytetään tulevaan YTE:ään, jotta infrastruktuurissa otetaan huomioon ohjaus- ja hallintajärjestelmien vaatimukset

4.3.3.2.   Radanvarteen asennetut antennit

Radanvarren osajärjestelmien antennit on asennettava sellaiseen asentoon, että dataliikenne voidaan hoitaa luotettavasti liikkuvan kaluston liikennöimän radan geometrian ääripisteissä. Tässä on otettava huomioon liikkuvan kaluston liike ja käyttäytyminen. Ks. 4.2.5 kohta (ETCS:n ja EIRENE:n ilmavälin liitännät).

Tämä liitäntä koskee luokan A järjestelmiä. Kukin jäsenvaltio määrittelee vastaavat luokan B järjestelmien vaatimukset (ks. liite B).

Infrastruktuuria koskeva YTE: määritettävä suhteessa ulottumaan

4.3.3.3.   Fyysiset ympäristöolot

Infrastruktuurin alueella odotettavissa olevat ilmasto-olot ja fyysiset olot on määriteltävä infrastruktuurirekisterissä sekä viittauksin liitteessä A olevaan A5 kohtaan.

4.3.3.4.   Sähkömagneettinen yhteensopivuus

Infrastruktuurin alueella odotettavissa olevat sähkömagneettiset olot on määriteltävä viittauksin liitteessä A olevaan A7 kohtaan. Liitteessä A olevan 9 kohdan erityismääräykset koskevat eurobaliisi-viestintäjärjestelmää. Veturin ohjaus- ja hallintalaitteistoa, joka on liitteessä A olevan A6 kohdan mukainen ja täyttää liitteessä A olevan 9 kohdan eurobaliisia koskevat vaatimukset, on pidettävä asiaa koskevien olennaisten vaatimusten mukaisena.

4.3.4.   Liitännät energiaosajärjestelmään

4.3.4.1.   Sähkömagneettinen yhteensopivuus

Odotettavissa olevat kiinteiden rakenteiden aiheuttamat sähkömagneettiset olot on määriteltävä viittauksin liitteessä A olevaan A7 kohtaan. Liitteessä A olevan 9 kohdan erityismääräykset koskevat eurobaliisi-viestintäjärjestelmää. Veturin ohjaus- ja hallintalaitteistoa, joka on liitteessä A olevan A6 kohdan mukainen ja täyttää liitteessä A olevan 9 kohdan eurobaliisia koskevat vaatimukset, on pidettävä asiaa koskevien olennaisten vaatimusten mukaisena.

4.4.   Käyttöä koskevat säännöt

Erityisesti ohjaus- ja hallintaosajärjestelmän käyttöä koskevat säännöt on esitetty käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevassa YTE:ssä.

4.5.   Kunnossapitoa koskevat säännöt

Tämän YTE:n käsittelemän osajärjestelmän kunnossapitoa koskevilla säännöillä on varmistettava, että 4 luvussa esitettyjen perusparametrien arvot pysyvät vaadituissa rajoissa laitteiden käyttöiän ajan. Voi kuitenkin olla niin, että ennalta ehkäisevän tai korjaavan kunnossapidon aikana osajärjestelmä ei saavuta perusparametrien yhteydessä esitettyjä arvoja. Kunnossapitoa koskevien sääntöjen on varmistettava, ettei turvallisuudesta tällöin tingitä.

Näiden tulosten savuttamiseksi seuraavia sääntöjä on noudatettava.

4.5.1.   Laitteiden valmistajan vastuu

Osajärjestelmään sisältyvän laitteen valmistajan on annettava seuraavat tiedot:

| — | kaikki kunnossapitoa koskevat vaatimukset ja menettelyt (mukaan luettuina oikean toiminnan valvonta, vianselvitys sekä testimenetelmät ja -välineet), jotka ovat tarpeen olennaisten vaatimusten täyttämiseksi ja tässä YTE:ssä esitettyjen pakollisten vaatimusten yhteydessä esitettyjen arvojen saavuttamiseksi koko laitteen käyttöiän ajan (kuljetus ja varastointi ennen asennusta, normaali käyttö, viat, korjaukset, tarkastukset ja muut kuin suunnitellut kunnossapitotyöt, käytöstä poistaminen jne.), |
| --- | --- |

—

kaikki kunnossapitoa koskevat vaatimukset ja menettelyt (mukaan luettuina oikean toiminnan valvonta, vianselvitys sekä testimenetelmät ja -välineet), jotka ovat tarpeen olennaisten vaatimusten täyttämiseksi ja tässä YTE:ssä esitettyjen pakollisten vaatimusten yhteydessä esitettyjen arvojen saavuttamiseksi koko laitteen käyttöiän ajan (kuljetus ja varastointi ennen asennusta, normaali käyttö, viat, korjaukset, tarkastukset ja muut kuin suunnitellut kunnossapitotyöt, käytöstä poistaminen jne.),

| — | kaikki terveyttä ja turvallisuutta koskevat vaarat, joille yleisö tai kunnossapitohenkilöstö voi altistua, |
| --- | --- |

—

kaikki terveyttä ja turvallisuutta koskevat vaarat, joille yleisö tai kunnossapitohenkilöstö voi altistua,

| — | ensisijaista kunnossapitoa koskevat tiedot (eli tiedot vaihtoyksiköistä (Line Replaceable Units, LRUs), tiedot hyväksytyistä yhteensopivista laitteistoista ja ohjelmistoista, vikaantuneiden vaihtoyksikköjen korvaamisesta sekä tiedot vaihtoyksikköjen varastoinnista ja vikaantuneiden vaihtoyksikköjen korjaamisesta), |
| --- | --- |

—

ensisijaista kunnossapitoa koskevat tiedot (eli tiedot vaihtoyksiköistä (Line Replaceable Units, LRUs), tiedot hyväksytyistä yhteensopivista laitteistoista ja ohjelmistoista, vikaantuneiden vaihtoyksikköjen korvaamisesta sekä tiedot vaihtoyksikköjen varastoinnista ja vikaantuneiden vaihtoyksikköjen korjaamisesta),

| — | tekniset vaatimukset junan kuljettamiseksi laitteiden rikkouduttua joko pääteasemalle tai korjaamolle (tekniseltä kannalta vajaatoiminnan tilassa, esim. kun toiminnot ovat osittain tai kokonaan poissa käytöstä, eristettynä muista toiminnoista jne.), |
| --- | --- |

—

tekniset vaatimukset junan kuljettamiseksi laitteiden rikkouduttua joko pääteasemalle tai korjaamolle (tekniseltä kannalta vajaatoiminnan tilassa, esim. kun toiminnot ovat osittain tai kokonaan poissa käytöstä, eristettynä muista toiminnoista jne.),

| — | tarkastukset, jotka on tehtävä laitteiston joutuessa alttiiksi epätavalliselle kuormitukselle (esim. ylitettäessä ympäristöolojen raja-arvot tai epätavallisten iskujen tapauksessa). |
| --- | --- |

—

tarkastukset, jotka on tehtävä laitteiston joutuessa alttiiksi epätavalliselle kuormitukselle (esim. ylitettäessä ympäristöolojen raja-arvot tai epätavallisten iskujen tapauksessa).

4.5.2.   Hankintayksiköiden vastuu

Hankintayksikköjen tulee

| — | varmistaa, että kunnossapidon vaatimukset on kaikkien tämän YTE:n alaan kuuluvien komponenttien (olivatpa ne yhteentoimivuuden osatekijöitä tai eivät) osalta 4.5.1 kohdassa (Laitteiden valmistajan vastuu) kuvatulla tavalla määritelty, |
| --- | --- |

—

varmistaa, että kunnossapidon vaatimukset on kaikkien tämän YTE:n alaan kuuluvien komponenttien (olivatpa ne yhteentoimivuuden osatekijöitä tai eivät) osalta 4.5.1 kohdassa (Laitteiden valmistajan vastuu) kuvatulla tavalla määritelty,

| — | laatia tarvittavat kunnossapitoa koskevat säännöt kaikilla tämän YTE:n alaisille komponenteille ottaen huomioon riskit, jotka aiheutuvat vuorovaikutuksista muiden osajärjestelmään kuuluvien laitteiden kanssa sekä liitännät muihin osajärjestelmiin. |
| --- | --- |

—

laatia tarvittavat kunnossapitoa koskevat säännöt kaikilla tämän YTE:n alaisille komponenteille ottaen huomioon riskit, jotka aiheutuvat vuorovaikutuksista muiden osajärjestelmään kuuluvien laitteiden kanssa sekä liitännät muihin osajärjestelmiin.

4.5.3.   Infrastruktuurin hallinnon tai rautatieyrityksen vastuu

Veturi- tai radanvarsilaitteiston käytöstä vastaavan infrastruktuurin hallinnon tai rautatieyrityksen tulee

| — | laatia huoltosuunnitelma siten, kuin 4.5.4 kohdassa (Huoltosuunnitelma) on eritelty. |
| --- | --- |

—

laatia huoltosuunnitelma siten, kuin 4.5.4 kohdassa (Huoltosuunnitelma) on eritelty.

4.5.4.   Huoltosuunnitelma

Huoltosuunnitelman tulee perustua 4.5.1 kohdan (Laitteiden valmistajan vastuu), 4.5.2 kohdan hankintayksiköiden vastuu) ja 4.5.3 kohdan (Infrastruktuurin hallinnon tai rautatieyrityksen vastuu) määräyksiin ja sisältää vähintään seuraavat asiat:

| — | laitteiden valmistajien ilmoittamia vaatimuksia vastaavat käyttöolot, |
| --- | --- |

—

laitteiden valmistajien ilmoittamia vaatimuksia vastaavat käyttöolot,

| — | huolto-ohjelmien eritelmä (esim. ennalta ehkäisevien ja korjaavien huoltotöiden luokittelu, enimmäisaika ennalta ehkäisevien huoltotöiden välillä ja vastaavat varotoimet, joihin osajärjestelmän ja huoltohenkilöstön turvallisuuden vuoksi on ryhdyttävä, kun otetaan huomioon huoltotöiden ohjaus- ja hallintaosajärjestelmän toiminnalle aiheuttamat häiriöt), |
| --- | --- |

—

huolto-ohjelmien eritelmä (esim. ennalta ehkäisevien ja korjaavien huoltotöiden luokittelu, enimmäisaika ennalta ehkäisevien huoltotöiden välillä ja vastaavat varotoimet, joihin osajärjestelmän ja huoltohenkilöstön turvallisuuden vuoksi on ryhdyttävä, kun otetaan huomioon huoltotöiden ohjaus- ja hallintaosajärjestelmän toiminnalle aiheuttamat häiriöt),

| — | varaosien varastointitarpeet, |
| --- | --- |

—

varaosien varastointitarpeet,

| — | ensisijaisen huollon määritelmä, |
| --- | --- |

—

ensisijaisen huollon määritelmä,

| — | rikkoutuneiden laitteiden hallintaa koskevat säännöt, |
| --- | --- |

—

rikkoutuneiden laitteiden hallintaa koskevat säännöt,

| — | huoltohenkilöstön vähimmäispätevyyttä koskevat vaatimukset, jotka liittyvät terveydelle ja turvallisuudelle aiheutuviin vaaroihin, |
| --- | --- |

—

huoltohenkilöstön vähimmäispätevyyttä koskevat vaatimukset, jotka liittyvät terveydelle ja turvallisuudelle aiheutuviin vaaroihin,

| — | huoltohenkilöstön vastuun ja valtuuksien määrittely (esim. laitteiden käytön, järjestelmän rajoitusten ja/tai käyttökatkosten hallinnan, vaihtoyksikköjen korvaamisen, rikkoutuneiden vaihtoyksikköjen korjaamisen ja järjestelmän normaalin toiminnan palauttamisen osalta) |
| --- | --- |

—

huoltohenkilöstön vastuun ja valtuuksien määrittely (esim. laitteiden käytön, järjestelmän rajoitusten ja/tai käyttökatkosten hallinnan, vaihtoyksikköjen korvaamisen, rikkoutuneiden vaihtoyksikköjen korjaamisen ja järjestelmän normaalin toiminnan palauttamisen osalta)

| — | ETCS-tunnusten hallintamenettelyt; ks. 4.2.9 kohta (ETCS-tunnuksen (ID) hallinta), |
| --- | --- |

—

ETCS-tunnusten hallintamenettelyt; ks. 4.2.9 kohta (ETCS-tunnuksen (ID) hallinta),

| — | menettelyt, joilla valmistajille ilmoitetaan järjestelmissä esiintyvistä turvallisuuden kannalta kriittisistä ja usein toistuvista vioista. |
| --- | --- |

—

menettelyt, joilla valmistajille ilmoitetaan järjestelmissä esiintyvistä turvallisuuden kannalta kriittisistä ja usein toistuvista vioista.

4.6.   Ammatillinen pätevyys

Ohjaus- ja hallintaosajärjestelmän käytön edellyttämä ammatillinen pätevyys on selostettu käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevassa YTE:ssä.

Ohjaus- ja hallintaosajärjestelmän huoltotöiden edellyttämä ammatillinen pätevyys on selostettava huoltosuunnitelmassa (ks. 4.5.4 kohta, Huoltosuunnitelma).

4.7.   Terveyttä ja turvallisuutta koskevat ehdot

Huoltosuunnitelmissa eriteltyjen vaatimusten lisäksi (ks. 4.5 kohta, Kunnossapitoa koskevat säännöt) on ryhdyttävä varotoimiin huolto- ja käyttöhenkilöstön terveyden ja turvallisuuden varmistamiseksi EU-säädösten ja EU-lainsäädännön kanssa yhdenmukaisten kansallisten säädösten mukaisesti.

4.8.   Infrastruktuurin ja liikkuvan kaluston rekisterit

Ohjaus- ja hallintaosajärjestelmää käsitellään kahtena eri kokoonpanona:

| — | veturilaitteisto |
| --- | --- |

—

veturilaitteisto

| — | ratalaitteisto. |
| --- | --- |

—

ratalaitteisto.

Tavanomaisen rautatiejärjestelmän infrastruktuurin ja liikkuvan kaluston rekisterien sisältö on ohjaus- ja hallintalaitteiden osalta eritelty liitteessä C (Rata- ja junakohtaiset ominaisuudet).

5.   YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÄT

5.1.   Määritelmät

Direktiivin 2001/16/EY 2 artiklan d kohdan mukaan

yhteentoimivuuden osatekijät ovat ”sellaisia osajärjestelmään kuuluvia tai siihen liitettäväksi tarkoitettuja perusosia, perusosien ryhmiä, osakokonaisuuksia tai kokonaisuuksia, josta Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatieverkon yhteentoimivuus riippuu suoraan tai epäsuorasti. Osatekijän käsite kattaa aineellisten esineiden lisäksi myös aineettomat hyödykkeet kuten tietokoneohjelmat”.

Kuten 2 luvussa esitetään, ohjaus- ja hallintaosajärjestelmä on jaettu kahteen kokoonpanoon, minkä vuoksi direktiivin yleistä määritelmää voidaan mukauttaa seuraavasti:

Ohjaus- ja hallintaosajärjestelmän yhteentoimivuuden osatekijät ovat ratalaitteistossa tai veturilaitteistossa olevia tai niihin liitettäväksi tarkoitettuja perusosia, perusosien ryhmiä tai osakokonaisuuksia, joista Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatieverkon yhteentoimivuus riippuu suoraan tai epäsuorasti. Osatekijän käsite kattaa aineellisten esineiden lisäksi myös aineettomat hyödykkeet, kuten tietokoneohjelmat.

5.2.   Yhteentoimivuuden osatekijöiden luettelo

5.2.1.   Yhteentoimivuuden perusosatekijät

Ohjaus- ja hallintaosajärjestelmän yhteentoimivuuden osatekijät luetellaan seuraavissa kohdissa:

| — | veturilaitteiston osalta taulukossa 5.1.a |
| --- | --- |

—

veturilaitteiston osalta taulukossa 5.1.a

| — | ratalaitteiston osalta taulukossa 5.2.a. |
| --- | --- |

—

ratalaitteiston osalta taulukossa 5.2.a.

Yhteentoimivuuden osatekijä ”turva-alusta” määritellään siten, että se on rakenneosa (yleinen tuote, sovelluksesta riippumaton), joka koostuu laitteistosta ja perusohjelmistosta (valmisohjelmisto ja/tai käyttöjärjestelmä ja/tai tukityökalut), joita voidaan käyttää monimutkaisempien järjestelmien rakentamiseen (merkittömät sovellukset eli sovellusluokat).

5.2.2.   Yhteentoimivuuden osatekijöiden ryhmittely

Taulukoissa 5.1.a ja 5.2.a määriteltyjä liikenteen hallintaa ja ohjausta koskevan järjestelmän yhteentoimivuuden perusosatekijöitä voidaan yhdistellä suuremmaksi yksiköksi. Näin syntynyt ryhmä määritellään integroitujen yhteentoimivuuden osatekijöiden toimintojen ja ryhmän ulkopuolelle jäävien liitäntöjen perusteella. Näin muodostettua ryhmää on pidettävä yhteentoimivuuden osatekijänä.

| — | Taulukossa 5.1.b on luettelo veturilaitteiden yhteentoimivuuden osatekijäryhmistä. |
| --- | --- |

—

Taulukossa 5.1.b on luettelo veturilaitteiden yhteentoimivuuden osatekijäryhmistä.

| — | Taulukossa 5.2.b on luettelo ratalaitteiden yhteentoimivuuden osatekijäryhmistä. |
| --- | --- |

—

Taulukossa 5.2.b on luettelo ratalaitteiden yhteentoimivuuden osatekijäryhmistä.

Kun liitännän tueksi ei ole käytettävissä tässä YTE:ssä esitettyjä pakollisia eritelmiä, vaatimustenmukaisuusvakuutus saattaa olla mahdollinen yhteentoimivuuden osatekijöitä ryhmittelemällä.

5.3.   Osatekijöiden suoritustasot ja eritelmät

Jokaisen yhteentoimivuuden perusosatekijän tai yhteentoimivuuden osatekijöiden ryhmän osalta taulukossa 5 esitetään seuraavat asiat:

| — | sarakkeessa 3 toiminnot ja liitännät; on huomattava, että joillain yhteentoimivuuden osatekijöillä on toimintoja ja/tai liitäntöjä, jotka ovat valinnaisia, |
| --- | --- |

—

sarakkeessa 3 toiminnot ja liitännät; on huomattava, että joillain yhteentoimivuuden osatekijöillä on toimintoja ja/tai liitäntöjä, jotka ovat valinnaisia,

| — | sarakkeessa 4 kunkin toiminnon tai liitännän vaatimustenmukaisuuden arvioinnin pakolliset eritelmät viitaten soveltuvin osin asiaa koskevaan 4 luvun kohtaan, |
| --- | --- |

—

sarakkeessa 4 kunkin toiminnon tai liitännän vaatimustenmukaisuuden arvioinnin pakolliset eritelmät viitaten soveltuvin osin asiaa koskevaan 4 luvun kohtaan,

| — | sarakkeessa 5 vaatimustenmukaisuuden arvioinnissa sovellettavat moduulit, jotka on kuvattu tämän YTE:n 6 luvussa. |
| --- | --- |

—

sarakkeessa 5 vaatimustenmukaisuuden arvioinnissa sovellettavat moduulit, jotka on kuvattu tämän YTE:n 6 luvussa.

On huomattava, että 4.5.1 kohdan (Laitteiden valmistajan vastuu) vaatimukset koskevat jokaista yhteentoimivuuden perusosatekijää tai yhteentoimivuuden osatekijöiden ryhmää.

Taulukko 5.1.a

Veturin ohjaus- ja hallintalaitteiston yhteentoimivuuden perusosatekijät

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| N | Yhteentoimivuuden osatekijä | Ominaisuudet | Liitteessä A olevan n kohdan perusteella arvioitavat vaatimukset | Moduuli |
| 1 | Junan ERTMS/ETCS-laitteisto | Turvallisuus | 4.2 | |
| Junan ETCS-toiminnot | 4.2.2 | H2
  tai
  B ja D
  tai
  B ja F |
| lukuun ottamatta seuraavia: | — matkan mittaus |

1

2

3

4

5

N

Yhteentoimivuuden osatekijä

Ominaisuudet

Liitteessä A olevan n kohdan perusteella arvioitavat vaatimukset

Moduuli

1

Junan ERTMS/ETCS-laitteisto

Turvallisuus

4.2

Junan ETCS-toiminnot

4.2.2

H2

tai

B ja D

tai

B ja F

lukuun ottamatta seuraavia:

— matkan mittaus

| | — tietojen kerääminen hallinnollisiin tarkoituksiin |
| --- | --- |

— tietojen kerääminen hallinnollisiin tarkoituksiin

ETCS:n ja EIRENE:n ilmavälin liitännät

4.2.5

RBC (taso 2 ja 3)

Radion lisäajotietoyksikkö (valinnainen tasolla 1)

Eurobaliisin ilmaväli

Eurosilmukan ilmaväli (valinnainen tasolla 1)

Liitännät

STM (K-liitännän käyttöönotto valinnainen)

4.2.6.1

Junan ERTMS/GSM-R-laitteisto

4.2.6.2

Matkan mittaus

4.2.6.3

Avainhallintajärjestelmä

4.2.8

ETCS-tunnuksen hallinta

4.2.9

ETCS DMI (kuljettajan ja koneen välinen liitäntä)

4.2.13

Avainhallinta

4.3.1.7

Fyysiset ympäristöolot

4.3.2.5

Sähkömagneettinen yhteensopivuus

4.3.2.6

Dataliitäntä. Tämä sisältää myös ajoturvatoiminnon (valinnainen) ja junan eheyden (vain taso 3)

4.3.2.8

Turvatietojen tallennin

ei ole

2

Junaan asennettu turva-alusta

Turvallisuus

4.2.1

H2

tai B ja D

tai B ja F

3

Turvatietojen tallennin

Junan ETCS-toiminnot

4.2.2

H2

tai B ja D

tai B ja F

Vain tietojen kerääminen hallinnollisiin tarkoituksiin

Liitännät

Mustan laatikon tietojen purkuväline

4.2.15

Junan ERTMS/ETCS-laitteisto

ei ole

Ympäristöolot

4.3.2.5

Sähkömagneettinen yhteensopivuus

4.3.2.6

4

Matkan mittaus

Turvallisuus

4.2.1

H2

tai B ja D

tai B ja F

Junan ETCS-toiminnot

4.2.2

Vain matkan mittaus

Liitännät

Junan ERTMS/ETCS-laitteisto

4.2.6.3

Ympäristöolot

4.3.2.5

Sähkömagneettinen yhteensopivuus

4.3.2.6

5

Ulkoinen STM

Toiminnot ja turvallisuus

ei ole

H2

tai B ja D

tai B ja F

Kansallisten eritelmien mukaisesti

Liitännät

Junan ERTMS/ETCS-laitteisto

4.2.6.1

Luokan B järjestelmän ilmaväli

Kansallisten eritelmien mukaisesti

ei ole

Ympäristöolot

Kansallisten eritelmien mukaisesti

ei ole

Sähkömagneettinen yhteensopivuus

Kansallisten eritelmien mukaisesti

ei ole

6

Junan ERTMS/GSM-R-laitteisto

EIRENE-toiminnot

4.2.4

H2

tai B ja D

tai B ja F

Dataliikenne vain tasolla 2 tai 3 tai tasolla 1 radion lisäajotietojen kanssa

Liitännät

Junan ERTMS/ETCS-laitteisto

Vain tasolla 2 tai 3 tai tasolla 1 radion lisäajotietojen kanssa

4.2.6.2

GSM-R

4.2.5

EIRENE DMI (kuljettajan ja koneen välinen liitäntä)

4.2.14

Ympäristöolot

4.3.2.5

Sähkömagneettinen yhteensopivuus

4.3.2.6

Taulukko 5.1.b

Veturin ohjaus- ja hallintalaitteiston yhteentoimivuuden osatekijöiden ryhmät

Tässä taulukossa on esitetty rakenne esimerkinomaisesti. Myös muita ryhmiä voidaan muodostaa.

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| N | Yhteentoimivuuden osatekijä | Ominaisuudet | Liitteessä A olevan n kohdan perusteella arvioitavat vaatimukset | Moduuli |
| 1 | Junaan asennettu turva-alusta
  Junan ERTMS/ETCS-laitteisto
  Turvatietojen tallennin
  Matkan mittaus | Turvallisuus | 4.2.1 | |
| Junan ETCS-toiminnot | 4.2.2 | H2
  tai
  B ja D
  tai
  B ja F |
| ETCS:n ja EIRENE:n ilmavälin liitännät | 4.2.5 |
| RBC (taso 2 ja 3) | | |
| Radion lisäajotietoyksikkö (valinnainen tasolla 1) | |
| Eurobaliisin ilmaväli | |
| Eurosilmukan ilmaväli (valinnainen tasolla 1) | |
| Liitännät | |
| STM (K-liitännän käyttöönotto valinnainen) | 4.2.6.1 |
| Junan ERTMS/GSM-R-laitteisto | 4.2.6.2 |
| Avainhallintajärjestelmä | 4.2.8 |
| ETCS-tunnuksen hallinta | 4.2.9 |
| ETCS DMI (kuljettajan ETCS-käyttöliitäntä) | 4.2.13 |
| Fyysiset ympäristöolot | 4.3.2.5 |
| Sähkömagneettinen yhteensopivuus | 4.3.2.6 |
| Mustan laatikon tietojen purkuväline | 4.2.15 |
| Dataliitäntä. Tämä sisältää myös ajoturvatoiminnon (valinnainen) ja junan eheyden (vain taso 3) | 4.3.2.8 |

1

2

3

4

5

N

Yhteentoimivuuden osatekijä

Ominaisuudet

Liitteessä A olevan n kohdan perusteella arvioitavat vaatimukset

Moduuli

1

Junaan asennettu turva-alusta

Junan ERTMS/ETCS-laitteisto

Turvatietojen tallennin

Matkan mittaus

Turvallisuus

4.2.1

Junan ETCS-toiminnot

4.2.2

H2

tai

B ja D

tai

B ja F

ETCS:n ja EIRENE:n ilmavälin liitännät

4.2.5

RBC (taso 2 ja 3)

Radion lisäajotietoyksikkö (valinnainen tasolla 1)

Eurobaliisin ilmaväli

Eurosilmukan ilmaväli (valinnainen tasolla 1)

Liitännät

STM (K-liitännän käyttöönotto valinnainen)

4.2.6.1

Junan ERTMS/GSM-R-laitteisto

4.2.6.2

Avainhallintajärjestelmä

4.2.8

ETCS-tunnuksen hallinta

4.2.9

ETCS DMI (kuljettajan ETCS-käyttöliitäntä)

4.2.13

Fyysiset ympäristöolot

4.3.2.5

Sähkömagneettinen yhteensopivuus

4.3.2.6

Mustan laatikon tietojen purkuväline

4.2.15

Dataliitäntä. Tämä sisältää myös ajoturvatoiminnon (valinnainen) ja junan eheyden (vain taso 3)

4.3.2.8

Taulukko 5.2.a

Radanvarsilaitteiston yhteentoimivuuden perusosatekijät

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| N | Yhteentoimivuuden osatekijä | Ominaisuudet | 4 luvun perusteella arvioitavat vaatimukset | Moduuli |
| 1 | Radiosuojastuskeskus (RBC) | Turvallisuus | 4.2.1 | |
| Radanvarren ETCS-toiminnot | 4.2.3 | H2
  tai B ja D
  tai B ja F |
| Lukuun ottamatta viestintää, joka tapahtuu eurobaliisien, radion lisäajotietojen ja eurosilmukan välityksellä | |
| ETCS:n ja EIRENE:n ilmavälin liitännät | 4.2.5 | |
| Vain radioviestintä junan kanssa | | |
| Liitännät | | |
| Seuraava RBC | 4.2.7.1, 4.2.7.2 | |
| Radanvarren ERTMS/GSM-R-laitteisto | 4.2.7.3 | |
| Avainhallintajärjestelmä | 4.2.8 | |
| ETCS-tunnuksen hallinta | 4.2.9 | |
| Asetinlaitteet | ei ole | |
| Ympäristöolot | 4.3.3.3 | |
| Sähkömagneettinen yhteensopivuus | 4.3.3.4 | |
| 2 | Radion lisäajotietoyksikkö | Turvallisuus | 4.2.1 | |
| Radanvarren ETCS-toiminnot | 4.2.3 | H2
  tai B ja D
  tai B ja F |
| Lukuun ottamatta viestintää, joka tapahtuu eurobaliisien, eurosilmukan ja tason 2/3 toimintojen välityksellä | |
| ETCS:n ja EIRENE:n ilmavälin liitännät | 4.2.5 | |
| Vain radioviestintä junan kanssa | |
| Liitännät | |
| Radanvarren ERTMS/GSM-R-laitteisto | 4.2.7.3 |
| Avainhallintajärjestelmä | 4.2.8 |
| ETCS-tunnuksen hallinta | 4.2.9 |
| Asetinlaitteet ja koodain (LEU) | 4.2.3 |
| Ympäristöolot | 4.3.3.3 |
| Sähkömagneettinen yhteensopivuus | 4.3.3.4 |
| 3 | Eurobaliisi | Turvallisuus | 4.2.1 | |
| ETCS:n ja EIRENE:n ilmavälin liitännät | 4.2.5 | H2
  tai B ja D
  tai B ja F |
| Vain eurobaliisi-viestintä junan kanssa | |
| Liitännät | | |
| Eurobaliisi/koodain (LEU) | 4.2.7.4 |
| ETCS-tunnuksen hallinta | 4.2.9 |
| Ympäristöolot | 4.3.3.3 |
| Sähkömagneettinen yhteensopivuus | 4.3.3.4 |
| 4 | Eurosilmukka | Turvallisuus | 4.2.1 | |
| ETCS:n ja EIRENE:n ilmavälin liitännät | 4.2.5 | H2
  tai B ja D
  tai B ja F |
| Vain eurosilmukkaviestintä junan kanssa | |
| Liitännät | | |
| LEU (eurosilmukka) | 4.2.7.5 |
| ETCS-tunnuksen hallinta | 4.2.9 |
| Ympäristöolot | 4.3.3.3 |
| Sähkömagneettinen yhteensopivuus | 4.3.3.4 |
| 5 | Eurobaliisi/koodain (LEU) | Turvallisuus | 4.2.1 | |
| Radanvarren ETCS-toiminnot | 4.2.3 | H2
  tai B ja D
  tai B ja F |
| Lukuun ottamatta viestintää, joka tapahtuu radion lisäajotietojen, eurosilmukan ja tasojen 2 ja 3 toimintojen välityksellä | |
| Liitännät | | |
| Radanvarsisignalointi | ei ole |
| Eurobaliisi | 4.2.7.4 |
| ETCS-tunnuksen hallinta | 4.2.9 |
| Ympäristöolot | 4.3.3.3 |
| Sähkömagneettinen yhteensopivuus | 4.3.3.4 |
| 6 | LEU (eurosilmukka) | Turvallisuus | 4.2.1 | |
| Radanvarren ETCS-toiminnot | 4.2.3 | H2
  tai B ja D
  tai B ja F |
| Lukuun ottamatta viestintää, joka tapahtuu radion lisäajotietojen, eurobaliisin ja tasojen 2 ja 3 toimintojen välityksellä | |
| Liitännät | | |
| Radanvarsisignalointi | Néant |
| Eurosilmukka | 4.2.7.5 |
| ETCS-tunnuksen hallinta | 4.2.9 |
| ETCS-tunnuksen hallinta | 4.3.3.3 |
| Sähkömagneettinen yhteensopivuus | 4.3.3.4 |
| 7 | Radanvarren turva-alusta | Turvallisuus | 4.2.1 | H2
  tai B ja D
  tai B ja F |

1

2

3

4

5

N

Yhteentoimivuuden osatekijä

Ominaisuudet

4 luvun perusteella arvioitavat vaatimukset

Moduuli

1

Radiosuojastuskeskus (RBC)

Turvallisuus

4.2.1

Radanvarren ETCS-toiminnot

4.2.3

H2

tai B ja D

tai B ja F

Lukuun ottamatta viestintää, joka tapahtuu eurobaliisien, radion lisäajotietojen ja eurosilmukan välityksellä

ETCS:n ja EIRENE:n ilmavälin liitännät

4.2.5

Vain radioviestintä junan kanssa

Liitännät

Seuraava RBC

4.2.7.1, 4.2.7.2

Radanvarren ERTMS/GSM-R-laitteisto

4.2.7.3

Avainhallintajärjestelmä

4.2.8

ETCS-tunnuksen hallinta

4.2.9

Asetinlaitteet

ei ole

Ympäristöolot

4.3.3.3

Sähkömagneettinen yhteensopivuus

4.3.3.4

2

Radion lisäajotietoyksikkö

Turvallisuus

4.2.1

Radanvarren ETCS-toiminnot

4.2.3

H2

tai B ja D

tai B ja F

Lukuun ottamatta viestintää, joka tapahtuu eurobaliisien, eurosilmukan ja tason 2/3 toimintojen välityksellä

ETCS:n ja EIRENE:n ilmavälin liitännät

4.2.5

Vain radioviestintä junan kanssa

Liitännät

Radanvarren ERTMS/GSM-R-laitteisto

4.2.7.3

Avainhallintajärjestelmä

4.2.8

ETCS-tunnuksen hallinta

4.2.9

Asetinlaitteet ja koodain (LEU)

4.2.3

Ympäristöolot

4.3.3.3

Sähkömagneettinen yhteensopivuus

4.3.3.4

3

Eurobaliisi

Turvallisuus

4.2.1

ETCS:n ja EIRENE:n ilmavälin liitännät

4.2.5

H2

tai B ja D

tai B ja F

Vain eurobaliisi-viestintä junan kanssa

Liitännät

Eurobaliisi/koodain (LEU)

4.2.7.4

ETCS-tunnuksen hallinta

4.2.9

Ympäristöolot

4.3.3.3

Sähkömagneettinen yhteensopivuus

4.3.3.4

4

Eurosilmukka

Turvallisuus

4.2.1

ETCS:n ja EIRENE:n ilmavälin liitännät

4.2.5

H2

tai B ja D

tai B ja F

Vain eurosilmukkaviestintä junan kanssa

Liitännät

LEU (eurosilmukka)

4.2.7.5

ETCS-tunnuksen hallinta

4.2.9

Ympäristöolot

4.3.3.3

Sähkömagneettinen yhteensopivuus

4.3.3.4

5

Eurobaliisi/koodain (LEU)

Turvallisuus

4.2.1

Radanvarren ETCS-toiminnot

4.2.3

H2

tai B ja D

tai B ja F

Lukuun ottamatta viestintää, joka tapahtuu radion lisäajotietojen, eurosilmukan ja tasojen 2 ja 3 toimintojen välityksellä

Liitännät

Radanvarsisignalointi

ei ole

Eurobaliisi

4.2.7.4

ETCS-tunnuksen hallinta

4.2.9

Ympäristöolot

4.3.3.3

Sähkömagneettinen yhteensopivuus

4.3.3.4

6

LEU (eurosilmukka)

Turvallisuus

4.2.1

Radanvarren ETCS-toiminnot

4.2.3

H2

tai B ja D

tai B ja F

Lukuun ottamatta viestintää, joka tapahtuu radion lisäajotietojen, eurobaliisin ja tasojen 2 ja 3 toimintojen välityksellä

Liitännät

Radanvarsisignalointi

Néant

Eurosilmukka

4.2.7.5

ETCS-tunnuksen hallinta

4.2.9

ETCS-tunnuksen hallinta

4.3.3.3

Sähkömagneettinen yhteensopivuus

4.3.3.4

7

Radanvarren turva-alusta

Turvallisuus

4.2.1

H2

tai B ja D

tai B ja F

Taulukko 5.2.b

Radanvarsilaitteiston yhteentoimivuuden osatekijöiden ryhmät

Tässä taulukossa on esitetty rakenne esimerkinomaisesti. Myös muita ryhmiä voidaan muodostaa.

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| N | Yhteentoimivuuden osatekijä | Ominaisuudet | 4 luvun perusteella arvioitavat vaatimukset | Moduuli |
| 1 | Radanvarren turva-alusta
  Eurobaliisi
  Eurobaliisi/koodain (LEU) | Turvallisuus | 4.2.1 | |
| Radanvarren ETCS-toiminnot | 4.2.3 | H2
  tai B ja D
  tai B ja F |
| Lukuun ottamatta viestintää, joka tapahtuu eurosilmukan ja tasojen 2 ja 3 toimintojen välityksellä | |
| ETCS:n ja EIRENE:n ilmavälin liitännät | 4.2.5 | |
| Vain eurobaliisi-viestintä junan kanssa | |
| Liitännät | |
| Radanvarsisignalointi | ei ole |
| ETCS-tunnuksen hallinta | 4.2.9 |
| Ympäristöolot | 4.3.3.3 |
| Sähkömagneettinen yhteensopivuus | 4.3.3.4 |
| 2 | Radanvarren turva-alusta
  Eurosilmukka
  LEU (eurosilmukka) | Turvallisuus | 4.2.1 | |
| Radanvarren ETCS-toiminnot | 4.2.3 | H2
  tai B ja D
  tai B ja F |
| Lukuun ottamatta viestintää, joka tapahtuu eurobaliisin ja tasojen 2 ja 3 toimintojen välityksellä | |
| ETCS:n ja EIRENE:n ilmavälin liitännät | 4.2.5 | |
| Vain eurosilmukkaviestintä junan kanssa | |
| Liitännät | |
| Radanvarsisignalointi | ei ole |
| ETCS-tunnuksen hallinta | 4.2.9 |
| Ympäristöolot | 4.3.3.3 |
| Sähkömagneettinen yhteensopivuus | 4.3.3.4 |

1

2

3

4

5

N

Yhteentoimivuuden osatekijä

Ominaisuudet

4 luvun perusteella arvioitavat vaatimukset

Moduuli

1

Radanvarren turva-alusta

Eurobaliisi

Eurobaliisi/koodain (LEU)

Turvallisuus

4.2.1

Radanvarren ETCS-toiminnot

4.2.3

H2

tai B ja D

tai B ja F

Lukuun ottamatta viestintää, joka tapahtuu eurosilmukan ja tasojen 2 ja 3 toimintojen välityksellä

ETCS:n ja EIRENE:n ilmavälin liitännät

4.2.5

Vain eurobaliisi-viestintä junan kanssa

Liitännät

Radanvarsisignalointi

ei ole

ETCS-tunnuksen hallinta

4.2.9

Ympäristöolot

4.3.3.3

Sähkömagneettinen yhteensopivuus

4.3.3.4

2

Radanvarren turva-alusta

Eurosilmukka

LEU (eurosilmukka)

Turvallisuus

4.2.1

Radanvarren ETCS-toiminnot

4.2.3

H2

tai B ja D

tai B ja F

Lukuun ottamatta viestintää, joka tapahtuu eurobaliisin ja tasojen 2 ja 3 toimintojen välityksellä

ETCS:n ja EIRENE:n ilmavälin liitännät

4.2.5

Vain eurosilmukkaviestintä junan kanssa

Liitännät

Radanvarsisignalointi

ei ole

ETCS-tunnuksen hallinta

4.2.9

Ympäristöolot

4.3.3.3

Sähkömagneettinen yhteensopivuus

4.3.3.4

6.   OSATEKIJÖIDEN VAATIMUSTENMUKAISUUDEN JA/TAI KÄYTTÖÖNSOVELTUVUUDEN ARVIOINTI SEKÄ OSAJÄRJESTELMÄN TARKASTUS

6.0.   Johdanto

Tämän YTE:n 3 luvussa mainittujen olennaisten vaatimusten täyttyminen varmistetaan noudattamalla yhteentoimivuuden osatekijöitä koskevaa, 4 luvussa ja jäljempänä 5 luvussa tarkoitettua eritelmää, mikä osoitetaan yhteentoimivuuden osatekijän vaatimustenmukaisuuden ja/tai käyttöönsoveltuvuuden arvioinnista ja osajärjestelmän tarkastuksesta saadulla positiivisella tuloksella siten kuin 6 luvussa on kuvattu.

Silloin kun osaan olennaisista vaatimuksista sovelletaan kansallisia määräyksiä seuraavista syistä:

| a) | käytössä on luokan B mukaiset järjestelmät (mukaan luettuina STM:ien kansalliset toiminnot), |
| --- | --- |

a)

käytössä on luokan B mukaiset järjestelmät (mukaan luettuina STM:ien kansalliset toiminnot),

| b) | YTE:ssä on avoimia kohtia, |
| --- | --- |

b)

YTE:ssä on avoimia kohtia,

| c) | direktiivin 2001/16/EY 7 artiklan nojalla myönnetyt poikkeukset, |
| --- | --- |

c)

direktiivin 2001/16/EY 7 artiklan nojalla myönnetyt poikkeukset,

| d) | 7.3 kohdassa kuvatut erityistapaukset, |
| --- | --- |

d)

7.3 kohdassa kuvatut erityistapaukset,

vastaava vaatimustenmukaisuuden arviointi on tehtävä asianomaisen jäsenvaltion vastuualueeseen kuuluvien ilmoitettujen menettelyjen mukaisesti.

6.1.   Yhteentoimivuuden osatekijät

6.1.1.   Arviointimenettelyt

Yhteentoimivuuden osatekijän (ja/tai yhteentoimivuuden osatekijöiden ryhmän) valmistajan tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan on laadittava EY:n vaatimustenmukaisuusvakuutus direktiivin 2001/16/EY 13 artiklan 1 kohdan ja direktiivin liitteen IV mukaisesti, ennen kuin ne saatetaan markkinoille.

Tämän YTE:n 5 luvussa määriteltyjen yhteentoimivuuden osatekijöiden ja/tai yhteentoimivuuden osatekijöiden ryhmien vaatimustenmukaisuuden arviointi on tehtävä käyttäen moduuleja siten, kuin on kuvattu 6.1.1.2 kohdassa (Moduulit).

Jotkin tämän YTE:n eritelmät sisältävät pakollisia ja/tai valinnaisia toimintoja. Ilmoitetun laitoksen on tehtävä seuraavat toimet:

| — | tarkastettava, että kaikki yhteentoimivuuden osatekijän kannalta olennaiset pakolliset toiminnot on toteutettu, |
| --- | --- |

—

tarkastettava, että kaikki yhteentoimivuuden osatekijän kannalta olennaiset pakolliset toiminnot on toteutettu,

| — | tarkastettava, mitkä valinnaiset toiminnot on toteutettu, |
| --- | --- |

—

tarkastettava, mitkä valinnaiset toiminnot on toteutettu,

ja tehtävä vaatimustenmukaisuuden arviointi.

Toimittajan on EY-vakuutuksessa ilmoitettava, mitkä valinnaiset toiminnot on toteutettu.

Ilmoitetun laitoksen on tarkastettava, etteivät mitkään osatekijässä toteutetut lisätoiminnot ole ristiriidassa toteutettujen pakollisten tai valinnaisten toimintojen kanssa.

6.1.1.1.   Sovitustiedonsiirtomoduuli (STM)

STM:n on vastattava kansallisia vaatimuksia ja sen hyväksymisestä vastaa asianomainen jäsenvaltio liitteen B mukaisesti.

STM:n ja junan ERTMS/ETCS-laitteiston välisen liitännän tarkastus edellyttää ilmoitetun laitoksen tekemää vaatimustenmukaisuuden arviointia. Ilmoitetun laitoksen on varmistettava, että jäsenvaltio on hyväksynyt STM:n kansallisen osan.

6.1.1.2.   EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutus

Ohjaus- ja hallintaosajärjestelmän yhteentoimivuuden osatekijöiltä ei edellytetä EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutusta.

6.1.2.   Moduulit

Ohjaus- ja hallintaosajärjestelmän yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden arviointia varten valmistaja tai tämän valtuutettu, yhteisön alueelle sijoittautunut edustaja voi valita taulukkojen 5.1.a, 5.1.b, 5.2.a ja 5.2.b mukaiset moduulit seuraavista vaihtoehdoista:

| — | joko suunnittelu- ja kehitysvaihetta koskeva tyyppitarkastusmenettely (moduuli B) yhdistettynä tuotantovaihetta koskevaan laadunhallintamenettelyyn (moduuli D), tai |
| --- | --- |

—

joko suunnittelu- ja kehitysvaihetta koskeva tyyppitarkastusmenettely (moduuli B) yhdistettynä tuotantovaihetta koskevaan laadunhallintamenettelyyn (moduuli D), tai

| — | suunnittelu- ja kehitysvaihetta koskeva tyyppitarkastusmenettely (moduuli B) yhdistettynä tuotteentarkastusmenettelyyn (moduuli F), tai |
| --- | --- |

—

suunnittelu- ja kehitysvaihetta koskeva tyyppitarkastusmenettely (moduuli B) yhdistettynä tuotteentarkastusmenettelyyn (moduuli F), tai

| — | täydellinen laadunvarmistus ja suunnittelun katselmusmenettely (moduuli H2). |
| --- | --- |

—

täydellinen laadunvarmistus ja suunnittelun katselmusmenettely (moduuli H2).

Moduulit kuvaillaan tämän YTE:n liitteessä E.

Moduuli D (tuotantovaiheen laadunhallintamenettely) voidaan valita vain, jos valmistajalla on käytössään ilmoitetun laitoksen hyväksymä ja valvoma laatujärjestelmä, joka kattaa tuotannon, tuotteen lopullisen tarkastuksen ja testauksen.

Moduuli H2 (täydellinen laadunvarmistus ja suunnittelun katselmusmenettely) voidaan valita vain, jos valmistajalla on käytössään ilmoitetun laitoksen hyväksymä ja valvoma laatujärjestelmä, joka kattaa suunnittelun, tuotannon, tuotteen lopullisen tarkastuksen ja testauksen.

Seuraavat lisäselvitykset koskevat joidenkin moduulien käyttöä:

| — | Moduulin B (tyyppitarkastus) kuvauksen 4 kohta liitteessä E:






  a) | suunnittelun katselmus vaaditaan; |
| --- | --- | --- |

—

Moduulin B (tyyppitarkastus) kuvauksen 4 kohta liitteessä E:

a)

suunnittelun katselmus vaaditaan;

| b) | valmistusprosessin katselmusta ei vaadita, jos moduulia B (tyyppitarkastus) käytetään yhdessä moduulin D (tuotantovaiheen laadunhallintamenettely) kanssa; |
| --- | --- |

b)

valmistusprosessin katselmusta ei vaadita, jos moduulia B (tyyppitarkastus) käytetään yhdessä moduulin D (tuotantovaiheen laadunhallintamenettely) kanssa;

| c) | valmistusprosessin katselmus vaaditaan, jos moduulia B (tyyppitarkastus) käytetään yhdessä moduulin F (tuotteen tarkastus) kanssa. |
| --- | --- |

c)

valmistusprosessin katselmus vaaditaan, jos moduulia B (tyyppitarkastus) käytetään yhdessä moduulin F (tuotteen tarkastus) kanssa.

| — | Moduulin F (tuotteen tarkastus) kuvauksen 3 kohta liitteessä E: tilastollista tarkastusta ei hyväksytä eli kaikki yhteentoimivuuden osatekijät on tarkastettava yksitellen. |
| --- | --- |

—

Moduulin F (tuotteen tarkastus) kuvauksen 3 kohta liitteessä E: tilastollista tarkastusta ei hyväksytä eli kaikki yhteentoimivuuden osatekijät on tarkastettava yksitellen.

| — | Moduulin H2 (täydellinen laadunvarmistus ja suunnittelun katselmusmenettely) 6.3 kohta: tyyppitesti vaaditaan. |
| --- | --- |

—

Moduulin H2 (täydellinen laadunvarmistus ja suunnittelun katselmusmenettely) 6.3 kohta: tyyppitesti vaaditaan.

Riippumatta siitä, mikä moduuli valitaan, liitteessä A olevan 47, A1, A2 ja A3 kohdan määräyksiä on sovellettava myönnettäessä todistuksia niille yhteentoimivuuden osatekijöille, joihin sovelletaan turvallisuutta koskevaa perusparametria (4.2 kohta, Osajärjestelmän toiminnalliset ja tekniset eritelmät).

Riippumatta siitä, mikä moduuli valitaan, on tarkastettava, että valmistajan ilmoittamat yhteentoimivuuden osatekijän huoltoa koskevat tiedot ovat tämän YTE:n 4.5 kohdan (Kunnossapitoa koskevat säännöt) vaatimusten mukaisia.

Jos käytetään moduulia B (tyyppitarkastus), se on tehtävä teknisen dokumentaation tarkastuksen perusteella (ks. moduulin B (tyyppitarkastus) 3 ja 4.1 kohtaa).

Jos käytetään moduulia H2 (täydellinen laadunvarmistus ja suunnittelun katselmusmenettely), suunnittelun katselmusta koskevan hakemuksen tulee sisältää kaikki tarvittavat todisteet siitä, että tämän YTE:n 4.5 kohdan (Kunnossapitoa koskevat säännöt) vaatimukset on täytetty.

6.2.   Ohjaus- ja hallintaosajärjestelmä

6.2.1.   Arviointimenettelyt

Tässä kohdassa käsitellään ohjaus- ja hallintaosajärjestelmän EY-tarkastusvakuutusta. Kuten 2 luvussa todetaan, ohjaus- ja hallintaosajärjestelmän soveltamista käsitellään kahtena eri kokoonpanona:

| — | veturilaitteisto |
| --- | --- |

—

veturilaitteisto

| — | ratalaitteisto. |
| --- | --- |

—

ratalaitteisto.

Molemmille kokoonpanoille tarvitaan oma EY-tarkastusvakuutus.

Ilmoitettu laitos tekee hankintayksikön tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan pyynnöstä veturi- tai radanvarsikokoonpanolle EY-tarkastuksen direktiivin 2001/16/EY liitteen VI mukaisesti.

Hankintayksikön on laadittava ohjaus- ja hallintaosajärjestelmän EY-tarkastusvakuutus direktiivin 2001/16/EY 18 artiklan 1 kohdan ja liitteen V mukaisesti.

EY-tarkastusvakuutuksen sisällön on oltava direktiivin 2001/16/EY liitteessä V esitettyjen vaatimusten mukainen. Tähän kuuluu kokoonpanon osana olevien yhteentoimivuuden osatekijöiden integraation tarkastus; taulukoissa 6.1 ja 6.2 määritellään tarkastettavat ominaisuudet ja viitataan sovellettaviin pakollisiin eritelmiin.

Jotkin tämän YTE:n eritelmät sisältävät pakollisia ja/tai valinnaisia toimintoja. Ilmoitetun laitoksen on tehtävä seuraavat toimet:

| — | tarkastettava, että kaikki kokoonpanon pakolliset toiminnot on toteutettu |
| --- | --- |

—

tarkastettava, että kaikki kokoonpanon pakolliset toiminnot on toteutettu

| — | tarkastettava, että kaikki rata- tai veturilaitteiden nimenomaisesti vaatimat valinnaiset toiminnot on toteutettu. |
| --- | --- |

—

tarkastettava, että kaikki rata- tai veturilaitteiden nimenomaisesti vaatimat valinnaiset toiminnot on toteutettu.

Ilmoitetun laitoksen on tarkastettava, etteivät mitkään kokoonpanossa toteutetut lisätoiminnot ole ristiriidassa toteutettujen pakollisten tai valinnaisten toimintojen kanssa.

Tiedot kustakin radanvarteen ja junaan tehdystä kokoonpanon asennuksesta on annettava infrastruktuurirekisteriin ja liikkuvan kaluston rekisteriin liitteen C mukaisesti.

Rata- tai veturilaitteiden EY-tarkastusvakuutuksessa on annettava kaikki edellä mainittuja rekisterejä varten tarvittavat tiedot. Rekisterejä on hoidettava yhteentoimivuutta koskevan direktiivin 2001/16/EY 24 artiklan mukaisesti.

Veturi- ja ratalaitteille myönnettävä EY-tarkastusvakuutus sekä vaatimustenmukaisuusvakuutukset takaavat riittävässä määrin sen, että junakokoonpano on yhteentoimiva vastaavilla toiminnoilla varustetun ratalaitteen kanssa liikkuvan kaluston rekisterin ja infrastruktuurirekisterin määritelmien mukaisesti ilman erillistä osajärjestelmiä koskevaa EY-tarkastusvakuutusta.

6.2.1.1.   Veturilaiteasennusten toiminnallinen tarkastus

Tarkastus on tehtävä veturien ohjaus- ja hallintalaiteille. Ohjaus- ja hallintalaitteille, joita ei ole luokiteltu luokkaan A kuuluviksi, on tähän YTE:ään sisällytetty vain yhteentoimivuuteen liittyvät tarkastusvaatimukset (esimerkiksi junassa olevaa STM/ERTMS- ja ETCS-liitäntää koskevat).

Ennen veturilaitteiden toiminnan tarkastusta on kokoonpanoon sisältyvät yhteentoimivuuden osatekijät arvioitava edellä olevan 6.1 kohdan mukaisesti ja EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen edellyttämällä tavalla. Ilmoitetun laitoksen on arvioitava ne sopiviksi kyseiseen käyttöön (esim. niiden valinnaiset toiminnot on toteutettu).

Yksittäisen yhteentoimivuuden osatekijän tasolla tarkastettua luokan A toiminnallisuutta ei tarvitse uudelleen tarkastaa.

Integraation tarkastukseen liittyvät testit on tehtävä sen osoittamiseksi, että kokoonpanon komponentit on yhdistetty oikein toisiinsa ja liitetty junaan siten, että saavutetaan kyseisen sovelluksen edellyttämä toiminnallisuus ja suoritustaso. Kun samanlaisiin liikkuvan kaluston osiin asennetaan samanlaisia ohjaus- ja hallintakokoonpanoja, integraation tarkastus on tehtävä vain kerran yhdelle liikkuvan kaluston edustajalle.

Seuraavat asiat on tarkastettava:

| — | junaan tehdyn ohjaus- ja hallintakokoonpanon asennuksen virheettömyys (esim. teknisten määräysten noudattaminen, toisiinsa yhdistettyjen laitteiden keskinäinen toiminta, turvallisuutta vaarantavien vuorovaikutusten puuttuminen ja tarvittaessa sovelluskohtaisten tietojen säilytys) |
| --- | --- |

—

junaan tehdyn ohjaus- ja hallintakokoonpanon asennuksen virheettömyys (esim. teknisten määräysten noudattaminen, toisiinsa yhdistettyjen laitteiden keskinäinen toiminta, turvallisuutta vaarantavien vuorovaikutusten puuttuminen ja tarvittaessa sovelluskohtaisten tietojen säilytys)

| — | liikkuvaan kalustoon yhteydessä olevien liitäntöjen oikea toiminta (esim. junan jarrut, ajoturvalaite, junakokonaisuus) |
| --- | --- |

—

liikkuvaan kalustoon yhteydessä olevien liitäntöjen oikea toiminta (esim. junan jarrut, ajoturvalaite, junakokonaisuus)

| — | kyky toimia yhdessä vastaavilla ominaisuuksilla varustettujen radanvarren ohjaus- ja hallintakokoonpanojen kanssa (esim. ETCS-sovellustaso, asennetut valinnaiset toiminnot) |
| --- | --- |

—

kyky toimia yhdessä vastaavilla ominaisuuksilla varustettujen radanvarren ohjaus- ja hallintakokoonpanojen kanssa (esim. ETCS-sovellustaso, asennetut valinnaiset toiminnot)

| — | kyky lukea kaikki tarvittavat tiedot ja tallentaa ne junan mustaan laatikkoon rekisteröintilaitteelle (tarvittaessa myös muiden kuin ETCS-järjestelmien antamat tiedot). |
| --- | --- |

—

kyky lukea kaikki tarvittavat tiedot ja tallentaa ne junan mustaan laatikkoon rekisteröintilaitteelle (tarvittaessa myös muiden kuin ETCS-järjestelmien antamat tiedot).

Tämä tarkastus voidaan tehdä varikolla.

Tarkastettaessa veturilaitteiden kykyä toimia yhdessä ratalaitteiden kanssa on tarkastettava sen kyky lukea tarkastustodistuksen saaneet eurobaliisin lähettämiä tietoja ja (jos tämä toiminnallisuus on asennettu junaan) eurosilmukan lähettämiä tietoja sekä sen kyky luoda GSM-R-yhteys puheluja varten ja (jos tämä toiminnallisuus on asennettu) datansiirtoa varten.

Jos mukana on myös luokan B laitteita, ilmoitetun laitoksen on tarkastettava, että asianomaisen jäsenvaltion integraatiotestiä koskevat vaatimukset on täytetty.

6.2.1.2.   Ratalaiteasennusten toiminnallinen tarkastus

Tarkastus on tehtävä radanvarren infrastruktuuriin asennetulle ohjaus- ja hallintajärjestelmän kokoonpanolle. Ohjaus- ja hallintalaitteille, joita ei ole luokiteltu luokkaan A kuuluviksi, on tähän YTE:ään sisällytetty vain yhteentoimivuuteen liittyvät tarkastusvaatimukset (esimerkiksi sähkömagneettista yhteensopivuutta koskevat).

Ennen radanvarsilaitteiden toiminnan tarkastusta on kokoonpanoon sisältyvät yhteentoimivuuden osatekijät arvioitava edellä olevan 6.1 kohdan (yhteentoimivuuden osatekijät) mukaisesti, ja niillä on oltava EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus. Ilmoitetun laitoksen on tarkastettava, että ne ovat sopivia kyseiseen käyttöön (esim. niiden valinnaiset toiminnot on toteutettu).

Yksittäisen yhteentoimivuuden osatekijän tasolla tarkastettua luokan A toiminnallisuutta ei tarvitse uudelleen tarkastaa.

Radanvarren ohjaus- ja hallintakokoonpanon ERTMS/ETCS-osan suunnittelua koskevia vaatimuksia on täydennettävä kansallisilla eritelmillä, jotka koskevat muun muassa seuraavia asioita:

| — | radan kuvaus, sen ominaisuudet, kuten radan kallistukset ja mäkien jyrkkyydet, etäisyydet, reittielementtien ja eurobaliisien/eurosilmukoiden sijainti, suojeltavat kohteet jne. |
| --- | --- |

—

radan kuvaus, sen ominaisuudet, kuten radan kallistukset ja mäkien jyrkkyydet, etäisyydet, reittielementtien ja eurobaliisien/eurosilmukoiden sijainti, suojeltavat kohteet jne.

| — | signalointitiedot ja -säännöt, joita ERTMS/ETCS-järjestelmän on pystyttävä käsittelemään. |
| --- | --- |

—

signalointitiedot ja -säännöt, joita ERTMS/ETCS-järjestelmän on pystyttävä käsittelemään.

Integraation tarkastukseen liittyvät testit on tehtävä sen osoittamiseksi, että kokoonpanon komponentit on yhdistetty oikein toisiinsa ja liitetty kansallisiin radanvarren laitteisiin siten, että saavutetaan kyseisen sovelluksen edellyttämä toiminnallisuus ja suoritustaso.

Seuraavat radanvarren liitännät on otettava huomioon:

| — | luokan A radiojärjestelmän ja ERTMS/ETCS:n välillä (RBC:n tai radion lisäajotietoyksikön välillä, jos se tulee kyseeseen) |
| --- | --- |

—

luokan A radiojärjestelmän ja ERTMS/ETCS:n välillä (RBC:n tai radion lisäajotietoyksikön välillä, jos se tulee kyseeseen)

| — | eurobaliisin ja koodaimen (LEU) välillä |
| --- | --- |

—

eurobaliisin ja koodaimen (LEU) välillä

| — | eurosilmukan ja koodaimen (LEU) välillä |
| --- | --- |

—

eurosilmukan ja koodaimen (LEU) välillä

| — | vierekkäisten radiosuojastuskeskusten (RBC:iden) välillä |
| --- | --- |

—

vierekkäisten radiosuojastuskeskusten (RBC:iden) välillä

| — | ERTMS/ETCS:n (RBC, LEU, Radion lisäajotietoyksikkö) ja asetinlaitteiden tai kansallisten signalointilaitteiden välillä, sikäli kuin ne tulevat kyseeseen. |
| --- | --- |

—

ERTMS/ETCS:n (RBC, LEU, Radion lisäajotietoyksikkö) ja asetinlaitteiden tai kansallisten signalointilaitteiden välillä, sikäli kuin ne tulevat kyseeseen.

Seuraavat asiat on tarkastettava:

| — | radanvarteen tehdyn ohjaus- ja hallintakokoonpanon ERTMS/ETCS-osan asennuksen virheettömyys (esim. teknisten määräysten noudattaminen, toisiinsa yhdistettyjen laitteiden keskinäinen toiminta, turvallisuutta vaarantavien vuorovaikutusten puuttuminen ja sovelluskohtaisten tietojen säilytys edellä mainittujen tai kansallisten määräysten mukaisesti) |
| --- | --- |

—

radanvarteen tehdyn ohjaus- ja hallintakokoonpanon ERTMS/ETCS-osan asennuksen virheettömyys (esim. teknisten määräysten noudattaminen, toisiinsa yhdistettyjen laitteiden keskinäinen toiminta, turvallisuutta vaarantavien vuorovaikutusten puuttuminen ja sovelluskohtaisten tietojen säilytys edellä mainittujen tai kansallisten määräysten mukaisesti)

| — | oikea toiminta liitännöissä kansallisten radanvarsilaitteiden kanssa |
| --- | --- |

—

oikea toiminta liitännöissä kansallisten radanvarsilaitteiden kanssa

| — | kyky toimia yhdessä vastaavilla ominaisuuksilla varustettujen veturin ohjaus- ja hallintalaitteiden kanssa (esim. ETCS-sovellustaso). |
| --- | --- |

—

kyky toimia yhdessä vastaavilla ominaisuuksilla varustettujen veturin ohjaus- ja hallintalaitteiden kanssa (esim. ETCS-sovellustaso).

6.2.1.3.   Arviointi siirtymävaiheissa

Radanvarren tai veturin nykyisten ohjaus- ja hallintalaitteiden parantaminen voidaan tehdä vaiheittain 7.2.3 kohdan ja 7.2.4 kohdan mukaisesti. Jokaisessa vaiheessa saavutetaan vain sitä koskevien YTE:n vaatimusten mukaisuus, ei muiden.

Hankintayksikkö voi jättää ilmoitetulle laitokselle hakemuksen kokoonpanon arvioimiseksi tämän vaiheen jälkeen.

Riippumatta siitä, mitkä moduulit hankintayksikkö valitsee, ilmoitetun laitoksen on tarkastettava seuraavat asiat:

| — | tätä vaihetta koskevat YTE:n vaatimukset on otettu huomioon |
| --- | --- |

—

tätä vaihetta koskevat YTE:n vaatimukset on otettu huomioon

| — | aiemmin arvioituihin YTE:n vaatimuksiin liittyviin ominaisuuksiin ei ole vaikutettu haitallisesti. |
| --- | --- |

—

aiemmin arvioituihin YTE:n vaatimuksiin liittyviin ominaisuuksiin ei ole vaikutettu haitallisesti.

Jo arvioituja ja muuttumattomia toimintoja, joihin tämä vaihe ei vaikuta, ei tarvitse tarkastaa uudelleen.

Ilmoitetun laitoksen kokoonpanon hyväksytyn arvioinnin jälkeen antamiin todistuksiin on liitettävä varaus, joka sisältää selvityksen siitä, mitkä YTE:n vaatimukset on täytetty ja mitä vaatimuksia ei ole täytetty.

Varausten pitää näkyä liikkuvan kaluston rekisterissä ja/tai infrastruktuurirekisterissä sen mukaan, mihin ne liittyvät.

6.2.2.   Moduulit

Kaikki seuraavassa mainitut moduulit eritellään tämän YTE:n liitteessä E.

6.2.2.1.   Veturilaiteasennukset

Hankintayksikkö tai tämän yhteisön alueelle sijoittautunut edustaja voi valita veturilaitteiden tarkastusmenettelyksi yhden seuraavista vaihtoehdoista:

| — | suunnittelu- ja kehitysvaihetta koskeva tyyppitarkastusmenettely (moduuli SB) yhdistettynä tuotantovaihetta koskevaan laadunhallintamenettelyyn (moduuli SD), tai |
| --- | --- |

—

suunnittelu- ja kehitysvaihetta koskeva tyyppitarkastusmenettely (moduuli SB) yhdistettynä tuotantovaihetta koskevaan laadunhallintamenettelyyn (moduuli SD), tai

| — | suunnittelu- ja kehitysvaihetta koskeva tyyppitarkastusmenettely (moduuli SB) yhdistettynä tuotteentarkastusmenettelyyn (moduuli SF), tai |
| --- | --- |

—

suunnittelu- ja kehitysvaihetta koskeva tyyppitarkastusmenettely (moduuli SB) yhdistettynä tuotteentarkastusmenettelyyn (moduuli SF), tai

| — | täydellinen laadunvarmistus ja suunnittelun katselmusmenettely (moduuli SH2). |
| --- | --- |

—

täydellinen laadunvarmistus ja suunnittelun katselmusmenettely (moduuli SH2).

6.2.2.2.   Radanvarsikokoonpano

Hankintayksikkö tai tämän yhteisön alueelle sijoittautunut edustaja voi valita radanvarsikokoonpanon tarkastusmenettelyksi yhden seuraavista vaihtoehdoista:

| — | yksikön tarkastusmenettely (moduuli SG), tai |
| --- | --- |

—

yksikön tarkastusmenettely (moduuli SG), tai

| — | suunnittelu- ja kehitysvaihetta koskeva tyyppitarkastusmenettely (moduuli SB) yhdistettynä tuotantovaihetta koskevaan laadunhallintamenettelyyn (moduuli SD), tai |
| --- | --- |

—

suunnittelu- ja kehitysvaihetta koskeva tyyppitarkastusmenettely (moduuli SB) yhdistettynä tuotantovaihetta koskevaan laadunhallintamenettelyyn (moduuli SD), tai

| — | suunnittelu- ja kehitysvaihetta koskeva tyyppitarkastusmenettely (moduuli SB) yhdistettynä tuotteentarkastusmenettelyyn (moduuli SF), tai |
| --- | --- |

—

suunnittelu- ja kehitysvaihetta koskeva tyyppitarkastusmenettely (moduuli SB) yhdistettynä tuotteentarkastusmenettelyyn (moduuli SF), tai

| — | täydellinen laadunvarmistus ja suunnittelun katselmusmenettely (moduuli SH2). |
| --- | --- |

—

täydellinen laadunvarmistus ja suunnittelun katselmusmenettely (moduuli SH2).

6.2.2.3.   Ehtoja, jotka koskevat moduulien käyttöä junaan ja radanvarsikokoonpanojen yhteydessä

Moduuli SD (tuotantovaiheen laadunhallintamenettely) voidaan valita vain, jos hankintayksikkö tekee sopimuksia vain sellaisten valmistajien kanssa, joilla on käytössään ilmoitetun laitoksen hyväksymä ja valvoma laatujärjestelmä, joka kattaa tuotannon, tuotteen lopullisen tarkastuksen ja testauksen.

Moduuli SH2 (täydellinen laadunvarmistus ja suunnittelun katselmus) voidaan valita vain, jos käytössä on kaikki tarkastettavaksi esitettävään osajärjestelmään vaikuttavat toiminnot (suunnittelu, valmistus, kokoonpano, asennus) kattava tarkastuselimen hyväksymä ja valvoma laatujärjestelmä, joka kattaa suunnittelun, tuotannon, tuotteen lopullisen tarkastuksen ja testauksen.

Riippumatta siitä, mikä moduuli valitaan, suunnittelun katselmuksen yhteydessä tarkastetaan, että tämän YTE:n 4.5 kohdassa (Kunnossapitoa koskevat säännöt) esitetyt vaatimukset on täytetty.

Riippumatta siitä, mikä moduuli valitaan, on sovellettava liitteessä A olevaa 47 ja A1 kohtaa sekä soveltuvin osin A2 ja A3 kohtaa.

Viitaten moduulin SB (tyyppitarkastus) 4 kohtaan todetaan, että vaaditaan suunnittelun katselmus.

Viitaten moduulin SH2 (täydellinen laadunvarmistus ja suunnittelun katselmusmenettely) 4.3 kohtaan todetaan, että vaaditaan tyyppitesti.

Viitaten

| — | moduulin SD (tuotantovaihetta koskeva tuotannon laadunvarmistusmenettely) 5.2 kohtaan, |
| --- | --- |

—

moduulin SD (tuotantovaihetta koskeva tuotannon laadunvarmistusmenettely) 5.2 kohtaan,

| — | moduulin SF (tuotteen tarkastus) 7 kohtaan, |
| --- | --- |

—

moduulin SF (tuotteen tarkastus) 7 kohtaan,

| — | moduulin SG (yksikkötarkastus) 4 kohtaan, sekä |
| --- | --- |

—

moduulin SG (yksikkötarkastus) 4 kohtaan, sekä

| — | moduulin SH2 (täydellinen laadunvarmistus ja suunnittelun katselmus) 5.2 kohtaan, arviointi normaaleissa käytön aikaisissa oloissa on määritelty 0 kohdassa (Junaan asennetun kokoonpanon arviointi) ja 0 kohdassa (Radanvarsikokoonpanon arviointi). |
| --- | --- |

—

moduulin SH2 (täydellinen laadunvarmistus ja suunnittelun katselmus) 5.2 kohtaan, arviointi normaaleissa käytön aikaisissa oloissa on määritelty 0 kohdassa (Junaan asennetun kokoonpanon arviointi) ja 0 kohdassa (Radanvarsikokoonpanon arviointi).

Junaan asennetun kokoonpanon arviointi

Arvioitaessa junaan asennettua kokoonpanoa normaaleissa käytönaikaisissa oloissa on käytettävä tyyppitestiä. On hyväksyttävää tehdä testi vain kertaalleen tälle kokoonpanolle, ja se tehdään testiajoilla, joiden avulla tarkastetaan seuraavat asiat:

| — | matkan mittaustoimintojen toiminta, |
| --- | --- |

—

matkan mittaustoimintojen toiminta,

| — | ohjaus- ja hallintakokoonpanon yhteensopivuus liikkuvan kaluston laitteiden ja ympäristön kanssa (esim. sähkömagneettinen yhteensopivuus), jotta veturilaitteiden käyttöönotto voidaan toistaa muissa samantyyppisissä vetureissa, |
| --- | --- |

—

ohjaus- ja hallintakokoonpanon yhteensopivuus liikkuvan kaluston laitteiden ja ympäristön kanssa (esim. sähkömagneettinen yhteensopivuus), jotta veturilaitteiden käyttöönotto voidaan toistaa muissa samantyyppisissä vetureissa,

| — | liikkuvan kaluston yhteensopivuus radanvarren ohjaus- ja hallintakokoonpanon kanssa (esim. sähkömagneettinen yhteensopivuus, raidevirtapiirien ja akselilaskinten toiminta). |
| --- | --- |

—

liikkuvan kaluston yhteensopivuus radanvarren ohjaus- ja hallintakokoonpanon kanssa (esim. sähkömagneettinen yhteensopivuus, raidevirtapiirien ja akselilaskinten toiminta).

Nämä testiajot on tehtävä sellaisen infrastruktuurin alueella, jossa tarkastukset voidaan tehdä oloissa, jotka edustavat hyvin Euroopan laajuista tavanomaista rautatieverkkoa (esim. radan kallistuksen ja mäkien jyrkkyyden, junan nopeuden, tärinän, vetovoiman ja lämpötilan osalta).

Jos testit osoittavat, että vaadittuja tuloksia ei kaikissa tapauksissa saavuteta (esim. YTE:n vaatimukset täytetään vain tiettyyn nopeuteen saakka), sen seuraamukset tämän YTE:n vaatimustenmukaisuuden osalta on kirjattava vaatimustenmukaisuustodistukseen ja liikkuvan kaluston rekisteriin.

Radanvarsikokoonpanon arviointi

Radanvarsikokoonpanon arviointi normaaleissa käytön aikaisissa oloissa on tehtävä sarjalla testiajoja, jotka tehdään käyttäen ominaisuuksiltaan tunnettua liikkuvaa kalustoa ja joiden tarkoitus on tarkastaa liikkuvan kaluston ja radanvarren ohjaus- ja hallintakokoonpanon yhteensopivuus (esim. sähkömagneettinen yhteensopivuus, raidevirtapiirien ja akselilaskinten toiminta). Nämä testiajot on tehtävä käyttäen sopivaa liikkuvaa kalustoa, jonka ominaisuudet tunnetaan ja jonka avulla on mahdollista tehdä tarkastukset normaalikäyttöä vastaavissa oloissa (esim. junan nopeuden tai vetovoiman osalta).

Testiajoissa on myös arvioitava radanvarsikokoonpanon kuljettajalle fyysisestä reitistä antamia tietoja (esim. nopeusrajoituksia koskevia yms. tietoja).

Jos tässä YTE:ssä on ennakoitu joitain radanvarsikokoonpanon tarkastusta koskevia eritelmiä, joita ei kuitenkaan vielä ole käytettävissä, radanvarsikokoonpano on tarkastettava asianmukaisten kenttätestien avulla (jotka tämän radanvarsikokoonpanon hankintayksikkö määrittelee).

6.2.2.4.   Huollon arviointi

Huollon vaatimustenmukaisuuden arvioinnista vastaa jäsenvaltion valtuuttama elin. Liitteessä F kuvaillaan menettely, jolla tämä elin varmistaa, että huoltosopimukset täyttävät tämän YTE:n vaatimukset ja että osajärjestelmä koko käyttöikänsä ajan on perusparametrien mukainen ja täyttää olennaiset vaatimukset.

Taulukko 6.1

Veturin ohjaus- ja hallintalaitteiden tarkastusta koskevat vaatimukset

| 1 | 2 | 2a | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| N | Kuvaus | Huomautukset | Liitännät ohjaus- ja hallintajärjestelmään | Liitännät muihin osajärjestelmä-YTE:iin | Tämän YTE:n liitteen A perusteella arvioitavat ominaisuudet |
| 1 | Turvallisuus | Ilmoitetun laitoksen on varmistettava, että turvallisuus-hyväksyntäprosessi suoritetaan kokonaisuudessaan, mukaan luettuna turvallisuuden tutkintadokumenttien laatiminen | | | 4.2.1 |
| 2 | Junan ETCS-toiminnot | Nämä toiminnot hoitaa junan asennettu ERTMS/ETCS -osatekijä | | | 4.2.2 |
| Huomautuksia: | | | |
| Ajoturvavalvonta | Jos ajoturvavalvonta on ulkoista, voi ajoturvalaitteen ja junan ERTMS/ETCS-laitteen välillä olla liitäntä signaalin sammuttamista varten | Käyttötoiminta ja liikenteen hallinta
  Liikkuva kalusto | 4.3.1.9
  4.3.2.11 |
| Junakokonaisuuden valvonta: Mikäli junassa on tason 3 asetukset, junan eheyttä valvovaa toimintoa on tuettava liikkuvan kaluston ilmaisinlaitteistolla. | Liitäntä junan ERTMS/ETCS-laitteiston ja ilmaisinlaitteiston välillä | Liikkuva kalusto | 4.3.2.8 |
| 3 | EIRENE-toiminnot | Nämä toiminnot hoitaa junan asennettu ERTMS/GSM-R-osatekijä | | | 4.2.4 |
| Dataliikenne vain tasolla 1 radion lisäajotietojen kanssa (valinnainen) tai tasolla 2 tai 3 | | | |
| 4 | ETCS:n ja EIRENE:n ilmavälin liitännät | Nämä toiminnot hoidetaan junaan asennettujen ERTMS/ETCS- ja
  ERTMS/GSM-R-osatekijöiden avulla | Radanvarren ohjaus- ja hallintakokoonpano | | 4.2.5 |
| Radioliikenne junan kanssa vain tasolla 1 radion lisäajotietojen kanssa (valinnainen) tai tasolla 2 tai 3 | | | |
| Eurosilmukkaviestintä on valinnaista | | | |
| 5 | Avainhallinta | Avainhallinnan turvallisuuspolitiikka | | Käyttötoiminta ja liikenteen hallinta | 4.2.8
  4.3.1.7 |
| 6 | ETCS-tunnuksen hallinta | ETCS-tunnuksen hallintapolitiikka | | Käyttötoiminta ja liikenteen hallinta | 4.2.9 |
| 7 | Liitännät | | | | |
| | STM | Ilmoitetun laitoksen on varmistettava, että asianomaisen jäsenvaltion integrointitestejä koskevat vaatimukset on täytetty | Junan ERTMS/ETCS- ja ulkoiset STM-osatekijät | | 4.2.6.1 |
| | Junan ERTMS/GSM-R-laitteisto | | Junan ERTMS/ETCS- ja ERTMS/GSM-R-osatekijät | | 4.2.6.2 |
| | Matkan mittaus | Tämä liitäntä ei ole olennainen, jos laitteet toimitetaan osatekijöiden ryhmänä | Junan ERTMS/ETCS- ja nopeuden mittaus -osatekijät | Liikkuva kalusto | 4.2.6.3 |
| 4.3.2.12 |
| | ETCS DMI | Osa junan ERTMS/ETCS-osatekijää | | Käyttötoiminta ja liikenteen hallinta | 4.2.13 |
| | EIRENE DMI | Osa junan ERTMS/ETCS-osatekijää | | | 4.3.1.2
  4.2.14 |
| | | | Käyttötoiminta ja liikenteen hallinta | 4.3.1.3 |
| | Liitäntä tietojen tallentamiseen hallinnollisiin tarkoituksiin | Osa turvatietojen tallennin -osatekijää | | | 4.2.15 |
| | | | Käyttötoiminta ja liikenteen hallinta
  Liikkuva kalusto | 4.3.1.4
  4.3.2.13 |
| | | |
| | Junan jarrutusominaisuudet | Asianomaiseen liikkuvaan kalustoon soveltamisen tarkastus | | Käyttötoiminta ja liikenteen hallinta | 4.3.1.5 |
| | Liikkuva kalusto | 4.3.2.3 |
| | Eristäminen | | | Käyttötoiminta ja liikenteen hallinta | 4.3.1.6 |
| | Liikkuva kalusto | 4.3.2.7 |
| | Antennien asennus | | | Käyttötoiminta ja liikenteen hallinta | 4.3.2.4 |
| | Ympäristöolot | Ohjaus- ja hallintakokoonpanon virheettömän toiminnan tarkastus vallitsevissa ympäristöoloissa
  Tämä tarkastus on tehtävä osana normaaleissa käyttöoloissa tehtävää tarkastusta | | Liikkuva kalusto | 4.3.2.5 |
| | Sähkömagneettinen yhteensopivuus | Ohjaus- ja hallintakokoonpanon virheettömän toiminnan tarkastus vallitsevissa ympäristöoloissa
  Tämä tarkastus on tehtävä osana normaaleissa käyttöoloissa tehtävää tarkastusta | | Liikkuva kalusto | 4.3.2.6 |
| | Dataliitännät | Osa junan ERTMS/ETCS-osatekijää | | Liikkuva kalusto | 4.3.2.8; 4.3.2.11 |
| | Junaan tehdyn liitännän virheetön toiminta
  Tämä liitäntä sisältää ajoturvatoiminnon (valinnainen) ja junan eheyden (vain taso 3). | | Käyttötoiminta ja liikenteen hallinta | 4.3.1.9 |

1

2

2a

3

4

5

N

Kuvaus

Huomautukset

Liitännät ohjaus- ja hallintajärjestelmään

Liitännät muihin osajärjestelmä-YTE:iin

Tämän YTE:n liitteen A perusteella arvioitavat ominaisuudet

1

Turvallisuus

Ilmoitetun laitoksen on varmistettava, että turvallisuus-hyväksyntäprosessi suoritetaan kokonaisuudessaan, mukaan luettuna turvallisuuden tutkintadokumenttien laatiminen

4.2.1

2

Junan ETCS-toiminnot

Nämä toiminnot hoitaa junan asennettu ERTMS/ETCS -osatekijä

4.2.2

Huomautuksia:

Ajoturvavalvonta

Jos ajoturvavalvonta on ulkoista, voi ajoturvalaitteen ja junan ERTMS/ETCS-laitteen välillä olla liitäntä signaalin sammuttamista varten

Käyttötoiminta ja liikenteen hallinta

Liikkuva kalusto

4.3.1.9

4.3.2.11

Junakokonaisuuden valvonta: Mikäli junassa on tason 3 asetukset, junan eheyttä valvovaa toimintoa on tuettava liikkuvan kaluston ilmaisinlaitteistolla.

Liitäntä junan ERTMS/ETCS-laitteiston ja ilmaisinlaitteiston välillä

Liikkuva kalusto

4.3.2.8

3

EIRENE-toiminnot

Nämä toiminnot hoitaa junan asennettu ERTMS/GSM-R-osatekijä

4.2.4

Dataliikenne vain tasolla 1 radion lisäajotietojen kanssa (valinnainen) tai tasolla 2 tai 3

4

ETCS:n ja EIRENE:n ilmavälin liitännät

Nämä toiminnot hoidetaan junaan asennettujen ERTMS/ETCS- ja

ERTMS/GSM-R-osatekijöiden avulla

Radanvarren ohjaus- ja hallintakokoonpano

4.2.5

Radioliikenne junan kanssa vain tasolla 1 radion lisäajotietojen kanssa (valinnainen) tai tasolla 2 tai 3

Eurosilmukkaviestintä on valinnaista

5

Avainhallinta

Avainhallinnan turvallisuuspolitiikka

Käyttötoiminta ja liikenteen hallinta

4.2.8

4.3.1.7

6

ETCS-tunnuksen hallinta

ETCS-tunnuksen hallintapolitiikka

Käyttötoiminta ja liikenteen hallinta

4.2.9

7

Liitännät

STM

Ilmoitetun laitoksen on varmistettava, että asianomaisen jäsenvaltion integrointitestejä koskevat vaatimukset on täytetty

Junan ERTMS/ETCS- ja ulkoiset STM-osatekijät

4.2.6.1

Junan ERTMS/GSM-R-laitteisto

Junan ERTMS/ETCS- ja ERTMS/GSM-R-osatekijät

4.2.6.2

Matkan mittaus

Tämä liitäntä ei ole olennainen, jos laitteet toimitetaan osatekijöiden ryhmänä

Junan ERTMS/ETCS- ja nopeuden mittaus -osatekijät

Liikkuva kalusto

4.2.6.3

4.3.2.12

ETCS DMI

Osa junan ERTMS/ETCS-osatekijää

Käyttötoiminta ja liikenteen hallinta

4.2.13

EIRENE DMI

Osa junan ERTMS/ETCS-osatekijää

4.3.1.2

4.2.14

Käyttötoiminta ja liikenteen hallinta

4.3.1.3

Liitäntä tietojen tallentamiseen hallinnollisiin tarkoituksiin

Osa turvatietojen tallennin -osatekijää

4.2.15

Käyttötoiminta ja liikenteen hallinta

Liikkuva kalusto

4.3.1.4

4.3.2.13

Junan jarrutusominaisuudet

Asianomaiseen liikkuvaan kalustoon soveltamisen tarkastus

Käyttötoiminta ja liikenteen hallinta

4.3.1.5

Liikkuva kalusto

4.3.2.3

Eristäminen

Käyttötoiminta ja liikenteen hallinta

4.3.1.6

Liikkuva kalusto

4.3.2.7

Antennien asennus

Käyttötoiminta ja liikenteen hallinta

4.3.2.4

Ympäristöolot

Ohjaus- ja hallintakokoonpanon virheettömän toiminnan tarkastus vallitsevissa ympäristöoloissa

Tämä tarkastus on tehtävä osana normaaleissa käyttöoloissa tehtävää tarkastusta

Liikkuva kalusto

4.3.2.5

Sähkömagneettinen yhteensopivuus

Ohjaus- ja hallintakokoonpanon virheettömän toiminnan tarkastus vallitsevissa ympäristöoloissa

Tämä tarkastus on tehtävä osana normaaleissa käyttöoloissa tehtävää tarkastusta

Liikkuva kalusto

4.3.2.6

Dataliitännät

Osa junan ERTMS/ETCS-osatekijää

Liikkuva kalusto

4.3.2.8; 4.3.2.11

Junaan tehdyn liitännän virheetön toiminta

Tämä liitäntä sisältää ajoturvatoiminnon (valinnainen) ja junan eheyden (vain taso 3).

Käyttötoiminta ja liikenteen hallinta

4.3.1.9

Taulukko 6.2

Radanvarren ohjaus- ja hallintakokoonpanon tarkastusta koskevat vaatimukset

| 1 | 2 | 2a | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| N | Kuvaus | Huomautukset | Liitännät ohjaus- ja hallintajärjestelmään | Liitännät muihin osajärjestelmä-YTE:iin | Tämän YTE:n liitteen A perusteella arvioitavat ominaisuudet |
| 1 | Turvallisuus | Ilmoitetun laitoksen on varmistettava, että turvallisuus-hyväksyntäprosessi suoritetaan kokonaisuudessaan, mukaan luettuna turvallisuuden tutkintadokumenttien laatiminen | | | 4.2.1 |
| 2 | Radanvarren ETCS-toiminnot | Nämä toiminnot hoidetaan RBC-, LEU- ja radion lisäajotoiminto -osatekijöiden avulla toteutuksen mukaan | | | 4.2.3 |
| 3 | EIRENE-toiminnot | Dataliikenne vain tasolla 1 radion lisäajotietojen kanssa tai tasolla 2/3 | | | 4.2.4 |
| 4 | ETCS:n ja EIRENE:n ilmavälin liitännät | Nämä toiminnot hoidetaan radanvarren RBC-, radion lisäajotoiminto-, eurobaliisi-, eurosilmukka- ja GSM-R-laitteiden avulla toteutuksen mukaan | Veturin ohjaus- ja hallintalaiteet | | 4.2.5 |
| Radioliikenne junan kanssa vain tasolla 1 radion lisäajotietojen kanssa (valinnainen) tai tasolla 2/ 3 | | | |
| Eurosilmukkaviestintä on valinnaista | | | |
| 5 | Avainhallinta | Avainhallinnan turvallisuuspolitiikka | | Käyttötoiminta ja liikenteen hallinta | 4.2.8
  4.3.1.7 |
| 6 | ETCS-tunnuksen hallinta | ETCS-tunnuksen hallintapolitiikka | | Käyttötoiminta ja liikenteen hallinta | 4.2.9 |
| 7 | Kuumakäynti-ilmaisin | | | Käyttötoiminta ja liikenteen hallinta | 4.2.10 |
| Liikkuva kalusto | 4.3.1.8
  4.3.2.9 |
| 8 | Liitännät
  Radiosuojastuskeskusten (RBC) välillä | Vain tasolla 2/3 | Vierekkäisten radiosuojastuskeskusten välillä | | 4.2.7.1 |
| Radanvarren GSM-R | Vain tasolla 2/3 tai tasolla 1 radion lisäajotietojen kanssa (valinnainen) | RBC-keskusten tai radion lisäajotietoyksikköjen ja radanvarren GSM-R-laitteiden välillä | | 4.2.7.3 |
| Eurobaliisi/koodain (LEU) | Tämä liitäntä ei ole olennainen, jos laitteet toimitetaan osatekijöiden ryhmänä | Ohjaus- ja hallintajärjestelmän osatekijöiden välillä | | 4.2.7.4 |
| Eurosilmukka/koodain (LEU) | Eurosilmukka on valinnainen | Ohjaus- ja hallintajärjestelmän osatekijöiden välillä | | 4.2.7.5 |
| Tämä liitäntä ei ole olennainen, jos laitteet toimitetaan osatekijöiden ryhmänä | | | |
| Antennien asennus | | | Infrastruktuuri | 4.3.3.2 |
| Ympäristöolot | Ohjaus- ja hallintakokoonpanon virheettömän toiminnan tarkastus vallitsevissa ympäristöoloissa
  Tämä tarkastus on tehtävä osana normaaleissa käyttöoloissa tehtävää tarkastusta | | Infrastruktuuri | 4.3.3.3 |
| Sähkömagneettinen yhteensopivuus | Ohjaus- ja hallintakokoonpanon virheettömän toiminnan tarkastus vallitsevissa ympäristöoloissa
  Tämä tarkastus on tehtävä osana normaaleissa käyttöoloissa tehtävää tarkastusta | | Infrastruktuuri
  Energia | 4.3.3.4
  4.3.4.1 |
| 9 | Junien ilmaisuun käytettävien järjestelmien yhteensopivuus | Liikkuvan kaluston käynnistämien toimintojen ominaisuudet | | Liikkuva kalusto | 4.2.11
  4.3.1.10 |
| Infrastruktuuri | 4.3.2.1
  4.3.3.1 |
| 10 | Liikkuvan kaluston ja junien ilmaisuun käytettävien järjestelmien sähkömagneettinen yhteensopivuus | | | Liikkuva kalusto | 4.2.12.2
  4.3.2.2 |
| Yhteensopivuus junan ajovalojen kanssa | Radanvarren heijastavien merkkien sekä heijastavan turvavaatetuksen ominaisuudet | | Liikkuva kalusto | 4.2.16
  4.3.2.10 |
| Yhteensopivuus kuljettajan ohjaamosta olevan näkökentän kanssa | Kuljettavan nähtäväksi tarkoitettujen radanvarren laitteiden asennus | | Käyttötoiminta ja liikenteen hallinta | 4.2.16
  4.3.1.11 |

1

2

2a

3

4

5

N

Kuvaus

Huomautukset

Liitännät ohjaus- ja hallintajärjestelmään

Liitännät muihin osajärjestelmä-YTE:iin

Tämän YTE:n liitteen A perusteella arvioitavat ominaisuudet

1

Turvallisuus

Ilmoitetun laitoksen on varmistettava, että turvallisuus-hyväksyntäprosessi suoritetaan kokonaisuudessaan, mukaan luettuna turvallisuuden tutkintadokumenttien laatiminen

4.2.1

2

Radanvarren ETCS-toiminnot

Nämä toiminnot hoidetaan RBC-, LEU- ja radion lisäajotoiminto -osatekijöiden avulla toteutuksen mukaan

4.2.3

3

EIRENE-toiminnot

Dataliikenne vain tasolla 1 radion lisäajotietojen kanssa tai tasolla 2/3

4.2.4

4

ETCS:n ja EIRENE:n ilmavälin liitännät

Nämä toiminnot hoidetaan radanvarren RBC-, radion lisäajotoiminto-, eurobaliisi-, eurosilmukka- ja GSM-R-laitteiden avulla toteutuksen mukaan

Veturin ohjaus- ja hallintalaiteet

4.2.5

Radioliikenne junan kanssa vain tasolla 1 radion lisäajotietojen kanssa (valinnainen) tai tasolla 2/ 3

Eurosilmukkaviestintä on valinnaista

5

Avainhallinta

Avainhallinnan turvallisuuspolitiikka

Käyttötoiminta ja liikenteen hallinta

4.2.8

4.3.1.7

6

ETCS-tunnuksen hallinta

ETCS-tunnuksen hallintapolitiikka

Käyttötoiminta ja liikenteen hallinta

4.2.9

7

Kuumakäynti-ilmaisin

Käyttötoiminta ja liikenteen hallinta

4.2.10

Liikkuva kalusto

4.3.1.8

4.3.2.9

8

Liitännät

Radiosuojastuskeskusten (RBC) välillä

Vain tasolla 2/3

Vierekkäisten radiosuojastuskeskusten välillä

4.2.7.1

Radanvarren GSM-R

Vain tasolla 2/3 tai tasolla 1 radion lisäajotietojen kanssa (valinnainen)

RBC-keskusten tai radion lisäajotietoyksikköjen ja radanvarren GSM-R-laitteiden välillä

4.2.7.3

Eurobaliisi/koodain (LEU)

Tämä liitäntä ei ole olennainen, jos laitteet toimitetaan osatekijöiden ryhmänä

Ohjaus- ja hallintajärjestelmän osatekijöiden välillä

4.2.7.4

Eurosilmukka/koodain (LEU)

Eurosilmukka on valinnainen

Ohjaus- ja hallintajärjestelmän osatekijöiden välillä

4.2.7.5

Tämä liitäntä ei ole olennainen, jos laitteet toimitetaan osatekijöiden ryhmänä

Antennien asennus

Infrastruktuuri

4.3.3.2

Ympäristöolot

Ohjaus- ja hallintakokoonpanon virheettömän toiminnan tarkastus vallitsevissa ympäristöoloissa

Tämä tarkastus on tehtävä osana normaaleissa käyttöoloissa tehtävää tarkastusta

Infrastruktuuri

4.3.3.3

Sähkömagneettinen yhteensopivuus

Ohjaus- ja hallintakokoonpanon virheettömän toiminnan tarkastus vallitsevissa ympäristöoloissa

Tämä tarkastus on tehtävä osana normaaleissa käyttöoloissa tehtävää tarkastusta

Infrastruktuuri

Energia

4.3.3.4

4.3.4.1

9

Junien ilmaisuun käytettävien järjestelmien yhteensopivuus

Liikkuvan kaluston käynnistämien toimintojen ominaisuudet

Liikkuva kalusto

4.2.11

4.3.1.10

Infrastruktuuri

4.3.2.1

4.3.3.1

10

Liikkuvan kaluston ja junien ilmaisuun käytettävien järjestelmien sähkömagneettinen yhteensopivuus

Liikkuva kalusto

4.2.12.2

4.3.2.2

Yhteensopivuus junan ajovalojen kanssa

Radanvarren heijastavien merkkien sekä heijastavan turvavaatetuksen ominaisuudet

Liikkuva kalusto

4.2.16

4.3.2.10

Yhteensopivuus kuljettajan ohjaamosta olevan näkökentän kanssa

Kuljettavan nähtäväksi tarkoitettujen radanvarren laitteiden asennus

Käyttötoiminta ja liikenteen hallinta

4.2.16

4.3.1.11

7.   OHJAUS- JA HALLINTA -YTE:N TOTEUTTAMINEN

7.1.   Yleistä

Tässä kohdassa käsitellään pääpiirteittäin strategiaa ja siihen liittyviä teknisiä ratkaisuja tämän YTE:n toteuttamiseksi sekä erityisesti oloja, joissa siirtyminen luokan A mukaisiin järjestelmiin on mahdollista. On otettava huomioon se, että YTE:n käyttöönottoa on joskus sovitettava yhteen muiden YTE:ien käyttöönoton kanssa.

Edellä 2–6 luvussa sekä jäljempänä 7.3 kohdassa olevat erityiset määräykset koskevat kokonaisuudessaan direktiivissä 2001/16/EY määriteltyä ohjaus- ja hallinta-osajärjestelmää.

7.2.   Ohjaus- ja hallinta -YTE:n käyttöönottoon liittyviä erityisiä seikkoja

7.2.1.   Yleiset siirtymäkriteerit

Ohjaus- ja hallintaosajärjestelmässä määritellään kaksi junakulunvalvonta- ja radioviestintäjärjestelmäluokkaa (A ja B).

On huomattava, että asennuksiin liittyvistä ja taloudellisista syistä luokan A järjestelmää ei voi välittömästi asentaa kaikille olemassa oleville tavanomaisen rautatieverkon reiteille. Nykyisen (ennen yhtenäistämistä vallitsevan) tilanteen (luokka B) ja luokan A käyttöönoton välisenä siirtymäkautena voidaan tämän YTE:n puitteissa toteuttaa useita erilaisia yhteentoimivuuteen liittyviä ratkaisuja. Nämä ratkaisut liittyvät sekä Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän infrastruktuuriin ja liityntäratoihin että Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän juniin. Seuraavassa on esitetty joukko havainnollisia esimerkkejä:

| — | ERTMS/ETCS-järjestelmässä on mahdollisuus STM (Specific Transmission Module) -moduulien lisäämiseen ETCS:ään, jolloin asianmukaisilla STM-moduuleilla varustetut junat voivat toimia nykyisen infrastruktuurin alueella ennen sen yhdenmukaistamistakin. Toinen ratkaisu on varustaa infrastruktuuri sekä A- että B-luokan järjestelmillä. |
| --- | --- |

—

ERTMS/ETCS-järjestelmässä on mahdollisuus STM (Specific Transmission Module) -moduulien lisäämiseen ETCS:ään, jolloin asianmukaisilla STM-moduuleilla varustetut junat voivat toimia nykyisen infrastruktuurin alueella ennen sen yhdenmukaistamistakin. Toinen ratkaisu on varustaa infrastruktuuri sekä A- että B-luokan järjestelmillä.

| — | Koko maan kattavan GSM-R-järjestelmän toteuttaminen on jo alkanut useissa entisistä EU-15-maista. Ensimmäiset liitännät näiden kansallisten verkkojen välillä suunnitellaan toteutettavan vuonna 2004. Muut verkot liitetään pian sen jälkeen. Joillain rautateillä on valittu ratkaisu, jossa siirrettävä viestinlaitteisto on suunniteltu niin, että se voi toimia molemmissa järjestelmissä (kaksoisjärjestelmätila = GSM-R ja >=1 analoginen radio), kun taas toiset ovat valinneet ratkaisun, jossa on verkko molempia järjestelmiä varten, mutta kussakin junassa on käytössä vain toinen niistä. GSM-R-järjestelmässä ei ole STM-moduuleja. Ohjaamoradiot, joissa on lisäliitäntäyksikköjä luokan B radioyksikköjä varten (kaksoisjärjestelmätila), voivat toimia myös luokan B verkkoja käyttävillä radoilla, jos ne on varta vasten siten suunniteltu. Tämä on vain tilapäinen ratkaisu, jonka ansiosta junien kansainvälinen vaihto voidaan toteuttaa lyhyellä aikavälillä. |
| --- | --- |

—

Koko maan kattavan GSM-R-järjestelmän toteuttaminen on jo alkanut useissa entisistä EU-15-maista. Ensimmäiset liitännät näiden kansallisten verkkojen välillä suunnitellaan toteutettavan vuonna 2004. Muut verkot liitetään pian sen jälkeen. Joillain rautateillä on valittu ratkaisu, jossa siirrettävä viestinlaitteisto on suunniteltu niin, että se voi toimia molemmissa järjestelmissä (kaksoisjärjestelmätila = GSM-R ja >=1 analoginen radio), kun taas toiset ovat valinneet ratkaisun, jossa on verkko molempia järjestelmiä varten, mutta kussakin junassa on käytössä vain toinen niistä. GSM-R-järjestelmässä ei ole STM-moduuleja. Ohjaamoradiot, joissa on lisäliitäntäyksikköjä luokan B radioyksikköjä varten (kaksoisjärjestelmätila), voivat toimia myös luokan B verkkoja käyttävillä radoilla, jos ne on varta vasten siten suunniteltu. Tämä on vain tilapäinen ratkaisu, jonka ansiosta junien kansainvälinen vaihto voidaan toteuttaa lyhyellä aikavälillä.

7.2.1.1.   Siirtymäreitit

Sekä nykyiset että tulevaisuuden yhtenäistetyt järjestelmät koostuvat sekä infrastruktuuriin että junaan asennetuista komponenteista. Tämän vuoksi on tarpeen määritellä siirtymästrategia molemmille kokoonpanoille. Tässä kohdassa käsitellään siirtymäreittejä luokasta B luokkaan A esimerkkien avulla.

Siirtymästrategioissa on erityisesti otettava huomioon seuraava jaottelu:

| — | junaradio (luokasta B luokkaan A) |
| --- | --- |

—

junaradio (luokasta B luokkaan A)

| — | junakulunvalvonta (luokasta B luokkaan A) |
| --- | --- |

—

junakulunvalvonta (luokasta B luokkaan A)

| — | junien ilmaisuun käytettävä järjestelmä |
| --- | --- |

—

junien ilmaisuun käytettävä järjestelmä

| — | kuumakäynti-ilmaisinjärjestelmä |
| --- | --- |

—

kuumakäynti-ilmaisinjärjestelmä

| — | sähkömagneettinen yhteensopivuus. |
| --- | --- |

—

sähkömagneettinen yhteensopivuus.

Kukin näistä voi noudattaa erilaista siirtymäreittiä.

Seuraavilla junakulunvalvontajärjestelmää koskevilla esimerkeillä havainnollistetaan mahdollisia siirtymäreittejä luokasta B luokkaan A.

Kuva 1

Image

Kuvassa 1 esitetään kehitys alkutilanteesta, jolloin on olemassa vain yhteensopimattomia järjestelmiä (merkitty sanalla ALKU), lopulliseen tilanteeseen (merkitty sanalla TAVOITE).

Kahdessa seuraavassa kuvassa esitetään kaksi mahdollista ääritapausta siirtymäreitiksi nykyisestä tilanteesta lopputilanteeseen.

Kuva 2

Image

Kuvassa 2 nähdään siirtymäprosessi, jossa aluksi investoidaan vain junaan asennettaviin laitteisiin. Yksi mahdollinen tekninen ratkaisu on ns. STM-moduuli, joka voidaan yhdistää ETCS-veturilaitteistoon ja joka muuntaa nykyisten järjestelmien antamat tiedot ETCS:n ymmärtämään muotoon. Kun kaikkiin kyseeseen tuleviin vaunuihin on asennettu ETCS-veturilaitteisto ja vastaavat luokan B järjestelmät, nykyiset ratalaitteistot voidaan muuntaa ETCS-järjestelmän mukaisiksi ja uudet rakentaa valmiiksi ETCS-järjestelmään. Vanhat luokan B mukaiset järjestelmät voidaan poistaa.

Kuva 3

Image

Kuvassa 3 nähdään toinen siirtymäprosessin ääritapaus. Tässä tapauksessa asianomainen rautatieyhtiö asentaisi entisten laitteiden rinnalle ETCS-järjestelmän. Kun kaikilla radoilla on kansallisen järjestelmän lisäksi ETCS-järjestelmä, liikkuvaan kalustoon asennetut laitteet voidaan vaihtaa ETCS-järjestelmän mukaisiksi. Kun kaikki kyseeseen tulevat vaunut on varustettu ETCS-järjestelmän laitteilla, radanvarren kansallisen järjestelmän laitteet voidaan poistaa.

Kuva 4

Image

Kuvassa 4 nähdään edellä kuvattujen ääritapausten yhdistelmä. Siirtymäreittien on oltava näiden rajojen välissä. Käytännössä kyseeseen tulee kahden eri vaihtoehdon yhdistelmä.

Kuva 5

Image

Kuvassa 5 nähdään esimerkki, jossa ETCS-laitteita asennetaan vuoronperään juniin ja radanvarteen. Tällä menetelmällä järjestelmän hyödyntämisen edellyttämä alkuinvestointi on pienempi (eli sitä voidaan hyödyntää siellä, missä laitteet on asennettu juniin ja radanvarteen). Toisaalta se asettaa tiettyjä rajoituksia liikkuvan kaluston käytölle rataverkon alueella.

Oikea siirtymästrategia riippuu paljolti ratojen ja liikkuvan kaluston varustelusta sekä uuden liikkuvan kaluston hankintaa ja ratojen varustamista koskevista suunnitelmista.

Myös kansainväliset kauttakulkureitit ja liikkuvan kaluston kansainvälinen käyttö on otettava huomioon. Jos rataa ei aiota muuttaa ja se on varustettu vain luokan B mukaisilla laitteilla, yhteentoimivuus voidaan varmistaa varustamalla kyseisen luokan B radalla liikennöivä kalusto STM:lla.

Siirtymävaiheiden aikana on muiden rautatieyritysten kuitenkin aina voitava käyttää rautatieverkkoa. Asianmukaisilla ETCS-laitteilla ja liitteissä B ja C kuvatuilla olemassa olevilla järjestelmillä varustetun kulkuneuvon on aina kyettävä ajamaan kyseisellä radalla.

7.2.2.   Ajoituskriteerit

7.2.2.1.   Johdanto

ETCS ja GSM-R ovat tietokonepohjaisia järjestelmiä, joiden tekniikka kehittyy nopeammin ja joiden käyttöikä on mahdollisesti lyhyempi kuin nykyisten rautateillä käytettävien turvalaite- ja viestintäratkaisujen. Siten ne edellyttävät aktiivista käyttöönottostrategiaa reagoivan strategian asemesta, jolloin järjestelmän mahdollinen vanheneminen ennen käyttöönottoa voidaan estää.

Lisäksi liian hajanainen käyttöönotto Euroopan rautatieverkossa ja erityisesti yleiseurooppalaisissa rautatiekäytävissä aiheuttaisi huomattavia kuluja ja toiminnallisia yleiskustannuksia, sillä tällöin pitäisi varmistaa yhteensopivuus alaspäin ja kytkettävyys vaihteleviin aiempien sukupolvien järjestelmiin. Sovittamalla yhteen erilaisten kansallisten strategioiden sisältämät yhteiset elementit voitaisiin lisäksi saavuttaa synergiaetuja vähentämällä tarvittavaa aikaa, kustannuksia ja riskejä. Kyseeseen tulevat toisin sanoen yhteiset hankinta-aloitteet ja järjestelmän kelpuutusta (validointia) ja varmentamista (sertifiointia) koskeva yhteistyö.

Vaikka tällainen proaktiivinen käyttöönottostrategia vaikuttaakin olevan välttämätön perusta koko siirtymäprosessille, tavanomaisen rautatieverkon kohdalla valittavissa toimintatavoissa on otettava huomioon näiden tekniikkojen nykyinen taso ja aiotun käyttöönoton aikataulu sekä asiaan liittyvät taloudelliset, operatiiviset, tekniset ja rahoitukselliset tekijät, joilla on vaikutusta tähän toteutukseen.

Tässä asiayhteydessä on ilmeistä, että on tehtävä selvä ero ETCS:n ja GSM-R:n välillä puhuttaessa siirtymisen nykytilasta Euroopassa sekä sen tiellä olevien esteiden koosta ja vaikuttavuudesta. Tämän takia perusteet GSM-R:n ja ETCS:n toteuttamiselle tavanomaisessa rautatieverkossa ovat erilaiset. Nämä erilaiset perusteet rajataan yksityiskohtaisemmin seuraavissa kohdissa.

7.2.2.2.   GSM-R — käyttöönoton perusteet

GSM-R-tekniikan käyttöönoton nykyinen taso eri puolilla Euroopan laajuista rautatieverkkoa (joka nykyisin käsittää noin 100 000 kilometriä 11 entisessä EU-15-maassa) ja 4–5 vuoden aika, jonka tällainen käyttöönotto yleensä vaatii, osoittavat, että käyttöönoton perusteissa on otettava huomioon kolme tärkeää näkökohtaa:

| — | On varmistettava, että GSM-R-palvelun saatavuus jatkuu keskeytymättömänä yli rajojen ja ettei yhteisön alueelle synny ongelmakohtia. |
| --- | --- |

—

On varmistettava, että GSM-R-palvelun saatavuus jatkuu keskeytymättömänä yli rajojen ja ettei yhteisön alueelle synny ongelmakohtia.

| — | On sovitettava yhteen siirtymäaikataulut eri puolilla Eurooppaa, jotta kaksinkertaisen analogisen ja digitaalisen tietoliikenneinfrastruktuurin ja vastaavien junaan asennettujen laitteiden aiheuttamia kustannuksia ja niihin liittyvää ajankäyttöä voidaan merkittävästi vähentää. |
| --- | --- |

—

On sovitettava yhteen siirtymäaikataulut eri puolilla Eurooppaa, jotta kaksinkertaisen analogisen ja digitaalisen tietoliikenneinfrastruktuurin ja vastaavien junaan asennettujen laitteiden aiheuttamia kustannuksia ja niihin liittyvää ajankäyttöä voidaan merkittävästi vähentää.

| — | On vältettävä ”kahden nopeuden Euroopan” syntymistä, missä ero syntyy entisten EU-15-maiden ja uusien jäsenvaltioiden välille. Lähentyminen on saavutettava tavoitteena, jonka mahdollistavat käynnissä olevat tärkeät ohjelmat uusien jäsenvaltioiden rautatieverkkojen parantamiseksi. |
| --- | --- |

—

On vältettävä ”kahden nopeuden Euroopan” syntymistä, missä ero syntyy entisten EU-15-maiden ja uusien jäsenvaltioiden välille. Lähentyminen on saavutettava tavoitteena, jonka mahdollistavat käynnissä olevat tärkeät ohjelmat uusien jäsenvaltioiden rautatieverkkojen parantamiseksi.

7.2.2.3.   GSM-R — käyttöönottoa koskevat säännöt

Tätä taustaa vasten ja kun otetaan huomioon se, että GSM-R-infrastruktuuri on tietoliikenteen välineenä sekä suurten nopeuksien että tavanomaisten rautatiejärjestelmien käytössä, aiemmille sovelluksille nyt voimassa olevan käyttöönottostrategian tulisi samalla tavoin koskea myös tavanomaista rautatiejärjestelmää, eli

Radanvarsikokoonpanot:GSM-R:n asentaminen on pakollista seuraavissa tapauksissa:





  —

| — | uuden ohjaus- ja hallintakokoonpanoon kuuluvan radio-osan asentaminen |
| --- | --- |

uuden ohjaus- ja hallintakokoonpanoon kuuluvan radio-osan asentaminen

| — | jo käytössä olevaan ohjaus- ja hallintakoonpanoon kuuluvan radio-osan parantaminen niin, että osajärjestelmän toiminnot tai suoritustaso muuttuvat. |
| --- | --- |

—

jo käytössä olevaan ohjaus- ja hallintakoonpanoon kuuluvan radio-osan parantaminen niin, että osajärjestelmän toiminnot tai suoritustaso muuttuvat.

| — | uuden ohjaus- ja hallintakokoonpanoon kuuluvan radio-osan asentaminen |
| --- | --- |

—

uuden ohjaus- ja hallintakokoonpanoon kuuluvan radio-osan asentaminen

| — | jo käytössä olevaan ohjaus- ja hallintakoonpanoon kuuluvan radio-osan parantaminen niin, että osajärjestelmän toiminnot tai suoritustaso muuttuvat. |
| --- | --- |

—

jo käytössä olevaan ohjaus- ja hallintakoonpanoon kuuluvan radio-osan parantaminen niin, että osajärjestelmän toiminnot tai suoritustaso muuttuvat.

Proaktiivisen toteutuksen mahdollistamiseksi jäsenvaltioita kehotetaan myös edistämään ja tukemaan GSM-R-laitteiden asentamista kaikkien sellaisten koko käytössä olevaa infrastruktuuria koskevien uudistus- tai kunnossapitotöiden yhteydessä, joiden vaatimat investoinnit ovat vähintään yhtä kertaluokkaa suuremmat kuin pelkkien GSM-R-laitteiden asentamiseen liittyvät.

7.2.2.4.   ERTMS/ETCS — käyttöönoton perusteet

7.2.2.4.1.   Johdanto

Nykyisellään kysymystä ERTMS/ETCS-laitteiden asentamisesta tavanomaisen rautatiejärjestelmän sovelluksiin on tarkasteltava erilaisten käyttöönottoperusteiden valossa, joissa otetaan huomioon ne monet ongelmat, jotka liittyvät signalointijärjestelmästä toiseen siirtymiseen, siitä syntyviin kustannuksiin ja GSM-R-järjestelmää pidempään odotettavissa olevaan käyttöikään. Näiden esteiden ei kuitenkaan saa millään tavoin antaa estää 7.2.2 kohdassa esitettyjen yleisten käyttöönottoperiaatteiden noudattamista, erityisesti tarvetta pitää toteuttamisvauhti riittävänä varsinkin Euroopan laajuisen rautatiejärjestelmän pääväylien ja runkoratojen osalta.

7.2.2.4.2.   ETCS-verkkokäytävän käsite

Jotta voidaan sovittaa yhteen ne näennäisen ristiriitaiset tavoitteet, jotka liittyvät hajautetun käyttöönottotavan välttämiseen investointeja koskevien rajoitusten vallitessa, pidetään välttämättömänä määritellä rautatieprojektien aloitusydin, missä ERTMS/ETCS:n käyttöönotto voidaan perustella alusta loppuun ulottuvan liiketoiminnallisen/palvelullisen näkökulman perusteella ilman, että törmätään mahdottomiin esteisiin käyttöönottokustannusten kohdalla. Kun oli otettu huomioon nämä muita tärkeämmät tavoitteet, ja sen jälkeen, kun alan mielipidettä oli kuultu, todettiin, että tällainen ydin tulisi rakentaa perustuen Euroopan laajuisessa rautatieverkossa olevien ensisijaisten käytävien yhdenmukaiseen joukkoon. Tällä lähestymistavalla saavutettavia tavoitteita on kolme:

| i. | On mahdollistettava sellaisen yhteentoimivan rautatierunkoverkon (jota jäljempänä kutsutaan nimellä ETCS-verkko) rakentaminen Euroopan halki, jonka avulla voidaan kehittää uusia ja laadultaan parempia rautatiepalveluja, jotka lopulta voivat kohottaa rautatiekuljetusten kilpailukykyä erityisesti niillä alueilla, joilla on eniten kasvupotentiaalia, eli kansainvälisessä tavaraliikenteessä. |
| --- | --- |

i.

On mahdollistettava sellaisen yhteentoimivan rautatierunkoverkon (jota jäljempänä kutsutaan nimellä ETCS-verkko) rakentaminen Euroopan halki, jonka avulla voidaan kehittää uusia ja laadultaan parempia rautatiepalveluja, jotka lopulta voivat kohottaa rautatiekuljetusten kilpailukykyä erityisesti niillä alueilla, joilla on eniten kasvupotentiaalia, eli kansainvälisessä tavaraliikenteessä.

| ii. | On keskitettävä maiden väliset koordinointiponnistukset ja rahoituskeinot, jotta ERTMS/ETCS-järjestelmät voidaan ottaa käyttöön Euroopan laajuisessa rautatieverkossa entistä nopeammin ja laajemmin. |
| --- | --- |

ii.

On keskitettävä maiden väliset koordinointiponnistukset ja rahoituskeinot, jotta ERTMS/ETCS-järjestelmät voidaan ottaa käyttöön Euroopan laajuisessa rautatieverkossa entistä nopeammin ja laajemmin.

| iii. | On siirryttävä ERTMS/ETCS:n osalta kohden ”kriittisen massan” tilannetta, jotta siitä tulisi markkinoiden luonnollinen valinta ratkaisuksi hankkeissa, joissa Euroopan laajuiseen tavanomaiseen rautatieverkkoon rakennetaan uusia tai parannettuja signalointijärjestelmiä. |
| --- | --- |

iii.

On siirryttävä ERTMS/ETCS:n osalta kohden ”kriittisen massan” tilannetta, jotta siitä tulisi markkinoiden luonnollinen valinta ratkaisuksi hankkeissa, joissa Euroopan laajuiseen tavanomaiseen rautatieverkkoon rakennetaan uusia tai parannettuja signalointijärjestelmiä.

Seuraavassa kuvassa nähdään ETCS-verkon pääpiirteet. Siihen sisältyvien käytävien luettelo on liitteessä H.

Image

Jotta varmistettaisiin se, että kehitettävä verkko tarjoaa rungon paremmille alusta loppuun ulottuville palveluille, edellä esitetty ETCS-verkko rakentuu sekä suurten nopeuksien (4) että tavanomaisten ratojen varaan. ERTMS/ETCS:n käyttöönotto ensin mainituilla radoilla perustuu päätökseen 2002/731/EY, kun taas jäljempänä esitetyt käyttöönottoperiaatteet koskevat viimeksi mainittuja ratoja.

Jotta tällainen runko voisi auttaa kansainvälisten rautatiekuljetuspalvelujen perusteellisessa uudistamisessa asiakkaan kannalta järkevässä aikataulussa, on välttämätöntä asettaa sen toteuttamiselle suhteellisen kunnianhimoinen aikataulu. Kun otetaan huomioon se, kuinka moni eri tekijä tähän vaikuttaa (esim. käytettävissä olevat varat, rautatiealan ja toimittavan teollisuuden teknisen suunnittelun / projektinjohdon mahdollisuudet ja tarve koordinoida toimia yli maiden rajojen), on tähän tarkoitukseen alustavasti varattava 10–12 vuotta.

7.2.2.4.3.   Alkuydin

Jotta koko ETCS-verkko voitaisiin toteuttaa tällä aikataululla, on välttämätöntä antaa käyttöönottoprosessille alkusysäys nimeämällä joukko hankkeita (joita jäljempänä kutsutaan yhteisellä nimellä ”alkuydin”), joissa ETCS:n käyttöönotto on pakollista. Tällainen lähestymistapa on periaatteessa osa alla kuvattua kolmikerroksista menettelyä:

Image

Jotta tämän pakollisen vaiheen muodostama taloudellinen rasite olisi mahdollisimman pieni, tulisi hankkeita tähän alkuytimeen valittaessa ottaa erityisesti huomioon sellainen yhteisöstä tuleva rahoitus, joka ylittää huomattavasti signalointitöihin yleisesti käytettävissä olevan tason. Euroopan laajuisen liikenneverkon suuntaviivojen (Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 884/2004/EY (5)) puitteissa perustettujen tavanomaisen rautatieverkon ensisijaisten hankkeiden sekä kaikkien suurien ratojen rakennus/parannustöiden, jotka on rahoitettu rakennerahastoja koskevien yleisten säädösten (neuvoston asetus (EY) N:o 1260/1999 (6)) nojalla ja/tai koheesiorahastoja koskevan asetuksen (neuvoston asetus (EY) N:o 1264/1999 (7)) nojalla, on katsottava muodostavan tämän alkuytimen.

Alkuytimen on tarkoitus toimia ponnahduslautana, jonka avulla edellä kuvattu koko ETCS-verkon käyttöönotto toteutetaan. Tämän viimeksi mainitun tavoitteen saavuttaminen edellyttää kuitenkin käyttöönottostrategian näkyvyyttä (töiden ajoituksen ja suunnittelun osalta), mikä tarjoaa perustan niille kansallisille osuuksille eri käytävissä, jotka eivät täytä alkuytimen valintakriteereitä. Tällaisen näkyvyyden aikaansaamiseksi jäsenvaltioiden on laadittava kansalliset ERTMS-käyttöönottosuunnitelmat, joissa käsitellään erilaisia 7.2.2.6 kohdassa mainittuja käyttöönottoon liittyviä näkökohtia.

Nykyisen ETCS-verkon alaa voidaan myöhemmin muuttaa (mahdollisesti tämän YTE:n tarkistuksen yhteydessä) ottaen huomioon sen toteutuksen edistyminen ja kuljetusmarkkinoiden alati kehittyvät tarpeet.

Liikkuvan kaluston osalta käyttöönottoperusteissa on otettava huomioon se, että ERTMS/ETCS on järjestelmä, joka koostuu infrastruktuurista ja junaan asennetuista osista. On sinänsä olennaisen tärkeää, että kaikissa laadittavissa käyttöönottoperusteissa otetaan nämä kaksi järjestelmän osaa huomioon yhdenmukaisella tavalla, koska ne molemmat yhdessä mahdollistavat järjestelmän toiminnan. Lisäksi on otettava asianmukaisesti huomioon, samoin kuin infrastruktuurin kohdalla, mahdollisuudet minimoida mahdollisesti eteen tulevien pakollisten työvaiheiden taloudellinen vaikutus.

”Marginaalisten kustannusten” lähestymistapa, jossa juniin tehtävät ERTMS/ETCS-asennukset liitetään suurempiin investointipäätöksiin, on paras käytettävissä oleva tapa saavuttaa tämä päämäärä. Tämä koskee erityisesti uuden liikkuvan kaluston hankintaa tai suuria jälkiasennushankkeita, joissa signalointilaitteiden hankinta- ja asennuskustannukset edustavat vain pientä osaa kokonaisinvestoinnista. Tällaisten suuntaviivojen omaksuminen edistää pitkällä aikavälillä tilannetta, jossa junan ETCS-laitteet ovat uuden liikkuvan kaluston käyttöä helpottava tekijä.

7.2.2.4.4.   Esiasennusstrategia

Esiasennus sisältää kaikkien veturin tai radanvarren ERTMS/ETCS- ja GSM-R-laitteiden ja muiden niiden toimintaa mahdollistavien laitteiden (kuten kaapeloinnin ja johdotuksen, kaapelikanavien, mekaanisten kiinnikkeiden, liitäntöjen, virtalähteiden tai muiden erityisten signalointi- tai tietoliikennelaitteiden) asentamisen, jonka tarkoituksena on saavuttaa tietty ERTMS-valmiusaste ilman, että luokan A vaatimukset on täysin toteutettu.

Tämän menettelyn tarkoituksena on varmistaa mainittu ERTMS-valmius tekemällä näitä esiasennustöitä infrastruktuuriin suurten rakennus- tai parannustöiden yhteydessä tai liikkuvan kaluston tehdasasennuksen (8) yhteydessä. Tämä vähentää myöhemmin tehtävän luokan A vaatimusten mukaisen täydellisen ERTMS/ETCS- tai GSM-R-asennuksen toteuttamiskustannuksia. ERTMS-valmiusastetta on kuitenkin tarkasteltava erikseen kunkin hankkeen teknisten, toiminnallisten ja taloudellisten näkökohtien sekä luokan A mukaisten laitteistojen asennusaikataulun valossa.

Sen vuoksi pidetään välttämättömänä laatia esiasennusta koskeva hierarkkinen lähestymistapa, joka perustuu ”esiasennusvaiheiden” käsitteeseen. On odotettavissa, että nämä vaiheet vaihtelevat yksinkertaisesta tilan ja kanavien varaamisesta ja mekaanisten kiinnikkeiden asentamisesta (vaihe 1) aina kaikkien sellaisten osien asentamiseen, jotka eivät vanhene laitteiston nimellisen käyttöiän aikana (vaihe 3). Esiasennuksen yksityiskohdat on tarkoitus selostaa liitteeseen A tehtävissä lisäyksissä, jotka koskevat alijärjestelmää 57 (junaan tehdyt asennukset) ja 59 (radanvarteen tehdyt asennukset).

7.2.2.5.   ERTMS/ETCS — käyttöönottoa koskevat säännöt

Kaikki edellisessä kohdassa luetellut johtopäätökset on tarkoitus lopuksi tarkentaa seuraavasti:

Radanvarsikokoonpanot:ERTMS/ETCS:n asentaminen on pakollista seuraavissa tapauksissa:





  —

| — | uuden ohjaus- ja hallintakokoonpanoon kuuluvan JKV-osan asentaminen, |
| --- | --- |

uuden ohjaus- ja hallintakokoonpanoon kuuluvan JKV-osan asentaminen,

| — | jo käytössä olevaan ohjaus- ja hallintakoonpanoon kuuluvan JKV-osan parantaminen niin, että osajärjestelmän toiminnot tai suoritustaso muuttuvat, |
| --- | --- |

—

jo käytössä olevaan ohjaus- ja hallintakoonpanoon kuuluvan JKV-osan parantaminen niin, että osajärjestelmän toiminnot tai suoritustaso muuttuvat,

| — | hanke on osa tavanomaisen rautatiejärjestelmän ensisijaisia hankkeita, jotka on aloitettu päätöksen N:o 884/2004/EY liitteessä II esitettyjen Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämisen suuntaviivojen nojalla, |
| --- | --- |

—

hanke on osa tavanomaisen rautatiejärjestelmän ensisijaisia hankkeita, jotka on aloitettu päätöksen N:o 884/2004/EY liitteessä II esitettyjen Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämisen suuntaviivojen nojalla,

| — | hanke saa rakennerahastoista (neuvoston asetus (EY) N:o 1260/1999) ja/tai koheesiorahastoista (neuvoston asetus (EY) N:o 1264/1999) rahallista tukea, joka ylittää 30 % hankkeen kokonaiskustannuksista. |
| --- | --- |

—

hanke saa rakennerahastoista (neuvoston asetus (EY) N:o 1260/1999) ja/tai koheesiorahastoista (neuvoston asetus (EY) N:o 1264/1999) rahallista tukea, joka ylittää 30 % hankkeen kokonaiskustannuksista.

| — | uuden ohjaus- ja hallintakokoonpanoon kuuluvan JKV-osan asentaminen, |
| --- | --- |

—

uuden ohjaus- ja hallintakokoonpanoon kuuluvan JKV-osan asentaminen,

| — | jo käytössä olevaan ohjaus- ja hallintakoonpanoon kuuluvan JKV-osan parantaminen niin, että osajärjestelmän toiminnot tai suoritustaso muuttuvat, |
| --- | --- |

—

jo käytössä olevaan ohjaus- ja hallintakoonpanoon kuuluvan JKV-osan parantaminen niin, että osajärjestelmän toiminnot tai suoritustaso muuttuvat,

| — | jo käytössä olevan liikkuvan kaluston suuri jälkiasennushanke (9), |
| --- | --- |

—

jo käytössä olevan liikkuvan kaluston suuri jälkiasennushanke (9),

| — | uuden ohjaus- ja hallintakokoonpanoon kuuluvan JKV-osan asentaminen |
| --- | --- |

—

uuden ohjaus- ja hallintakokoonpanoon kuuluvan JKV-osan asentaminen

| — | jo käytössä olevaan ohjaus- ja hallintakoonpanoon kuuluvan JKV-osan parantaminen niin, että osajärjestelmän toiminnot tai suoritustaso muuttuvat, |
| --- | --- |

—

jo käytössä olevaan ohjaus- ja hallintakoonpanoon kuuluvan JKV-osan parantaminen niin, että osajärjestelmän toiminnot tai suoritustaso muuttuvat,

7.2.2.6.   Kansalliset ERTMS-toteuttamissuunnitelmat ja EU:n yleissuunnitelma

Edellä selostettujen käyttöönottoperusteiden sekä 7.2.2.3 ja 7.2.2.4.4 kohdassa eriteltyjen pakollisten sääntöjen nojalla jäsenvaltioiden on laadittava tavanomaista rautatieverkkoa koskeva virallinen kansallinen ERTMS-toteuttamissuunnitelma, jossa käsitellään sekä ERTMS/ETCS:n että GSM-R:n käyttöönottoa.

ERTMS/ETCS:n osalta ETCS-verkon rungon 7.2.2.4 kohdassa kuvattu käyttöönotto muodostaa viiteajankohdan tällaisen kansallisen suunnitelman laatimiselle. Lopullinen tavoite on määritellä tapauskohtaisesti mukautettu joukko ERTMS/ETCS:n käyttöönottoa koskevia velvoitteita alkuytimen nyt sisältämien yleisten määräysten sijasta noudatettaviksi. Tämä rakenteellinen joustavuus ei kuitenkaan saa estää niiden velvoitteiden (10) hoitamista, jotka jo sisältyvät alkuytimeen.

Kansallisten suunnitelmien pitää sisältää erityisesti seuraavat osat:

| — | Kohderadat: Selkeä erittely kansallisista radoista tai rataosuuksista, jotka on valittu mukaan käyttöönottoon. Tämä koskee erityisesti ETCS-verkkoa koskevassa suunnitelmassa valittuja valtioiden rajat ylittävien käytävien kansallisia osuuksia (11). Tässä yhteydessä on riittävällä tavalla otettava huomioon kansalliset ERTMS/ETCS-käyttöönottosuunnitelmat, joista on ilmoitettu päätöksen 2002/731/EY nojalla siltä osin kuin ne koskevat ECTS-verkon rungon suurten nopeuksien osuuksia. |
| --- | --- |

—

Kohderadat: Selkeä erittely kansallisista radoista tai rataosuuksista, jotka on valittu mukaan käyttöönottoon. Tämä koskee erityisesti ETCS-verkkoa koskevassa suunnitelmassa valittuja valtioiden rajat ylittävien käytävien kansallisia osuuksia (11). Tässä yhteydessä on riittävällä tavalla otettava huomioon kansalliset ERTMS/ETCS-käyttöönottosuunnitelmat, joista on ilmoitettu päätöksen 2002/731/EY nojalla siltä osin kuin ne koskevat ECTS-verkon rungon suurten nopeuksien osuuksia.

| — | Tekniset vaatimukset: erilaisten käyttöönottojen olennaiset tekniset ominaisuudet (esim. puhe- tai datalaatuinen verkko GSM-R-toteutuksia varten, ERTMS/ETCS:n toiminnallinen taso, pelkkä ERTMS/ETCS tai kerrostetut asennukset). |
| --- | --- |

—

Tekniset vaatimukset: erilaisten käyttöönottojen olennaiset tekniset ominaisuudet (esim. puhe- tai datalaatuinen verkko GSM-R-toteutuksia varten, ERTMS/ETCS:n toiminnallinen taso, pelkkä ERTMS/ETCS tai kerrostetut asennukset).

| — | Käyttöönoton strategia ja suunnittelu: käyttöönottosuunnitelman pääkohdat (mukaan luettuina työn vaiheistus ja aikataulu). |
| --- | --- |

—

Käyttöönoton strategia ja suunnittelu: käyttöönottosuunnitelman pääkohdat (mukaan luettuina työn vaiheistus ja aikataulu).

| — | Siirtymästrategia: strategia, joka on laadittu sekä valittujen kansallisten ratojen tai rataosuuksien infrastruktuurin että niiden liikkuvan kaluston tekniikan vaihtamista varten (esim. luokan A ja B järjestelmien päällekkäisyys, vaihtaminen luokan B laitteista luokan A laitteisiin tietyssä vaiheessa, siirtymä, joka perustuu ETCS:n avulla toteutettuihin väliaikaisratkaisuihin, kuten SCMT:hen (12) tai rajoitettu valvonta). |
| --- | --- |

—

Siirtymästrategia: strategia, joka on laadittu sekä valittujen kansallisten ratojen tai rataosuuksien infrastruktuurin että niiden liikkuvan kaluston tekniikan vaihtamista varten (esim. luokan A ja B järjestelmien päällekkäisyys, vaihtaminen luokan B laitteista luokan A laitteisiin tietyssä vaiheessa, siirtymä, joka perustuu ETCS:n avulla toteutettuihin väliaikaisratkaisuihin, kuten SCMT:hen (12) tai rajoitettu valvonta).

| — | Mahdolliset rajoitukset: tiivistelmä mahdollisista tekijöistä, joilla saattaa olla vaikutusta käyttöönottosuunnitelmaan (esim. signalointilaitteiden työt, jotka ulottuvat suurempaan osaan infrastruktuuria, epävarmuus palvelun jatkuvuudesta rajojen yli). |
| --- | --- |

—

Mahdolliset rajoitukset: tiivistelmä mahdollisista tekijöistä, joilla saattaa olla vaikutusta käyttöönottosuunnitelmaan (esim. signalointilaitteiden työt, jotka ulottuvat suurempaan osaan infrastruktuuria, epävarmuus palvelun jatkuvuudesta rajojen yli).

Nämä kansalliset suunnitelmat on tarkoitus lopuksi koota yhteen EU:n yleissuunnitelman kanssa kuuden kuukauden kuluessa niiden julkistamisesta. Tällaisen yleissuunnitelman tulisi pyrkiä tarjoamaan riittävästi tietoa eri sidosryhmien päätöksentekoa varten, erityisesti komissiolle sen jakaessa taloudellista tukea rautateiden projekteille, sekä tarvittaessa sovittamaan yhteen erilaisten kansallisten käyttöönottojen aikataulut tai toteuttamisstrategiat silloin, kun sitä pidetään välttämättömänä yhdenmukaisen kokonaisuuden saavuttamiseksi. Koko prosessia voidaan kuvata seuraavasti:

Image

Lisäksi EU:n yleissuunnitelman pitää sisältää vaiheistussuunnitelman pääkohdat, jotka toimivat perustana aiotuille käyttöönottotoimille suunnittelusta toteutukseen.

EU:n yleissuunnitelma liitetään tähän YTE:ään käyttäen tarkistusmenettelyä, jossa korvataan alkuytimessä nyt määritelty pakollisten käyttöönottojen kenttä. Tämän jälkeen tapahtuu seuraavaa:

| — | Päättävien yksikköjen on kaikkien muiden voimassa olevan lainsäädännön vaatimusten lisäksi perusteltava kaikki ohjaus- ja hallintaosajärjestelmien asennukseen liittyvät toimet tämän EU:n yleissuunnitelman nojalla. |
| --- | --- |

—

Päättävien yksikköjen on kaikkien muiden voimassa olevan lainsäädännön vaatimusten lisäksi perusteltava kaikki ohjaus- ja hallintaosajärjestelmien asennukseen liittyvät toimet tämän EU:n yleissuunnitelman nojalla.

| — | Jäsenvaltioita kehotetaan viipymättä mukauttamaan kansalliset ERTMS-käyttöönottosuunnitelmansa silloin, kun tätä pidetään välttämättömänä niiden yhteensovittamiseksi EU:n yleissuunnitelman kanssa. Erityisesti tällaisella tarkistuksella on varmistettava se, että jäsenvaltion omaksuma siirtymästrategia — erityisesti liikkuvan kaluston osalta — ei hankaloita ETCS-verkon strategisen tavoitteen saavuttamista ja uusien osapuolien liittymistä mukaan EU:n yleissuunnitelman edellyttämän aikataulun ja vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltioita kehotetaan viipymättä mukauttamaan kansalliset ERTMS-käyttöönottosuunnitelmansa silloin, kun tätä pidetään välttämättömänä niiden yhteensovittamiseksi EU:n yleissuunnitelman kanssa. Erityisesti tällaisella tarkistuksella on varmistettava se, että jäsenvaltion omaksuma siirtymästrategia — erityisesti liikkuvan kaluston osalta — ei hankaloita ETCS-verkon strategisen tavoitteen saavuttamista ja uusien osapuolien liittymistä mukaan EU:n yleissuunnitelman edellyttämän aikataulun ja vaatimusten mukaisesti.

| — | Jos kansallista suunnitelmaa ei voida sovittaa yhteen EU:n yleissuunnitelman kanssa, alkuytimen pakolliset määräykset jäävät voimaan kyseisen jäsenvaltion kohdalla. |
| --- | --- |

—

Jos kansallista suunnitelmaa ei voida sovittaa yhteen EU:n yleissuunnitelman kanssa, alkuytimen pakolliset määräykset jäävät voimaan kyseisen jäsenvaltion kohdalla.

Näin ollen EU:n yleissuunnitelma ja ERTMS:n kansalliset käyttöönottosuunnitelmat ovat jatkuvasti kehitettäviä asiakirjoja, joita täytyy päivittää niin, että se vastaa todellista käyttöönottoa kussakin jäsenvaltiossa ja koko Euroopan laajuisessa rautatieverkossa.

7.2.3.   Käyttöönotto: infrastruktuuri (kiinteät laitteistot)

Seuraavat vaatimukset koskevat direktiivissä 2001/16/EY määriteltyä kolmea rataluokkaa:

| — | henkilöliikenteeseen tarkoitetut radat |
| --- | --- |

—

henkilöliikenteeseen tarkoitetut radat

| — | kaikkeen liikenteeseen (henkilö- ja tavaraliikenteeseen) tarkoitetut radat |
| --- | --- |

—

kaikkeen liikenteeseen (henkilö- ja tavaraliikenteeseen) tarkoitetut radat

| — | erityisesti tavaraliikennettä varten suunnitellut tai parannetut radat |
| --- | --- |

—

erityisesti tavaraliikennettä varten suunnitellut tai parannetut radat

| — | henkilöliikenteen solmukohdat |
| --- | --- |

—

henkilöliikenteen solmukohdat

| — | tavaraliikenteen solmukohdat mukaan luettuina intermodaaliset terminaalit |
| --- | --- |

—

tavaraliikenteen solmukohdat mukaan luettuina intermodaaliset terminaalit

| — | edellä mainittujen osien väliset liityntäradat. |
| --- | --- |

—

edellä mainittujen osien väliset liityntäradat.

Ohjaus- ja hallintaosajärjestelmässä on kaksi junakulunvalvonta- ja radioviestintäjärjestelmäluokkaa (A ja B). Ne edellä mainitut radat, joita ei tällä hetkellä ole varustettu luokan A laitteilla, on varustettava noudattaen jotain seuraavista vaihtoehdoista:

| — | luokan A toiminnot ja liitännät liitteessä A esitettyjen eritelmien mukaisesti, tai |
| --- | --- |

—

luokan A toiminnot ja liitännät liitteessä A esitettyjen eritelmien mukaisesti, tai

| — | luokan A toiminnot ja liitännät liitteessä A esitettyjen eritelmien mukaisesti sekä luokan B toiminnot ja liitännät liitteen B mukaisesti, tai |
| --- | --- |

—

luokan A toiminnot ja liitännät liitteessä A esitettyjen eritelmien mukaisesti sekä luokan B toiminnot ja liitännät liitteen B mukaisesti, tai

| — | luokan B toiminnot ja liitännät liitteen B mukaisesti sekä luokan A laitteiden esiasennus, tai |
| --- | --- |

—

luokan B toiminnot ja liitännät liitteen B mukaisesti sekä luokan A laitteiden esiasennus, tai

| — | ainoastaan luokan B toiminnot ja liitännät liitteen B mukaisesti. |
| --- | --- |

—

ainoastaan luokan B toiminnot ja liitännät liitteen B mukaisesti.

Jos tämän YTE:n soveltamisalaan kuuluvia ratoja ei varusteta luokan A mukaisilla järjestelmillä, jäsenvaltion on kaikin tavoin pyrittävä saamaan käyttöön ulkoinen STM sen aiemman sukupolven tekniikkaa edustavia luokan B mukaisia järjestelmiä varten. Tässä yhteydessä on kiinnitettävä asianmukaisesti huomiota siihen, että varmistetaan STM:ien tasapuolisin kaupallisin ehdoin toimivat avoimet markkinat. Tapauksissa, joissa STM:n saatavuutta ei voida teknisistä tai kaupallisista syistä (13) varmistaa vaaditussa ajassa (14), kyseisen jäsenvaltion on ilmoitettava komitealle tämän ongelman aiheuttaneet syyt ja ne korjaavat toimet, joihin jäsenvaltio aikoo ryhtyä antaakseen — erityisesti muiden valtioiden toimijoille — mahdollisuuden käyttää infrastruktuuriaan.

7.2.3.1.   Luokan B mukaiset lisälaitteet luokan A laitteilla varustetulla radalla

Luokan B mukaisia lisälaitteita voi olla ETCS- ja/tai GSM-R-laitteilla varustetulla radalla, jotta liikkuva kalusto, joka ei ole yhteensopivaa luokan A kanssa, voisi käyttää niitä siirtymävaiheen aikana. Junissa voidaan käyttää olemassa olevia luokan B laitteistoja luokan A järjestelmän varmistuksena. Tämä ei kuitenkaan oikeuta infrastruktuurin hallintoa edellyttämään kyseisellä radalla liikennöiviltä yhteentoimivilta junilta luokan B järjestelmiä.

Kun sekä luokan A että luokan B järjestelmät on asennettu ja molempia käytetään, voivat molemmat järjestelmät olla junassa käytössä edellyttäen, että kansalliset määräykset ja käyttöä koskevat säännöt sen mahdollistavat ja ettei yhteentoimivuutta vaaranneta. Kansalliset tekniset määräykset ja käyttöä koskevat säännöt antaa jäsenvaltio.

7.2.3.2.   Luokan A esiasennus

Radanvarteen tehtävä esiasennus tarkoittaa erilaisten ETCS- ja GSM-R-laitteiden tai muiden ETCS- ja GSM-R-järjestelmän edellyttämien laitteiden asentamista (esim. kaapeloinnin ja johdotuksen, asetinlaitteiden liitäntöjen, LEU-koodainten tai kuituoptisten runkojen asentamista) ilman, että niitä välttämättä otetaan käyttöön. Tällä pyritään vähentämään myöhemmin tehtävän luokan A vaatimusten mukaisen täydellisen ERTMS/ETCS- tai GSM-R-asennuksen toteuttamiskustannuksia. ETCS:n osalta 7.2.2.4.4 kohdassa määritellyn esiasennusvaiheiden kolmikerroksisen rakenteen tulisi noudattaa liitteessä A olevan 59 kohdan vaatimuksia (valmisteilla).

Tehtävän esiasennuksen laajuus tulisi päättää käyttöön otettavien signalointi- ja tietoliikennelaitteiden käyttöönottoa suunnitellessa. Jo GSM-R-verkon suunnittelun alkuvaiheessa on erityisesti otettava huomioon myös kaikki tulevaisuudessa käyttöön otettaviksi suunnitellut palvelut (puhepalvelut, muu kuin turvallisuuden kannalta kriittinen data, ETCS).

7.2.3.3.   Radanvarren ohjaus- ja hallintakokoonpanon tai sen osan parantaminen tai uudistaminen

Radanvarsikokoonpanon parantaminen tai uudistaminen voi koskea erikseen jotain seuraavista kohteista:

| — | radiojärjestelmä (luokan B osalta vain uudistaminen tulee kyseeseen) |
| --- | --- |

—

radiojärjestelmä (luokan B osalta vain uudistaminen tulee kyseeseen)

| — | JKV-järjestelmä |
| --- | --- |

—

JKV-järjestelmä

| — | junien ilmaisuun käytettävän järjestelmän liitäntä |
| --- | --- |

—

junien ilmaisuun käytettävän järjestelmän liitäntä

| — | kuumakäynti-ilmaisinjärjestelmä |
| --- | --- |

—

kuumakäynti-ilmaisinjärjestelmä

| — | sähkömagneettiseen yhteensopivuuteen liittyvät ominaisuudet. |
| --- | --- |

—

sähkömagneettiseen yhteensopivuuteen liittyvät ominaisuudet.

Tämän vuoksi radanvarren ohjaus- ja hallintajärjestelmän osia voidaan parantaa tai uudistaa erikseen (jos yhteentoimivuutta ei vaaranneta), ja tämä koskee seuraavia kohtia:

| — | EIRENE-toiminnot ja liitännät (ks. 4.2.4 ja 4.2.5 kohta) |
| --- | --- |

—

EIRENE-toiminnot ja liitännät (ks. 4.2.4 ja 4.2.5 kohta)

| — | ETCS/ERTMS-toiminnot ja liitännät (ks. 4.2.1, 4.2.3, 4.2.5, 4.2.7 ja 4.2.8 kohta) |
| --- | --- |

—

ETCS/ERTMS-toiminnot ja liitännät (ks. 4.2.1, 4.2.3, 4.2.5, 4.2.7 ja 4.2.8 kohta)

| — | junien ilmaisuun käytettävä järjestelmä (ks. 4.2.11 kohta) |
| --- | --- |

—

junien ilmaisuun käytettävä järjestelmä (ks. 4.2.11 kohta)

| — | kuumakäynti-ilmaisin (ks. 4.2.10 kohta) |
| --- | --- |

—

kuumakäynti-ilmaisin (ks. 4.2.10 kohta)

| — | sähkömagneettiseen yhteensopivuuteen liittyvät ominaisuudet (ks. 4.2.12 kohta). |
| --- | --- |

—

sähkömagneettiseen yhteensopivuuteen liittyvät ominaisuudet (ks. 4.2.12 kohta).

Luokkaan A sopivaksi tehdyn parantamisen jälkeen olemassa olevia luokan B laitteistoja voidaan jatkossa käyttää yhdessä luokan A laitteistojen kanssa.

7.2.3.4.   Infrastruktuurirekisterit

Infrastruktuurirekisterin on annettava rautatieyrityksille luokkiin A ja B liittyviä tietoja liitteen C vaatimusten mukaisesti. Infrastruktuurirekisteristä käy ilmi, onko kyseessä pakollinen vai valinnainen toiminto (15); junassa olevia laitteistokokoonpanoja koskevat rajoitukset on selvitettävä.

Jos jollekin ohjaus- ja hallintaosajärjestelmän ja muiden osajärjestelmien väliselle liitännälle ei asennusvaiheessa ole käytettävissä eurooppalaisia eritelmiä (esim. junien ilmaisun ja liikkuvan kaluston välinen sähkömagneettinen yhteensopivuus), tarvittavat tiedot ja käytetyt standardit on esitettävä infrastruktuurirekistereissä. Tämä on kuitenkin mahdollista vain liitteessä C lueteltujen artikkelien osalta.

7.2.4.   Käyttöönotto: liikkuva kalusto (junalaitteistot)

Direktiivin 2001/16/EY mukaan kaikki liikkuva kalusto, joka todennäköisesti liikkuu Euroopan laajuisella tavanomaisella rautatieverkolla tai sen osalla, on jaettava seuraaviin ryhmiin:

| — | kansainvälisen liikenteen liikkuva kalusto, |
| --- | --- |

—

kansainvälisen liikenteen liikkuva kalusto,

| — | kotimaan liikenteen liikkuva kalusto, |
| --- | --- |

—

kotimaan liikenteen liikkuva kalusto,

ottaen asianmukaisesti huomioon kaluston käyttö paikallisesti, alueellisesti tai pitkillä matkoilla.

Edellä mainittu liikkuva kalusto on varustettava jotain seuraavista vaihtoehdoista noudattaen:

| — | luokan A toiminnot ja liitännät liitteessä A esitettyjen eritelmien mukaisesti, tai |
| --- | --- |

—

luokan A toiminnot ja liitännät liitteessä A esitettyjen eritelmien mukaisesti, tai

| — | luokan A toiminnot ja liitännät liitteessä A esitettyjen eritelmien mukaisesti sekä luokan B toiminnot ja liitännät liitteen B mukaisesti, tai |
| --- | --- |

—

luokan A toiminnot ja liitännät liitteessä A esitettyjen eritelmien mukaisesti sekä luokan B toiminnot ja liitännät liitteen B mukaisesti, tai

| — | luokan B toiminnot ja liitännät liitteen B mukaisesti sekä luokan A laitteiden esiasennus, tai |
| --- | --- |

—

luokan B toiminnot ja liitännät liitteen B mukaisesti sekä luokan A laitteiden esiasennus, tai

| — | ainoastaan luokan B toiminnot ja liitännät liitteen B mukaisesti, tai |
| --- | --- |

—

ainoastaan luokan B toiminnot ja liitännät liitteen B mukaisesti, tai

| — | 7.2.5.2 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

7.2.5.2 kohdan mukaisesti,

jotta se voi kulkea kaikilla rataosuuksilla, joilla sitä aiotaan käyttää.

7.2.4.1.   Pelkästään luokan A laitteilla varustettu liikkuva kalusto

Luokan A kokoonpanon on varmistettava, että tämän YTE:n edellyttämät junan toiminnot, liittymäkohdat ja vähimmäissuoritustasot vastaavat kyseisiä ratoja siten kuin liitteessä C kuvaillaan. Luokan A laitteiden asennuksissa voidaan käyttää hyödyksi liikkuvan kaluston ja ohjaus- ja hallintajärjestelmän lisäliitäntöjen eritelmiä.

7.2.4.2.   Pelkästään luokan B laitteilla varustettu liikkuva kalusto

Luokan B kokoonpanon on varmistettava, että tämän YTE:n edellyttämät junan toiminnot, liittymäkohdat ja minimisuoritustasot vastaavat kyseisiä ratoja siten, kuin liitteessä C kuvaillaan.

7.2.4.3.   Sekä luokan A että luokan B laitteilla varustettu liikkuva kalusto

Liikkuva kalusto voidaan varustaa sekä luokan A että luokan B laitteilla, jotta se voi toimia eri radoilla. Luokan B järjestelmät voidaan toteuttaa

| — | käyttäen luokan A kokoonpanoon liitettävää STM:ää (ulkoinen STM), tai |
| --- | --- |

—

käyttäen luokan A kokoonpanoon liitettävää STM:ää (ulkoinen STM), tai

| — | sisällyttämällä ne luokan A kokoonpanoon. |
| --- | --- |

—

sisällyttämällä ne luokan A kokoonpanoon.

Luokan B järjestelmä voidaan myös toteuttaa erillisenä (tai parantamisen tai uudistamisen kyseessä ollessa jättää entiselleen), jos kysymyksessä ovat luokan B järjestelmät, joille STM ei ole liikkuvan kaluston omistajan kannalta taloudellisesti toteuttamiskelpoinen vaihtoehto. Jos STM:ää ei käytetä, rautatieyrityksen on kuitenkin varmistettava, että puuttuva ”kättely” (eli ETCS:n hoitama radanvarressa tapahtuva luokan A ja luokan B välillä siirtyminen) silti hoidetaan asianmukaisesti. Jäsenvaltio voi lisätä tätä koskevia vaatimuksia infrastruktuurirekisteriin.

Liikennöitäessä radalla, joka on varustettu sekä luokan A että luokan B järjestelmillä, luokan B järjestelmiä voidaan käyttää luokan A järjestelmän varmistuksena edellyttäen, että juna on varustettu molempien luokkien järjestelmillä. Tämä ei voi olla yhteentoimivuutta koskeva vaatimus, eikä se koske GSM-R:ää.

7.2.4.4.   Luokan A esiasennus

Junaan tehtävä esiasennus tarkoittaa erilaisten ETCS- ja GSM-R-laitteiden tai muiden ETCS- ja GSM-R-järjestelmän edellyttämien laitteiden asentamista (esim. kaapeloinnin ja johdotuksen, antennien, anturien, virtalähteiden tai asennuskiinnikkeiden asentamista) ilman, että niitä välttämättä otetaan käyttöön. Tällä pyritään vähentämään myöhemmin tehtävän luokan A vaatimusten mukaisen täydellisen ERTMS/ETCS- tai GSM-R-asennuksen toteuttamiskustannuksia. ETCS:n osalta 7.2.2.4.4 kohdassa määritellyn esiasennusvaiheiden kolmikerroksisen rakenteen tulisi noudattaa liitteessä A olevan 57 kohdan vaatimuksia (valmisteilla).

Tehtävän esiasennuksen laajuus tulisi päättää junan signalointi- ja tietoliikennelaitteiden suunnitteluvaiheessa. Esiasennuksissa voidaan käyttää hyödyksi liikkuvan kaluston ja ohjaus- ja hallintajärjestelmän lisäliitäntöjen eritelmiä.

7.2.4.5.   Käänteinen STM

Ks. 7.2.5.2 kohta.

7.2.4.6.   Junaan asennetun ohjaus- ja hallintakokoonpanon tai sen osan parantaminen tai uudistaminen

Veturilaitteiden kokoonpanon parantaminen tai uudistaminen voi koskea erikseen jotain seuraavista kohteista:

| — | radiojärjestelmä (luokasta B luokkaan A) |
| --- | --- |

—

radiojärjestelmä (luokasta B luokkaan A)

| — | junakulunvalvontajärjestelmä (luokasta B luokkaan A). |
| --- | --- |

—

junakulunvalvontajärjestelmä (luokasta B luokkaan A).

Tämän vuoksi veturin ohjaus- ja hallintajärjestelmän osia voidaan tehdä tai parantaa erikseen (jos yhteentoimivuutta ei vaaranneta), ja tämä koskee seuraavia kohtia:

| — | EIRENE-toiminnot ja liitännät (ks. 4.2.4 ja 4.2.5 kohta) |
| --- | --- |

—

EIRENE-toiminnot ja liitännät (ks. 4.2.4 ja 4.2.5 kohta)

| — | ETCS/ERTMS-toiminnot ja liitännät (ks. 4.2.1, 4.2.3, 4.2.5, 4.2.7 ja 4.2.8 kohta). |
| --- | --- |

—

ETCS/ERTMS-toiminnot ja liitännät (ks. 4.2.1, 4.2.3, 4.2.5, 4.2.7 ja 4.2.8 kohta).

Luokkaan A sopivaksi tehdyn parantamisen jälkeen olemassa olevia luokan B laitteistoja voidaan jatkossa käyttää yhdessä luokan A laitteistojen kanssa.

7.2.4.7.   Liikkuvan kaluston rekisterit

Liikkuvan kaluston rekisteristä on oltava saatavissa tietoja liitteen C vaatimusten mukaisesti.

Jos jotakin liikenteen hallintaa ja ohjausta sekä opasteita/merkinantoa koskevan osajärjestelmän ja muiden osajärjestelmien välistä liitäntää koskevia YTE:n vaatimuksia ei ole käytettävissä asennusvaiheessa (esim. junien ilmaisun ja liikkuvan kaluston välinen sähkömagneettinen yhteensopivuus, junan toiminnan sallivat ilmasto-olot ja fyysiset olot, junaan liittyvät geometriset parametrit, kuten pituus, akselien maksimietäisyys, junan ensimmäisen vaunun etuosan ja viimeisen vaunun takaosan pituus, jarruparametrit), vastaavat ominaisuudet ja käytettävät standardit on esitettävä liikkuvan kaluston rekistereissä. Tämä on mahdollista vain liitteessä C lueteltujen artikkelien osalta.

Huomautus: Liitteessä C on luettelo junalaitteistolle asetettavista vaatimuksista kutakin tietyllä radalla toteutettavaa liikenteen hallintaa ja ohjausta koskevaa osajärjestelmää varten. Vaatimukset on sisällytettävä infrastruktuurirekistereihin, joissa on myös osoitettava, ovatko nämä vaatimukset pakollisia vai valinnaisia (16) sekä kerrottava junan laitteistokokoonpanoja koskevista rajoituksista.

7.2.5.   Erityiset siirtymäreitit

7.2.5.1.   Luokan A järjestelmän osittaista lisäkäyttöä koskeva erityisratkaisu

Jos siirtymävaiheessa vain osa junista on varustettu laitteistolla, joka pystyy toimimaan yhdessä luokan A järjestelmän kanssa, voi olla tarpeen varustaa rata molemmilla järjestelmillä joko kokonaan tai osittain.

ETCS:n osalta nämä kaksi junajärjestelmää ovat toiminnallisesti yhteydessä toisiinsa vain siltä osin kuin on tarpeen siirryttäessä tilasta toiseen junan kulun aikana (ja siltä osin kuin on tarpeen luokan B järjestelmien STM:ien takia niitä käytettäessä).

Puhtaasti ETCS:n toiminnallisesta näkökulmasta katsottuna järjestelmä voidaan myös rakentaa yhdistämällä toisiinsa yhdenmukaistetun ja osittain yhdenmukaistetun järjestelmän komponentteja. Esimerkkinä tästä on tason 1 ETCS-järjestelmän rakentaminen käyttämällä pistekohtaiseen tietojen lähettämiseen eurobaliisia ja toteuttamalla täytetoiminto yhdenmukaistetun ratkaisun sijasta kansalliseen järjestelmään perustuvalla ratkaisulla. Tämä ratkaisu edellyttää junassa olevaa datayhteyttä yhdenmukaistetun ja osittain yhdenmukaistetun järjestelmän välillä. Tämän vuoksi ratkaisu ei ole sen paremmin luokan A kuin luokan B:kään vaatimusten mukainen eikä yhteentoimiva.

Edellä mainittua yhdistelmää voidaan kuitenkin käyttää yhteentoimivan radan kansallisen tason lisänä. Tämä sallitaan kuitenkin vain, jos junat, joissa ei ole kyseisten järjestelmien välistä datayhteyttä, voivat toimia käyttämällä joko yhdenmukaista tai osittain yhdenmukaista järjestelmää ilman, että käytettävissä olisi toisesta järjestelmästä saatuja tietoja. Mikäli tämä ei ole mahdollista, rataa ei voi julistaa ohjaus- ja hallintaosajärjestelmän kannalta yhteentoimivaksi.

7.2.5.2.   ETCS:n luokan A ilmavälin osittaista vaihtoehtoista käyttöä koskeva erityisratkaisu

Direktiivin 2001/16/EY 5 artiklan 6 kohdan mukaan infrastruktuuria voidaan käyttää sellaisten junien liikennöintiin, jotka eivät vastaa tässä YTE:ssä esitettyjä vaatimuksia, edellyttäen, että tämä ei vaaranna olennaisten vaatimusten toteutumista.

Tällaiset junat vastaanottavat tietoja luokan B mukaiselta signalointi-infrastruktuurilta luokan A mukaisen radalta junaan -viestintään tarkoitetun laitteen välityksellä.

7.2.5.3.   Kilpailukriteerit

Kaikissa toimissa, joilla pyritään mahdollistamaan yhteentoimivien junien liikennöinti muissa infrastruktuureissa tai ei-yhteentoimivien junien liikennöinti yhteentoimivissa infrastruktuureissa, on myös varmistettava, ettei niistä aiheudu haittaa tavarantoimittajien väliselle vapaalle kilpailulle.

Erityisesti on varmistettava, että asiasta kiinnostuneilla tavarantoimittajilla on mahdollisuus saada tietoja jo käytössä olevien ja uusien, ostettavien laitteistojen välisistä liittymäkohdista.

7.2.6.   Valinnaisia toimintoja edellyttävät olot

Radanvarren ohjaus- ja hallintalaitteiden ominaisuuksien ja sen toisiin osajärjestelmiin olevien liitäntöjen ominaisuuksien mukaan joidenkin ei-pakollisiksi luokiteltujen ratalaitetoimintojen käyttöönotto saattaa olla välttämätöntä, jotta kaikki olennaiset vaatimukset täyttyvät.

Kansallisten tai valinnaisten radanvarsitoimintojen toteuttaminen ei saa estää sellaisen junan pääsyä kyseiselle infrastruktuurille, joka täyttää ainoastaan veturissa olevien luokan A järjestelmien pakolliset vaatimukset. Tämä ei kuitenkaan koske seuraavia junan valinnaisia toimintoja:

| — | ETCS-järjestelmän tason 3 radanvarsisovellus edellyttää, että junassa on junakokonaisuutta valvova laitteisto. |
| --- | --- |

—

ETCS-järjestelmän tason 3 radanvarsisovellus edellyttää, että junassa on junakokonaisuutta valvova laitteisto.

| — | Lisäajotiedolla varustettu ETCS-järjestelmän tason 1 radanvarsisovellus edellyttää, että junassa on vastaavan toiminnon mahdollistava laitteisto, jos hätäjarru voidaan turvallisuussyistä vapauttaa vasta junan ollessa täysin pysähtynyt (esim. radan vaaralliset kohdat). |
| --- | --- |

—

Lisäajotiedolla varustettu ETCS-järjestelmän tason 1 radanvarsisovellus edellyttää, että junassa on vastaavan toiminnon mahdollistava laitteisto, jos hätäjarru voidaan turvallisuussyistä vapauttaa vasta junan ollessa täysin pysähtynyt (esim. radan vaaralliset kohdat).

| — | ETCS-järjestelmän edellyttäessä datan siirtoa radioitse, GSM-R:n datasiirtopalvelujen on täytettävä ETCS:n datasiirtoa koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

—

ETCS-järjestelmän edellyttäessä datan siirtoa radioitse, GSM-R:n datasiirtopalvelujen on täytettävä ETCS:n datasiirtoa koskevat vaatimukset.

| — | KER STM:n sisältävissä veturilaitteissa on mahdollisesti toteutettava K-liitäntä. |
| --- | --- |

—

KER STM:n sisältävissä veturilaitteissa on mahdollisesti toteutettava K-liitäntä.

7.3.   Muutoshallinta

7.3.1.   Johdanto

Muutos kuuluu olennaisena osana kaikkiin tosielämässä käytettäviin tietokoneperusteisiin järjestelmiin. Muutostarpeita aiheuttavat uudet vaatimukset tai entisten vaatimusten muuttuminen joko käytön aikana havaittujen virheiden tai suorituskyvyn parantamistarpeen tai muiden kuin toiminnallisten parantamistarpeiden seurauksena.

Muutoksia on silti hallittava, koska niiden taustalla on turvallisuuden kannalta kriittisiä näkökohtia ja alaspäin yhteensopivuuteen liittyviä tavoitteita, joilla pyritään minimoimaan jo käytössä olevien ERTMS-laitteiden (17)(eli aiempia sukupolvia edustavien ERTMS-laitteiden) käyttöön liittyvä ajankäytön ja kustannusten lisääntyminen. Sen vuoksi on ratkaisevan tärkeää määritellä selkeä strategia, jonka mukaisesti muutos aiempien sukupolvien ERTMS-laitteista toteutetaan ja hallitaan vaarantamatta palvelun jatkuvuuden ja turvallisuuden ja yhteentoimivuuden takaamiseen liittyviä perustavoitteita. Tällaisen strategian määrittely perustuu kahteen tärkeään seikkaan:

| — | Järjestelmän kehityksen hallinnassa tarvittavat standardit ja menettelyt määrittelevän ominaisuuksien hallintajärjestelmän laatiminen. Tähän tulisi sisältyä se, kuinka ehdotettuja järjestelmämuutoksia merkitään muistiin ja käsitellään, sekä se, kuinka nämä muutokset vaikuttavat järjestelmän komponentteihin, ja lisäksi se, kuinka järjestelmäversioita seurataan. |
| --- | --- |

—

Järjestelmän kehityksen hallinnassa tarvittavat standardit ja menettelyt määrittelevän ominaisuuksien hallintajärjestelmän laatiminen. Tähän tulisi sisältyä se, kuinka ehdotettuja järjestelmämuutoksia merkitään muistiin ja käsitellään, sekä se, kuinka nämä muutokset vaikuttavat järjestelmän komponentteihin, ja lisäksi se, kuinka järjestelmäversioita seurataan.

| — | Järjestelmän perusversion julkaisemisen suuntaviivat. |
| --- | --- |

—

Järjestelmän perusversion julkaisemisen suuntaviivat.

7.3.2.   Versioiden asettelu

Järjestelmän vakaus on sen toteuttamisen ja käyttöönoton kannalta oleellinen seikka. Tämä vakauden vaatimus koskee yhtäläisesti kaikkia osapuolia:

| — | infrastruktuurin hallintoja ja rautatieyrityksiä, joiden on käsiteltävä erilaisia ERTMS/ETCS- tai GSM-R-versioita, |
| --- | --- |

—

infrastruktuurin hallintoja ja rautatieyrityksiä, joiden on käsiteltävä erilaisia ERTMS/ETCS- tai GSM-R-versioita,

| — | alan teollisuutta, joka tarvitsee aikaa määritelläkseen, kehittääkseen ja todentaakseen jatkuvan yhteentoimivuuden. |
| --- | --- |

—

alan teollisuutta, joka tarvitsee aikaa määritelläkseen, kehittääkseen ja todentaakseen jatkuvan yhteentoimivuuden.

Versioon kuuluu toiminnaltaan ja muilta ominaisuuksiltaan (esim. RAM) (18) vakaa ydin. Aiempi kokemus tällaisista järjestelmistä on kuitenkin osoittanut, että vakaan ja toteuttamiskelpoisen lähtöpisteen saavuttamiseen tarvitaan useita versiojulkaisuja (19). Tätä prosessia voidaan havainnollistaa seuraavasti:

Image

Palautesilmukoidensa ansiosta tällainen prosessi on erittäin kiinteä. Tämä estää useamman tällaisen prosessin samanaikaisen käytön, koska siitä olisi seurauksena epävakaita, ristiriitaisia ja toimintaa haittaavia tilanteita. Lähtöpisteitä on siten käsiteltävä peräkkäin eikä rinnan, kuten seuraavassa kuvassa on esitetty tietystä ERTMS/ETCS-tapauksesta (20):

Image

7.3.3.   ERTMS:n yhdenmukaistamisvaihe

ERTMS-eritelmien (sekä ECTS:ää että GSM-R:ää koskevien) ensimmäinen versio oli suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän ohjaus- ja hallintaosajärjestelmää koskevan YTE:n liitteenä (viite: päätös 2002/731/EY). Näiden eritelmien uusi versio julkaistiin hiljattain (päätös 2004/447/EY). Se sisälsi vähäisiä toimintaan ja järjestelmään liittyviä muutoksia ja loi pohjan ohjaus- ja hallintalaitteiden vaatimustenmukaisuuden järjestelmälliselle arvioinnille.

Nyt käynnissä oleva ERTMS:n (koskee sekä ETCS:ää että GSM-R:ää) yhdenmukaistamisprosessi keskittyy selvästi kahteen pääasiaan:

| — | nykyisen version yhdenmukaistamiseen niin, että siitä tulee entistä parempi viitekehys yhteentoimivuudelle, ja |
| --- | --- |

—

nykyisen version yhdenmukaistamiseen niin, että siitä tulee entistä parempi viitekehys yhteentoimivuudelle, ja

| — | useiden yhä avoinna olevien teknisten yksityiskohtien viimeistelyyn. |
| --- | --- |

—

useiden yhä avoinna olevien teknisten yksityiskohtien viimeistelyyn.

Tässä työssä käytetään hyödyksi nyt käynnissä olevista pilottihankkeista saatavaa palautetta, varhaisia kaupallisia sovelluksia sekä eri toimittajien tuotteiden järjestelmällistä vertailutestiohjelmaa. Sen on tarkoitus johtaa lopulta uuden version julkaisemiseen. Versio on tarkoitus saada konfiguraationhallintajärjestelmään vuoden 2005 alkupuoliskolla.

Tämän vaiheen aikana saattaa olla tarpeen tehdä infrastruktuurin hallintojen ja rautatieyritysten välisiä erityissopimuksia luokan A järjestelmien käytöstä.

7.3.4.   Version julkaiseminen

Nykyisen kokemuksen mukaan eri versioiden ajallisen eron voidaan arvioida ETCS:n kohdalla olevan noin neljä viisi vuotta ja GSM-R:n kohdalla noin kaksi vuotta.

Uuden lähtöpisteen tulisi periaatteessa liittyä merkittäviin järjestelmän toimintaa tai suorituskykyä koskeviin muutoksiin. Näihin voisi sisältyä seuraavia näkökohtia:

| — | nykyisten kansallisten toimintojen sisällyttäminen, jos ne voidaan yleistää yhteentoimivan ytimen puitteissa, |
| --- | --- |

—

nykyisten kansallisten toimintojen sisällyttäminen, jos ne voidaan yleistää yhteentoimivan ytimen puitteissa,

| — | uusien yhteentoimivuuden osatekijöiden määrittely junaan ja radanvarren ETCS-järjestelmille, |
| --- | --- |

—

uusien yhteentoimivuuden osatekijöiden määrittely junaan ja radanvarren ETCS-järjestelmille,

| — | GSM-R:ään perustuvat lisäarvopalvelut. |
| --- | --- |

—

GSM-R:ään perustuvat lisäarvopalvelut.

Jokaisen uuden version tulisi myös sisältää edellisen version toiminnallisuus. Järjestelmän vikojen tai tietoturvapuutteiden korjaamiseksi tehtyjä version virheiden etsimisen ja poiston tuloksia tulisi käsitellä tietyn lähtöpisteen versiojulkaisuina. Elleivät tietoturvanäkökohdat sitä estä, näiden saman lähtöpisteen versiojulkaisujen tulisi myös olla alaspäin yhteensopivia.

Eri versioihin mahdollisesti sisällytettävät lisätoiminnot johtavat väkisin siihen, etteivät eri versiot ole alaspäin yhteensopivia. Siirtymisen mahdollistamiseksi, ja siinä mitassa kuin se teknisesti on mahdollista, erilaisten versioiden pitäisi kuitenkin sisältää yhteinen toimintoydin, jota varten alaspäin yhteensopivuus tulisi varmistaa. Tällaisen yhteisen ytimen tulisi tarjota vähimmäisydin, joka mahdollistaa hyväksyttävän yhteentoimivan käytön.

7.3.5.   Uusien versioiden käyttöönotto

Infrastruktuurin hallinnot ja rautatieyritykset eivät koskaan kykene siirtymään versiosta toiseen yhdessä vuorokaudessa. Tämän vuoksi jokainen versio on suunniteltava asianmukaisen siirtymästrategian kanssa yhdessä. Näin on tarkoitus hoitaa ongelmia, joita ovat erilaisten ETCS- tai GSM-R-eritelmien mukaisten ETCS- ja GSM-R-toimintojen esiintyminen rinnakkain, suositeltavat siirtymätavat (kuten radanvarsiprioriteetti tai liikkuvan kaluston prioriteetti tai molemmat) sekä siirtymisen alustavat aikataulut ja prioriteetit.

7.3.6.   Muutoksenhallintaprosessi — vaatimukset

Kuten edellä on mainittu, muutosten esiintyminen suurissa ohjelmistoperusteisissa järjestelmissä on tosiasia. Tämän vuoksi on suunniteltava muutoksenhallintamenettelyjä sen varmistamiseksi, että muutosten kustannukset ja edut analysoidaan asianmukaisesti ja että muutokset toteutetaan hallitusti. Tämä edellyttää määriteltyä muutoksenhallintaprosessia ja siihen liittyviä välineitä, joilla varmistetaan, että muutokset kirjataan ja tehdään kustannustehokkaasti. Olipa tällainen prosessi yksityiskohdiltaan millainen tahansa, viimeksi mainittu vaatimus voidaan yleisesti esittää seuraavanlaisena kaaviona:

Image

Koko yllä kuvatun muutoksenhallintaprosessin perustaksi tarvitaan muutoksenhallinnan standardit ja menettelyt sisältävä konfiguraationhallintasuunnitelma. Tällaisen suunnitelman yleiset vaatimukset on esitetty jäljempänä 7.3.7 kohdassa. Hyväksyttyjen muutosten käyttöönottostrategia tulisi virallistaa (asianmukaisten prosessien ja asianmukaisen dokumentaation perusteella) muutoksenhallintasuunnitelmaksi, johon sisältyvät erityisesti seuraavat osat:

| — | muutoksen perustana olevien teknisten rajoitusten tunnistaminen |
| --- | --- |

—

muutoksen perustana olevien teknisten rajoitusten tunnistaminen

| — | maininta siitä, kuka vastaa muutoksen toteuttamismenettelyistä |
| --- | --- |

—

maininta siitä, kuka vastaa muutoksen toteuttamismenettelyistä

| — | toteutettavien muutosten validointimenettely |
| --- | --- |

—

toteutettavien muutosten validointimenettely

| — | muutostenhallinnan, versiojulkaisujen, siirtymän ja laajennuksen suuntaviivat. |
| --- | --- |

—

muutostenhallinnan, versiojulkaisujen, siirtymän ja laajennuksen suuntaviivat.

7.3.7.   Konfiguraationhallintasuunitelma — vaatimukset

Konfiguraationhallintasuunnitelman tulisi kuvata muutoksenhallinnan standardit ja menettelyt, ja siihen pitäisi sisältyä erityisesti seuraavia asioita:

| — | sen määrittely, mitä kokonaisuuksia on tarkoitus hallita ja muodollinen menettely näiden kokonaisuuksien tunnistamiseksi, |
| --- | --- |

—

sen määrittely, mitä kokonaisuuksia on tarkoitus hallita ja muodollinen menettely näiden kokonaisuuksien tunnistamiseksi,

| — | maininta siitä, kenellä on vastuu konfiguraationhallintamenettelyistä ja hallittujen kokonaisuuksien sisällyttämisestä konfiguraationhallinnan päätöksentekojärjestelmään, |
| --- | --- |

—

maininta siitä, kenellä on vastuu konfiguraationhallintamenettelyistä ja hallittujen kokonaisuuksien sisällyttämisestä konfiguraationhallinnan päätöksentekojärjestelmään,

| — | konfiguraationhallinnan suuntaviivat, joita on tarkoitus käyttää muutoksen hallinnassa ja versionhallinnassa, |
| --- | --- |

—

konfiguraationhallinnan suuntaviivat, joita on tarkoitus käyttää muutoksen hallinnassa ja versionhallinnassa,

| — | kuvaus säilytettävistä konfiguraationhallintaprosessin tallenteista, |
| --- | --- |

—

kuvaus säilytettävistä konfiguraationhallintaprosessin tallenteista,

| — | konfiguraationhallinnassa käytettävien välineiden ja niiden käytössä sovellettavan prosessin kuvaus, |
| --- | --- |

—

konfiguraationhallinnassa käytettävien välineiden ja niiden käytössä sovellettavan prosessin kuvaus,

| — | konfiguraatiotietojen tallentamiseen käytettävän konfiguraatiotietokannan määritelmä. |
| --- | --- |

—

konfiguraatiotietojen tallentamiseen käytettävän konfiguraatiotietokannan määritelmä.

ETCS:ää ja GSM-R:ää koskevien konfiguraationhallintaprosessien tarkat tiedot on tarkoitus virallistaa tämän YTE:n liitteessä A oleviin luetteloihin sisällytettävissä eritelmissä, 60 kohdassa (ETCS:n osalta) ja 61 kohdassa (GSM-R:n osalta).

7.3.8.   Hallinto

ERTMS/ETCS- ja GSM-R-eritelmien muutoshallinta on tarkoitus antaa Euroopan rautatieviraston ERA:n (joka on perustettu asetuksella (EY) N:o 881/2004) hoidettavaksi. Virasto vastaa muutoshallintaprosessin johtamisesta, ja siihen kuuluu myös eritelmien toimittaminen, laadunvarmistus ja konfiguraationhallinta.

Näin Euroopan rautatievirastolla on keskeinen asema järjestelmäviranomaisena, joka varmistaa prosessin yleisen yhdenmukaisuuden ja keskittämisen. Nykyisin tämä prosessi on hajautettu eri osapuolten hoitoon, kuten seuraavasta taulukosta ilmenee:

| Vastuualue | ERTMS/ETCS | GSM-R |
| --- | --- | --- |
| Eritelmien toimittaminen | ERTMS-käyttäjien ryhmä, UIC ja UNISIG | EIRENE-ryhmä, teollisuuden ERIG- ja GSM-R-ryhmä |
| Laadunvarmistus | ERTMS-käyttäjien ryhmä | EIRENE-ryhmä, ERIG- ja ERTMS-käyttäjien ryhmä |
| Konfiguraationhallinta | AEIF |

Vastuualue

ERTMS/ETCS

GSM-R

Eritelmien toimittaminen

ERTMS-käyttäjien ryhmä, UIC ja UNISIG

EIRENE-ryhmä, teollisuuden ERIG- ja GSM-R-ryhmä

Laadunvarmistus

ERTMS-käyttäjien ryhmä

EIRENE-ryhmä, ERIG- ja ERTMS-käyttäjien ryhmä

Konfiguraationhallinta

AEIF

Järjestelmäviranomaisena Euroopan rautatievirasto huolehtii siitä, että sillä on yhteistyökumppaneinaan edustava joukko prosessin sidosryhmiä eli infrastruktuurin hallintoja, rautatieyrityksiä, toimittavan teollisuuden edustajia, ilmoitettuja laitoksia ja turvallisuusviranomaisia. Näiden osapuolien tulee erityisesti

| i. | tarjota prosessiin panosta seuraavista asioista:






  — | toimintoihin ja käyttöön liittyvien yhteentoimivuuden vaatimusten erittely. Tämä on erityisesti rautatieyritysten ja infrastruktuurin hallintojen tehtävä; |
| --- | --- | --- |

i.

tarjota prosessiin panosta seuraavista asioista:

—

toimintoihin ja käyttöön liittyvien yhteentoimivuuden vaatimusten erittely. Tämä on erityisesti rautatieyritysten ja infrastruktuurin hallintojen tehtävä;

| — | teknisten standardien määrittely, myös johtavissa teollisuusryhmittymissä, kuten UNISIG:ssä ja GSM-R Industry Groupissa, kehitettävien standardien, joilla varmistetaan ERTMS/ETCS:n ja GSM-R:n yhteentoimivuus; |
| --- | --- |

—

teknisten standardien määrittely, myös johtavissa teollisuusryhmittymissä, kuten UNISIG:ssä ja GSM-R Industry Groupissa, kehitettävien standardien, joilla varmistetaan ERTMS/ETCS:n ja GSM-R:n yhteentoimivuus;

| ii. | osallistua muutoksenhallintalautakunnan (CCB) toimintaan. Lautakunta on tarkoitus perustaa muutospyyntöjen hallintaa varten 7.3.6 kohdassa selostetulla tavalla. CCB:n tulisi omaksua järjestelmällinen näkökulma tehtäviin muutoksiin ja laatia kattava arvio niiden vaikutuksista. |
| --- | --- |

ii.

osallistua muutoksenhallintalautakunnan (CCB) toimintaan. Lautakunta on tarkoitus perustaa muutospyyntöjen hallintaa varten 7.3.6 kohdassa selostetulla tavalla. CCB:n tulisi omaksua järjestelmällinen näkökulma tehtäviin muutoksiin ja laatia kattava arvio niiden vaikutuksista.

On varmistettava, että muutoksenhallintatehtävien luovuttaminen AEIF:n alaisuudesta ERA:lle tapahtuu koordinoidusti. Jotta tämä siirto tapahtuisi juoheasti, pidetään tärkeänä, että

| — | nykyinen muutoksenhallintaprosessi virallistetaan ja dokumentoidaan liitteessä A mainittujen asiakirjojen puitteissa ja luodaan näin lähtökohta, jolla muutoshallinnan jatkuvuus ja laadukkuus varmistetaan, |
| --- | --- |

—

nykyinen muutoksenhallintaprosessi virallistetaan ja dokumentoidaan liitteessä A mainittujen asiakirjojen puitteissa ja luodaan näin lähtökohta, jolla muutoshallinnan jatkuvuus ja laadukkuus varmistetaan,

| — | varataan noin 12 kuukauden pituinen siirtymäaika, jonka kuluessa molemmat organisaatiot toimivat rinnakkain noudattaen keskenään sopimaansa toimintatapaa. |
| --- | --- |

—

varataan noin 12 kuukauden pituinen siirtymäaika, jonka kuluessa molemmat organisaatiot toimivat rinnakkain noudattaen keskenään sopimaansa toimintatapaa.

ERA aloittaa virallisen muutoksenhallinnan 7.3.3 kohdassa mainitun yhdenmukaistamisvaiheen tuloksena vuonna 2005 syntyvästä lähtökohdasta.

7.4.   Erityistapauksia

7.4.1.   Johdanto

Seuraavat erityismääräykset koskevat jäljempänä esitettyjä erityistapauksia.

Erityistapaukset jakaantuvat kahteen ryhmään: tapauksiin, joissa määräykset ovat voimassa pysyvästi (tapaus ”P”), ja tapauksiin, joissa määräykset ovat voimassa tilapäisesti (tapaus ”T”). Tilapäisesti voimassa olevien määräysten osalta on suositeltavaa, että asianomaiset jäsenvaltiot saattaisivat kyseisen osajärjestelmän vaatimusten mukaiseksi joko vuoteen 2010 mennessä (tapaus ”T1”) yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi 23 päivänä heinäkuuta 1996 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1692/96/EY (21) mukaisesti tai vuoteen 2020 mennessä (tapaus ”T2”) (22).

Tässä YTE:ssä määritellään tilapäinen tapaus ”T3” koskemaan määräyksiä, jotka ovat voimassa vielä vuoden 2020 jälkeen.

7.4.2.   Erityistapausten luettelo

7.4.2.1.   Kunkin erityistapauksen luokka mainitaan liitteen A lisäyksessä 1.

| Nro | Erityistapaus | Perustelu | Voimassaolo |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Saksassa toimivien vaunujen akselivälin ja pyörän halkaisijan välinen riippuvuus esitetään liitteessä A olevan 1 lisäyksen 2.1.5 kohdassa | Käytössä olevat akselinlaskimet, jotka mainitaan infrastruktuurirekisterissä | P |
| 2. | Puolassa käytettävän vaunun etupään enimmäisylitys esitetään liitteessä A olevan 1 lisäyksen 2.1.6 kohdassa | Raidevirtapiirien laitteiden nykyinen geometria | T3 |
| 3. | Saksassa toimivien junien viiden ensimmäisen akselin suurin sallittu väli esitetään liitteessä A olevan 1 lisäyksen 2.1.7 kohdassa | Koskee ratoja, joilla infrastruktuurirekisterin mukaan on tasoristeyksiä | T3 |
| 4. | Suurten nopeuksien radoilla Ranskassa ja suurten nopeuksien radalla ”L1” Belgiassa toimivien yksittäisten vaunujen tai junien ensimmäisen ja viimeisen akselin pienin sallittu väli esitetään liitteessä A olevan 1 lisäyksen 2.1.8 kohdassa | Käytössä olevat raidevirtapiirien laitteet, jotka mainitaan infrastruktuurirekisterissä | Ranska T3

  Belgia T3 |
| 5. | Belgiassa toimivien yksittäisten vaunujen tai junien ensimmäisen ja viimeisen akselin pienin sallittu väli esitetään tavanomaisen rautatieverkon ohjaus- ja hallintaosajärjestelmää koskevan YTE:n liitteessä A olevan 1 lisäyksen 2.1.9 kohdassa | Käytössä olevat raidevirtapiirien laitteet, jotka mainitaan infrastruktuurirekisterissä | T3 |
| 6. | Ranskassa toimivien vaunujen pienin sallittu pyörän halkaisija esitetään liitteessä A olevan 1 lisäyksen 2.2.2 kohdassa | Käytössä olevat akselinlaskimet, jotka mainitaan infrastruktuurirekisterissä | T3 |
| 7. | Saksassa, Itävallassa ja Ruotsissa toimivien vaunujen pienin sallittu akselipaino esitetään liitteessä A olevan 1 lisäyksen 3.1.3 kohdassa | Pienin akselipaino, jolla tietyt junien ilmaisinlaitteiden virtapiirit toimivat luotettavasti, määritellään EBA:n (Eisenbahn-Bundesamt) vaatimuksissa, jotka koskevat tiettyjä Saksan pääratoja entisen DR:n (Deutsche Reichsbahn) alueella, missä on infrastruktuurirekisterin mukaan käytössä 42 Hz:n ja 100 Hz:n virtapiirit. Ei uudisteta.
  Kohta tullaan täydentämään Itävallan ja Ruotsin osalta. | T3 |
| 8. | Suurten nopeuksien radoilla Ranskassa ja suurten nopeuksien radalla ”L1” Belgiassa toimivien yksittäisten vaunujen tai junien pienin sallittu paino esitetään liitteessä A olevan 1 lisäyksen 3.1.4 kohdassa | Käytössä olevat raidevirtapiirien laitteet | Ranska T3

  Belgia T3 |
| 9. | Suurten nopeuksien radoilla Belgiassa (suurten nopeuksien rataa ”L1” lukuun ottamatta) toimivien yksittäisten vaunujen tai junien pienin sallittu paino esitetään tavanomaisen rautatieverkon ohjaus- ja hallintaosajärjestelmää koskevan YTE:n liitteessä A olevan 1 lisäyksen 3.1.5 kohdassa | Suurten nopeuksien radoilla käytettävä liikkuva kalusto on homogeenisempaa. Kiskon kulkupinta on kapeampi kuin tavanomaisessa rautatieverkossa. Kiskojen välisen virtapiirin sulkeutuminen voidaan havaita yksittäisen vaunun tai junan kulkiessa tai seistessä, kun sen paino on enemmän kuin 90 tonnia. | T3 |
| 10. | Saksassa ja Puolassa toimivien vaunujen metallimassan pienimmät sallitut mitat ja hyväksymisehdot esitetään liitteessä A olevan 1 lisäyksen 3.3.1 kohdassa | Koskee ratoja, joilla infrastruktuurirekisterin mukaan on ilmaisinsilmukoilla varustettuja tasoristeyksiä | Saksa P

  Puola P |
| 11. | Puolassa käytettävien vaunujen pyöräkerran kulkupintojen välinen suurin sallittu reaktanssi esitetään liitteessä A olevan 1 lisäyksen 3.5.3 kohdassa | Käytössä olevat raidevirtapiirien laitteet | T3 |
| 12. | Ranskassa käytettävien vaunujen pyöräkerran kulkupintojen välinen suurin sallittu reaktanssi esitetään liitteessä A olevan 1 lisäyksen 3.5.4 kohdassa | Käytössä olevat raidevirtapiirien laitteet | T3 |
| 13. | Alankomaissa käytettävän vaunun junien ilmaisinlaitteisiin liittyvät lisävaatimukset esitetään liitteessä A olevan 1 lisäyksen 3.5.5 | Käytössä olevat radan pienjännitevirtapiirien laitteet, jotka mainitaan infrastruktuurirekisterissä. | T3 |
| 14. | Belgiassa toimivien vaunujen virroittimen ja pyörien välinen pienin sallittu impedanssi esitetään liitteessä A olevan 1 lisäyksen 3.6.1 kohdassa | Käytössä olevat luokan B laitteet | T3 |
| 15. | Saksassa toimivan junan ensimmäisen vaunun ensimmäisessä telissä ei saa olla magneettijarrua eikä pyörrevirtajarrua. Määräys esitetään liitteessä A olevan 1 lisäyksen 5.2.3 kohdassa. | Koskee ratoja, joilla infrastruktuurirekisterin mukaan on tasoristeyksiä | T3 |
| 16. | Junayksikköjen etummaisen akselin edessä ei saa hiekoittaa kitkan lisäämiseksi ajettaessa alle 40 km/h nopeudella Yhdistyneessä kuningaskunnassa, kuten liitteessä A olevan 1 lisäyksen 4.1.4 kohdassa esitetään | Raidevirtapiirien toiminta ei ole luotettavaa, jos junayksikön etummaisen akselin edessä hiekoitetaan. | T3 |

Nro

Erityistapaus

Perustelu

Voimassaolo

1.

Saksassa toimivien vaunujen akselivälin ja pyörän halkaisijan välinen riippuvuus esitetään liitteessä A olevan 1 lisäyksen 2.1.5 kohdassa

Käytössä olevat akselinlaskimet, jotka mainitaan infrastruktuurirekisterissä

P

2.

Puolassa käytettävän vaunun etupään enimmäisylitys esitetään liitteessä A olevan 1 lisäyksen 2.1.6 kohdassa

Raidevirtapiirien laitteiden nykyinen geometria

T3

3.

Saksassa toimivien junien viiden ensimmäisen akselin suurin sallittu väli esitetään liitteessä A olevan 1 lisäyksen 2.1.7 kohdassa

Koskee ratoja, joilla infrastruktuurirekisterin mukaan on tasoristeyksiä

T3

4.

Suurten nopeuksien radoilla Ranskassa ja suurten nopeuksien radalla ”L1” Belgiassa toimivien yksittäisten vaunujen tai junien ensimmäisen ja viimeisen akselin pienin sallittu väli esitetään liitteessä A olevan 1 lisäyksen 2.1.8 kohdassa

Käytössä olevat raidevirtapiirien laitteet, jotka mainitaan infrastruktuurirekisterissä

Ranska T3

Belgia T3

5.

Belgiassa toimivien yksittäisten vaunujen tai junien ensimmäisen ja viimeisen akselin pienin sallittu väli esitetään tavanomaisen rautatieverkon ohjaus- ja hallintaosajärjestelmää koskevan YTE:n liitteessä A olevan 1 lisäyksen 2.1.9 kohdassa

Käytössä olevat raidevirtapiirien laitteet, jotka mainitaan infrastruktuurirekisterissä

T3

6.

Ranskassa toimivien vaunujen pienin sallittu pyörän halkaisija esitetään liitteessä A olevan 1 lisäyksen 2.2.2 kohdassa

Käytössä olevat akselinlaskimet, jotka mainitaan infrastruktuurirekisterissä

T3

7.

Saksassa, Itävallassa ja Ruotsissa toimivien vaunujen pienin sallittu akselipaino esitetään liitteessä A olevan 1 lisäyksen 3.1.3 kohdassa

Pienin akselipaino, jolla tietyt junien ilmaisinlaitteiden virtapiirit toimivat luotettavasti, määritellään EBA:n (Eisenbahn-Bundesamt) vaatimuksissa, jotka koskevat tiettyjä Saksan pääratoja entisen DR:n (Deutsche Reichsbahn) alueella, missä on infrastruktuurirekisterin mukaan käytössä 42 Hz:n ja 100 Hz:n virtapiirit. Ei uudisteta.

Kohta tullaan täydentämään Itävallan ja Ruotsin osalta.

T3

8.

Suurten nopeuksien radoilla Ranskassa ja suurten nopeuksien radalla ”L1” Belgiassa toimivien yksittäisten vaunujen tai junien pienin sallittu paino esitetään liitteessä A olevan 1 lisäyksen 3.1.4 kohdassa

Käytössä olevat raidevirtapiirien laitteet

Ranska T3

Belgia T3

9.

Suurten nopeuksien radoilla Belgiassa (suurten nopeuksien rataa ”L1” lukuun ottamatta) toimivien yksittäisten vaunujen tai junien pienin sallittu paino esitetään tavanomaisen rautatieverkon ohjaus- ja hallintaosajärjestelmää koskevan YTE:n liitteessä A olevan 1 lisäyksen 3.1.5 kohdassa

Suurten nopeuksien radoilla käytettävä liikkuva kalusto on homogeenisempaa. Kiskon kulkupinta on kapeampi kuin tavanomaisessa rautatieverkossa. Kiskojen välisen virtapiirin sulkeutuminen voidaan havaita yksittäisen vaunun tai junan kulkiessa tai seistessä, kun sen paino on enemmän kuin 90 tonnia.

T3

10.

Saksassa ja Puolassa toimivien vaunujen metallimassan pienimmät sallitut mitat ja hyväksymisehdot esitetään liitteessä A olevan 1 lisäyksen 3.3.1 kohdassa

Koskee ratoja, joilla infrastruktuurirekisterin mukaan on ilmaisinsilmukoilla varustettuja tasoristeyksiä

Saksa P

Puola P

11.

Puolassa käytettävien vaunujen pyöräkerran kulkupintojen välinen suurin sallittu reaktanssi esitetään liitteessä A olevan 1 lisäyksen 3.5.3 kohdassa

Käytössä olevat raidevirtapiirien laitteet

T3

12.

Ranskassa käytettävien vaunujen pyöräkerran kulkupintojen välinen suurin sallittu reaktanssi esitetään liitteessä A olevan 1 lisäyksen 3.5.4 kohdassa

Käytössä olevat raidevirtapiirien laitteet

T3

13.

Alankomaissa käytettävän vaunun junien ilmaisinlaitteisiin liittyvät lisävaatimukset esitetään liitteessä A olevan 1 lisäyksen 3.5.5

Käytössä olevat radan pienjännitevirtapiirien laitteet, jotka mainitaan infrastruktuurirekisterissä.

T3

14.

Belgiassa toimivien vaunujen virroittimen ja pyörien välinen pienin sallittu impedanssi esitetään liitteessä A olevan 1 lisäyksen 3.6.1 kohdassa

Käytössä olevat luokan B laitteet

T3

15.

Saksassa toimivan junan ensimmäisen vaunun ensimmäisessä telissä ei saa olla magneettijarrua eikä pyörrevirtajarrua. Määräys esitetään liitteessä A olevan 1 lisäyksen 5.2.3 kohdassa.

Koskee ratoja, joilla infrastruktuurirekisterin mukaan on tasoristeyksiä

T3

16.

Junayksikköjen etummaisen akselin edessä ei saa hiekoittaa kitkan lisäämiseksi ajettaessa alle 40 km/h nopeudella Yhdistyneessä kuningaskunnassa, kuten liitteessä A olevan 1 lisäyksen 4.1.4 kohdassa esitetään

Raidevirtapiirien toiminta ei ole luotettavaa, jos junayksikön etummaisen akselin edessä hiekoitetaan.

T3

7.4.2.2.   Kreikkaa koskeva erityistapaus

Luokka ”T1” eli tilapäinen: liikkuva kalusto, joka on tarkoitettu radoille, joiden raideleveys on 1 000 mm tai vähemmän, sekä radat, joiden raideleveys on 1 000 mm tai vähemmän. Näillä radoilla noudatetaan kansallisia sääntöjä.

7.4.2.3.   Baltian maita (Latviaa, Liettuaa ja Viroa) koskeva erityistapaus

T-luokka on avoin kysymys — nykyisten 1 520 mm:n raideleveydellä varustetuilla radoilla käytössä olevien luokan B laitteiden toiminnallinen ja tekninen parantaminen on sallittua, jos sitä pidetään välttämättömänä, jotta Venäjän federaation ja Valko-Venäjän rautatieyritysten veturit voisivat toimia. Viimeksi mainitun maan juniin asennetuilta laitteilta ei vaadita 7.2.2.5 kohdan vaatimustenmukaisuutta. Nämä radat on mainittava infrastruktuurirekisterissä.

7.5.   Siirtymäsäännökset

Tässä YTE:ssä mainitut avoimet kohdat hoidetaan tarkistusprosessissa.

---

(1)  ERTMS/ETCS-tason 3 turvallisuusvaatimuksia ei ole vielä laadittu.

(2)  Tämä vaatimus on otettava huomioon liikkuvan kaluston suunnitteluparametrina ja liikkuvan kaluston osajärjestelmän arvioinnissa.

(3)  Eri eritelmätaso: tämän tulee olla osa kuljettajan koulutusta ja reitintuntemusta.

(4)  Suurten nopeuksien radat on merkitty katkoviivalla.

(5)  EUVL L 167, 30.4.2004, s. 1, oikaisu EUVL L 201, 7.6.2004, s. 1.

(6)  EYVL L 161, 26.6.1999, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 173/2005 (EUVL L 29, 2.2.2005, s. 3).

(7)  EYVL L 161, 26.6.1999, s. 57.

(8)  Tämä sisältää suuriin kunnossapitotöihin liittyvät tehdasasennuksen kaltaiset työt.

(9)  ETCS-laitteiden asentamisen kannalta ”suurena jälkiasennushankkeena” pidetään sellaista kunnossapitotyötä, jonka vaatima investointi on vähintään 10 kertaa suurempi kuin kustannus, joka syntyy ECTS-laitteiden asentamisesta juuri tämäntyyppiseen liikkuvaan kalustoon.

(10)  Velvoitteet määräytyvät seuraavasti: i) ERTMS/ETCS-käyttöönottoon valittujen käytävien merkitys markkinoille; ii) ERTMS/ETCS-laitteilla varustettu osuus radoista.

(11)  On odotettavissa, että valinta tehdään käytäväkohtaisen analyysin perusteella, jonka tekevät mukana olevat sidosryhmät eli jäsenvaltiot, infrastruktuurin hallinnot, rautatieyritykset ja mahdollisesti toimittava teollisuus.

(12)  Sistema Controllo Marcia Treno. Italialainen luokan B järjestelmä, joka on rakennettu ETCS-komponentteja käyttäen.

(13)  Esim. ulkoisen STM-moduulin toteuttamiskelpoisuutta ei voida teknisesti taata tai luokan B järjestelmiä koskeviin teollisoikeuksiin mahdollisesti liittyvät näkökohdat estävät STM-tuotteen kehittämisen vaaditussa aikataulussa.

(14)  31. joulukuuta 2007.

(15)  Toimintojen luokitus on esitetty 4 kohdassa.

(16)  Toimintojen luokitus on esitetty 4 kohdassa.

(17)  Sekä ERTMS/ETCS että GSM-R.

(18)  Versio on järjestelmäkehityksen hallitun hallinnan viitekohta.

(19)  Versiojulkaisu on rautatieasiakkaille jaeltu käyttöönotettu versio. Järjestelmän eri versioilla voi olla erilainen toiminnallisuus tai suorituskyky, tai niillä voidaan korjata järjestelmän vikoja tai tietoturvapuutteita.

(20)  Muita tätä asiaa koskevia seikkoja on jäljempänä olevissa kohdissa.

(21)  EYVL L 228, 9.9.1996, s. 1. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä N:o 884/2004/EY (EUVL L 167, 30.4.2004, s. 1, oikaisu EUVL L 201, 7.6.2004, s. 1)

(22)  Muita päivämääriä (Tx) voidaan määritellä käsillä olevan YTE:n ja erityistapauksen mukaan.

LIITE A

PAKOLLISTEN ERITELMIEN LUETTELO (1)

| Index N | Reference | Document Name | Version |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | UIC ETCS FRS | ERTMS/ETCS Functional Requirement Specification | 4.29 (3) |
| 2 | 99E 5362 | ERTMS/ETCS Functional Statements | 2.0.0 |
| 3 | UNISIG SUBSET-023 | Glossary of Terms and Abbreviations | 2.0.0 |
| 4 | UNISIG SUBSET-026 | System Requirement Specification | 2.2.2 |
| 5 | UNISIG SUBSET-027 | FFFIS Juridical Recorder-Downloading Tool | 2.2.9 |
| 6 | UNISIG SUBSET-033 | FIS for Man-Machine Interface | 2.0.0 (2) |
| 7 | UNISIG SUBSET-034 | FIS for the Train Interface | 2.0.0 |
| 8 | UNISIG SUBSET-035 | Specific Transmission Module FFFIS | 2.1.1 |
| 9 | UNISIG SUBSET-036 | FFFIS for Eurobalise | 2.3.0 |
| 10 | UNISIG SUBSET-037 | Euroradio FIS | 2.3.0 |
| 11 | Reserved 05E537 | Off line key management FIS | |
| 12 | UNISIG SUBSET-039 | FIS for the RBC/RBC Handover | 2.1.2 |
| 13 | UNISIG SUBSET-040 | Dimensioning and Engineering rules | 2.1.0 |
| 14 | UNISIG SUBSET-041 | Performance Requirements for Interoperability | 2.1.0 |
| 15 | UNISIG SUBSET-108 | Interoperability-related consolidation on TSI annex A documents (mainly SUBSET-026 v2.2.2) | 1.0.0 |
| 16 | UNISIG SUBSET-044 | FFFIS for Euroloop sub-system | 2.2.0 (4) |
| 17 | Intentionally Deleted | | |
| 18 | UNISIG SUBSET-046 | Radio In-fill FFFS | 2.0.0 |
| 19 | UNISIG SUBSET-047 | Track-side-Trainborne FIS for Radio In-Fill | 2.0.0 |
| 20 | UNISIG SUBSET-048 | Trainborne FFFIS for Radio In-Fill | 2.0.0 |
| 21 | UNISIG SUBSET-049 | Radio In-fill FIS with LEU/Interlocking | 2.0.0 |
| 22 | Intentionally deleted | | |
| 23 | UNISIG SUBSET-054 | Assignment of Values to ETCS variables | 2.0.0 |
| 24 | Intentionally deleted | | |
| 25 | UNISIG SUBSET-056 | STM FFFIS Safe Time Layer | 2.2.0 |
| 26 | UNISIG SUBSET-057 | STM FFFIS Safe Link Layer | 2.2.0 |
| 27 | UNISIG SUBSET-091 | Safety Requirements for the Technical Interoperability of ETCS in Levels 1 & 2 | 2.2.11 |
| 28 | Reserved | Reliability — Availability Requirements | |
| 29 | UNISIG SUBSET-102 | Test specification for Interface ”k” | 1.0.0 |
| 30 | Intentionally deleted | | |
| 31 | UNISIG SUBSET-094 | Functional Requirements for an On-board Reference Test Facility | 2.0.0 |
| 32 | EIRENE FRS | GSM-R Functional Requirements Specification | 7 |
| 33 | EIRENE SRS | GSM-R System Requirements Specification | 15 |
| 34 | A11T6001 12 | (MORANE) Radio Transmission FFFIS for EuroRadio | 12 |
| 35 | ECC/DC(02)05 | ECC Decision of 5 July 2002 on the designation and availability of frequency bands for railway purposes in the 876-880 and 921-925 MHz bands. | |
| 36a | Intentionally deleted | | |
| 36b | Intentionally deleted | | |
| 36c | UNISIG SUBSET-074-2 | FFFIS STM Test cases document | 1.0.0 |
| 37a | Intentionally deleted | | |
| 37b | UNISIG SUBSET-076-5-2 | Test cases related to features | 2.2.2 |
| 37c | UNISIG SUBSET-076-6-3 | Test sequences | 2.0.0 |
| 37d | UNISIG SUBSET-076-7 | Scope of the test specifications | 1.0.0 |
| 37e | Intentionally deleted | | |
| 38 | Reserved | Marker boards | |
| 39 | UNISIG SUBSET-092-1 | ERTMS EuroRadio Conformance Requirements | 2.2.5 |
| 40 | UNISIG SUBSET-092-2 | ERTMS EuroRadio Test cases Safety Layer | 2.2.5 |
| 41 | Reserved
  UNISIG SUBSET 028 | JRU Test Specification | |
| 42 | Intentionally deleted | | |
| 43 | UNISIG SUBSET 085 | Test Specification for Eurobalise FFFIS | 2.1.2 |
| 44 | Reserved | Odometry FIS | |
| 45 | UNISIG SUBSET-101 | Interface ”K” Specification | 1.0.0 |
| 46 | UNISIG SUBSET-100 | Interface ”G” specification | 1.0.1 |
| 47 | Intentionally deleted | | |
| 48 | Reserved | Test specification for mobile equipment GSM-R | |
| 49 | UNISIG SUBSET-059 | Performance requirements for STM | 2.1.1 |
| 50 | Reserved | Test specification for EUROLOOP | |
| 51 | Reserved
  UNISIG | Ergonomic aspects of the DMI | |
| 52 | UNISIG SUBSET-058 | FFFIS STM Application Layer | 2.1.1 |
| 53 | Reserved
  AEIF-ETCS-Variables-Manual | AEIF-ETCS-Variables-Manual | |
| 54 | Intentionally deleted | | |
| 55 | Reserved | Juridical recorder baseline requirements | |
| 56 | Reserved
  05E538 | ERTMS Key Management Conformance Requirements | |
| 57 | Reserved
  UNISIG SUBSET-107 | Requirements on pre-fitting of ERTMS on-board equipment | |
| 58 | Reserved
  UNISIG SUBSET-097 | Requirements for RBC-RBC Safe Communication Interface | |
| 59 | Reserved
  UNISIG SUBSET-105 | Requirements on pre-fitting of ERTMS track side equipment | |
| 60 | Reserved
  UNISIG SUBSET-104 | ETCS version management | |
| 61 | Reserved | GSM-R version management | |
| 62 | Reserved
  UNISIG SUBSET-099 | RBC-RBC Test specification for Safe Communication Interface | |
| 63 | Reserved
  UNISIG SUBSET-098 | RBC-RBC Safe Communication Interface | |

Index N

Reference

Document Name

Version

1

UIC ETCS FRS

ERTMS/ETCS Functional Requirement Specification

4.29 (3)

2

99E 5362

ERTMS/ETCS Functional Statements

2.0.0

3

UNISIG SUBSET-023

Glossary of Terms and Abbreviations

2.0.0

4

UNISIG SUBSET-026

System Requirement Specification

2.2.2

5

UNISIG SUBSET-027

FFFIS Juridical Recorder-Downloading Tool

2.2.9

6

UNISIG SUBSET-033

FIS for Man-Machine Interface

2.0.0 (2)

7

UNISIG SUBSET-034

FIS for the Train Interface

2.0.0

8

UNISIG SUBSET-035

Specific Transmission Module FFFIS

2.1.1

9

UNISIG SUBSET-036

FFFIS for Eurobalise

2.3.0

10

UNISIG SUBSET-037

Euroradio FIS

2.3.0

11

Reserved 05E537

Off line key management FIS

12

UNISIG SUBSET-039

FIS for the RBC/RBC Handover

2.1.2

13

UNISIG SUBSET-040

Dimensioning and Engineering rules

2.1.0

14

UNISIG SUBSET-041

Performance Requirements for Interoperability

2.1.0

15

UNISIG SUBSET-108

Interoperability-related consolidation on TSI annex A documents (mainly SUBSET-026 v2.2.2)

1.0.0

16

UNISIG SUBSET-044

FFFIS for Euroloop sub-system

2.2.0 (4)

17

Intentionally Deleted

18

UNISIG SUBSET-046

Radio In-fill FFFS

2.0.0

19

UNISIG SUBSET-047

Track-side-Trainborne FIS for Radio In-Fill

2.0.0

20

UNISIG SUBSET-048

Trainborne FFFIS for Radio In-Fill

2.0.0

21

UNISIG SUBSET-049

Radio In-fill FIS with LEU/Interlocking

2.0.0

22

Intentionally deleted

23

UNISIG SUBSET-054

Assignment of Values to ETCS variables

2.0.0

24

Intentionally deleted

25

UNISIG SUBSET-056

STM FFFIS Safe Time Layer

2.2.0

26

UNISIG SUBSET-057

STM FFFIS Safe Link Layer

2.2.0

27

UNISIG SUBSET-091

Safety Requirements for the Technical Interoperability of ETCS in Levels 1 & 2

2.2.11

28

Reserved

Reliability — Availability Requirements

29

UNISIG SUBSET-102

Test specification for Interface ”k”

1.0.0

30

Intentionally deleted

31

UNISIG SUBSET-094

Functional Requirements for an On-board Reference Test Facility

2.0.0

32

EIRENE FRS

GSM-R Functional Requirements Specification

7

33

EIRENE SRS

GSM-R System Requirements Specification

15

34

A11T6001 12

(MORANE) Radio Transmission FFFIS for EuroRadio

12

35

ECC/DC(02)05

ECC Decision of 5 July 2002 on the designation and availability of frequency bands for railway purposes in the 876-880 and 921-925 MHz bands.

36a

Intentionally deleted

36b

Intentionally deleted

36c

UNISIG SUBSET-074-2

FFFIS STM Test cases document

1.0.0

37a

Intentionally deleted

37b

UNISIG SUBSET-076-5-2

Test cases related to features

2.2.2

37c

UNISIG SUBSET-076-6-3

Test sequences

2.0.0

37d

UNISIG SUBSET-076-7

Scope of the test specifications

1.0.0

37e

Intentionally deleted

38

Reserved

Marker boards

39

UNISIG SUBSET-092-1

ERTMS EuroRadio Conformance Requirements

2.2.5

40

UNISIG SUBSET-092-2

ERTMS EuroRadio Test cases Safety Layer

2.2.5

41

Reserved

UNISIG SUBSET 028

JRU Test Specification

42

Intentionally deleted

43

UNISIG SUBSET 085

Test Specification for Eurobalise FFFIS

2.1.2

44

Reserved

Odometry FIS

45

UNISIG SUBSET-101

Interface ”K” Specification

1.0.0

46

UNISIG SUBSET-100

Interface ”G” specification

1.0.1

47

Intentionally deleted

48

Reserved

Test specification for mobile equipment GSM-R

49

UNISIG SUBSET-059

Performance requirements for STM

2.1.1

50

Reserved

Test specification for EUROLOOP

51

Reserved

UNISIG

Ergonomic aspects of the DMI

52

UNISIG SUBSET-058

FFFIS STM Application Layer

2.1.1

53

Reserved

AEIF-ETCS-Variables-Manual

AEIF-ETCS-Variables-Manual

54

Intentionally deleted

55

Reserved

Juridical recorder baseline requirements

56

Reserved

05E538

ERTMS Key Management Conformance Requirements

57

Reserved

UNISIG SUBSET-107

Requirements on pre-fitting of ERTMS on-board equipment

58

Reserved

UNISIG SUBSET-097

Requirements for RBC-RBC Safe Communication Interface

59

Reserved

UNISIG SUBSET-105

Requirements on pre-fitting of ERTMS track side equipment

60

Reserved

UNISIG SUBSET-104

ETCS version management

61

Reserved

GSM-R version management

62

Reserved

UNISIG SUBSET-099

RBC-RBC Test specification for Safe Communication Interface

63

Reserved

UNISIG SUBSET-098

RBC-RBC Safe Communication Interface

PAKOLLISTEN EN-STANDARDIEN LUETTELO

| Index N | Reference | Document Name and comments | Version |
| --- | --- | --- | --- |
| A1 | EN 50126 | Railway applications — The specification and demonstration of reliability, availability, maintainability and safety (RAMS) | 1999 |
| A2 | EN 50128 | Railway applications — Communication, signalling and processing systems — Software for railway control and protection systems | 2001 |
| A3 | EN 50129 | Railway applications — Communication, signalling and processing systems — Safety related electronic systems for signalling | 2003 |
| A4 | EN 50125-1 | Railway applications — Environmental conditions for equipment — Part 1: equipment on board rolling stock | 1999 |
| A5 | EN 50125-3 | Railway applications — Environmental conditions for equipment — Part 3: equipment for signalling and telecommunications | 2003 |
| A6 | EN 50121-3-2 | Railway applications — Electromagnetic compatibility — Part 3-2: Rolling stock — Apparatus | 2000 |
| A7 | EN 50121-4 | Railway applications — Electromagnetic compatibility — Part 4: Emission and immunity of the signalling and telecommunications apparatus | 2000 |
| A8 | EN 50238 | Railway applications — Compatibility between rolling stock and train detection systems | 2003 |

Index N

Reference

Document Name and comments

Version

A1

EN 50126

Railway applications — The specification and demonstration of reliability, availability, maintainability and safety (RAMS)

1999

A2

EN 50128

Railway applications — Communication, signalling and processing systems — Software for railway control and protection systems

2001

A3

EN 50129

Railway applications — Communication, signalling and processing systems — Safety related electronic systems for signalling

2003

A4

EN 50125-1

Railway applications — Environmental conditions for equipment — Part 1: equipment on board rolling stock

1999

A5

EN 50125-3

Railway applications — Environmental conditions for equipment — Part 3: equipment for signalling and telecommunications

2003

A6

EN 50121-3-2

Railway applications — Electromagnetic compatibility — Part 3-2: Rolling stock — Apparatus

2000

A7

EN 50121-4

Railway applications — Electromagnetic compatibility — Part 4: Emission and immunity of the signalling and telecommunications apparatus

2000

A8

EN 50238

Railway applications — Compatibility between rolling stock and train detection systems

2003

LISÄTIETOJA SISÄLTÄVIEN ERITELMIEN LUETTELO

Huom:

Tyypin 1 eritelmät edustavat pakollisten eritelmien laatimisen nykyistä vaihetta, johon vielä sisältyy varauksia.

Tyypin 2 eritelmät sisältävät lisätietoja sekä pakollisten eritelmien vaatimusten perusteluja ja ovat avuksi niiden soveltamisessa.

Luettelon B32 kohdan tarkoitus on antaa yksiselitteiset viitteet liitteen A asiakirjoille. Koska sitä käytetään vain asiakirjan laatimisessa ja asiakirjojen tulevien muutosten hallinnassa, sitä ei ole luokiteltu ”tyypiksi” eikä siihen ole liitetty viittausta mihinkään liitteen A pakolliseen asiakirjaan.

| Index N | Reference | Document Name | Version | Type |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| B1 | EEIG 02S126 | RAM requirements (chapter 2 only) | 6 | 2 (index 28) |
| B2 | EEIG 97S066 | Environmental conditions | 5 | 2 (index A5) |
| B3 | UNISIG SUBSET-074-1 | Methodology for testing FFFIS STM | 1.0.0 | 2 (index 36) |
| B4 | EEIG 97E267 | ODOMETER FFFIS | 5 | 1 (Index 44) |
| B5 | O_2475 | ERTMS GSM-R QoS Test Specification | 1.0.0 | 2 |
| B6 | UNISIG SUBSET-038 | Off-line Key Management FIS | 1 (Index 11) | 1 |
| B7 | Reserved
  UNISIG SUBSET-074-3 | FFFIS STM test specification traceability of test cases with Specific Transmission Module FFFIS | 1.0.0 | 2 (Index 36) |
| B8 | UNISIG SUBSET-074-4 | FFFIS STM Test Specification Traceability of testing the packets specified in the FFFIS STM Application Layer | 1.0.0 | 2 (Index 36) |
| B9 | UNISIG SUBSET 076_0 | ERTMS/ETCS Class 1, Test plan | 2.2.3 | 2 (Index 37) |
| B10 | UNISIG SUBSET 076_2 | Methodology to prepare features | 2.2.1 | 2 (Index 37) |
| B11 | UNISIG SUBSET 076_3 | Methodology of testing | 2.2.1 | 2 (Index 37) |
| B12 | UNISIG SUBSET 076_4_1 | Test sequence generation: Methodology and Rules | 1.0.0 | 2 (Index 37) |
| B13 | UNISIG SUBSET 076_4_2 | ERTMS ETCS Class 1 States for Test Sequences | 1.0.0 | 2 (Index 37) |
| B14 | UNISIG SUBSET 076_5_3 | On-Board Data Dictionary | 2.2.0 | 2 (Index 37) |
| B15 | UNISIG SUBSET 076_5_4 | SRS v.2.2.2 Traceability | 2.2.2 | 2 (Index 37) |
| B16 | UNISIG SUBSET 076_6_1 | UNISIG test data base | 2.2.2. | 2 (Index 37) |
| B17 | UNISIG SUBSET 076_6_4 | Test Cases Coverage | 2.0.0 | 2 (Index 37) |
| B18 | | | | |
| B19 | UNISIG SUBSET 077 | UNISIG Causal Analysis Process | 2.2.2 | 2 (Index 27) |
| B20 | UNISIG SUBSET 078 | RBC interface: Failure modes and effects analysis | 2.2.2 | 2 (Index 27) |
| B21 | UNISIG SUBSET 079 | MMI: Failure Modes and Effects Analysis | 2.2.2 | 2 (Index 27) |
| B22 | UNISIG SUBSET 080 | TIU: Failure Modes and Effects Analysis | 2.2.2 | 2 (Index 27) |
| B23 | UNISIG SUBSET 081 | Transmission system: Failure Modes and Effects Analysis | 2.2.2 | 2 (Index 27) |
| B24 | UNISIG SUBSET 088 | ETCS Application Levels 1&2 — Safety Analysis | 2.2.10 | 2 (Index 27) |
| B25 | TS50459-1 | Railway applications — European Rail Traffic Management System — Driver Machine Interface part 1 — Ergonomic principles of ERTMS/ETCS/GSM-R Information | 2005 | 2 (Index 51) |
| B26 | TS50459-2 | Railway applications — Communication, signalling and processing systems — European Rail Traffic Management System — Driver Machine Interface part 2 — Ergonomic arrangements of ERTMS/ETCS Information | 2005 | 2 (Index 51) |
| B27 | TS50459-3 | Railway applications — Communication, signalling and processing systems — European Rail Traffic Management System — Driver Machine Interface part 3 — Ergonomic arrangements of ERTMS/GSM-R Information | 2005 | 2 (Index 51) |
| B28 | TS50459-4 | Railway applications — Communication, signalling and processing systems — European Rail Traffic Management System — Driver Machine Interface part 4 — Data entry for the ERTMS/ETCS/GSM-R systems | 2005 | 2 (Index 51) |
| B29 | TS50459-5 | Railway applications — Communication, signalling and processing systems — European Rail Traffic Management System — Driver Machine Interface part 5 — Symbols | 2005 | 2 (Index 51) |
| B30 | TS50459-6 | Railway applications — Communication, signalling and processing systems — European Rail Traffic Management System — Driver Machine Interface part 6 — Audible Information | 2005 | 2 (Index 51) |
| B31 | EN50xxx | Railway applications — European Rail Traffic Management System — Driver Machine Interface part 7 — Specific Transmission Modules | | 2 (Index 51) |
| B32 | Reserved | Guideline for references | | Non |
| B33 | EN 310515 | Global System for Mobile communication (GSM); Requirements for GSM operation in railways. | 2.1.0 | |
| B34 | 05E466 | Operational DMI information | 1 | 1 (Index 51) |
| B35 | Reserved
  UNISIG SUBSET-069 | ERTMS Key Management Conformance Requirements | | 1 (Index 56) |
| B36 | 04E117 | ETCS/GSM-R Quality of Service user requirements — Operational Analysis | | 2 (Index 22) |
| B37 | UNISIG SUBSET-093 | GSM-R Interfaces — Class 1 requirements | 2..3.0 | 1 (Index 32, 33) |
| B38 | UNISIG SUBSET-107A | Requirements on pre-fitting of ERTMS on-board equipment | 1.0.0 | 2 (Index 57) |
| B39 | UNISIG SUBSET-076-5-1 | ERTMS ETCS Class 1 Feature List | 2.2.2 | 2 (Index 37) |
| B40 | UNISIG SUBSET-076-6-7 | Test Sequences Evaluation and Validation | 1.0.0 | 2 (Index 37) |
| B41 | UNISIG SUBSET-076-6-8 | Generic train data for test Sequences | 1.0.0 | 2 (Index 37) |
| B42 | UNISIG SUBSET-076-6-10 | Test Sequence Viewer (TSV) | 2.10 | 2 (Index 37) |
| B43 | 04E083 | Safety Requirements and Requirements to Safety Analysis for Interoperability for the Control-Command and Signalling Sub-System | 1.0 | 1 |
| B44 | 04E084 | Justification Report for the Safety Requirements and Requirements to Safety Analysis for Interoperability for the Control-Command and Signalling Sub-System. | 1.0 | 2 (Index B43) |

Index N

Reference

Document Name

Version

Type

B1

EEIG 02S126

RAM requirements (chapter 2 only)

6

2 (index 28)

B2

EEIG 97S066

Environmental conditions

5

2 (index A5)

B3

UNISIG SUBSET-074-1

Methodology for testing FFFIS STM

1.0.0

2 (index 36)

B4

EEIG 97E267

ODOMETER FFFIS

5

1 (Index 44)

B5

O_2475

ERTMS GSM-R QoS Test Specification

1.0.0

2

B6

UNISIG SUBSET-038

Off-line Key Management FIS

1 (Index 11)

1

B7

Reserved

UNISIG SUBSET-074-3

FFFIS STM test specification traceability of test cases with Specific Transmission Module FFFIS

1.0.0

2 (Index 36)

B8

UNISIG SUBSET-074-4

FFFIS STM Test Specification Traceability of testing the packets specified in the FFFIS STM Application Layer

1.0.0

2 (Index 36)

B9

UNISIG SUBSET 076_0

ERTMS/ETCS Class 1, Test plan

2.2.3

2 (Index 37)

B10

UNISIG SUBSET 076_2

Methodology to prepare features

2.2.1

2 (Index 37)

B11

UNISIG SUBSET 076_3

Methodology of testing

2.2.1

2 (Index 37)

B12

UNISIG SUBSET 076_4_1

Test sequence generation: Methodology and Rules

1.0.0

2 (Index 37)

B13

UNISIG SUBSET 076_4_2

ERTMS ETCS Class 1 States for Test Sequences

1.0.0

2 (Index 37)

B14

UNISIG SUBSET 076_5_3

On-Board Data Dictionary

2.2.0

2 (Index 37)

B15

UNISIG SUBSET 076_5_4

SRS v.2.2.2 Traceability

2.2.2

2 (Index 37)

B16

UNISIG SUBSET 076_6_1

UNISIG test data base

2.2.2.

2 (Index 37)

B17

UNISIG SUBSET 076_6_4

Test Cases Coverage

2.0.0

2 (Index 37)

B18

B19

UNISIG SUBSET 077

UNISIG Causal Analysis Process

2.2.2

2 (Index 27)

B20

UNISIG SUBSET 078

RBC interface: Failure modes and effects analysis

2.2.2

2 (Index 27)

B21

UNISIG SUBSET 079

MMI: Failure Modes and Effects Analysis

2.2.2

2 (Index 27)

B22

UNISIG SUBSET 080

TIU: Failure Modes and Effects Analysis

2.2.2

2 (Index 27)

B23

UNISIG SUBSET 081

Transmission system: Failure Modes and Effects Analysis

2.2.2

2 (Index 27)

B24

UNISIG SUBSET 088

ETCS Application Levels 1&2 — Safety Analysis

2.2.10

2 (Index 27)

B25

TS50459-1

Railway applications — European Rail Traffic Management System — Driver Machine Interface part 1 — Ergonomic principles of ERTMS/ETCS/GSM-R Information

2005

2 (Index 51)

B26

TS50459-2

Railway applications — Communication, signalling and processing systems — European Rail Traffic Management System — Driver Machine Interface part 2 — Ergonomic arrangements of ERTMS/ETCS Information

2005

2 (Index 51)

B27

TS50459-3

Railway applications — Communication, signalling and processing systems — European Rail Traffic Management System — Driver Machine Interface part 3 — Ergonomic arrangements of ERTMS/GSM-R Information

2005

2 (Index 51)

B28

TS50459-4

Railway applications — Communication, signalling and processing systems — European Rail Traffic Management System — Driver Machine Interface part 4 — Data entry for the ERTMS/ETCS/GSM-R systems

2005

2 (Index 51)

B29

TS50459-5

Railway applications — Communication, signalling and processing systems — European Rail Traffic Management System — Driver Machine Interface part 5 — Symbols

2005

2 (Index 51)

B30

TS50459-6

Railway applications — Communication, signalling and processing systems — European Rail Traffic Management System — Driver Machine Interface part 6 — Audible Information

2005

2 (Index 51)

B31

EN50xxx

Railway applications — European Rail Traffic Management System — Driver Machine Interface part 7 — Specific Transmission Modules

2 (Index 51)

B32

Reserved

Guideline for references

Non

B33

EN 310515

Global System for Mobile communication (GSM); Requirements for GSM operation in railways.

2.1.0

B34

05E466

Operational DMI information

1

1 (Index 51)

B35

Reserved

UNISIG SUBSET-069

ERTMS Key Management Conformance Requirements

1 (Index 56)

B36

04E117

ETCS/GSM-R Quality of Service user requirements — Operational Analysis

2 (Index 22)

B37

UNISIG SUBSET-093

GSM-R Interfaces — Class 1 requirements

2..3.0

1 (Index 32, 33)

B38

UNISIG SUBSET-107A

Requirements on pre-fitting of ERTMS on-board equipment

1.0.0

2 (Index 57)

B39

UNISIG SUBSET-076-5-1

ERTMS ETCS Class 1 Feature List

2.2.2

2 (Index 37)

B40

UNISIG SUBSET-076-6-7

Test Sequences Evaluation and Validation

1.0.0

2 (Index 37)

B41

UNISIG SUBSET-076-6-8

Generic train data for test Sequences

1.0.0

2 (Index 37)

B42

UNISIG SUBSET-076-6-10

Test Sequence Viewer (TSV)

2.10

2 (Index 37)

B43

04E083

Safety Requirements and Requirements to Safety Analysis for Interoperability for the Control-Command and Signalling Sub-System

1.0

1

B44

04E084

Justification Report for the Safety Requirements and Requirements to Safety Analysis for Interoperability for the Control-Command and Signalling Sub-System.

1.0

2 (Index B43)

---

(1)  ERTMS-järjestelmää koskevat viittaukset on tarkistettava yhdenmukaistamisvaiheen jälkeen.

(2)  Tämän asiakirjan sisältö on voimassa vain siltä osin kuin se ei ole ristiriidassa 51 kohdan kanssa.

(3)  Versio on tarkoitus päivittää (tavanomaisen rautatiejärjestelmän ohjaus- ja hallintaosajärjestelmä-YTE:ää koskevat muutospyynnöt on toimitettu muutoksenhallintaan).

(4)  Edellyttäen, että CEPT hyväksyy taajuuden.

Lisäys 1

JUNIEN ILMAISUUN KÄYTETTÄVIEN JÄRJESTELMIEN OMINAISUUDET, JOITA YHTEENTOIMIVUUS LIIKKUVAN KALUSTON KANSSA EDELLYTTÄÄ

1.   YLEISTÄ

| 1.1. | Junien ilmaisuun käytettävät järjestelmät on suunniteltava niin, että ne kykenevät havaitsemaan junan turvallisesti ja luotettavasti tässä liitteessä esitettyjen raja-arvojen välissä. YTE OHM:n 4.3 kohta (toisiin osajärjestelmiin yhteydessä olevien liitäntöjen toiminnalliset ja tekniset eritelmät) takaa yhteensopivuuden. |
| --- | --- |

1.1.

Junien ilmaisuun käytettävät järjestelmät on suunniteltava niin, että ne kykenevät havaitsemaan junan turvallisesti ja luotettavasti tässä liitteessä esitettyjen raja-arvojen välissä. YTE OHM:n 4.3 kohta (toisiin osajärjestelmiin yhteydessä olevien liitäntöjen toiminnalliset ja tekniset eritelmät) takaa yhteensopivuuden.

| 1.2. | Vaunun pituussuuntaiset mitat määritellään seuraavasti:
  Kuva 6







  ai
  = | peräkkäisten akselien väli, jossa i = 1, 2, 3, ..., n — 1, jossa n on vaunun akselien kokonaismäärä |
| --- | --- | --- |
| bx
  = | pituussuuntaan mitattu etäisyys ensimmäisestä akselista (b1
  ) tai viimeisestä akselista (b2
  ) lähimpään vaunun päätyyn eli lähimpään puskuriin/nokkaan |
| L = | vaunun kokonaispituus |

1.2.

Vaunun pituussuuntaiset mitat määritellään seuraavasti:

Kuva 6

ai
  =

peräkkäisten akselien väli, jossa i = 1, 2, 3, ..., n — 1, jossa n on vaunun akselien kokonaismäärä

bx
  =

pituussuuntaan mitattu etäisyys ensimmäisestä akselista (b1
  ) tai viimeisestä akselista (b2
  ) lähimpään vaunun päätyyn eli lähimpään puskuriin/nokkaan

L =

vaunun kokonaispituus

Kuvassa 6 on esimerkki vaunusta, jossa on kaksi kolmiakselista teliä (n = 6).

Kuvassa 6

Image

| 1.3. | Sanalla pyöräkerta tarkoitetaan tässä yhteydessä millaista vastakkaisten pyörien paria tahansa riippumatta siitä, onko niillä yhteistä akselia. Kaikki pyöräkertojen suhteen ilmoitetut mitat on mitattu pyörien keskikohdasta. |
| --- | --- |

1.3.

Sanalla pyöräkerta tarkoitetaan tässä yhteydessä millaista vastakkaisten pyörien paria tahansa riippumatta siitä, onko niillä yhteistä akselia. Kaikki pyöräkertojen suhteen ilmoitetut mitat on mitattu pyörien keskikohdasta.

| 1.4. | Pyörän mittoja esittää kuva 7, missä:







  D = | pyörän halkaisija |
| --- | --- | --- |
| BR
  = | kehän leveys |
| Sd
  = | laipan paksuus |
| Sd
  = | laipan korkeus |

1.4.

Pyörän mittoja esittää kuva 7, missä:

D =

pyörän halkaisija

BR
  =

kehän leveys

Sd
  =

laipan paksuus

Sd
  =

laipan korkeus

Muut tässä kuvassa (kuva 7) esiintyvät mitat eivät ole tämän YTE:n kannalta oleellisia.

| 1.5. | Ilmoitetut arvot ovat ehdottomia raja-arvoja ja sisältävät kaikki mittaustoleranssit. |
| --- | --- |

1.5.

Ilmoitetut arvot ovat ehdottomia raja-arvoja ja sisältävät kaikki mittaustoleranssit.

| 1.6. | Infrastruktuurin hallinto voi sallia väljempien rajojen käytön. Siitä on tehtävä merkintä infrastruktuurirekisteriin. |
| --- | --- |

1.6.

Infrastruktuurin hallinto voi sallia väljempien rajojen käytön. Siitä on tehtävä merkintä infrastruktuurirekisteriin.

Kuva 7

Image

Image

2.   KULKUNEUVON GEOMETRIA

2.1.   Akselivälit

| 2.1.1. | Mitta a

  i
  (kuva 6) saa nykyisillä radoilla olla enintään 17 500 mm ja uusilla radoilla enintään 20 000 mm. |
| --- | --- |

2.1.1.

Mitta a

  i
  (kuva 6) saa nykyisillä radoilla olla enintään 17 500 mm ja uusilla radoilla enintään 20 000 mm.

| 2.1.2. | Mitta b

  x
  (kuva 6) saa olla enintään 4 200 mm. |
| --- | --- |

2.1.2.

Mitta b

  x
  (kuva 6) saa olla enintään 4 200 mm.

| 2.1.3. | Mitta a

  i
  (kuva 6) ei saa olla pienempi kuin

  a

  i

  = v

  x

  7,2

  missä v on kulkuneuvon enimmäisnopeus kilometreinä tunnissa ja mitta a

  i
  on millimetreinä
  mikäli kulkuneuvon suurin nopeus ei ole suurempi kuin 350 km/h; suuremmille nopeuksille raja-arvot on määriteltävä tarvittaessa. |
| --- | --- |

2.1.3.

Mitta a

  i
  (kuva 6) ei saa olla pienempi kuin

a

  i

  = v

  x

  7,2

missä v on kulkuneuvon enimmäisnopeus kilometreinä tunnissa ja mitta a

  i
  on millimetreinä

mikäli kulkuneuvon suurin nopeus ei ole suurempi kuin 350 km/h; suuremmille nopeuksille raja-arvot on määriteltävä tarvittaessa.

| 2.1.4. | Mitta L — (b

  1

  - b

  2

  ) (kuva 6) ei saa olla pienempi kuin 3 000 mm. |
| --- | --- |

2.1.4.

Mitta L — (b

  1

  - b

  2

  ) (kuva 6) ei saa olla pienempi kuin 3 000 mm.

2.1.5.   Saksaa koskeva erityistapaus

Akselivälin (ai, kuva 1) ja pyörän halkaisijan suhteen rajoituksia ei vielä ole määritelty.

— Avoin kysymys —

2.1.6.   Puolaa ja Belgiaa koskeva erityistapaus

Mitta b

  ×
  (kuva 6) saa olla enintään 3 500 mm.

2.1.7.   Saksaa koskeva erityistapaus

Junan viiden ensimmäisen akselin (tai kaikkien akselien, jos niitä on vähemmän) väliltä otettu mitta a

  i
  (kuva 6) ei saa olla vähemmän kuin 1 000 mm, jos nopeus ei ylitä 140:tä km/h; suuremmille nopeuksille sovelletaan 2.1.3 kohtaa.

2.1.8.   Ranskan suurten nopeuksien rautatieverkkoa ja Belgian suurten nopeuksien rautatieverkon rataa L1 koskeva erityistapaus

Yksittäisen vaunun tai junan ensimmäisen ja viimeisen akselin väli ei saa olla vähempää kuin 15 000 mm.

2.1.9.   Belgiaa koskeva erityistapaus

Mitta L — (b1 + b2) (kuva 6) ei saa olla pienempi kuin 6 000 mm.

2.2.   Pyörän geometria

| 2.2.1. | Mitta B

  R
  (kuva 7) ei saa olla pienempi kuin 133 mm. |
| --- | --- |

2.2.1.

Mitta B

  R
  (kuva 7) ei saa olla pienempi kuin 133 mm.

| 2.2.2. | Mitta D (kuva 7) ei saa olla pienempi kuin






  — | 330 mm, jos kulkuneuvon suurin nopeus ei ylitä 100:aa kilometriä tunnissa |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

Mitta D (kuva 7) ei saa olla pienempi kuin

—

330 mm, jos kulkuneuvon suurin nopeus ei ylitä 100:aa kilometriä tunnissa

| — | D = 150 + 1,8× v [mm]


  missä v on kulkuneuvon suurin nopeus kilometreinä tunnissa, kun 100 < v ≤ 250 km/h |
| --- | --- |

—

D = 150 + 1,8× v [mm]

missä v on kulkuneuvon suurin nopeus kilometreinä tunnissa, kun 100 < v ≤ 250 km/h

| — | D = 50 + 2,2

  ×

  v [mm]


  missä v on kulkuneuvon suurin nopeus kilometreinä tunnissa, kun 250 < v ≤ 350 km/h suuremmille nopeuksille raja-arvot on määriteltävä tarvittaessa. |
| --- | --- |

—

D = 50 + 2,2

  ×

  v [mm]

missä v on kulkuneuvon suurin nopeus kilometreinä tunnissa, kun 250 < v ≤ 350 km/h suuremmille nopeuksille raja-arvot on määriteltävä tarvittaessa.

| — | 600 mm, jos kulkuneuvoissa on pinnapyörät (ainoastaan sentyyppiset pinnapyörät, joita oli saatavana tämän YTE:n voimaan tullessa), jos kulkuneuvon suuren nopeus ei ylitä 250:tä kilometriä tunnissa. |
| --- | --- |

—

600 mm, jos kulkuneuvoissa on pinnapyörät (ainoastaan sentyyppiset pinnapyörät, joita oli saatavana tämän YTE:n voimaan tullessa), jos kulkuneuvon suuren nopeus ei ylitä 250:tä kilometriä tunnissa.

| — | Ranskaa koskeva erityistapaus


  450 mm nopeudesta riippumatta. |
| --- | --- |

—

Ranskaa koskeva erityistapaus

450 mm nopeudesta riippumatta.

| 2.2.3. | Mitta S

  d
  (kuva 7) ei saa olla pienempi kuin 20 mm. |
| --- | --- |

2.2.3.

Mitta S

  d
  (kuva 7) ei saa olla pienempi kuin 20 mm.

| 2.2.4. | Mitan S

  h
  (kuva 7) on oltava välillä 27,5–36 mm.






  — | Liettuaa koskeva erityistapaus

  Mitta S

  h
  (kuva 7) ei saa olla pienempi kuin 26,25 mm. |
| --- | --- | --- |

2.2.4.

Mitan S

  h
  (kuva 7) on oltava välillä 27,5–36 mm.

—

Liettuaa koskeva erityistapaus

Mitta S

  h
  (kuva 7) ei saa olla pienempi kuin 26,25 mm.

3.   KULKUNEUVON RAKENNE

3.1.   Kulkuneuvon paino

| 3.1.1. | Akselipainon on oltava vähintään 5 t, paitsi jos kulkuneuvon jarrutusvoima synnytetään jarrukengillä, missä tapauksessa akselipainon on oltava vähintään 3,5 t toimittaessa nykyisillä radoilla. |
| --- | --- |

3.1.1.

Akselipainon on oltava vähintään 5 t, paitsi jos kulkuneuvon jarrutusvoima synnytetään jarrukengillä, missä tapauksessa akselipainon on oltava vähintään 3,5 t toimittaessa nykyisillä radoilla.

| 3.1.2. | Akselipainon on oltava vähintään 3,5 t toimittaessa uusilla tai parannetuilla radoilla. |
| --- | --- |

3.1.2.

Akselipainon on oltava vähintään 3,5 t toimittaessa uusilla tai parannetuilla radoilla.

3.1.3.   Itävaltaa, Saksaa, Ruotsia ja Belgiaa koskeva erityistapaus

Akselipainon on oltava vähintään 5 t toimittaessa tietyillä infrastruktuurirekisterissä mainituilla radoilla.

3.1.4.   Ranskan suurten nopeuksien rautatieverkkoa ja Belgian suurten nopeuksien rautatieverkon rataa L1 koskeva erityistapaus

Jos yksittäisen vaunun tai junan ensimmäisen ja viimeisen akselin väli on vähintään 16 000 mm, yksittäisen vaunun tai junan painon on oltava suurempi kuin 90 t. Jos mainittu väli on pienempi kuin 16 000 mm, mutta kuitenkin vähintään 15 000 mm, junan painon on oltava pienempi kuin 90 t, mutta vähintään 40 t, ja kulkuneuvo on varustettava kahdella kiskojarruparilla, joiden sähköinen tarttumapinta on vähintään 16 000 mm.

3.1.5.   Belgian suurten nopeuksien rautatiejärjestelmää (rataa L1 lukuun ottamatta) koskeva erityistapaus

Yksittäisen vaunun tai junan painon on oltava vähintään 90 t.

3.2.   Metalliosista vapaa tila pyörien ympärillä

| 3.2.1. | Tila, johon saa asentaa vain pyörän, sen osat (vaihdelaatikot, jarrujen osat, hiekoitusputket) tai muita kuin ferromagneettisista aineista tehtyjä osia, on vielä määrittelemättä.

  — Avoin kysymys — |
| --- | --- |

3.2.1.

Tila, johon saa asentaa vain pyörän, sen osat (vaihdelaatikot, jarrujen osat, hiekoitusputket) tai muita kuin ferromagneettisista aineista tehtyjä osia, on vielä määrittelemättä.

— Avoin kysymys —

3.3.   Kulkuneuvon metalliosien paino

3.3.1.   Saksaa ja Puolaa koskeva erityistapaus

Kulkuneuvon on joko täytettävä tarkkaan määritellyn testisilmukan vaatimukset, kun se ajaa ohi, tai sillä on oltava tietyn vähimmäispainon ylittävä, tietynmuotoinen metallimassa, joka on tietyllä korkeudella kiskojen yläpuolella ja jolla on tietty johtokyky.

— Avoin kysymys —

3.4.   Pyörien materiaali

| 3.4.1. | Pyörien on oltava ferromagneettiset. |
| --- | --- |

3.4.1.

Pyörien on oltava ferromagneettiset.

3.5.   Pyörien välinen impedanssi

| 3.5.1. | Vastakkaisten pyörien kulkupintojen välinen sähkövastus ei saa ylittää seuraavia arvoja:






  — | 0,01 ohmia, jos pyöräkerta on uusi tai uudelleen koottu |
| --- | --- | --- |

3.5.1.

Vastakkaisten pyörien kulkupintojen välinen sähkövastus ei saa ylittää seuraavia arvoja:

—

0,01 ohmia, jos pyöräkerta on uusi tai uudelleen koottu

| — | 0,05 ohmia, jos pyöräkerta on kunnostettu |
| --- | --- |

—

0,05 ohmia, jos pyöräkerta on kunnostettu

| 3.5.2. | Vastus mitataan käyttäen tasajännitettä, jonka suuruus on 1,8–2,0 VDC (virtapiirin ollessa avoin) |
| --- | --- |

3.5.2.

Vastus mitataan käyttäen tasajännitettä, jonka suuruus on 1,8–2,0 VDC (virtapiirin ollessa avoin)

3.5.3.   Puolaa koskeva erityistapaus

Pyöräkerran kulkupintojen välisen reaktanssin on oltava pienempi kuin f/100, kun f on välillä 500 Hz – 40 kHz ja mittaus tehdään käyttäen virtana vähintään 10 ARMS ja avoimen virtapiirin jännitteenä 2 VRMS.

3.5.4.   Ranskaa koskeva erityistapaus

Pyöräkerran kulkupintojen välisen reaktanssin on oltava pienempi kuin f/100, kun f on välillä 500 Hz – 10 kHz ja mittaus tehdään käyttäen jännitteenä 2 VRMS (avoin virtapiiri.)

3.5.5.   Alankomaita koskeva erityistapaus

Liitteessä A olevan 1 lisäyksen sisältämien yleisten vaatimusten lisäksi raidevirtapiirejä käyttäviä vetureita ja junayksikköjä voivat koskea tietyt lisävaatimukset. Infrastruktuurirekisterissä on tiedot niistä radoista, joita nämä vaatimukset koskevat.

— Avoin kysymys —

3.6.   Kulkuneuvon impedanssi

| 3.6.1. | Virroittimen ja liikkuvan kaluston pyörien välisen impedanssin on oltava vähintään seuraavien arvojen suuruinen:






  — | enemmän kuin 0,45 ohmia mitattuna taajuudella 75 Hz vetojärjestelmille, joiden jännite on 1 500 VDC |
| --- | --- | --- |

3.6.1.

Virroittimen ja liikkuvan kaluston pyörien välisen impedanssin on oltava vähintään seuraavien arvojen suuruinen:

—

enemmän kuin 0,45 ohmia mitattuna taajuudella 75 Hz vetojärjestelmille, joiden jännite on 1 500 VDC

| — | Belgiaa koskeva erityistapaus

  enemmän kuin 1,0 ohmia mitattuna taajuudella 50 Hz vetojärjestelmille, joiden jännite on 3 kVDC. |
| --- | --- |

—

Belgiaa koskeva erityistapaus

enemmän kuin 1,0 ohmia mitattuna taajuudella 50 Hz vetojärjestelmille, joiden jännite on 3 kVDC.

4.   ERISTEENÄ TOIMIVAT EPÄPUHTAUDET

4.1.   Hiekoituslaitteiden käyttö

| 4.1.1. | Kiskoja voidaan hiekoittaa jarrutus- ja vetovoiman parantamiseksi. Kiskoille 30 sekunnissa laskettavan hiekan sallittu määrä hiekoituslaitetta kohden on seuraava:






  — | nopeuksille V < 140 km/h: 400 g + 100 g |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

Kiskoja voidaan hiekoittaa jarrutus- ja vetovoiman parantamiseksi. Kiskoille 30 sekunnissa laskettavan hiekan sallittu määrä hiekoituslaitetta kohden on seuraava:

—

nopeuksille V < 140 km/h: 400 g + 100 g

| — | nopeuksille V ≥ 140 km/h: 650 g + 150 g |
| --- | --- |

—

nopeuksille V ≥ 140 km/h: 650 g + 150 g

| 4.1.2. | Käytössä olevien hiekoituslaitteiden määrä ei saa ylittää seuraavia arvoja:






  — | Junayksiköille, joissa on hajautettu hiekoituslaitteisto: ensimmäinen ja viimeinen vaunu sekä välissä olevat vaunut, kun välissä on vähintään 7 akselia, kahden ei käytössä olevan hiekoituslaitteen väli. On sallittua yhdistää tällaisia junayksikköjä ja käyttää kaikissa kytketyissä päissä olevia hiekoituslaitteita. |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

Käytössä olevien hiekoituslaitteiden määrä ei saa ylittää seuraavia arvoja:

—

Junayksiköille, joissa on hajautettu hiekoituslaitteisto: ensimmäinen ja viimeinen vaunu sekä välissä olevat vaunut, kun välissä on vähintään 7 akselia, kahden ei käytössä olevan hiekoituslaitteen väli. On sallittua yhdistää tällaisia junayksikköjä ja käyttää kaikissa kytketyissä päissä olevia hiekoituslaitteita.

| — | Veturien vetämille junille: |
| --- | --- |

—

Veturien vetämille junille:

| — | Hätäjarrutuksessa ja täydessä käyttöjarrutuksessa: kaikki käytettävissä olevat hiekoituslaitteet |
| --- | --- |

—

Hätäjarrutuksessa ja täydessä käyttöjarrutuksessa: kaikki käytettävissä olevat hiekoituslaitteet

| — | Kaikissa muissa tapauksissa: enintään neljä hiekoituslaitetta kiskoa kohden |
| --- | --- |

—

Kaikissa muissa tapauksissa: enintään neljä hiekoituslaitetta kiskoa kohden

| — | Hiekalla on oltava seuraavat ominaisuudet:

  — Avoin kysymys — |
| --- | --- |

—

Hiekalla on oltava seuraavat ominaisuudet:

— Avoin kysymys —

4.1.3.   Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskeva erityistapaus

Junayksikköjen etummaisen akselin edessä ei saa hiekoittaa kitkan lisäämiseksi ajettaessa nopeudella alle 40 km/h.

— Avoin kysymys —

4.2.   Komposiittimateriaaleista valmistettujen jarrukenkien käyttö

| 4.2.1. | Tutkimusryhmän on selvitettävä komposiittimateriaaleista valmistettujen jarrukenkien käyttöä koskevat ehdot vuoden 2005 loppuun mennessä.

  — Avoin kysymys — |
| --- | --- |

4.2.1.

Tutkimusryhmän on selvitettävä komposiittimateriaaleista valmistettujen jarrukenkien käyttöä koskevat ehdot vuoden 2005 loppuun mennessä.

— Avoin kysymys —

5.   SÄHKÖMAGNEETTISET HÄIRIÖT

5.1.   Sähköradan ajovirta

| 5.1.1. | Rajoitukset ja niihin liittyvät selitykset on esitetty erillisessä valmisteilla olevassa asiakirjassa.

  — Avoin kysymys — |
| --- | --- |

5.1.1.

Rajoitukset ja niihin liittyvät selitykset on esitetty erillisessä valmisteilla olevassa asiakirjassa.

— Avoin kysymys —

5.2.   Sähköisten/magneettijarrujen käyttö

| 5.2.1. | Magneetti- ja pyörrevirtajarrujen käyttö on sallittua vain hätäjarrutuksissa tai junan seistessä. Infrastruktuurirekisterissä voidaan kieltää magneetti- ja pyörrevirtajarrujen käyttö hätäjarrutuksissa. |
| --- | --- |

5.2.1.

Magneetti- ja pyörrevirtajarrujen käyttö on sallittua vain hätäjarrutuksissa tai junan seistessä. Infrastruktuurirekisterissä voidaan kieltää magneetti- ja pyörrevirtajarrujen käyttö hätäjarrutuksissa.

| 5.2.2. | Jos infrastruktuurirekisterissä niin mainitaan, voidaan pyörrevirta- ja magneettijarruja käyttää käytönaikaisessa jarrutuksessa. |
| --- | --- |

5.2.2.

Jos infrastruktuurirekisterissä niin mainitaan, voidaan pyörrevirta- ja magneettijarruja käyttää käytönaikaisessa jarrutuksessa.

5.2.3.   Saksaa koskeva erityistapaus

Junan ensimmäisen vaunun ensimmäisessä telissä ei saa olla magneettijarrua eikä pyörrevirtajarrua, ellei infrastruktuurirekisterissä toisin sanota.

5.3.   Sähköiset, magneettiset ja sähkömagneettiset kentät

| 5.3.1. | — Avoin kysymys — |
| --- | --- |

5.3.1.

6.   1 520/1 524 MM:N RAIDELEVEYDELLÄ VARUSTETTUJA RATOJA KOSKEVAT ERITYISMÄÄRÄYKSET

| 1. | 1 520/1 524 mm:n raideleveydellä varustetuille radoille asennetuilla junien ilmaisinjärjestelmillä on oltava aiempana mainitut ominaisuudet tässä kohdassa mainituin poikkeuksin. |
| --- | --- |

1.

1 520/1 524 mm:n raideleveydellä varustetuille radoille asennetuilla junien ilmaisinjärjestelmillä on oltava aiempana mainitut ominaisuudet tässä kohdassa mainituin poikkeuksin.

| 2. | Mitta ai saa olla enintään 19 000 mm. |
| --- | --- |

2.

Mitta ai saa olla enintään 19 000 mm.

| 3. | Mitta BR ei saa olla pienempi kuin 130 mm. |
| --- | --- |

3.

Mitta BR ei saa olla pienempi kuin 130 mm.

| 4. | Vastakkaisten pyörien kulkupintojen välinen sähkövastus ei saa olla suurempi kuin 0,06 ohmia. |
| --- | --- |

4.

Vastakkaisten pyörien kulkupintojen välinen sähkövastus ei saa olla suurempi kuin 0,06 ohmia.

| 5. | Veturien vetämissä junissa ei käytössä saa olla enempää kuin kuusi hiekoituslaitetta kiskoa kohden. |
| --- | --- |

5.

Veturien vetämissä junissa ei käytössä saa olla enempää kuin kuusi hiekoituslaitetta kiskoa kohden.

Lisäys 2

Kuumakäynti-ilmaisinten vaatimukset

— Avoin kysymys —

LIITE B

LUOKKA B

SISÄLTÖ

| — | Liitteen B käyttö |
| --- | --- |

—

| — | Osa 1: Signalointi |
| --- | --- |

—

| — | Osa 2: Radio |
| --- | --- |

—

| — | Osa 3: Siirtymämatriisi |
| --- | --- |

—

LIITTEEN B KÄYTTÖ

Tässä liitteessä käsitellään junakulunvalvonta-, ohjaus- ja radiojärjestelmiä, jotka edeltävät käyttöön otettavia luokan A junan ohjaus- ja radiojärjestelmiä ja joiden käyttö on sallittu Euroopan suurten nopeuksien rautatieverkossa ja tavanomaisessa rautatieverkossa asianomaisen jäsenvaltion määrittelemin nopeusrajoituksin. Näitä luokan B järjestelmiä ei ole kehitetty yhdenmukaisten eurooppalaisten normien mukaisesti, joten niiden toimittajilla voi olla omistusoikeus niitä koskeviin normeihin. Kyseisten normien tuottaminen ja ylläpito eivät saa olla ristiriidassa kansallisten, erityisesti patentteja koskevien määräysten kanssa.

Siirtymävaiheessa, jonka kuluessa kyseiset järjestelmät korvataan asteittain yhdenmukaisella järjestelmällä, on tarpeen varmistaa, että tekniset eritelmät vastaavat yhteentoimivuuden vaatimuksia. Tästä vastaavat jokainen vastuussa oleva jäsenvaltio tai sen edustaja yhdessä asianomaisen järjestelmätoimittajan kanssa sekä Euroopan laajuista suurten nopeuksien rautatiejärjestelmää että tavanomaista rautatiejärjestelmää koskevien YTE:ien mukaisesti.

Sellaiset rautatieyritykset, joiden on asennettava juniinsa yksi tai useampi tällainen järjestelmä, on toimittava asianomaisen jäsenvaltion määräysten mukaisesti. Liitteessä C esitetään kunkin järjestelmän maantieteellinen käyttöalue. Kutakin rataa varten on laadittava infrastruktuurirekisteri, jossa kuvataan laitteistojen tyyppi ja niihin liittyvät toiminnalliset järjestelyt. Infrastruktuurirekisterin avulla infrastruktuurin hallinto varmistaa, että radanvarren ohjaus- ja hallintakokoonpano on sen määräysvaltaan kuuluvan sääntökirjan mukainen.

Jäsenvaltion on neuvottava rautatieyritystä siinä määrin, kuin on tarpeen turvallisen, molempien YTE:ien ja liitteen C vaatimusten kanssa yhdenmukaisen asennuksen varmistamiseksi.

Luokan B asennuksiin on sisällyttävä liitteen C edellyttämät varmistusjärjestelyt.

Liitteessä C on perustiedot luokan B järjestelmistä. Asianomaisen jäsenvaltion on varmistettava kunkin luettelossa mainitun järjestelmän yhteentoimivuuden kunnossapito ja annettava kaikki järjestelmän soveltamisen edellyttämät tiedot, erityisesti sellaiset tiedot, jotka ovat olennaisia järjestelmän hyväksymisen kannalta.

Osa 1: Signalointi

SISÄLTÖ

| 1. | ALSN |
| --- | --- |

1.

| 2. | ASFA |
| --- | --- |

2.

| 3. | ATB |
| --- | --- |

3.

| 4. | ATP-VR/RHK |
| --- | --- |

4.

| 5. | BACC |
| --- | --- |

5.

| 6. | CAWS ja ATP |
| --- | --- |

6.

| 7. | Crocodile |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ebicab |
| --- | --- |

8.

| 9. | EVM |
| --- | --- |

9.

| 10. | GW ATP |
| --- | --- |

10.

| 11. | Indusi/PZB |
| --- | --- |

11.

| 12. | KVB |
| --- | --- |

12.

| 13. | LS |
| --- | --- |

13.

| 14. | LZB |
| --- | --- |

14.

| 15 | MEMOR II+ |
| --- | --- |

15

| 16. | RETB |
| --- | --- |

16.

| 17. | RSDD/SCMT |
| --- | --- |

17.

| 18. | SELCAB |
| --- | --- |

18.

| 19. | SHP |
| --- | --- |

19.

| 20. | TBL |
| --- | --- |

20.

| 21. | TPWS |
| --- | --- |

21.

| 22. | TVM |
| --- | --- |

22.

| 23. | ZUB 123 |
| --- | --- |

23.

Vain tiedoksi. Seuraavat järjestelmät eivät ole käytössä jäsenvaltioissa:

| 23. | ZUB 121 |
| --- | --- |

23.

ALSN

Jatkuvatoiminen automaattinen veturin signalointi

Автоматическая Локомотивная Сигнализация Непрерывного действия (alkuperäinen venäjänkielinen nimi)

Kuvaus:

ALSN on ohjaamon signalointijärjestelmä ja junan automaattinen pysäytinlaite. Se on asennettu tärkeimmille radoille Latvian rautateillä ja sen naapurimaissa Liettuassa ja Virossa. (Vain tiedoksi: se on asennettu myös Venäjän federaation ja Valko-Venäjän rautateille.)

Järjestelmään kuuluu koodatut raidevirtapiirit ja veturilaitteisto.

Raidevirtapiirit ovat rakenteeltaan melko tavanomaisia, ja niiden vastaanottimet perustuvat reletekniikkaan.

Radat on varustettu seuraavilla laitteilla:

| — | koodatut raidevirtapiirit, joissa käytetään vaihtovirtaa taajuudeltaan joko 50 (1), 75 tai 25 Hz, tai |
| --- | --- |

—

koodatut raidevirtapiirit, joissa käytetään vaihtovirtaa taajuudeltaan joko 50 (1), 75 tai 25 Hz, tai

| — | jatkuvatoimiset raidevirtapiirit, joilla varmistetaan kytkeytyminen koodaustilaan junan lähestyessä junan kulkusuunnan mukaan:






  — | raidevirtapiirit, joissa käytetään vaihtovirtaa, jonka taajuus on 50, 75 tai 25 Hz jatkuvatoimisessa tilassa ja 50, 75 tai 25 Hz koodaustilassa |
| --- | --- | --- |

—

jatkuvatoimiset raidevirtapiirit, joilla varmistetaan kytkeytyminen koodaustilaan junan lähestyessä junan kulkusuunnan mukaan:

—

raidevirtapiirit, joissa käytetään vaihtovirtaa, jonka taajuus on 50, 75 tai 25 Hz jatkuvatoimisessa tilassa ja 50, 75 tai 25 Hz koodaustilassa

| — | tasavirtaa käyttävät raidevirtapiirit. |
| --- | --- |

—

tasavirtaa käyttävät raidevirtapiirit.

Asemat on varustettu seuraavilla laitteilla:

| — | jatkuvatoimiset raidevirtapiirit, joilla varmistetaan kytkeytyminen koodaustilaan junan lähestyessä junan kulkusuunnan mukaan:






  — | raidevirtapiirit, joissa käytetään vaihtovirtaa, jonka taajuus on 50, 75 tai 25 Hz tai äänitaajuus jatkuvatoimisessa tilassa ja 50, 75 tai 25 Hz koodaustilassa tai |
| --- | --- | --- |

—

jatkuvatoimiset raidevirtapiirit, joilla varmistetaan kytkeytyminen koodaustilaan junan lähestyessä junan kulkusuunnan mukaan:

—

raidevirtapiirit, joissa käytetään vaihtovirtaa, jonka taajuus on 50, 75 tai 25 Hz tai äänitaajuus jatkuvatoimisessa tilassa ja 50, 75 tai 25 Hz koodaustilassa tai

| — | tasavirtaa käyttävät raidevirtapiirit. |
| --- | --- |

—

tasavirtaa käyttävät raidevirtapiirit.

Veturilaitteisto sisältää elektronisen vahvistimen, reletekniikalla toteutetun dekooderin, paineilma-magneettiventtiilin, jolla jarrujärjestelmä kytketään, valo-opastimen, joka toistaa radanvarren opastinlaitteiden asennot, sekä ajoturvalaitteen kädensijan, jolla kuljettaja kuittaa saamansa tiedot.

Järjestelmä edistää turvallisuutta, joskaan se ei ole varmistetusti vikaantuessa turvallinen, koska se on vain radanvarren merkinantojen täydennys. Se on kuitenkin riittävän turvallinen kuljettajan valvonnan kannalta.

Datasiirrossa koodattujen raidevirtapiirien ja veturilaitteiston välillä käytetään kiskojen yläpuolisia induktiivisesti kytkettyjä silmukka-antenneja.

Järjestelmä on tarkoitettu toimimaan junien kulkiessa enintään nopeudella 160 km/h.

Pääominaisuudet:

| — | Datasiirto junaan:






  — | 50, 25 tai 75 Hz:n kantoaaltotaajuus |
| --- | --- | --- |

—

Datasiirto junaan:

—

50, 25 tai 75 Hz:n kantoaaltotaajuus

| — | numerokoodi |
| --- | --- |

—

numerokoodi

| — | ALSN:n toiminta edellyttää kiskoissa vähintään 1,2 A:n suuruista koodausvirtaa |
| --- | --- |

—

ALSN:n toiminta edellyttää kiskoissa vähintään 1,2 A:n suuruista koodausvirtaa

| — | neljä junassa näkyvää opastimen asentoa (vastaavat kolmea eri koodia ja kokonaan puuttuvaa koodia) |
| --- | --- |

—

neljä junassa näkyvää opastimen asentoa (vastaavat kolmea eri koodia ja kokonaan puuttuvaa koodia)

| — | Junassa käytettävissä olevat tiedot (ALSN:n lisäksi): todellinen nopeus, kuljettu matka |
| --- | --- |

—

Junassa käytettävissä olevat tiedot (ALSN:n lisäksi): todellinen nopeus, kuljettu matka

| — | Kuljettajalle näytettävät tiedot:






  — | junan opastimen asento vastaanotetun signaalin mukaan |
| --- | --- | --- |

—

Kuljettajalle näytettävät tiedot:

—

junan opastimen asento vastaanotetun signaalin mukaan

| — | äänimerkki koodin vaihtuessa rajoittavammaksi |
| --- | --- |

—

äänimerkki koodin vaihtuessa rajoittavammaksi

| — | Valvonta:






  — | kuljettajan vahvistettava rajoittavan opastimen havaitseminen 15 sekunnin kuluessa |
| --- | --- | --- |

—

Valvonta:

—

kuljettajan vahvistettava rajoittavan opastimen havaitseminen 15 sekunnin kuluessa

| — | jatkuvatoiminen nopeuden valvonta junan ohitettua radanvarressa olevan SEIS-asentoisen opastimen |
| --- | --- |

—

jatkuvatoiminen nopeuden valvonta junan ohitettua radanvarressa olevan SEIS-asentoisen opastimen

| — | kuljettajan vahvistettava koodin puuttuminen 40–90 sekunnin välein |
| --- | --- |

—

kuljettajan vahvistettava koodin puuttuminen 40–90 sekunnin välein

| — | Reagointi:
  Hätäjarru kytkeytyy päälle seuraavissa tapauksissa:






  — | juna ohittaa radanvarressa olevan STOP-asentoisen opastimen |
| --- | --- | --- |

—

Reagointi:

Hätäjarru kytkeytyy päälle seuraavissa tapauksissa:

—

juna ohittaa radanvarressa olevan STOP-asentoisen opastimen

| — | junan nopeus on suurempi kuin opastimen asento sallii |
| --- | --- |

—

junan nopeus on suurempi kuin opastimen asento sallii

| — | kuljettaja ei kuittaa varoitusta (äänimerkkiä) |
| --- | --- |

—

kuljettaja ei kuittaa varoitusta (äänimerkkiä)

Vastuussa olevat jäsenvaltiot: Latvia, Viro ja Liettua.

ASFA

Kuvaus:

ASFA on ohjaamosignalointi- ja ATP-järjestelmä, joka on käytössä useimmilla RENFE:n radoilla (1 676 mm), FEVE:n radoilla, joissa raideleveys on 1 000 mm ja uudella eurooppalaisen raideleveyden NAFA-radalla.

ASFA on käytössä kaikilla yhteentoimivuusharkinnan piiriin kuuluvilla radoilla.

Radasta junaan päin tapahtuvassa tietoliikenteessä käytetään magneettikytkentäisiä resonanssipiirejä ja siinä voidaan välittää yhdeksää erilaista dataa. Radanvarren resonanssipiiri säädetään signaloinnin taajuudelle. Junan magneettikytkentäinen vaihelukittu silmukka lukitaan ratalaitteiston taajuudelle. Järjestelmä edistää turvallisuutta, joskaan se ei ole varmistetusti vikaantuessa turvallinen. Se on kuitenkin riittävän turvallinen kuljettajan valvonnan kannalta. Se muistuttaa kuljettajaa signalointivaatimuksista ja velvoittaa tätä vahvistamaan rajoittavat opasteet.

Radanvarsi- ja junayksiköt ovat rakenteeltaan ja mitoitukseltaan tavanomaisia.

Pääominaisuudet:

| — | 9 taajuutta
  Taajuusalue: 55 kHz–115 kHz |
| --- | --- |

—

9 taajuutta

Taajuusalue: 55 kHz–115 kHz

| — | Junasta käsin voidaan valita kolme eri junakategoriaa |
| --- | --- |

—

Junasta käsin voidaan valita kolme eri junakategoriaa

| — | Valvonta:






  — | kuljettajan vahvistettava rajoittavan opastimen havaitseminen kolmen sekunnin kuluessa |
| --- | --- | --- |

—

Valvonta:

—

kuljettajan vahvistettava rajoittavan opastimen havaitseminen kolmen sekunnin kuluessa

| — | jatkuva nopeusvalvonta (160 km/h tai 180 km/h) rajoittavan opastimen ohituksen jälkeen |
| --- | --- |

—

jatkuva nopeusvalvonta (160 km/h tai 180 km/h) rajoittavan opastimen ohituksen jälkeen

| — | nopeustarkistus (60 km/h, 50 km/h tai 35 km/h junan tyypin mukaan) tunnistavan lähetin-vastaanottimen ohituksen jälkeen 300 m opastimen takana |
| --- | --- |

—

nopeustarkistus (60 km/h, 50 km/h tai 35 km/h junan tyypin mukaan) tunnistavan lähetin-vastaanottimen ohituksen jälkeen 300 m opastimen takana

| — | hätäjarrutus opasteen kohdalla vaaratilanteessa |
| --- | --- |

—

hätäjarrutus opasteen kohdalla vaaratilanteessa

| — | radan nopeus |
| --- | --- |

—

radan nopeus

| — | Reagointi:
  Hätäjarru kytkeytyy päälle, jos valvontaa ei noudateta. Hätäjarru voidaan vapauttaa junan pysähdyttyä. |
| --- | --- |

—

Reagointi:

Hätäjarru kytkeytyy päälle, jos valvontaa ei noudateta. Hätäjarru voidaan vapauttaa junan pysähdyttyä.

Vastuussa oleva jäsenvaltio: Espanja.

ATB

ATB:ta on kaksi eri perusversiota: ATB:n ensimmäinen versio ja ATB:n uusi versio.

ATB:n ensimmäisen version kuvaus:

ATB:n ensimmäinen versio on käytössä useimmilla NS:n radoilla.

Järjestelmään kuuluu mitoitukseltaan suhteellisen tavanomaiset koodatut raidevirtapiirit ja tietokonepohjaiset (ACEC) tai tavalliset elektroniset (GRS) veturilaitteistot.

Datasiirrossa koodattujen raidevirtapiirien ja veturilaitteiston välillä käytetään kiskojen yläpuolisia induktiivisesti kytkettyjä silmukka-antenneja.

Pääominaisuudet:

| — | Datasiirto junaan:






  — | 75 Hz:n kantoaaltotaajuus |
| --- | --- | --- |

—

Datasiirto junaan:

—

75 Hz:n kantoaaltotaajuus

| — | amplitudimoduloidut nopeuskoodit |
| --- | --- |

—

amplitudimoduloidut nopeuskoodit

| — | kuusi nopeuskoodia (40, 60, 80, 130, 140) km/h |
| --- | --- |

—

kuusi nopeuskoodia (40, 60, 80, 130, 140) km/h

| — | yksi exit-koodi |
| --- | --- |

—

yksi exit-koodi

| — | Veturilaitteistossa ei junan ominaistietoja (nopeuskoodi radan varrelta) |
| --- | --- |

—

Veturilaitteistossa ei junan ominaistietoja (nopeuskoodi radan varrelta)

| — | Kuljettajalle näytettävät tiedot:






  — | nopeuskoodin mukainen nopeus |
| --- | --- | --- |

—

Kuljettajalle näytettävät tiedot:

—

nopeuskoodin mukainen nopeus

| — | äänimerkki koodin vaihtuessa |
| --- | --- |

—

äänimerkki koodin vaihtuessa

| — | hälytyskello järjestelmän vaatiessa jarrutusta |
| --- | --- |

—

hälytyskello järjestelmän vaatiessa jarrutusta

| — | Valvonta:






  — | nopeus (jatkuva) |
| --- | --- | --- |

—

Valvonta:

—

nopeus (jatkuva)

| — | Reagointi: Hätäjarru kytkeytyy päälle ylinopeustilanteessa ja jos kuljettaja ei reagoi akustisiin varoitusääniin. |
| --- | --- |

—

Reagointi: Hätäjarru kytkeytyy päälle ylinopeustilanteessa ja jos kuljettaja ei reagoi akustisiin varoitusääniin.

Vastuussa oleva jäsenvaltio: Alankomaat.

ATB:n uuden version kuvaus:

ATC-järjestelmä on käytössä joillakin NS:n radoilla.

Järjestelmään kuuluu radanvarressa sijaitsevat baliisit ja veturilaitteisto. Saatavissa on myös silmukkakaapelilla toteutettava lisäajotieto.

Datasiirto tapahtuu aktivoituneen baliisin ja junan antennin välillä. Baliisit sijaitsevat kiskojen välissä hieman sivussa niiden välisestä keskipisteestä.

Junan ATBNG-laitteisto on täysin yhteentoimiva ATB:n ensimmäisen version ratalaitteiston kanssa.

Pääominaisuudet:

| — | Datasiirto junaan:






  — | 100 kHz +/— 10 kHz (FSK) |
| --- | --- | --- |

—

Datasiirto junaan:

—

100 kHz +/— 10 kHz (FSK)

| — | 25 kb/s |
| --- | --- |

—

25 kb/s

| — | 119 hyötybittiä sanomaa kohden |
| --- | --- |

—

119 hyötybittiä sanomaa kohden

| — | Junan ominaistiedot, kuljettaja syöttää:






  — | junan pituus |
| --- | --- | --- |

—

Junan ominaistiedot, kuljettaja syöttää:

—

junan pituus

| — | junan suurin sallittu nopeus |
| --- | --- |

—

junan suurin sallittu nopeus

| — | junan jarrukäyrä |
| --- | --- |

—

junan jarrukäyrä

| — | Kuljettajalle näytettävät tiedot:






  — | radan suurin sallittu nopeus |
| --- | --- | --- |

—

Kuljettajalle näytettävät tiedot:

—

radan suurin sallittu nopeus

| — | tavoitenopeus |
| --- | --- |

—

tavoitenopeus

| — | matka tavoitepisteeseen |
| --- | --- |

—

matka tavoitepisteeseen

| — | jarrukäyrä |
| --- | --- |

—

jarrukäyrä

| — | Valvonta:






  — | radan nopeus |
| --- | --- | --- |

—

Valvonta:

—

radan nopeus

| — | nopeusrajoitukset |
| --- | --- |

—

nopeusrajoitukset

| — | pysähtymispaikka |
| --- | --- |

—

pysähtymispaikka

| — | dynaaminen jarruprofiili |
| --- | --- |

—

dynaaminen jarruprofiili

| — | Reagointi:






  — | optinen esivaroitus |
| --- | --- | --- |

—

Reagointi:

—

optinen esivaroitus

| — | akustinen varoitus |
| --- | --- |

—

akustinen varoitus

Hätäjarru kytkeytyy päälle, jos valvontaa ei noudateta tai jos kuljettaja ei reagoi akustiseen varoitukseen.

Vastuussa oleva jäsenvaltio: Alankomaat.

ATP-VR/RHK

Junakulunvalvonta (JKV)

Käytetään nimitystä Junakulunvalvonta (JKV)

Kuvaus:

TP-VR/RHK-järjestelmä Suomessa on turvateknisten normien mukainen junakulunvalvontajärjestelmä, joka perustuu joko Ebicab 900:n tekniikkaan varustettuna JGA-baliiseilla tai ATSS:n tekniikkaan varustettuna Minitransponder-baliiseilla. Järjestelmä koostuu radalla olevista baliiseista ja koodaimista tai ohjaustietokoneista ja tietokonepohjaisesta veturilaitteesta.

Tiedonsiirto tapahtuu radassa olevien baliisien (2 per baliisipiste) ja veturin alle sijoitetun antennin välillä. Antenni antaa baliiseille tarvittavan lähetysenergian. Antennin ja baliisien välillä on induktiivinen kytkentä.

Tärkeimmät ominaisuudet:

| — | Energian syöttö baliiseille:






  — | 27,115 MHz |
| --- | --- | --- |

—

Energian syöttö baliiseille:

—

27,115 MHz

| — | Amplitudimodulointi kellopulssille |
| --- | --- |

—

Amplitudimodulointi kellopulssille

| — | 50 kHz:n pulssitaajuus |
| --- | --- |

—

50 kHz:n pulssitaajuus

| — | Tiedonsiirto junaan:






  — | 4,5 MHz |
| --- | --- | --- |

—

Tiedonsiirto junaan:

—

4,5 MHz

| — | 50 kb/s |
| --- | --- |

—

50 kb/s

| — | 256 bittiä, joista 180:tä käytetään tiedonsiirtoon |
| --- | --- |

—

256 bittiä, joista 180:tä käytetään tiedonsiirtoon

| — | Informaatiopisteiden ketjutus:






  — | Kaikki pysyvästi asennetut baliisit on ketjutettu |
| --- | --- | --- |

—

Informaatiopisteiden ketjutus:

—

Kaikki pysyvästi asennetut baliisit on ketjutettu

| — | Rataan voidaan asentaa myös tilapäisiä baliiseja, jotka eivät ole ketjutuksessa |
| --- | --- |

—

Rataan voidaan asentaa myös tilapäisiä baliiseja, jotka eivät ole ketjutuksessa

| — | Veturinkuljettajan syöttämät junatiedot:






  — | Junan suurin sallittu nopeus |
| --- | --- | --- |

—

Veturinkuljettajan syöttämät junatiedot:

—

Junan suurin sallittu nopeus

| — | Jarrutiedot |
| --- | --- |

—

Jarrutiedot

| — | Junan pituus |
| --- | --- |

—

Junan pituus

| — | Junan paino |
| --- | --- |

—

Junan paino

| — | Tieto mahdollisuudesta käyttää suurempia nopeuksia kaarteissa |
| --- | --- |

—

Tieto mahdollisuudesta käyttää suurempia nopeuksia kaarteissa

| — | Junan yksilöintitieto (suuresta akselipainosta johtuvat nopeusrajoitukset ym.) |
| --- | --- |

—

Junan yksilöintitieto (suuresta akselipainosta johtuvat nopeusrajoitukset ym.)

| — | Kelitieto |
| --- | --- |

—

Kelitieto

| — | Näytöt kuljettajalle:






  — | Nopeusmittarilla:






  — | sallittu nopeus |
| --- | --- | --- | --- |

—

Näytöt kuljettajalle:

—

Nopeusmittarilla:

—

sallittu nopeus

| — | tavoitenopeus |
| --- | --- |

—

tavoitenopeus

| — | Numeerisella näytöllä:






  — | etäisyys tavoitepisteeseen |
| --- | --- | --- |

—

Numeerisella näytöllä:

—

etäisyys tavoitepisteeseen

| — | Tekstinäytöllä ja tarvittaessa äänimerkillä:






  — | ylinopeus-hälytys |
| --- | --- | --- |

—

Tekstinäytöllä ja tarvittaessa äänimerkillä:

—

ylinopeus-hälytys

| — | jarruta-hälytys |
| --- | --- |

—

jarruta-hälytys

| — | jarruta lisää -hälytys |
| --- | --- |

—

jarruta lisää -hälytys

| — | kulunvalvontajarrutus |
| --- | --- |

—

kulunvalvontajarrutus

| — | jarrujen irrotus sallittu |
| --- | --- |

—

jarrujen irrotus sallittu

| — | seis-opasteen ohitus |
| --- | --- |

—

seis-opasteen ohitus

| — | seuraava opastin näyttää seis-opastetta ja valvontanopeus opastimelle |
| --- | --- |

—

seuraava opastin näyttää seis-opastetta ja valvontanopeus opastimelle

| — | tavoitepisteenä opastin 2–3 opastinvälin päässä |
| --- | --- |

—

tavoitepisteenä opastin 2–3 opastinvälin päässä

| — | vaihde tavoitepisteenä |
| --- | --- |

—

vaihde tavoitepisteenä

| — | nopeusrajoitus tavoitepisteenä |
| --- | --- |

—

nopeusrajoitus tavoitepisteenä

| — | varattu raide |
| --- | --- |

—

varattu raide

| — | rata- ja veturilaiteviat |
| --- | --- |

—

rata- ja veturilaiteviat

| — | järjestelmästä voidaan tarkastaa: hidastuvuus, jarrujohdon paine, nopeus, viimeisen baliisin antamat tiedot ym. |
| --- | --- |

—

järjestelmästä voidaan tarkastaa: hidastuvuus, jarrujohdon paine, nopeus, viimeisen baliisin antamat tiedot ym.

| — | Valvonnat:
  Yleistä: Kaikki junan nopeutta rajoittavat tiedot tuodaan kulunvalvonnalta 2 400 tai 3 600 m (riippuen radan nopeustasosta) päähän tavoitepisteestä. Järjestelmä laskee jarrukäyrät jokaiseen tavoitepisteeseen ja näyttää kuljettajalle rajoittavimman tiedon:






  — | Radan tai junan suurin sallittu nopeus |
| --- | --- | --- |

—

Valvonnat:

Yleistä: Kaikki junan nopeutta rajoittavat tiedot tuodaan kulunvalvonnalta 2 400 tai 3 600 m (riippuen radan nopeustasosta) päähän tavoitepisteestä. Järjestelmä laskee jarrukäyrät jokaiseen tavoitepisteeseen ja näyttää kuljettajalle rajoittavimman tiedon:

—

Radan tai junan suurin sallittu nopeus

| — | Seis-opasteen noudattaminen 2–3 opastinvälin päästä |
| --- | --- |

—

Seis-opasteen noudattaminen 2–3 opastinvälin päästä

| — | Valvontanopeus seis-opastetta näyttävällä opastimella |
| --- | --- |

—

Valvontanopeus seis-opastetta näyttävällä opastimella

| — | Nopeusrajoitukset |
| --- | --- |

—

Nopeusrajoitukset

| — | Kaarteesta aiheutuvat nopeusrajoitukset perinteisille ja kallistuvakorisille junille |
| --- | --- |

—

Kaarteesta aiheutuvat nopeusrajoitukset perinteisille ja kallistuvakorisille junille

| — | Junakohtaiset nopeusrajoitukset |
| --- | --- |

—

Junakohtaiset nopeusrajoitukset

| — | Vaihdenopeudet |
| --- | --- |

—

Vaihdenopeudet

| — | Nopeus vaihteen jälkeen |
| --- | --- |

—

Nopeus vaihteen jälkeen

| — | Seis-opastimen jälkeen juna saa jatkaa matkaa nopeudella 50 km/h, jota valvotaan aina seuraavaan pääopastimeen saakka |
| --- | --- |

—

Seis-opastimen jälkeen juna saa jatkaa matkaa nopeudella 50 km/h, jota valvotaan aina seuraavaan pääopastimeen saakka

| — | Nopeus ratalaitevian jälkeen |
| --- | --- |

—

Nopeus ratalaitevian jälkeen

| — | Muita toimintoja:






  — | Vaihtotyö |
| --- | --- | --- |

—

Muita toimintoja:

—

Vaihtotyö

| — | Vierintäsuoja |
| --- | --- |

—

Vierintäsuoja

| — | Ympärilyönnin kompensointi |
| --- | --- |

—

Ympärilyönnin kompensointi

| — | Reagointi:






  — | Kattonopeuden valvonta: ylinopeushälytys 3 km/h nopeuden ylityksen jälkeen (suurilla nopeuksilla 5 km/h ylityksen jälkeen) ja laitteiston tekemä jarrutus 5 km/h varoituksen jälkeen. |
| --- | --- | --- |

—

Reagointi:

—

Kattonopeuden valvonta: ylinopeushälytys 3 km/h nopeuden ylityksen jälkeen (suurilla nopeuksilla 5 km/h ylityksen jälkeen) ja laitteiston tekemä jarrutus 5 km/h varoituksen jälkeen.

| — | Tavoitepisteen valvonta: Laitteisto laskee jarrukäyrät, joiden mukaisesti toiminta on jarruta-kehoitus, jarruta lisää -kehoitus ja kulunvalvonnan tekemä käyttöjarrutus. Käyttöjarrutus voidaan irrottaa nopeuden ollessa sallituissa rajoissa. Laitteisto tuottaa riittävän jarrutustehon riippumatta kuljettajan toimista. |
| --- | --- |

—

Tavoitepisteen valvonta: Laitteisto laskee jarrukäyrät, joiden mukaisesti toiminta on jarruta-kehoitus, jarruta lisää -kehoitus ja kulunvalvonnan tekemä käyttöjarrutus. Käyttöjarrutus voidaan irrottaa nopeuden ollessa sallituissa rajoissa. Laitteisto tuottaa riittävän jarrutustehon riippumatta kuljettajan toimista.

| — | Kulunvalvonta tekee hätäjarrutuksen seuraavissa tilanteissa: kattonopeus ylitetään 15 km/h, ylitetään hätäjarrutuksen jarrukäyrä tai käyttöjarrutus ei toimi. Hätäjarrutus voidaan irrottaa vasta junan pysähdyttyä. |
| --- | --- |

—

Kulunvalvonta tekee hätäjarrutuksen seuraavissa tilanteissa: kattonopeus ylitetään 15 km/h, ylitetään hätäjarrutuksen jarrukäyrä tai käyttöjarrutus ei toimi. Hätäjarrutus voidaan irrottaa vasta junan pysähdyttyä.

Vastuussa oleva jäsenvaltio: Suomi.

BACC

Kuvaus:

BACC on käytössä kaikilla FS-verkon radoilla, joilla junien nopeus ylittää 200 km/h sekä useimmilla yhteentoimivuusharkinnan piiriin kuuluvilla radoilla.

Järjestelmä koostuu tavallisista koodatuista raidevirtapiireistä, jotka välittävät tietoja kahden junakategorian välillä kahdella eri kantotaajuudella. Veturilaitteisto on tietokonepohjainen.

Datasiirrossa koodattujen raidevirtapiirien ja veturilaitteiston välillä käytetään kiskojen yläpuolisia induktiivisesti kytkettyjä silmukka-antenneja.

Pääominaisuudet:

| — | Datasiirto junaan:






  — | 50 Hz:n kantoaaltotaajuus






  — | amplitudimoduloidut nopeuskoodit |
| --- | --- | --- | --- |

—

Datasiirto junaan:

—

50 Hz:n kantoaaltotaajuus

—

amplitudimoduloidut nopeuskoodit

| — | viisi nopeuskoodia |
| --- | --- |

—

viisi nopeuskoodia

| — | 178 Hz:n kantoaaltotaajuus






  — | amplitudimoduloidut nopeuskoodit |
| --- | --- | --- |

—

178 Hz:n kantoaaltotaajuus

—

amplitudimoduloidut nopeuskoodit

| — | neljä lisänopeuskoodia |
| --- | --- |

—

neljä lisänopeuskoodia

| — | Veturilaitteistossa kaksi mahdollista junakategoriaa (nopeuskoodi ratalaitteistolta) |
| --- | --- |

—

Veturilaitteistossa kaksi mahdollista junakategoriaa (nopeuskoodi ratalaitteistolta)

| — | Kuljettajalle näytettävät tiedot:






  — | nopeuskoodin mukainen nopeus |
| --- | --- | --- |

—

Kuljettajalle näytettävät tiedot:

—

nopeuskoodin mukainen nopeus

| — | opastimen asento (yksi 10:stä) |
| --- | --- |

—

opastimen asento (yksi 10:stä)

| — | Valvonta:






  — | nopeus (jatkuva) |
| --- | --- | --- |

—

Valvonta:

—

nopeus (jatkuva)

| — | pysähtymispaikka |
| --- | --- |

—

pysähtymispaikka

| — | Reagointi:
  Hätäjarrutus ylinopeustilanteessa |
| --- | --- |

—

Reagointi:

Hätäjarrutus ylinopeustilanteessa

Vastuussa oleva jäsenvaltio: Italia.

CAWS JA ATP

(Asennettu Iarnród Éireannin radoille)

Järjestelmään kuuluu koodatut raidevirtapiirit ja veturilaitteisto. Koodit siirretään molempien kiskojen yläpuolelle junan etuosaan asennettujen anturikäämien välityksellä.

Koodatut raidevirtapiirit on asennettu kaikille vilkkaasti liikennöidyille Dublinin esikaupunkireiteille sekä Intercity-reiteille Corkiin, Limerickiin, Athloneen ja Belfastiin aina Yhdistyneen kuningaskunnan rajalle asti.

Dieselvetoinen kalusto on varustettu automaattisilla CAWS-varoituslaitteilla. Tähän ryhmään kuuluvat Yhdistyneestä kuningaskunnasta Irlannin tasavaltaan päivittäin liikennöivät junat. Järjestelmä muuntaa vastaanotetun koodatun signaalin kuljettajalle näkyväksi värilliseksi opastinnäytöksi.

Sähkövetoinen kalusto on varustettu automaattisilla junakulunvalvontalaitteilla. Järjestelmä muuntaa vastaanotetun koodatun signaalin kuljettajalle näkyväksi värilliseksi opastinnäytöksi. Sähkövetoinen kalusto toimii vain Dublinin sähköistetyillä esikaupunkiradoilla.

Pääominaisuudet: Dublinin sähköistetyt esikaupunkiradat (Dublin Suburban Electrified Area)

| — | 83 1/3 Hz:n kantoaaltotaajuus |
| --- | --- |

—

83 1/3 Hz:n kantoaaltotaajuus

| — | Pulssitetut neliöaaltokoodit nopeuksilla 50, 75, 120, 180, 270 ja 420 koodia minuutissa. JKV tulkitsee koodit nopeuksiksi 29 km/h, 30 km/h, 50 km/h, 50 km/h, 75 km/h ja 100 km/h. CAWS tulkitsee ne väreiksi keltainen, vihreä, keltainen, vihreä, kaksi keltaista, vihreä |
| --- | --- |

—

Pulssitetut neliöaaltokoodit nopeuksilla 50, 75, 120, 180, 270 ja 420 koodia minuutissa. JKV tulkitsee koodit nopeuksiksi 29 km/h, 30 km/h, 50 km/h, 50 km/h, 75 km/h ja 100 km/h. CAWS tulkitsee ne väreiksi keltainen, vihreä, keltainen, vihreä, kaksi keltaista, vihreä

| — | Sallitut nopeudet näytetään myös opastimen asentona. Sallittu nopeus alenee asteittain nollaan lähestyttäessä punaista opastetta |
| --- | --- |

—

Sallitut nopeudet näytetään myös opastimen asentona. Sallittu nopeus alenee asteittain nollaan lähestyttäessä punaista opastetta

Pääominaisuudet: (Dublinin sähköistettyjen esikaupunkiratojen ulkopuolella)

| — | 50 Hz:n kantoaaltotaajuus |
| --- | --- |

—

50 Hz:n kantoaaltotaajuus

| — | Kolme pulssitettua neliöaaltokoodia nopeuksilla 50, 120 ja 180 koodia minuutissa. CAWS tulkitsee ne väreiksi keltainen, kaksi keltaista, vihreä |
| --- | --- |

—

Kolme pulssitettua neliöaaltokoodia nopeuksilla 50, 120 ja 180 koodia minuutissa. CAWS tulkitsee ne väreiksi keltainen, kaksi keltaista, vihreä

Automaattinen junakulunvalvonta

| — | Kuljettajalle näytettävät tiedot:






  — | Suurin sallittu nopeus. Päivittyy jatkuvasti edessä olevien opastimien asennon mukaan |
| --- | --- | --- |

—

Kuljettajalle näytettävät tiedot:

—

Suurin sallittu nopeus. Päivittyy jatkuvasti edessä olevien opastimien asennon mukaan

| — | Jatkuva äänimerkki ilmoittaa ylinopeudesta |
| --- | --- |

—

Jatkuva äänimerkki ilmoittaa ylinopeudesta

| — | Lyhyt äänimerkki ilmoittaa sallitun nopeuden muuttumisesta suuremmaksi |
| --- | --- |

—

Lyhyt äänimerkki ilmoittaa sallitun nopeuden muuttumisesta suuremmaksi

| — | Jaksoittainen äänimerkki ilmoittaa, että jarrujärjestelmän Running Release -tila on valittu |
| --- | --- |

—

Jaksoittainen äänimerkki ilmoittaa, että jarrujärjestelmän Running Release -tila on valittu

| — | Testitoiminto junan seistessä |
| --- | --- |

—

Testitoiminto junan seistessä

| — | Kuljettajan käynnistämät toiminnot:






  — | Running Release -toiminto, jolla estetään junan liikkuminen sivuraiteilla ja ennen punaista opastinta |
| --- | --- | --- |

—

Kuljettajan käynnistämät toiminnot:

—

Running Release -toiminto, jolla estetään junan liikkuminen sivuraiteilla ja ennen punaista opastinta

| — | Valvonta:






  — | Jatkuva nopeuden valvonta |
| --- | --- | --- |

—

Valvonta:

—

Jatkuva nopeuden valvonta

| — | Reagointi:






  — | Jos suurin sallittu nopeus ylitetään tai järjestelmä vastaanottaa pienempää nopeutta merkitsevän koodin, käyttöjarrua käytetään automaattisesti, kunnes nopeus laskee sallittuun arvoon ja kuljettaja kuittaa ylinopeuden siirtämällä nopeuden säätövipua vapaa- tai jarrutusasentoon. Jarrutus jatkuu, kunnes kuljettaja tekee mainitun kuittauksen. |
| --- | --- | --- |

—

Reagointi:

—

Jos suurin sallittu nopeus ylitetään tai järjestelmä vastaanottaa pienempää nopeutta merkitsevän koodin, käyttöjarrua käytetään automaattisesti, kunnes nopeus laskee sallittuun arvoon ja kuljettaja kuittaa ylinopeuden siirtämällä nopeuden säätövipua vapaa- tai jarrutusasentoon. Jarrutus jatkuu, kunnes kuljettaja tekee mainitun kuittauksen.

Jatkuvatoiminen automaattinen varoitusjärjestelmä

| — | Kuljettajalle näytettävät tiedot:






  — | Viimeksi ohitetun radanvarsiopastimen asento näkyy siihen saakka, kunnes seuraava opastin on noin 350 metrin päässä, jolloin näytetään sen asento. Päivittyy jatkuvasti edessä olevien opastimien asennon mukaan |
| --- | --- | --- |

—

Kuljettajalle näytettävät tiedot:

—

Viimeksi ohitetun radanvarsiopastimen asento näkyy siihen saakka, kunnes seuraava opastin on noin 350 metrin päässä, jolloin näytetään sen asento. Päivittyy jatkuvasti edessä olevien opastimien asennon mukaan

| — | Jatkuva äänimerkki ilmoittaa rajoittavan opastimen koodin vastaanottamisesta, kunnes ilmoitus kuitataan |
| --- | --- |

—

Jatkuva äänimerkki ilmoittaa rajoittavan opastimen koodin vastaanottamisesta, kunnes ilmoitus kuitataan

| — | Lyhyt värisevä äänimerkki ilmoittaa vähemmän rajoittavasta opastimen asennosta |
| --- | --- |

—

Lyhyt värisevä äänimerkki ilmoittaa vähemmän rajoittavasta opastimen asennosta

| — | Testitoiminto junan seistessä |
| --- | --- |

—

Testitoiminto junan seistessä

| — | Valittu kantoaalto |
| --- | --- |

—

Valittu kantoaalto

| — | Kuljettajan käynnistämät toiminnot:






  — | Kantoaaltotaajuus. |
| --- | --- | --- |

—

Kuljettajan käynnistämät toiminnot:

—

Kantoaaltotaajuus.

| — | Punaisen opastimen näytön poistaminen käytöstä ajettaessa koodatun radan ulkopuolella. |
| --- | --- |

—

Punaisen opastimen näytön poistaminen käytöstä ajettaessa koodatun radan ulkopuolella.

| — | Valvonta:






  — | Rajoittavamman opastimen kuittaus. Kuittauksen jälkeen junaa ei valvota ennen kuin vasta seuraavan rajoittavamman opastimen tullessa |
| --- | --- | --- |

—

Valvonta:

—

Rajoittavamman opastimen kuittaus. Kuittauksen jälkeen junaa ei valvota ennen kuin vasta seuraavan rajoittavamman opastimen tullessa

| — | Reagointi:






  — | Kuljettajan on kuitattava rajoittava opastin seitsemän sekunnin kuluessa; muussa tapauksessa seuraa minuutin pituinen hätäjarrutus. Tästä tilasta ei voi poistua ennen mainitun ajan kulumista. Junan pitäisi pysähtyä minuutin kuluessa. |
| --- | --- | --- |

—

Reagointi:

—

Kuljettajan on kuitattava rajoittava opastin seitsemän sekunnin kuluessa; muussa tapauksessa seuraa minuutin pituinen hätäjarrutus. Tästä tilasta ei voi poistua ennen mainitun ajan kulumista. Junan pitäisi pysähtyä minuutin kuluessa.

Vastuussa oleva jäsenvaltio: Irlannin tasavalta.

Crocodile

Kuvaus:

Crocodile on käytössä kaikilla RFF:n SNCB:n ja CFL:n tärkeimmillä radoilla. Crocodile on käytössä kaikilla yhteentoimivuusharkinnan piiriin kuuluvilla radoilla.

Järjestelmä koostuu rataan sijoitettavasta rautatangosta, joka on fyysisesti yhteydessä junassa sijaitsevaan kosketusharjaan. Tangossa on +/— 20 V:n akkuvirta opastimen mukaisesti. Opastintiedot välitetään kuljettajalle, jonka on vahvistettava saamansa varoitukset. Jos näitä ei vahvisteta, automaattinen jarrutustoiminto kytkeytyy päälle. Crocodile ei valvo nopeutta tai matkaa. Se toimii vain ajoturvajärjestelmänä.

Radanvarsi- ja junayksiköt ovat rakenteeltaan ja mitoitukseltaan tavanomaisia.

Pääominaisuudet:

| — | Tasajännitteinen tanko (± 20 V) |
| --- | --- |

—

Tasajännitteinen tanko (± 20 V)

| — | Veturilaitteistossa ei junan ominaistietoja |
| --- | --- |

—

Veturilaitteistossa ei junan ominaistietoja

| — | Valvonta:
  Kuljettajan kuittaus |
| --- | --- |

—

Valvonta:

Kuljettajan kuittaus

| — | Reagointi:
  Hätäjarru kytkeytyy päälle, jos varoitusta ei kuitata. Hätäjarru voidaan vapauttaa junan pysähdyttyä. |
| --- | --- |

—

Reagointi:

Hätäjarru kytkeytyy päälle, jos varoitusta ei kuitata. Hätäjarru voidaan vapauttaa junan pysähdyttyä.

Vastuussa olevat jäsenvaltiot: Belgia, Ranska, Luxemburg.

Ebicab

Ebicabista on käytössä kaksi eri versiota: Ebicab 700 ja Ebicab 900

Ebicab 700:n kuvaus:

Varmistetusti vikaantuessa turvallinen standardinmukainen ATP-järjestelmä, joka on käytössä Ruotsissa, Norjassa, Portugalissa ja Bulgariassa. Ruotsi ja Norja käyttävät samaa ohjelmistoa, mikä mahdollistaa rajan ylittävän junaliikenteen ilman kuljettajien ja veturien vaihtoa, vaikka maissa onkin käytössä erilaiset opastinjärjestelmät ja määräykset. Portugalissa ja Bulgariassa on käytössä eri ohjelmistot.

Järjestelmä koostuu ratalaitteistosta, baliiseista ja koodauslaitteista, sekä tietokonepohjaisesta veturilaitteistosta. Vaihtoehtoisesti se voi perustua sarjapohjaiseen viestintään sähköisten turvalaitteiden kanssa.

Tiedot siirretään passiivista radanvarsibaliiseista (2–5 opastinta kohden) junan alapuolisiin antenneihin, jotka junan ohitushetkellä tuottavat baliiseille myös näiden tarvitseman energian. Baliisin ja veturilaitteiston välillä on induktiivinen kytkentä.

Pääominaisuudet:

| — | Energian tuottaminen baliisille:






  — | 27,115 MHz |
| --- | --- | --- |

—

Energian tuottaminen baliisille:

—

27,115 MHz

| — | amplitudimodulointi kellopulsseille |
| --- | --- |

—

amplitudimodulointi kellopulsseille

| — | 50 kHz:n pulssitaajuus |
| --- | --- |

—

50 kHz:n pulssitaajuus

| — | Datasiirto junaan:






  — | 4,5 MHz |
| --- | --- | --- |

—

Datasiirto junaan:

—

4,5 MHz

| — | 50 kb/s |
| --- | --- |

—

50 kb/s

| — | yhteensä 32 bittiä, joista 12 hyötybittiä |
| --- | --- |

—

yhteensä 32 bittiä, joista 12 hyötybittiä

| — | Linkitys:






  — | opastimet ovat yhteydessä toisiinsa |
| --- | --- | --- |

—

Linkitys:

—

opastimet ovat yhteydessä toisiinsa

| — | esimerkiksi varoitus- ja nopeuskyltit eivät välttämättä kuulu linkityksen piiriin. Turvallisuutta voidaan pitää varmistetusti vikaantuessa turvallisena, kun linkitykseen kuuluu 50 % baliiseista |
| --- | --- |

—

esimerkiksi varoitus- ja nopeuskyltit eivät välttämättä kuulu linkityksen piiriin. Turvallisuutta voidaan pitää varmistetusti vikaantuessa turvallisena, kun linkitykseen kuuluu 50 % baliiseista

| — | Kuljettaja voi syöttää järjestelmään seuraavat tiedot:






  — | junan suurin sallittu nopeus |
| --- | --- | --- |

—

Kuljettaja voi syöttää järjestelmään seuraavat tiedot:

—

junan suurin sallittu nopeus

| — | junan pituus |
| --- | --- |

—

junan pituus

| — | junan jarrukäyrä |
| --- | --- |

—

junan jarrukäyrä

| — | junan erityisominaisuudet, jotka joko sallivat ylinopeuden tai pakottavat kuljettajan ajamaan hitaasti tietyillä rataosuuksilla |
| --- | --- |

—

junan erityisominaisuudet, jotka joko sallivat ylinopeuden tai pakottavat kuljettajan ajamaan hitaasti tietyillä rataosuuksilla

| — | kelitiedot |
| --- | --- |

—

kelitiedot

| — | Kuljettajalle näytettävät tiedot:






  — | radan suurin sallittu nopeus |
| --- | --- | --- |

—

Kuljettajalle näytettävät tiedot:

—

radan suurin sallittu nopeus

| — | tavoitenopeus |
| --- | --- |

—

tavoitenopeus

| — | etukäteistiedot radan seuraavista tavoitepisteistä. Kuljettajan näytöllä näkyy etäisyys ja sallittu nopeus jopa 5 kulkureitille |
| --- | --- |

—

etukäteistiedot radan seuraavista tavoitepisteistä. Kuljettajan näytöllä näkyy etäisyys ja sallittu nopeus jopa 5 kulkureitille

| — | nopeusrajoitukset ensimmäisen opastimen jälkeen |
| --- | --- |

—

nopeusrajoitukset ensimmäisen opastimen jälkeen

| — | kolme varoitusta ennen jarrutusta |
| --- | --- |

—

kolme varoitusta ennen jarrutusta

| — | radanvarren tai junan laitteistoviat |
| --- | --- |

—

radanvarren tai junan laitteistoviat

| — | viimeisimmän hidastuksen arvo |
| --- | --- |

—

viimeisimmän hidastuksen arvo

| — | jarrujen pääjohdon paine ja vallitseva nopeus |
| --- | --- |

—

jarrujen pääjohdon paine ja vallitseva nopeus

| — | viimeksi ohitetun baliisin tiedot |
| --- | --- |

—

viimeksi ohitetun baliisin tiedot

| — | aputiedot |
| --- | --- |

—

aputiedot

| — | Valvonta:






  — | radan nopeus, joka riippuu radan ylinopeusominaisuuksista ja junan suorituskyvystä; lisäksi tietyiltä junilta edellytetään alhaista nopeutta |
| --- | --- | --- |

—

Valvonta:

—

radan nopeus, joka riippuu radan ylinopeusominaisuuksista ja junan suorituskyvystä; lisäksi tietyiltä junilta edellytetään alhaista nopeutta

| — | kattaa useita eri tavoitepisteitä, mukaan luettuina opastintiedot ilman näkyviä opastimia |
| --- | --- |

—

kattaa useita eri tavoitepisteitä, mukaan luettuina opastintiedot ilman näkyviä opastimia

| — | kiinteitä, tilapäisiä tai hätänopeusrajoituksia voidaan toteuttaa linkittämättömien baliisien avulla |
| --- | --- |

—

kiinteitä, tilapäisiä tai hätänopeusrajoituksia voidaan toteuttaa linkittämättömien baliisien avulla

| — | pysähtymispaikka |
| --- | --- |

—

pysähtymispaikka

| — | dynaaminen jarruprofiili |
| --- | --- |

—

dynaaminen jarruprofiili

| — | tasoristeyksen ja maanvyörymän tunnistimen tila |
| --- | --- |

—

tasoristeyksen ja maanvyörymän tunnistimen tila

| — | vaihtoliike |
| --- | --- |

—

vaihtoliike

| — | vierintäsuoja |
| --- | --- |

—

vierintäsuoja

| — | luistonesto |
| --- | --- |

—

luistonesto

| — | seis-opastimen jälkeen juna saa jatkaa matkaa nopeudella 40 km/h, jota valvotaan aina seuraavaan pääopastimeen saakka |
| --- | --- |

—

seis-opastimen jälkeen juna saa jatkaa matkaa nopeudella 40 km/h, jota valvotaan aina seuraavaan pääopastimeen saakka

| — | Reagointi:
  Äänimerkki nopeuden ollessa > 5 km/h yli sallitun nopeuden, käyttöjarrutus nopeuden ollessa > 10 km/h yli sallitun nopeuden. Kuljettaja voi vapauttaa käyttöjarrun junan nopeuden ollessa taas sallituissa rajoissa. Ebicab tuottaa riittävän jarrutustehon kuljettajan toimista riippumatta. Hätäjarrua käytetään vain todellisissa hätätilanteissa, esimerkiksi silloin, kun käyttöjarrutus ei riitä. Hätäjarru voidaan vapauttaa vain junan ollessa pysähdyksissä. |
| --- | --- |

—

Reagointi:

Äänimerkki nopeuden ollessa > 5 km/h yli sallitun nopeuden, käyttöjarrutus nopeuden ollessa > 10 km/h yli sallitun nopeuden. Kuljettaja voi vapauttaa käyttöjarrun junan nopeuden ollessa taas sallituissa rajoissa. Ebicab tuottaa riittävän jarrutustehon kuljettajan toimista riippumatta. Hätäjarrua käytetään vain todellisissa hätätilanteissa, esimerkiksi silloin, kun käyttöjarrutus ei riitä. Hätäjarru voidaan vapauttaa vain junan ollessa pysähdyksissä.

| — | Toteutetut vaihtoehtoiset toiminnot:






  — | radiosuojastusjärjestelmä, jonka toiminnot muistuttavat ETCS:n tason 3 toimintoja |
| --- | --- | --- |

—

Toteutetut vaihtoehtoiset toiminnot:

—

radiosuojastusjärjestelmä, jonka toiminnot muistuttavat ETCS:n tason 3 toimintoja

| — | junasta rataan -viestintä |
| --- | --- |

—

junasta rataan -viestintä

Vastuussa olevat jäsenvaltiot: Portugali, Ruotsi.

Ebicab 900:n kuvaus:

Järjestelmä koostuu ratalaitteistosta, baliiseista ja koodauslaitteista, sekä tietokonepohjaisesta veturilaitteistosta. Vaihtoehtoisesti se voi perustua sarjapohjaiseen viestintään sähköisten lukituslaitteiden kanssa.

Tiedot siirretään passiivista radanvarsibaliiseista (2–4 opastinta kohden) junan alapuolisiin antenneihin, jotka junan ohitushetkellä tuottavat baliiseille myös näiden tarvitseman energian. Baliisin ja veturilaitteiston välillä on induktiivinen kytkentä.

Pääominaisuudet:

| — | Energian tuottaminen baliisille:






  — | 27 MHz |
| --- | --- | --- |

—

Energian tuottaminen baliisille:

—

27 MHz

| — | amplitudimodulointi kellopulsseille |
| --- | --- |

—

amplitudimodulointi kellopulsseille

| — | 50 kHz:n pulssitaajuus |
| --- | --- |

—

50 kHz:n pulssitaajuus

| — | Datasiirto junaan:






  — | 4,5 MHz |
| --- | --- | --- |

—

Datasiirto junaan:

—

4,5 MHz

| — | 50 kb/s |
| --- | --- |

—

50 kb/s

| — | 255 bittiä |
| --- | --- |

—

255 bittiä

| — | Linkitys:






  — | opastimet ovat yhteydessä toisiinsa |
| --- | --- | --- |

—

Linkitys:

—

opastimet ovat yhteydessä toisiinsa

| — | esimerkiksi varoitus- ja nopeuskyltit eivät välttämättä kuulu linkityksen piiriin. Turvallisuutta voidaan pitää varmistetusti vikaantuessa turvallisena, kun linkitykseen kuuluu 50 % baliiseista |
| --- | --- |

—

esimerkiksi varoitus- ja nopeuskyltit eivät välttämättä kuulu linkityksen piiriin. Turvallisuutta voidaan pitää varmistetusti vikaantuessa turvallisena, kun linkitykseen kuuluu 50 % baliiseista

| — | Kuljettaja voi syöttää järjestelmään seuraavat tiedot:






  — | junan tunnistetiedot |
| --- | --- | --- |

—

Kuljettaja voi syöttää järjestelmään seuraavat tiedot:

—

junan tunnistetiedot

| — | junan suurin sallittu nopeus |
| --- | --- |

—

junan suurin sallittu nopeus

| — | junan pituus |
| --- | --- |

—

junan pituus

| — | junan jarrukäyrä |
| --- | --- |

—

junan jarrukäyrä

| — | junan nopeusluokka (vain, jos junan nopeus on 140–300 km/h) |
| --- | --- |

—

junan nopeusluokka (vain, jos junan nopeus on 140–300 km/h)

| — | junan paineistus |
| --- | --- |

—

junan paineistus

| — | Kuljettajalle näytettävät tiedot:






  — | nopeusrajoitus |
| --- | --- | --- |

—

Kuljettajalle näytettävät tiedot:

—

nopeusrajoitus

| — | tavoitenopeus |
| --- | --- |

—

tavoitenopeus

| — | ylinopeus |
| --- | --- |

—

ylinopeus

| — | teho |
| --- | --- |

—

teho

| — | ASFA-hälytys |
| --- | --- |

—

ASFA-hälytys

| — | jarrun vapautus |
| --- | --- |

—

jarrun vapautus

| — | ohitus sallittu |
| --- | --- |

—

ohitus sallittu

| — | END |
| --- | --- |

—

END

| — | äänimerkkivaroitus |
| --- | --- |

—

äänimerkkivaroitus

| — | jarrutuksen esivaroitus |
| --- | --- |

—

jarrutuksen esivaroitus

| — | punainen merkkivalo |
| --- | --- |

—

punainen merkkivalo

| — | aakkosnumeerinen näyttö |
| --- | --- |

—

aakkosnumeerinen näyttö

| — | Valvonta:






  — | radan nopeus, joka riippuu radan ylinopeusominaisuuksista ja junan suorituskyvystä; lisäksi tietyiltä junilta edellytetään alhaista nopeutta |
| --- | --- | --- |

—

Valvonta:

—

radan nopeus, joka riippuu radan ylinopeusominaisuuksista ja junan suorituskyvystä; lisäksi tietyiltä junilta edellytetään alhaista nopeutta

| — | kattaa useita eri tavoitepisteitä, mukaan luettuina opastintiedot ilman näkyviä opastimia |
| --- | --- |

—

kattaa useita eri tavoitepisteitä, mukaan luettuina opastintiedot ilman näkyviä opastimia

| — | kiinteitä, tilapäisiä tai hätänopeusrajoituksia voidaan toteuttaa linkittämättömien baliisien avulla |
| --- | --- |

—

kiinteitä, tilapäisiä tai hätänopeusrajoituksia voidaan toteuttaa linkittämättömien baliisien avulla

| — | pysähtymispaikka |
| --- | --- |

—

pysähtymispaikka

| — | dynaaminen jarruprofiili |
| --- | --- |

—

dynaaminen jarruprofiili

| — | tasoristeyksen ja maanvyörymän tunnistimen tila |
| --- | --- |

—

tasoristeyksen ja maanvyörymän tunnistimen tila

| — | vaihtoliike |
| --- | --- |

—

vaihtoliike

| — | vierintäsuoja |
| --- | --- |

—

vierintäsuoja

| — | luistonesto |
| --- | --- |

—

luistonesto

| — | seis-opastimen jälkeen juna saa jatkaa matkaa 40 km/h nopeudella, jota valvotaan aina seuraavaan pääopastimeen saakka |
| --- | --- |

—

seis-opastimen jälkeen juna saa jatkaa matkaa 40 km/h nopeudella, jota valvotaan aina seuraavaan pääopastimeen saakka

| — | Reagointi:
  Äänimerkki nopeuden ollessa > 3 km/h yli sallitun nopeuden, käyttöjarrutus nopeuden ollessa > 5 km/h yli sallitun nopeudeun. Kuljettaja voi vapauttaa käyttöjarrun junan nopeuden ollessa taas sallituissa rajoissa. Ebicab tuottaa riittävän jarrutustehon kuljettajan toimista riippumatta. |
| --- | --- |

—

Reagointi:

Äänimerkki nopeuden ollessa > 3 km/h yli sallitun nopeuden, käyttöjarrutus nopeuden ollessa > 5 km/h yli sallitun nopeudeun. Kuljettaja voi vapauttaa käyttöjarrun junan nopeuden ollessa taas sallituissa rajoissa. Ebicab tuottaa riittävän jarrutustehon kuljettajan toimista riippumatta.

Vastuussa oleva jäsenvaltio: Espanja.

EVM

Kuvaus:

EVM on käytössä kaikilla Unkarin rautateiden (MÁV) pääradoilla. Nämä radat kuuluvat yhteentoimivuusharkinnan piiriin. Laitteisto on käytössä useimmissa maan vetureista.

Järjestelmän ratalaitteisto koostuu koodatuista raidevirtapiireistä, jotka toimivat yhdellä tiedonsiirtoon tarkoitetulla kantotaajuudella. Tämä kantoaaltotaajuus on koodattu 100 % amplitudimodulointia käyttäen elektronisella koodaimella.

Datasiirrossa koodattujen raidevirtapiirien ja veturilaitteiston välillä käytetään kiskojen yläpuolisia induktiivisesti kytkettyjä silmukka-antenneja.

Pääominaisuudet:

| — | Datasiirto radasta junaan:






  — | 75 Hz:n kantoaaltotaajuus |
| --- | --- | --- |

—

Datasiirto radasta junaan:

—

75 Hz:n kantoaaltotaajuus

| — | amplitudimoduloidut koodit (100 %) |
| --- | --- |

—

amplitudimoduloidut koodit (100 %)

| — | seitsemän koodia (kuusi nopeuskoodia) |
| --- | --- |

—

seitsemän koodia (kuusi nopeuskoodia)

| — | Kuljettajalle näytettävät tiedot:






  — | ohjaamosignalointi |
| --- | --- | --- |

—

Kuljettajalle näytettävät tiedot:

—

ohjaamosignalointi

| — | opastintiedot: seis, sallittu nopeus seuraavan opastimen kohdalla (15, 40, 80, 120, MAX), ei tiedonsiirtoa / vika, vaihtoliike |
| --- | --- |

—

opastintiedot: seis, sallittu nopeus seuraavan opastimen kohdalla (15, 40, 80, 120, MAX), ei tiedonsiirtoa / vika, vaihtoliike

| — | Valvonta:






  — | nopeusrajoitus |
| --- | --- | --- |

—

Valvonta:

—

nopeusrajoitus

| — | ajoturvatarkistus 1 550 metrin välein, kun todellinen nopeus on pienempi kuin tavoitenopeus (vtodellinen < vtavoite) |
| --- | --- |

—

ajoturvatarkistus 1 550 metrin välein, kun todellinen nopeus on pienempi kuin tavoitenopeus (vtodellinen < vtavoite)

| — | ajoturvatarkistus 200 metrin välein, kun todellinen nopeus on suurempi kuin tavoitenopeus (vtodellinen > vtavoite) |
| --- | --- |

—

ajoturvatarkistus 200 metrin välein, kun todellinen nopeus on suurempi kuin tavoitenopeus (vtodellinen > vtavoite)

| — | seis-opaste |
| --- | --- |

—

seis-opaste

| — | nopeuden rajoitus vaihtoliikkeessä |
| --- | --- |

—

nopeuden rajoitus vaihtoliikkeessä

| — | Reagointi:






  — | Hätäjarru kytkeytyy päälle






  — | jos kuljettaja ei reagoi järjestelmän antamaan nopeusrajoitustietoon |
| --- | --- | --- | --- |

—

Reagointi:

—

Hätäjarru kytkeytyy päälle

—

jos kuljettaja ei reagoi järjestelmän antamaan nopeusrajoitustietoon

| — | jos nopeus on ajoturvasignaalin jälkeenkin liian suuri |
| --- | --- |

—

jos nopeus on ajoturvasignaalin jälkeenkin liian suuri

| — | jos juna ohittaa seis-opasteen nopeudella, joka on suurempi kuin 15 km/h |
| --- | --- |

—

jos juna ohittaa seis-opasteen nopeudella, joka on suurempi kuin 15 km/h

| — | vaihtoliikkeessä välittömästi nopeuden ollessa yli 40 km/h (tällöin jarru kytkeytyy päälle ilman akustista signaalia) |
| --- | --- |

—

vaihtoliikkeessä välittömästi nopeuden ollessa yli 40 km/h (tällöin jarru kytkeytyy päälle ilman akustista signaalia)

| — | Lisätoiminnot:






  — | vierintäsuoja |
| --- | --- | --- |

—

Lisätoiminnot:

—

vierintäsuoja

| — | comfort-toiminto (osoittaa, että signaali on kuitattu junan seistessä paikallaan) |
| --- | --- |

—

comfort-toiminto (osoittaa, että signaali on kuitattu junan seistessä paikallaan)

Vastuussa oleva jäsenvaltio: Unkari.

GW ATP -JUNAKULUNVALVONTAJÄRJESTELMÄ

Kuvaus:

GW ATP on automaattinen junakulunvalvonta (JKV) -järjestelmä, joka on käytössä Yhdistyneessä kuningaskunnassa Great Western -radoilla Lontoon (Paddingtonin aseman) ja Bristolin Temple Meads-, Parkway- ja Newbury-asemien välillä. Järjestelmä perustuu samantapaiseen laitteistoon kuin Belgiassa käytössä oleva, vaikkakin niissä on käyttöön ja tekniikkaan liittyviä eroja.

Järjestelmä koskee vain junia, jotka kulkevat nopeudella yli 160 km/h.

Järjestelmässä on seuraavat ydintoiminnot:

| — | täydellinen automaattinen junakulunvalvonta silloin, kun järjestelmä on asennettu sekä junaan että infrastruktuuriin, |
| --- | --- |

—

täydellinen automaattinen junakulunvalvonta silloin, kun järjestelmä on asennettu sekä junaan että infrastruktuuriin,

| — | kulkuneuvon enimmäisnopeuden valvonta ja vierintäsuoja silloin, kun järjestelmä on asennettu junaan, mutta ei infrastruktuuriin. |
| --- | --- |

—

kulkuneuvon enimmäisnopeuden valvonta ja vierintäsuoja silloin, kun järjestelmä on asennettu junaan, mutta ei infrastruktuuriin.

Tiedot siirretään radanvarresta opastimien viereen asennettujen baliisien avulla. Lisäajotietosilmukoita on asennettu tarpeen mukaan käyttöä tehostamaan.

Tärkeimmät ominaisuudet:

| — | Tiedonsiirto juniin:






  — | 100 kHz ± 10 kHz (FSK) |
| --- | --- | --- |

—

Tiedonsiirto juniin:

—

100 kHz ± 10 kHz (FSK)

| — | 25 kb/s |
| --- | --- |

—

25 kb/s

| — | 99 hyötybittiä sanomaa kohden |
| --- | --- |

—

99 hyötybittiä sanomaa kohden

| — | Junan ominaistiedot, kuljettaja syöttää:






  — | junan ominaisuudet, kuten perusjarrutusteho ja suurin nopeus, asetetaan käyttäen junan laitteistoon asennettua esiohjelmoitua parametripistoketta. Kuljettaja voi aluksi tehdä junan kokoonpanon ja käytettävissä olevien jarrujen mukaiset muutokset asetuksiin. |
| --- | --- | --- |

—

Junan ominaistiedot, kuljettaja syöttää:

—

junan ominaisuudet, kuten perusjarrutusteho ja suurin nopeus, asetetaan käyttäen junan laitteistoon asennettua esiohjelmoitua parametripistoketta. Kuljettaja voi aluksi tehdä junan kokoonpanon ja käytettävissä olevien jarrujen mukaiset muutokset asetuksiin.

| — | Kuljettajan liitäntä:






  — | Näytettävät tiedot:






  — | suurin turvallinen nopeus |
| --- | --- | --- | --- |

—

Kuljettajan liitäntä:

—

Näytettävät tiedot:

—

suurin turvallinen nopeus

| — | tavoitenopeus |
| --- | --- |

—

tavoitenopeus

| — | seuraavan opastimen odotettavissa oleva tila |
| --- | --- |

—

seuraavan opastimen odotettavissa oleva tila

| — | tiedot mahdollisista hätänopeusrajoituksista |
| --- | --- |

—

tiedot mahdollisista hätänopeusrajoituksista

| — | vikatiedot |
| --- | --- |

—

vikatiedot

| — | vierintä |
| --- | --- |

—

vierintä

| — | väliintulotoiminnon käynnistys |
| --- | --- |

—

väliintulotoiminnon käynnistys

| — | vaihtotyötila |
| --- | --- |

—

vaihtotyötila

| — | seis-opasteen ohitustila |
| --- | --- |

—

seis-opasteen ohitustila

| — | vaarasta kertova opastin ohitettu |
| --- | --- |

—

vaarasta kertova opastin ohitettu

| — | lisäopastin ohitettu (sallittu siirtyminen varatulle radalle) |
| --- | --- |

—

lisäopastin ohitettu (sallittu siirtyminen varatulle radalle)

| — | Äänimerkit:






  — | lyhyt äänimerkki aina näytettävän tiedon muuttuessa |
| --- | --- | --- |

—

Äänimerkit:

—

lyhyt äänimerkki aina näytettävän tiedon muuttuessa

| — | jatkuva varoitusääni silloin, kun turvallinen nopeus on ylitetty, kun eteen on tullut hätänopeusrajoitus, kun vaarasta kertova opastin on ohitettu tai kun on havaittu junan vieriminen tai järjestelmävika |
| --- | --- |

—

jatkuva varoitusääni silloin, kun turvallinen nopeus on ylitetty, kun eteen on tullut hätänopeusrajoitus, kun vaarasta kertova opastin on ohitettu tai kun on havaittu junan vieriminen tai järjestelmävika

| — | Kuljettajan hallintalaitteet:






  — | Virtapainike/-merkkivalo |
| --- | --- | --- |

—

Kuljettajan hallintalaitteet:

—

Virtapainike/-merkkivalo

| — | kuittauspainike, jolla junan hallinta palautetaan kuljettajalle järjestelmän väliintulon jälkeen |
| --- | --- |

—

kuittauspainike, jolla junan hallinta palautetaan kuljettajalle järjestelmän väliintulon jälkeen

| — | vaihtotyötilan käynnistyspainike |
| --- | --- |

—

vaihtotyötilan käynnistyspainike

| — | painike seis-opasteen ohittamiseksi luvalla |
| --- | --- |

—

painike seis-opasteen ohittamiseksi luvalla

| — | eristyksen ohjaus |
| --- | --- |

—

eristyksen ohjaus

| — | Valvonta:






  — | Järjestelmä valvoo junan kulkua seuraavien parametrien avulla:






  — | suurin turvallinen nopeus (radan suurin sallittu nopeus sekä pysyvät nopeusrajoitukset) |
| --- | --- | --- | --- |

—

Valvonta:

—

Järjestelmä valvoo junan kulkua seuraavien parametrien avulla:

—

suurin turvallinen nopeus (radan suurin sallittu nopeus sekä pysyvät nopeusrajoitukset)

| — | tilapäiset nopeusrajoitukset |
| --- | --- |

—

tilapäiset nopeusrajoitukset

| — | pysähtymispaikka |
| --- | --- |

—

pysähtymispaikka

| — | dynaaminen jarruprofiili |
| --- | --- |

—

dynaaminen jarruprofiili

| — | kulkusuunta (mukaan luettuna vierimisen valvonta) |
| --- | --- |

—

kulkusuunta (mukaan luettuna vierimisen valvonta)

| — | Järjestelmä tekee täysjarrutuksen käyttöjarrulla seuraavissa tapauksissa:






  — | ilmoitettu suurin turvallinen nopeus ylitetään tietyn marginaalin verran, eikä kuljettaja reagoi äänimerkkiin |
| --- | --- | --- |

—

Järjestelmä tekee täysjarrutuksen käyttöjarrulla seuraavissa tapauksissa:

—

ilmoitettu suurin turvallinen nopeus ylitetään tietyn marginaalin verran, eikä kuljettaja reagoi äänimerkkiin

| — | vastaan tulee hätänopeusrajoitus |
| --- | --- |

—

vastaan tulee hätänopeusrajoitus

| — | järjestelmään tulee korjattavissa oleva vika, kuten häiriö tiedonsiirrossa radanvarren baliisilta |
| --- | --- |

—

järjestelmään tulee korjattavissa oleva vika, kuten häiriö tiedonsiirrossa radanvarren baliisilta

| — | JKV-järjestelmä tekee jarrutuksen hätäjarrulla seuraavissa tapauksissa:






  — | juna ohittaa vaarasta kertovan opasteen (juna pysäytetään, minkä jälkeen kuljettaja voi jatkaa ajoa osittaisen valvonnan alaisena, mutta nopeus on rajoitettu 20 mailiin tunnissa seuraavien 3 minuutin ajaksi tai siihen saakka, kun seuraava baliisi ohitetaan) |
| --- | --- | --- |

—

JKV-järjestelmä tekee jarrutuksen hätäjarrulla seuraavissa tapauksissa:

—

juna ohittaa vaarasta kertovan opasteen (juna pysäytetään, minkä jälkeen kuljettaja voi jatkaa ajoa osittaisen valvonnan alaisena, mutta nopeus on rajoitettu 20 mailiin tunnissa seuraavien 3 minuutin ajaksi tai siihen saakka, kun seuraava baliisi ohitetaan)

| — | juna vierii (eli liikkuu yli 10 metrin matkan tai yli 5 mailin tuntinopeudella suuntaan, joka ei vastaa pääohjaimen asentoa) |
| --- | --- |

—

juna vierii (eli liikkuu yli 10 metrin matkan tai yli 5 mailin tuntinopeudella suuntaan, joka ei vastaa pääohjaimen asentoa)

| — | järjestelmässä syntyy korjaamaton virhetilanne |
| --- | --- |

—

järjestelmässä syntyy korjaamaton virhetilanne

Vastuussa oleva jäsenvaltio: Yhdistynyt kuningaskunta.

INDUSI/PZB

(Induktive Zugsicherung / Punktförmige Zugbeeinflussung)

Kuvaus:

ATP-järjestelmä, joka on käytössä yhteentoimivuusharkinnan piiriin kuuluvilla Itävallan ja Saksan radoilla.

Magneettisesti kytketyt radanvarren ja junan resonanssipiirit siirtävät junaan kolmentyyppistä tietoa. Järjestelmää ei pidetä varmistetusti vikaantuessa turvallisena. Se on kuitenkin riittävän turvallinen kuljettajan valvonnan kannalta. Se toimii yksinomaan taustajärjestelmänä, eli se ei näytä kuljettajalle opastintietoja; ainoastaan sen, että järjestelmä valvoo junaa.

Pääominaisuudet:

| — | 3 taajuutta






  — | 500 Hz |
| --- | --- | --- |

—

3 taajuutta

—

500 Hz

| — | 1 000 Hz |
| --- | --- |

—

1 000 Hz

| — | 2 000 Hz |
| --- | --- |

—

2 000 Hz

| — | Kuljettaja voi syöttää järjestelmään seuraavat tiedot:
  Jarrukäyrä (jarrutusprosentti, jarrutyyppi, kolme valvontakategoriaa) |
| --- | --- |

—

Kuljettaja voi syöttää järjestelmään seuraavat tiedot:

Jarrukäyrä (jarrutusprosentti, jarrutyyppi, kolme valvontakategoriaa)

| — | Valvonta:






  — | Laitteistoversio (ei käytössä Saksassa):






  — | 500 Hz: välitön nopeusvalvonta |
| --- | --- | --- | --- |

—

Valvonta:

—

Laitteistoversio (ei käytössä Saksassa):

—

500 Hz: välitön nopeusvalvonta

| — | 1 000 Hz: rajoitusopastimen vahvistus, junatyyppikohtainen nopeusvalvonta |
| --- | --- |

—

1 000 Hz: rajoitusopastimen vahvistus, junatyyppikohtainen nopeusvalvonta

| — | 2 000 Hz: välitön pysäytys |
| --- | --- |

—

2 000 Hz: välitön pysäytys

| — | Mikroprosessoriversio:






  — | 500 Hz: välitön nopeusvalvonta ja jarrukäyrän valvonta |
| --- | --- | --- |

—

Mikroprosessoriversio:

—

500 Hz: välitön nopeusvalvonta ja jarrukäyrän valvonta

| — | 1 000 Hz: rajoittavan opastimen vahvistus, eri jarrukäyriä sisältävään ohjelmaan perustuva nopeusvalvonta, tiettyä etäisyyttä koskeva nopeusvalvonta aika- ja nopeusarvojen perusteella; jarrukäyrät (ajan ja etäisyyden suhteen) käynnistyvät 1 000 Hz:ssä, lisäksi etäisyyden suhteen 500 Hz:ssä. |
| --- | --- |

—

1 000 Hz: rajoittavan opastimen vahvistus, eri jarrukäyriä sisältävään ohjelmaan perustuva nopeusvalvonta, tiettyä etäisyyttä koskeva nopeusvalvonta aika- ja nopeusarvojen perusteella; jarrukäyrät (ajan ja etäisyyden suhteen) käynnistyvät 1 000 Hz:ssä, lisäksi etäisyyden suhteen 500 Hz:ssä.

| — | 2 000 Hz: välitön pysäytys |
| --- | --- |

—

2 000 Hz: välitön pysäytys

| — | Reagointi:
  Hätäjarru kytkeytyy päälle, jos valvontaa ei noudateta. Hätäjarru voidaan vapauttaa tietyissä oloissa. |
| --- | --- |

—

Reagointi:

Hätäjarru kytkeytyy päälle, jos valvontaa ei noudateta. Hätäjarru voidaan vapauttaa tietyissä oloissa.

Vastuussa olevat jäsenvaltiot: Itävalta, Saksa.

KVB

Kuvaus:

Standardinmukainen ATP-järjestelmä, joka on käytössä Ranskan RFF-verkossa. Kaikilla sähköistetyillä tavanomaisilla radoilla on runsaasti nopeudenvalvontapisteitä, vaarallisten kohtien valvontaa ja tilapäisiä nopeusrajoituksia. Nämä on otettu käyttöön 99 %:lla tavanomaisista radoista. Järjestelmä on asennettu joillekin suurnopeusradoille, joissa sitä käytetään pistemäiseen datasiirtoon ja tilapäisten nopeusrajoitusten valvontaan silloin, kun nopeustasoja ei ole saatavissa TVM-koodeina.

Järjestelmä koostuu radanvarren baliiseista, näihin liittyvistä koodauslaitteista sekä tietokonepohjaisesta veturilaitteistosta. Järjestelmä tukee tavallisen opastinjärjestelmän toimintaa.

Tiedot siirretään passiivisista radanvarsibaliiseista (2–9 opastinta kohden) junan alapuolisiin antenneihin, jotka junan ohitushetkellä tuottavat baliiseille myös näiden tarvitseman energian. Baliisin ja veturilaitteiston välillä on induktiivinen kytkentä. Samaa datasiirtoa käytetään myös ATP:hen kuulumattomien, pistemäisten tietojen lähettämiseen (ovet, radiokanavat jne.).

Lisäksi KVB-järjestelmää voidaan täydentää jatkuvana lähetyksenä, mikä mahdollistaa lisäajotietojen lähettämisen (kuten eurosilmukka):

Lisäajotiedot lähetetään jatkuvana lähetyksenä. Tämä tehdään vaihtotaajuusmodulaatiota (FSK) käyttäen kahdella kantoaallolla, joiden Fp on 20 kHz ja 25 kHz (yksi kumpaakin raidetta varten). Siirrettävä data on binäärimuodossa 80 bitin ryhmissä (joista 64 on hyötybittejä). Lisäajotietoja sisältävä viesti lähetetään kolmessa peräkkäisessä 80 bitin kokoisessa osassa. Tämä on ns. pitkä viesti.

Yhden arvoinen bitti lähetetään taajuudella Fp + 692 Hz ja nollan arvoinen taajuudella Fp — 750 Hz.

Ominaisuudet:

| — | Energian tuottaminen baliisille:






  — | 27,115 MHz |
| --- | --- | --- |

—

Energian tuottaminen baliisille:

—

27,115 MHz

| — | amplitudimodulointi kellopulsseille |
| --- | --- |

—

amplitudimodulointi kellopulsseille

| — | 50 kHz:n pulssitaajuus |
| --- | --- |

—

50 kHz:n pulssitaajuus

| — | Datasiirto junaan:






  — | 4,5 MHz |
| --- | --- | --- |

—

Datasiirto junaan:

—

4,5 MHz

| — | 50 kb/s |
| --- | --- |

—

50 kb/s

| — | 12 hyötybittiä (yhteensä 4 × 8 bittiä), analoginen |
| --- | --- |

—

12 hyötybittiä (yhteensä 4 × 8 bittiä), analoginen

| — | 172 hyötybittiä (yhteensä 256 bittiä), digitaalinen |
| --- | --- |

—

172 hyötybittiä (yhteensä 256 bittiä), digitaalinen

| — | Junan kuljettajan on syötettävä järjestelmään seuraavat junan ominaistiedot:






  — | junan kategoria |
| --- | --- | --- |

—

Junan kuljettajan on syötettävä järjestelmään seuraavat junan ominaistiedot:

—

junan kategoria

| — | junan suurin sallittu nopeus |
| --- | --- |

—

junan suurin sallittu nopeus

| — | junan pituus |
| --- | --- |

—

junan pituus

| — | junan jarrukäyrä |
| --- | --- |

—

junan jarrukäyrä

| — | Kuljettajalle näytettävät tiedot:






  — | nopeusvalvonnan tila |
| --- | --- | --- |

—

Kuljettajalle näytettävät tiedot:

—

nopeusvalvonnan tila

| — | valvontanopeus |
| --- | --- |

—

valvontanopeus

KVB-järjestelmän uusimmassa versiossa on vain vaarasta kertovaa opastetta lähestyttäessä annettavat b- ja p-merkinannot lyhyellä ohiajovaralla (000). Nopeutta ei ilmoiteta millään tavalla.

| — | Valvonta:






  — | radan nopeusrajoitukset (pysyvät ja tilapäiset) |
| --- | --- | --- |

—

Valvonta:

—

radan nopeusrajoitukset (pysyvät ja tilapäiset)

| — | pysähtymispaikka |
| --- | --- |

—

pysähtymispaikka

| — | dynaaminen jarruprofiili |
| --- | --- |

—

dynaaminen jarruprofiili

| — | nopeusrajoitukset
  KVB-järjestelmä ohjaa vaihtoja ja siirtymisiä toiseen järjestelmään (TVM) sekä hoitaa radiokanavien vaihdot, virtakatkaisijoiden avaamisen, virroittimien laskemisen, avautuvien ovien puolen valinnan, portaiden korkeuden valinnan ja junan ilmanvaihtoaukkojen sulkemisen kuljettaessa tunnelissa tai vaarallisia aineita sisältävien alueiden halki. Lisäksi KVB-järjestelmää voidaan täydentää jatkuvana lähetyksenä, mikä mahdollistaa lisäajotietojen lähettämisen (kuten eurosilmukka). |
| --- | --- |

—

nopeusrajoitukset

KVB-järjestelmä ohjaa vaihtoja ja siirtymisiä toiseen järjestelmään (TVM) sekä hoitaa radiokanavien vaihdot, virtakatkaisijoiden avaamisen, virroittimien laskemisen, avautuvien ovien puolen valinnan, portaiden korkeuden valinnan ja junan ilmanvaihtoaukkojen sulkemisen kuljettaessa tunnelissa tai vaarallisia aineita sisältävien alueiden halki. Lisäksi KVB-järjestelmää voidaan täydentää jatkuvana lähetyksenä, mikä mahdollistaa lisäajotietojen lähettämisen (kuten eurosilmukka).

| — | Reagointi:
  Tarvittaessa varoitus kuljettajalle. Hätäjarru kytkeytyy päälle, jos nopeusvalvontaa ei noudateta. Hätäjarru voidaan vapauttaa vain junan ollessa pysähdyksissä. |
| --- | --- |

—

Reagointi:

Tarvittaessa varoitus kuljettajalle. Hätäjarru kytkeytyy päälle, jos nopeusvalvontaa ei noudateta. Hätäjarru voidaan vapauttaa vain junan ollessa pysähdyksissä.

Vastuussa oleva jäsenvaltio: Ranska.

LS

Kuvaus:

LS on käytössä kaikilla Tšekin rautateiden (CD) ja Slovakian rautateiden (ZSR) rataverkon pääradoilla sekä muilla radoilla, joilla junien nopeus on yli 100 km/h. Nämä radat kuuluvat yhteentoimivuusharkinnan piiriin.

Järjestelmän ratalaitteisto koostuu koodatuista, yhdellä kantotaajuudella toimivista raidevirtapiireistä. Kantotaajuuden koodauksessa käytetään 100 %:n amplitudimodulaatiota. Tarvittava veturilaitteisto on asennettu lähes kaikkiin vetureihin. Laitteisto on uusittu ja siten osittain tietokonepohjainen.

Datasiirrossa koodattujen raidevirtapiirien ja veturilaitteiston välillä käytetään kiskojen yläpuolisia induktiivisesti kytkettyjä silmukka-antenneja.

Pääominaisuudet:

| — | Datasiirto junaan:






  — | 75 Hz:n kantoaaltotaajuus






  — | amplitudimoduloidut koodit |
| --- | --- | --- | --- |

—

Datasiirto junaan:

—

75 Hz:n kantoaaltotaajuus

—

amplitudimoduloidut koodit

| — | neljä nopeuskoodia (mukaan luettuna seis-opaste). |
| --- | --- |

—

neljä nopeuskoodia (mukaan luettuna seis-opaste).

| — | Kuljettajalle näytettävät tiedot:






  — | ohjaamosignalointi |
| --- | --- | --- |

—

Kuljettajalle näytettävät tiedot:

—

ohjaamosignalointi

| — | opastintiedot: pysäytys, nopeusrajoitus, aja varovasti (nopeusrajoitus 100 km/h), täysi nopeus |
| --- | --- |

—

opastintiedot: pysäytys, nopeusrajoitus, aja varovasti (nopeusrajoitus 100 km/h), täysi nopeus

| — | Valvonta:






  — | nopeusrajoitus / voidaan ohittaa ajoturvajärjestelmällä |
| --- | --- | --- |

—

Valvonta:

—

nopeusrajoitus / voidaan ohittaa ajoturvajärjestelmällä

| — | ei etäisyysvalvontaa |
| --- | --- |

—

ei etäisyysvalvontaa

| — | Reagointi:
  Hätäjarru kytkeytyy päälle, jos kuljettaja ei reagoi järjestelmän antamaan nopeusrajoitustietoon |
| --- | --- |

—

Reagointi:

Hätäjarru kytkeytyy päälle, jos kuljettaja ei reagoi järjestelmän antamaan nopeusrajoitustietoon

Vastuussa olevat jäsenvaltiot: Tšekki, Slovakia

LZB

(Linienförmige Zugbeeinflussung)

Kuvaus:

ATC-järjestelmä, joka on käytössä kaikilla Saksan yli 160 km/h:n radoilla. Kyseiset radat muodostavat merkittävän osan yhteentoimivuusharkinnan piiriin kuuluvista radoista. LZB on käytössä myös Itävallan ja Espanjan rautateillä.

Järjestelmän ratalaitteistolla on seuraavat ominaisuudet:

| — | laitteistoa voi käyttää turvalaitejärjestelmien ja niihin liittyvien tiedonsiirtoyhteyksien kanssa |
| --- | --- |

—

laitteistoa voi käyttää turvalaitejärjestelmien ja niihin liittyvien tiedonsiirtoyhteyksien kanssa

| — | tietojenkäsittely ja käyttöliittymä LZB-keskuksessa |
| --- | --- |

—

tietojenkäsittely ja käyttöliittymä LZB-keskuksessa

| — | datasiirto muihin LZB-keskuksiin ja datan vastaanottaminen niiltä |
| --- | --- |

—

datasiirto muihin LZB-keskuksiin ja datan vastaanottaminen niiltä

| — | datasiirto junaan ja junasta |
| --- | --- |

—

datasiirto junaan ja junasta

Veturilaitteistossa on tavallisesti integroitu Indusi-toiminto.

Radanvarsi- ja veturilaitteiston välisessä datasiirrossa käytetään radan varressa sijaitsevaa induktiivista kaapelisilmukkaa ja junan ferriittiantenneja.

Pääominaisuudet:

| — | Datasiirto junaan:






  — | 36 kHz ± 0,4 kHz (FSK) |
| --- | --- | --- |

—

Datasiirto junaan:

—

36 kHz ± 0,4 kHz (FSK)

| — | 1 200 bittiä/s |
| --- | --- |

—

1 200 bittiä/s

| — | 83,5 askelta/sanoma |
| --- | --- |

—

83,5 askelta/sanoma

| — | Datasiirto junasta:






  — | 56 kHz ± 0,2 kHz (FSK) |
| --- | --- | --- |

—

Datasiirto junasta:

—

56 kHz ± 0,2 kHz (FSK)

| — | 600 bittiä/s |
| --- | --- |

—

600 bittiä/s

| — | 41 askelta/sanoma |
| --- | --- |

—

41 askelta/sanoma

| — | Kuljettaja voi syöttää järjestelmään seuraavat tiedot:






  — | junan pituus |
| --- | --- | --- |

—

Kuljettaja voi syöttää järjestelmään seuraavat tiedot:

—

junan pituus

| — | junan suurin sallittu nopeus |
| --- | --- |

—

junan suurin sallittu nopeus

| — | junan jarrukäyrä (jarrutusprosentti ja jarrutyyppi) |
| --- | --- |

—

junan jarrukäyrä (jarrutusprosentti ja jarrutyyppi)

| — | Kuljettajalle näytettävät tiedot:






  — | voimassa oleva toimintatila, datasiirron tila |
| --- | --- | --- |

—

Kuljettajalle näytettävät tiedot:

—

voimassa oleva toimintatila, datasiirron tila

| — | kahdella osoittimella varustettu nopeusmittari, jossa näkyy sallittu suurin sallittu nopeus / todellinen nopeus |
| --- | --- |

—

kahdella osoittimella varustettu nopeusmittari, jossa näkyy sallittu suurin sallittu nopeus / todellinen nopeus

| — | tavoitenopeus |
| --- | --- |

—

tavoitenopeus

| — | etäisyys määränpäähän |
| --- | --- |

—

etäisyys määränpäähän

| — | aputiedot |
| --- | --- |

—

aputiedot

| — | Valvonta:






  — | radan nopeus (suurin sallittu nopeus, tilapäiset ja pysyvät nopeusrajoitukset) |
| --- | --- | --- |

—

Valvonta:

—

radan nopeus (suurin sallittu nopeus, tilapäiset ja pysyvät nopeusrajoitukset)

| — | junan suurin sallittu nopeus |
| --- | --- |

—

junan suurin sallittu nopeus

| — | pysähtymispaikka |
| --- | --- |

—

pysähtymispaikka

| — | kulkusuunta |
| --- | --- |

—

kulkusuunta

| — | dynaaminen jarruprofiili |
| --- | --- |

—

dynaaminen jarruprofiili

| — | lisätoiminnot, esim. virroittimen laskeminen (ks. liite C) |
| --- | --- |

—

lisätoiminnot, esim. virroittimen laskeminen (ks. liite C)

| — | Reagointi:
  Hätäjarru kytkeytyy päälle, jos nopeusvalvontaa ei noudateta. Ylinopeustapauksessa hätäjarru voidaan vapauttaa nopeuden ollessa taas sallituissa rajoissa. |
| --- | --- |

—

Reagointi:

Hätäjarru kytkeytyy päälle, jos nopeusvalvontaa ei noudateta. Ylinopeustapauksessa hätäjarru voidaan vapauttaa nopeuden ollessa taas sallituissa rajoissa.

| — | LZB:n toimintaa koskevat säännöt:
  DB käyttää järjestelmää automaattisena, radan turvallisuuteen olennaisesti liittyvänä automaattisena kulunvalvontajärjestelmänä, jossa radanvarren opastimia ei tarvita. LZB:llä varustetut junat eivät siis käytä perinteisiä radanvarsiopastimia, joita edelleen tarvitaan sellaisia junia varten, joihin järjestelmää ei ole asennettu. Yleensä LZB:hen kuuluu automaattinen junan moottorin ja jarrujen ohjaus. |
| --- | --- |

—

LZB:n toimintaa koskevat säännöt:

DB käyttää järjestelmää automaattisena, radan turvallisuuteen olennaisesti liittyvänä automaattisena kulunvalvontajärjestelmänä, jossa radanvarren opastimia ei tarvita. LZB:llä varustetut junat eivät siis käytä perinteisiä radanvarsiopastimia, joita edelleen tarvitaan sellaisia junia varten, joihin järjestelmää ei ole asennettu. Yleensä LZB:hen kuuluu automaattinen junan moottorin ja jarrujen ohjaus.

Vastuussa olevat jäsenvaltiot: Espanja, Itävalta, Saksa.

MEMOR II+

Kuvaus:

Tätä kaikille Luxemburgin rautatieverkon radoille asennettua JKV-järjestelmää käytetään vaarallisista kohdista ja tilapäisistä nopeusrajoituksista ilmoittamiseen. MEMOR II+ -järjestelmä täydentää Crocodile-järjestelmää.

Järjestelmä koostuu yhdestä tai kahdesta rataan sijoitettavasta rautatangosta, jotka ovat fyysisesti yhteydessä junassa sijaitsevaan kosketusharjaan. Tangossa on +/— 12–20 V:n akkuvirta opastimen asennon mukaisesti. Järjestelmää ei pidetä varmistetusti vikaantuessa turvallisena. Se on kuitenkin riittävän turvallinen kuljettajan valvonnan kannalta. Se toimii yksinomaan taustajärjestelmänä, eli se ei näytä kuljettajalle opastintietoja; ainoastaan sen, että järjestelmä valvoo junaa.

Pääominaisuudet:

| — | radanvarteen asennetut tasajännitteiset tangot (± 12–20 V) |
| --- | --- |

—

radanvarteen asennetut tasajännitteiset tangot (± 12–20 V)

| — | kuljettaja ei syötä järjestelmään mitään junan ominaisuuksiin liittyviä tietoja; junassa on tallennettuna vain yksi ennalta määritelty nopeuskäyrä |
| --- | --- |

—

kuljettaja ei syötä järjestelmään mitään junan ominaisuuksiin liittyviä tietoja; junassa on tallennettuna vain yksi ennalta määritelty nopeuskäyrä

| — | Valvonta:






  — | Kun opaste ilmoittaa vaarasta tai nopeusrajoituksesta, yksi tällainen ilmoitus käynnistää nopeuden valvonnan, missä tiettyyn matkaan liittyvää aikaa ja nopeutta verrataan tallennettuun nopeuskäyrään. |
| --- | --- | --- |

—

Valvonta:

—

Kun opaste ilmoittaa vaarasta tai nopeusrajoituksesta, yksi tällainen ilmoitus käynnistää nopeuden valvonnan, missä tiettyyn matkaan liittyvää aikaa ja nopeutta verrataan tallennettuun nopeuskäyrään.

| — | Kun kyseessä on ehdoton seis-opaste, kaksi positiivista signaalia 11 metrin sisällä käynnistävät hätäjarrutuksen. |
| --- | --- |

—

Kun kyseessä on ehdoton seis-opaste, kaksi positiivista signaalia 11 metrin sisällä käynnistävät hätäjarrutuksen.

| — | Reagointi:






  — | Hätäjarru kytkeytyy päälle, jos valvontaa ei noudateta (kuljettaja ei reagoi vaaditulla tavalla). |
| --- | --- | --- |

—

Reagointi:

—

Hätäjarru kytkeytyy päälle, jos valvontaa ei noudateta (kuljettaja ei reagoi vaaditulla tavalla).

| — | Hätäjarru voidaan vapauttaa junan pysähdyttyä. |
| --- | --- |

—

Hätäjarru voidaan vapauttaa junan pysähdyttyä.

| — | Kuljettajalle näytettävät tiedot:






  — | valvonnan tila |
| --- | --- | --- |

—

Kuljettajalle näytettävät tiedot:

—

valvonnan tila

| — | hätäjarrun tila. |
| --- | --- |

—

hätäjarrun tila.

Tulevaisuuden näkymät:

Luxemburgin rautatieinfrastruktuuria varustetaan tason I ETCS-järjestelmän mukaiseksi. ETCS-järjestelmällä korvataan vähitellen MEMOR II- ja Crocodile-järjestelmät. Tämä edellyttää siirtymäaikaa vetureissa olevien järjestelmien mukauttamiseksi ETCS:ää varten. Lopulta tason I mukainen ETCS-järjestelmä tulee olemaan ainoa Luxemburgin rautateiden infrastruktuurissa käytettävä järjestelmä.

Vastuussa oleva jäsenvaltio: Luxemburg.

RETB

Kuvaus:

RETB (Radio Electronic Token Block) on merkinantojärjestelmä, jota käytetään muutamilla vähäliikenteisillä radoilla Yhdistyneessä kuningaskunnassa tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuutta koskevan direktiivin puitteissa (kolmella radalla Skotlannissa ja yhdellä Walesissa).

Järjestelmässä on seuraavat ydintoiminnot:

| — | ajolupien myöntäminen junille kauko-ohjauskeskuksesta radiolla junissa oleviin laitteisiin lähetettävien sähköisten koodien avulla |
| --- | --- |

—

ajolupien myöntäminen junille kauko-ohjauskeskuksesta radiolla junissa oleviin laitteisiin lähetettävien sähköisten koodien avulla

| — | ajoluvan näyttäminen kuljettajalle |
| --- | --- |

—

ajoluvan näyttäminen kuljettajalle

| — | ajolupaa merkitsevän koodin luovuttaminen takaisin, kun juna on ajanut luvan mukaisen matkan. |
| --- | --- |

—

ajolupaa merkitsevän koodin luovuttaminen takaisin, kun juna on ajanut luvan mukaisen matkan.

RETB-järjestelmää käytetään yhdessä kuljettajan ja junakulunvalvojan välisen viestintäprotokollan kanssa, jota käytetään ajolupakoodeja pyydettäessä, myönnettäessä ja palautettaessa.

RETB-järjestelmässä ei ole JKV-toimintoja (sen vuoksi junan RETB-laitteiden ja jarrujärjestelmän välillä ei ole liitäntää). Junakulunvalvonta opasteita vastaan ajamisen estämiseksi hoidetaan kuitenkin käyttäen tavanomaisia TPWS-laitteita, jotka on kuvattu liitteessä B. Junan TPWS-laitteissa on AWS-toiminto (myös kuvattu liitteessä B), joka antaa kuljettajalle kuuluvan ja näkyvän merkin ajoluvan loppukohdan lähestymisestä ja nopeusrajoitusten lähestymisestä.

Veturilaitteet

Veturilaitteet sisältävät radiolaitteet ja RETB-ohjaamonäyttöyksikön (CDU:n).

Radiolaitteet

Ajolupakoodien siirtämiseen käytettävä radiojärjestelmä on muunnelma Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytettävästä NRN-järjestelmästä (joka on kuvattu liitteessä B). Radiolaitteita käytetään sekä puheluihin että datasiirtoon.

Ohjaamon näyttölaite (CDU)

Näyttölaitteessa on seuraavat osat:

| — | avaimella varustettu kytkin, jolla veturilaitteet kytketään toimintatilaan |
| --- | --- |

—

avaimella varustettu kytkin, jolla veturilaitteet kytketään toimintatilaan

| — | vastaanottopainike, jonka avulla vastaanotetaan kauko-ohjauskeskuksesta lähetetyt junan kulun mahdollistavat ajolupakoodit |
| --- | --- |

—

vastaanottopainike, jonka avulla vastaanotetaan kauko-ohjauskeskuksesta lähetetyt junan kulun mahdollistavat ajolupakoodit

| — | aakkosnumeerinen näyttö, jossa näkyy sen rataosuuden tunnus, jolle ajolupa on annettu |
| --- | --- |

—

aakkosnumeerinen näyttö, jossa näkyy sen rataosuuden tunnus, jolle ajolupa on annettu

| — | lähetyspainike, jonka avulla ajolupaa merkitsevän koodi luovutetaan takaisin, kun juna on ajanut luvan mukaisen matkan |
| --- | --- |

—

lähetyspainike, jonka avulla ajolupaa merkitsevän koodi luovutetaan takaisin, kun juna on ajanut luvan mukaisen matkan

Juna on varustettava myös TPWS-laitteilla (joissa on myös AWS-toiminto) edellä kuvattuja tarkoituksia varten, mutta junassa ei ole TPWS- ja RETB-laitteiden välistä liitäntää.

Vastuussa oleva jäsenvaltio: Yhdistynyt kuningaskunta.

RSDD/SCMT

(Ripetizione Segnali Discontinua Digitale / Sistema Controllo Marcia del Treno)

Kuvaus:

RSDD/SCMT on JKV-järjestelmä, jota voidaan käyttää joko itsenäisenä tai osana BACC-infrastruktuuria.

Veturilaitteisto pystyy käsittelemään eri lähteistä tulevia tietoja koordinoidusti.

Järjestelmä koostuu radanvarren baliiseista, koodauslaitteista ja junan antennista, joka ohitushetkellä myös tuottaa baliisille tämän tarvitseman energian. Baliisin ja veturilaitteiston välillä on induktiivinen kytkentä.

Loogisesti katsoen on olemassa kahdenlaisia baliiseja: järjestelmäbaliiseja, jotka sisältävät tietoa junan edessä olevasta radasta, sekä signalointibaliiseja, jotka sisältävät erilaisia opastintietoja.

Tulevaisuudessa voitaneen ottaa käyttöön kolme baliisityyppiä, jotka käyttävät maa-satelliitti- ja satelliitti-maayhteyksiin samoja taajuuksia, mutta jotka ovat suorituskyvyltään erilaisia:

| — | Energiantuottotaajuus:






  — | 27,115 MHz |
| --- | --- | --- |

—

Energiantuottotaajuus:

—

27,115 MHz

| — | Datasiirto junaan:






  — | 4,5 MHz |
| --- | --- | --- |

—

Datasiirto junaan:

—

4,5 MHz

| — | 12/180 bittiä, ASK-modulointi |
| --- | --- |

—

12/180 bittiä, ASK-modulointi

| — | 1 023 bittiä, FSK-modulointi |
| --- | --- |

—

1 023 bittiä, FSK-modulointi

| — | Junan ominaistiedot:
  Kiinteät junan ominaistiedot syötetään järjestelmään junan huoltoon tarkoitetuissa tiloissa. Junan kuljettaja syöttää junakohtaiset kokoonpanotiedot. Junan matkanmittausjärjestelmä kalibroidaan erityisesti tätä tarkoitusta varten suunnitelluilla baliiseilla ennen kuin sitä voidaan käyttää junan valvontaan. |
| --- | --- |

—

Junan ominaistiedot:

Kiinteät junan ominaistiedot syötetään järjestelmään junan huoltoon tarkoitetuissa tiloissa. Junan kuljettaja syöttää junakohtaiset kokoonpanotiedot. Junan matkanmittausjärjestelmä kalibroidaan erityisesti tätä tarkoitusta varten suunnitelluilla baliiseilla ennen kuin sitä voidaan käyttää junan valvontaan.

| — | Kuljettajalle näytettävät tiedot:






  — | junan suurin sallittu nopeus |
| --- | --- | --- |

—

Kuljettajalle näytettävät tiedot:

—

junan suurin sallittu nopeus

| — | tavoitenopeus |
| --- | --- |

—

tavoitenopeus

| — | junan todellinen nopeus |
| --- | --- |

—

junan todellinen nopeus

| — | ennakkotiedot edessä olevista tavoitepisteistä |
| --- | --- |

—

ennakkotiedot edessä olevista tavoitepisteistä

| — | varoitus ennen hätäjarrutusta |
| --- | --- |

—

varoitus ennen hätäjarrutusta

| — | aputiedot |
| --- | --- |

—

aputiedot

| — | Valvonta:
  Normaalioloissa (täysi valvonta) valvotaan seuraavia ominaisuuksia:






  — | nopeuksien valvonta, radasta riippuen sallitaanko ko. radalle tai ko. kulkuneuvolle ylinopeuksia |
| --- | --- | --- |

—

Valvonta:

Normaalioloissa (täysi valvonta) valvotaan seuraavia ominaisuuksia:

—

nopeuksien valvonta, radasta riippuen sallitaanko ko. radalle tai ko. kulkuneuvolle ylinopeuksia

| — | pysyvät ja tilapäiset nopeusrajoitukset |
| --- | --- |

—

pysyvät ja tilapäiset nopeusrajoitukset

| — | tasoristeykset |
| --- | --- |

—

tasoristeykset

| — | pysähtymispaikka |
| --- | --- |

—

pysähtymispaikka

| — | dynaaminen jarruprofiili |
| --- | --- |

—

dynaaminen jarruprofiili

| — | vaihtoliike |
| --- | --- |

—

vaihtoliike

Mikäli yhtä tai useampaa radan ominaistietoa ei saada lähetettyä junan järjestelmään (vika jne.), järjestelmää voidaan käyttää myös osittain valvottuna. Tällöin kuljettajan käyttöliittymä kytketään pois päältä ja kuljettaja ajaa radanvarren opastimien perusteella.

| — | Reagointi:






  — | käyttöjarru |
| --- | --- | --- |

—

Reagointi:

—

käyttöjarru

| — | hätäjarru |
| --- | --- |

—

hätäjarru

Vastuussa oleva jäsenvaltio: Italia

SELCAB

Kuvaus:

ATC-järjestelmä, jota käytetään LZB:n laajennuksena Madridin-Sevillan suurnopeusradan asema-alueilla. LZB 80 -veturilaitteisto (Espanja) pystyy käsittelemään myös SELCAB:n tietoja.

Radanvarsi- ja veturilaitteiston väliseen datasiirtoon käytetään ratalaitteiston puolijatkuvaa induktiivista silmukkaa ja junan ferriittiantenneja.

Pääominaisuudet:

| — | Datasiirto junaan:






  — | 36 kHz ± 0,4 kHz (FSK) |
| --- | --- | --- |

—

Datasiirto junaan:

—

36 kHz ± 0,4 kHz (FSK)

| — | 1 200 bittiä/s |
| --- | --- |

—

1 200 bittiä/s

| — | 83,5 askelta/sanoma |
| --- | --- |

—

83,5 askelta/sanoma

| — | Kuljettaja voi syöttää järjestelmään seuraavat tiedot:






  — | junan pituus |
| --- | --- | --- |

—

Kuljettaja voi syöttää järjestelmään seuraavat tiedot:

—

junan pituus

| — | junan suurin sallittu nopeus |
| --- | --- |

—

junan suurin sallittu nopeus

| — | junan jarrukäyrä |
| --- | --- |

—

junan jarrukäyrä

| — | Kuljettajalle näytettävät tiedot:






  — | kahdella osoittimella varustettu nopeusmittari, jossa näkyy suurin sallittu nopeus ja junan todellinen nopeus |
| --- | --- | --- |

—

Kuljettajalle näytettävät tiedot:

—

kahdella osoittimella varustettu nopeusmittari, jossa näkyy suurin sallittu nopeus ja junan todellinen nopeus

| — | tavoitenopeus |
| --- | --- |

—

tavoitenopeus

| — | etäisyys määränpäähän |
| --- | --- |

—

etäisyys määränpäähän

| — | aputiedot |
| --- | --- |

—

aputiedot

| — | Valvonta:






  — | radan nopeus |
| --- | --- | --- |

—

Valvonta:

—

radan nopeus

| — | pysähtymispaikka |
| --- | --- |

—

pysähtymispaikka

| — | kulkusuunta |
| --- | --- |

—

kulkusuunta

| — | dynaaminen jarruprofiili |
| --- | --- |

—

dynaaminen jarruprofiili

| — | nopeusrajoitukset |
| --- | --- |

—

nopeusrajoitukset

| — | Reagointi:
  hätäjarru kytkeytyy päälle, jos nopeusvalvontaa ei noudateta. Ylinopeustilanteessa hätäjarru voidaan vapauttaa nopeuden ollessa taas sallituissa rajoissa. |
| --- | --- |

—

Reagointi:

hätäjarru kytkeytyy päälle, jos nopeusvalvontaa ei noudateta. Ylinopeustilanteessa hätäjarru voidaan vapauttaa nopeuden ollessa taas sallituissa rajoissa.

Vastuussa oleva jäsenvaltio: Espanja.

SHP

Samoczynne Hamowanie Pociągu

Kuvaus:

AWS-järjestelmä, joka on käytössä yhteentoimivuusharkinnan piiriin kuuluvilla radoilla Puolassa.

Magneettisesti kytketyt radanvarren ja junan resonanssipiirit siirtävät junaan yhdentyyppistä tietoa. Järjestelmää pidetään varmistetusti vikaantuessa turvallisena. Se on integroitu yhteen junan ajoturvajärjestelmän kanssa. Ajoturvajärjestelmä suojaa junaa myös hallitsemattomilta liikkeiltä (luistolta) nopeuden ollessa 10 % yli junan suurimman sallitun nopeuden. Se toimii yksinomaan taustajärjestelmänä, eli se ei näytä kuljettajalle opastintietoja; ainoastaan sen, että järjestelmä valvoo junaa.

Pääominaisuudet:

| — | Taajuus:






  — | 1 000 Hz |
| --- | --- | --- |

—

Taajuus:

—

1 000 Hz

| — | Valvonta:






  — | 1 000 Hz: opasteen kuittaus |
| --- | --- | --- |

—

Valvonta:

—

1 000 Hz: opasteen kuittaus

| — | Resonanssipiirin sijainti:






  — | 200 m ennen radan opastimia ja aseman tulo-opastimia |
| --- | --- | --- |

—

Resonanssipiirin sijainti:

—

200 m ennen radan opastimia ja aseman tulo-opastimia

| — | aseman lähtöopastimien kohdalla |
| --- | --- |

—

aseman lähtöopastimien kohdalla

Reagointi:

Junassa oleva merkkivalo syttyy, kun juna ohittaa (radanvarren) resonanssipiirin, joka edellyttää kuljettajan kuittausta. Jos kuittausta ei saada kolmen sekunnin kuluessa, kuuluu äänimerkki. Jos kuittausta ei saada kahden sekunnin kuluessa äänimerkin alusta, järjestelmä aloittaa hätäjarrutuksen. Hätäjarru voidaan vapauttaa tietyissä oloissa.

Ajoturvajärjestelmä puuttuu asiaan, kun junan nopeus ylittää suurimman sallitun 10 %:lla. Merkkivalo syttyy 16 sekunnin kuluttua, ja kuljettajan kuittaus vaaditaan saman ajan kuluessa kuin SHP-järjestelmän kohdalla. Tämän jälkeen kuittaus vaaditaan 60 sekunnin välein. SHP-valvonta käynnistää 60 sekunnin ajoturva-ajan aina uudelleen.

Vastuussa oleva jäsenvaltio: Puola.

TBL 1/2/3

Kuvaus:

TBL on ATC-järjestelmä, joka on käytössä osalla NMBS/SNCB:n radoista (tällä hetkellä käytössä 1 200 TBL1-majakkaa ja 120 veturilaitteistoa sekä 200 TBL2-majakkaa ja 300 veturilaitteistoa. TBL2 on käytössä kaikilla radoilla, joilla junien nopeus on yli 160 km/h.)

Järjestelmä koostuu kunkin opastimen kohdalla olevasta baliisista sekä veturilaitteistosta. TBL1 on varoitusjärjestelmä ja TBL2/3 ohjaamosignalointijärjestelmä. TBL2/3:lle on saatavissa lisäajotiedolla varustettuja baliiseja ja vastaavalla toiminnolla varustettu kaapelisilmukka.

TBL2:ta käytetään liitäntänä relepohjaisiin asetinlaitteisiin ja TBL3:a sarjaliitäntänä elektronisiin asetinlaitteisiin.

Veturilaitteistoa kutsutaan TBL2:ksi. Siihen kuuluvat TBL2:n, TBL1:n ja Crocodilen toiminnot.

Tiedot siirretään aktivoituneesta baliisista veturilaitteistoon junan silmukoiden kautta. Järjestelmä on suuntaherkkä. Baliisit sijaitsevat kiskojen välissä hieman sivussa niiden välisestä keskipisteestä.

Pääominaisuudet:

| — | Datasiirto junaan:






  — | 100 kHz ± 10 kHz (FSK) |
| --- | --- | --- |

—

Datasiirto junaan:

—

100 kHz ± 10 kHz (FSK)

| — | 25 kb/s |
| --- | --- |

—

25 kb/s

| — | 119 hyötybittiä/sanoma, TBL2/3 |
| --- | --- |

—

119 hyötybittiä/sanoma, TBL2/3

| — | 5 hyötydesimaalitietoa / 40 bittiä / sanoma, TBL1 |
| --- | --- |

—

5 hyötydesimaalitietoa / 40 bittiä / sanoma, TBL1

| — | Kuljettaja syöttää järjestelmään seuraavat junan ominaistiedot (TBL2):






  — | junan pituus |
| --- | --- | --- |

—

Kuljettaja syöttää järjestelmään seuraavat junan ominaistiedot (TBL2):

—

junan pituus

| — | junan suurin sallittu nopeus |
| --- | --- |

—

junan suurin sallittu nopeus

| — | junan jarrukäyrä (jarrupaino, junatyyppi, sulkeminen, muut parametrit) |
| --- | --- |

—

junan jarrukäyrä (jarrupaino, junatyyppi, sulkeminen, muut parametrit)

| — | kieli, tunnistusparametrit |
| --- | --- |

—

kieli, tunnistusparametrit

| — | Kuljettajalle näytettävät tiedot:






  — | suurin sallittu nopeus (jarrukäyrä) |
| --- | --- | --- |

—

Kuljettajalle näytettävät tiedot:

—

suurin sallittu nopeus (jarrukäyrä)

| — | tavoitenopeus |
| --- | --- |

—

tavoitenopeus

| — | matka tavoitepisteeseen |
| --- | --- |

—

matka tavoitepisteeseen

| — | junan nopeus |
| --- | --- |

—

junan nopeus

| — | toimintatila |
| --- | --- |

—

toimintatila

| — | aputiedot |
| --- | --- |

—

aputiedot

| — | Valvonta:






  — | radan nopeus |
| --- | --- | --- |

—

Valvonta:

—

radan nopeus

| — | nopeusrajoitukset (pysyvät ja tilapäiset) |
| --- | --- |

—

nopeusrajoitukset (pysyvät ja tilapäiset)

| — | tavara- ja muita junia koskevat kohdennetut rajoitukset |
| --- | --- |

—

tavara- ja muita junia koskevat kohdennetut rajoitukset

| — | pysähtymispaikka |
| --- | --- |

—

pysähtymispaikka

| — | dynaaminen jarruprofiili |
| --- | --- |

—

dynaaminen jarruprofiili

| — | kulkusuunta |
| --- | --- |

—

kulkusuunta

| — | kuljettajan tarkkaavaisuus |
| --- | --- |

—

kuljettajan tarkkaavaisuus

| — | lisätoiminnot (virroitin, radiokommutointi) |
| --- | --- |

—

lisätoiminnot (virroitin, radiokommutointi)

| — | Reagointi:






  — | akustiset ja optiset varoitukset |
| --- | --- | --- |

—

Reagointi:

—

akustiset ja optiset varoitukset

| — | hätäjarru kytkeytyy päälle, jos nopeusvalvontaa ei noudateta tai jos kuljettaja ei vahvista saamaansa varoitusta. |
| --- | --- |

—

hätäjarru kytkeytyy päälle, jos nopeusvalvontaa ei noudateta tai jos kuljettaja ei vahvista saamaansa varoitusta.

Vastuussa oleva jäsenvaltio: Belgia.

TPWS

Kuvaus:

TPWS:llä on tarkoitus parantaa erityisesti rautatieristeyksien turvallisuutta. Siihen kuuluu myös alla kursiivilla painettu AWS-toiminto. TPWS:ää voidaan käyttää kaikilla yhteentoimiviksi katsotuilla radoilla.

Järjestelmällä varmistetaan seuraavat toiminnot:

| — | Varoitus kuljettajalle vakiojarrutusetäisyydellä seuraavissa kulunrajoitusta edellyttävissä tapauksissa:






  — | opastimet eivät ole aja-asennossa |
| --- | --- | --- |

—

Varoitus kuljettajalle vakiojarrutusetäisyydellä seuraavissa kulunrajoitusta edellyttävissä tapauksissa:

—

opastimet eivät ole aja-asennossa

| — | pysyvät nopeusrajoitukset |
| --- | --- |

—

pysyvät nopeusrajoitukset

| — | tilapäiset nopeusrajoitukset |
| --- | --- |

—

tilapäiset nopeusrajoitukset

| — | Junaturvatoiminto (ennalta määritellyt junan ominaistiedot) seuraavissa tapauksissa:






  — | juna ylittää sallitun ratanopeuden tietyn nopeusrajoituksen vallitessa (nopeudenvalvontalaite) |
| --- | --- | --- |

—

Junaturvatoiminto (ennalta määritellyt junan ominaistiedot) seuraavissa tapauksissa:

—

juna ylittää sallitun ratanopeuden tietyn nopeusrajoituksen vallitessa (nopeudenvalvontalaite)

| — | juna lähestyy opastinta liian suurella nopeudella (yksi tai useampi nopeudenvalvontalaite) |
| --- | --- |

—

juna lähestyy opastinta liian suurella nopeudella (yksi tai useampi nopeudenvalvontalaite)

| — | juna ohittaa vaaraa osoittavan opastimen (juna pysähtyy) |
| --- | --- |

—

juna ohittaa vaaraa osoittavan opastimen (juna pysähtyy)

Järjestelmä koostuu kestomagneeteista ja keloista, jotka muodostavat rataan kenttiä. Järjestelmää ei pidetä varmistetusti vikaantuessa turvallisena, joskin siihen liittyvillä toimilla ja periaatteilla voidaan pienentää kuljettajan virhetoiminnon todennäköisyyttä niin paljon kuin kohtuullisesti katsoen on mahdollista.

TPWS näyttää kuljettajalle seuraavat tiedot:

| — | viimeisen magneetin tila, eli onko se aja- vai rajoitus-asennossa (”auringonkukkaosoitin”) |
| --- | --- |

—

viimeisen magneetin tila, eli onko se aja- vai rajoitus-asennossa (”auringonkukkaosoitin”)

| — | sen, että jarrutus on järjestelmän aiheuttama |
| --- | --- |

—

sen, että jarrutus on järjestelmän aiheuttama

| — | järjestelmän vika-/eristystilat |
| --- | --- |

—

järjestelmän vika-/eristystilat

TPWS:n hallintalaitteet:

| — | vahvistuspainike rajoitusta osoittavan varoituksen tullessa |
| --- | --- |

—

vahvistuspainike rajoitusta osoittavan varoituksen tullessa

| — | painike, jota käytetään junan ohittaessa vaaraa osoittavan opastimen; painettava tietyn ajan kuluessa |
| --- | --- |

—

painike, jota käytetään junan ohittaessa vaaraa osoittavan opastimen; painettava tietyn ajan kuluessa

| — | erottamisen ohjaus |
| --- | --- |

—

erottamisen ohjaus

TPWS:n äänimerkit:

| — | kelloääni — opastin aja-asennossa |
| --- | --- |

—

kelloääni — opastin aja-asennossa

| — | torviääni — rajoitusopaste, joka kuljettajan on kuitattava |
| --- | --- |

—

torviääni — rajoitusopaste, joka kuljettajan on kuitattava

TPWS-järjestelmän ja junan jarrujärjestelmän välisen liitännän avulla järjestelmä suorittaa täyden hätäjarrutuksen seuraavissa tapauksissa:

| — | kuljettaja ei vahvista torviääntä 2,5 sekunnin kuluessa |
| --- | --- |

—

kuljettaja ei vahvista torviääntä 2,5 sekunnin kuluessa

| — | välittömästi junan ohittaessa nopeusrajoitusmerkin liian suurella nopeudella |
| --- | --- |

—

välittömästi junan ohittaessa nopeusrajoitusmerkin liian suurella nopeudella

| — | välittömästi junan ohittaessa vaaraa osoittavan opastimen |
| --- | --- |

—

välittömästi junan ohittaessa vaaraa osoittavan opastimen

Käytettävä tekniikka ei ole prosessoripohjaista, joskaan tätäkään vaihtoehtoa ei ole poissuljettu.

Muut ominaisuudet:

| — | Magneettikentillä (pohjoisnapa, etelänapa) esitetään tarkat tiedot siitä, onko opastin aja-asennossa vai ei. |
| --- | --- |

—

Magneettikentillä (pohjoisnapa, etelänapa) esitetään tarkat tiedot siitä, onko opastin aja-asennossa vai ei.

| — | Yksi taajuusalueen 60 kHz sinimuotoisista sähkömagneettisista kentistä on käytössä nopeuden valvontamerkin edellyttämille toiminnoille sekä junan pysäytystoiminnoille (käytössä jopa 8 taajuutta). |
| --- | --- |

—

Yksi taajuusalueen 60 kHz sinimuotoisista sähkömagneettisista kentistä on käytössä nopeuden valvontamerkin edellyttämille toiminnoille sekä junan pysäytystoiminnoille (käytössä jopa 8 taajuutta).

| — | Junan jarrutuskapasiteettiin liittyvät ominaistiedot asetetaan johdotusvaiheessa. Niissä on määritelty tietyt enimmäisnopeudet eri nopeusvalvontamerkkien kohdalla. Tällä hetkellä ei ole käytössä junan ominaistietojen syöttömahdollisuutta, joskin sellainen voidaan ottaa käyttöön myöhemmin. |
| --- | --- |

—

Junan jarrutuskapasiteettiin liittyvät ominaistiedot asetetaan johdotusvaiheessa. Niissä on määritelty tietyt enimmäisnopeudet eri nopeusvalvontamerkkien kohdalla. Tällä hetkellä ei ole käytössä junan ominaistietojen syöttömahdollisuutta, joskin sellainen voidaan ottaa käyttöön myöhemmin.

| — | Kuljettajan on vahvistettava rajoituksen havaitseminen 2,5 sekunnin sisällä. Muussa tapauksessa hätäjarru kytkeytyy päälle. |
| --- | --- |

—

Kuljettajan on vahvistettava rajoituksen havaitseminen 2,5 sekunnin sisällä. Muussa tapauksessa hätäjarru kytkeytyy päälle.

| — | Hätäjarru voidaan vapauttaa minuutin kuluttua jarrutuksen alkamisesta edellyttäen, että kuljettaja on vahvistanut myös jarrutuspyynnön. |
| --- | --- |

—

Hätäjarru voidaan vapauttaa minuutin kuluttua jarrutuksen alkamisesta edellyttäen, että kuljettaja on vahvistanut myös jarrutuspyynnön.

Vastuussa oleva jäsenvaltio: Yhdistynyt kuningaskunta.

TVM

Kuvaus:

TVM on ohjaamon ohjaus- ja hallintajärjestelmä. Se on erityisesti tarkoitettu RFF:n suurnopeusradoille. Vanhempaa TVM 300 -versiota käytetään Pariisi–Lyon-radalla (LGV SE) sekä Pariisi–Tours/Le Mans (LGV A) -radoilla. Uudempi TVM 430 puolestaan on käytössä linjalla Pariisi–Lille–Calais (LGV N), SNCB:n Brysselin puoleisella osuudella, linjalla Lyon–Marseille/Nimes (LGV Mediterranée) ja Eurotunnelin reitillä sekä Channel Tunnel Rail Link -radalla Yhdistyneessä kuningaskunnassa. TVM 430 on yhteensopiva TVM 300:n kanssa.

TVM 300:ssa ja TVM 430:ssä jatkuvaan datasiirtoon käytetään koodattuja raidevirtapiirejä ja pistemäiseen datasiirtoon induktiivisilmukoita tai baliiseja (KVB- tai TBL-tyyppi).

Datasiirrossa koodattujen raidevirtapiirien ja veturilaitteiston välillä käytetään kiskojen yläpuolisia induktiivisesti kytkettyjä silmukka-antenneja.

Pääominaisuudet:

| — | Datasiirto junaan raidevirtapiirien avulla:






  — | eri kantoaaltotaajuuksia (1,7; 2,0; 2,3; 2,6 kHz) |
| --- | --- | --- |

—

Datasiirto junaan raidevirtapiirien avulla:

—

eri kantoaaltotaajuuksia (1,7; 2,0; 2,3; 2,6 kHz)

| — | FSK-moduloidut nopeuskoodit |
| --- | --- |

—

FSK-moduloidut nopeuskoodit

| — | 18 nopeuskoodia (TVM 300) |
| --- | --- |

—

18 nopeuskoodia (TVM 300)

| — | 27 bittiä (TVM 430) |
| --- | --- |

—

27 bittiä (TVM 430)

| — | Datasiirto junaan induktiivisten silmukoiden avulla:






  — | TVM 300: 14 taajuutta (1,3–3,8 kHz) |
| --- | --- | --- |

—

Datasiirto junaan induktiivisten silmukoiden avulla:

—

TVM 300: 14 taajuutta (1,3–3,8 kHz)

| — | TVM 430: PSK-moduloitu signaali, 125 kHz, 170 bittiä |
| --- | --- |

—

TVM 430: PSK-moduloitu signaali, 125 kHz, 170 bittiä

| — | Eurotunnelin junissa tarvittavat tiedot syötetään veturissa sijaitsevaan veturilaitteistoon (ei koske TGV:tä, jossa käytetään kiinteitä arvoja) |
| --- | --- |

—

Eurotunnelin junissa tarvittavat tiedot syötetään veturissa sijaitsevaan veturilaitteistoon (ei koske TGV:tä, jossa käytetään kiinteitä arvoja)

| — | Kuljettajalle näytettävät tiedot:
  nopeussignaaleille on omat värivalonsa |
| --- | --- |

—

Kuljettajalle näytettävät tiedot:

nopeussignaaleille on omat värivalonsa

| — | Valvonta:






  — | nopeus (jatkuva) |
| --- | --- | --- |

—

Valvonta:

—

nopeus (jatkuva)

| — | jarrutuksen aloitus, joka perustuu seuraaviin tekijöihin:






  — | askelkäyrä TVM 300:ssa |
| --- | --- | --- |

—

jarrutuksen aloitus, joka perustuu seuraaviin tekijöihin:

—

askelkäyrä TVM 300:ssa

| — | parabolinen käyrä TVM 430:ssä |
| --- | --- |

—

parabolinen käyrä TVM 430:ssä

| — | pysähtymispaikka |
| --- | --- |

—

pysähtymispaikka

| — | Reagointi:
  Hätäjarru kytkeytyy päälle ylinopeustilanteessa. |
| --- | --- |

—

Reagointi:

Hätäjarru kytkeytyy päälle ylinopeustilanteessa.

Vastuussa olevat jäsenvaltiot: Belgia, Ranska, Yhdistynyt kuningaskunta.

ZUB 123

Kuvaus

ATC-järjestelmä, joka on käytössä useilla yhteentoimivuusharkinnan piiriin kuuluvilla radoilla Tanskassa.

Järjestelmä koostuu seuraavista osista:

| — | Ratalaitteisto:






  — | radan kytkentäkäämi (lähetin-vastaanotin), joka sijoitetaan kiskojen ulkopuolelle |
| --- | --- | --- |

—

Ratalaitteisto:

—

radan kytkentäkäämi (lähetin-vastaanotin), joka sijoitetaan kiskojen ulkopuolelle

| — | joissakin tapauksissa silmukoita käytetään täytebittitoiminnon toteuttamiseen |
| --- | --- |

—

joissakin tapauksissa silmukoita käytetään täytebittitoiminnon toteuttamiseen

| — | korttiliitäntä, joka lukee ja välittää siirrettävät opastintiedot |
| --- | --- |

—

korttiliitäntä, joka lukee ja välittää siirrettävät opastintiedot

| — | Veturilaitteisto:






  — | yksikkö koostuu käsittelysäännöistä ja lähetin-/vastaanotinlaitteistoista; se toimii jarruissa olevan liittymäkohdan välityksellä |
| --- | --- | --- |

—

Veturilaitteisto:

—

yksikkö koostuu käsittelysäännöistä ja lähetin-/vastaanotinlaitteistoista; se toimii jarruissa olevan liittymäkohdan välityksellä

| — | telissä sijaitseva ajoneuvokytkentäkäämi, joka ottaa vastaan radasta tulevia tietoja |
| --- | --- |

—

telissä sijaitseva ajoneuvokytkentäkäämi, joka ottaa vastaan radasta tulevia tietoja

| — | akselissa sijaitseva matkan mittaukseen tarkoitettu pulssigeneraattori, joka välittää tietoa kuljetusta matkasta sekä todellisesta nopeudesta |
| --- | --- |

—

akselissa sijaitseva matkan mittaukseen tarkoitettu pulssigeneraattori, joka välittää tietoa kuljetusta matkasta sekä todellisesta nopeudesta

| — | ohjaamonäyttö ja ohjauspaneeli |
| --- | --- |

—

ohjaamonäyttö ja ohjauspaneeli

ZUB 123:n veturilaitteistoa pidetään varmistetusti vikaantuessa turvallisena.

Pääominaisuudet:

| — | 3 taajuutta:






  — | 50 kHz:n tarkastuskanava |
| --- | --- | --- |

—

3 taajuutta:

—

50 kHz:n tarkastuskanava

| — | 100 kHz:n tehokanava |
| --- | --- |

—

100 kHz:n tehokanava

| — | 850 kHz:n tiedonsiirtokanava |
| --- | --- |

—

850 kHz:n tiedonsiirtokanava

| — | Datasiirron tilat:






  — | aikajakokanavointi jopa 96:n hyötybitin sanomien sarjasiirtoon |
| --- | --- | --- |

—

Datasiirron tilat:

—

aikajakokanavointi jopa 96:n hyötybitin sanomien sarjasiirtoon

| — | Junan tietojenkäsittelylaitteisto:






  — | turvatietokone (parannettu suoritustaso) |
| --- | --- | --- |

—

Junan tietojenkäsittelylaitteisto:

—

turvatietokone (parannettu suoritustaso)

| — | Kuljettajalle näytettävät tiedot:






  — | suurin sallittu nopeus |
| --- | --- | --- |

—

Kuljettajalle näytettävät tiedot:

—

suurin sallittu nopeus

| — | todellinen nopeus |
| --- | --- |

—

todellinen nopeus

| — | tavoitenopeus |
| --- | --- |

—

tavoitenopeus

| — | matka tavoitepisteeseen |
| --- | --- |

—

matka tavoitepisteeseen

| — | Apuosoittimet ja näppäimet |
| --- | --- |

—

Apuosoittimet ja näppäimet

| — | Junatietojen syöttö:






  — | koodauspaneeli tai |
| --- | --- | --- |

—

Junatietojen syöttö:

—

koodauspaneeli tai

| — | syöttö suoraan junayksikköön |
| --- | --- |

—

syöttö suoraan junayksikköön

| — | Valvonta:






  — | radan nopeus |
| --- | --- | --- |

—

Valvonta:

—

radan nopeus

| — | pysähtymispaikka |
| --- | --- |

—

pysähtymispaikka

| — | nopeusrajoitukset |
| --- | --- |

—

nopeusrajoitukset

| — | dynaaminen jarruprofiili |
| --- | --- |

—

dynaaminen jarruprofiili

| — | Reagointi:






  — | hätäjarru kytkeytyy päälle, jos nopeusvalvontaa ei noudateta |
| --- | --- | --- |

—

Reagointi:

—

hätäjarru kytkeytyy päälle, jos nopeusvalvontaa ei noudateta

| — | ylinopeustilanteessa hätäjarru voidaan vapauttaa nopeuden ollessa taas sallituissa rajoissa |
| --- | --- |

—

ylinopeustilanteessa hätäjarru voidaan vapauttaa nopeuden ollessa taas sallituissa rajoissa

Vastuussa oleva jäsenvaltio: Tanska.

ZUB 121

(Vain tiedoksi)

Kuvaus

ATC-järjestelmä, joka on laajalti käytössä yhteentoimivuusharkinnan piiriin kuuluvilla SBB:n ja BLS:n radoilla Sveitsissä.

Järjestelmä koostuu seuraavista osista:

| — | Ratalaitteisto:






  — | määrittelee valvottavan kulkusuunnan |
| --- | --- | --- |

—

Ratalaitteisto:

—

määrittelee valvottavan kulkusuunnan

| — | kiskojen välisen keskipisteen sivuun sijoitettu kytkentäkäämi (tunnistava lähetin-vastaanotin) ja vastaavasti sijoitettu silmukkakytkentä; kytkentäkäämi määrää kulkusuunnan, johon seuraavan silmukkakytkentä vaikuttaa |
| --- | --- |

—

kiskojen välisen keskipisteen sivuun sijoitettu kytkentäkäämi (tunnistava lähetin-vastaanotin) ja vastaavasti sijoitettu silmukkakytkentä; kytkentäkäämi määrää kulkusuunnan, johon seuraavan silmukkakytkentä vaikuttaa

| — | korttiliitäntä, joka lukee ja välittää siirrettävät opastintiedot (ei varmistetusti vikaantuessa turvallinen) |
| --- | --- |

—

korttiliitäntä, joka lukee ja välittää siirrettävät opastintiedot (ei varmistetusti vikaantuessa turvallinen)

| — | Veturilaitteisto:






  — | yksikkö koostuu käsittelylogiikasta ja lähetin-/vastaanotinlaitteistoista; se toimii jarruissa olevan liittymäkohdan välityksellä |
| --- | --- | --- |

—

Veturilaitteisto:

—

yksikkö koostuu käsittelylogiikasta ja lähetin-/vastaanotinlaitteistoista; se toimii jarruissa olevan liittymäkohdan välityksellä

| — | telissä sijaitseva ajoneuvokytkentäkäämi, joka ottaa vastaan radalta tulevia tietoja (laitteisto mahdollistaa datasiirron vain radasta junaan) |
| --- | --- |

—

telissä sijaitseva ajoneuvokytkentäkäämi, joka ottaa vastaan radalta tulevia tietoja (laitteisto mahdollistaa datasiirron vain radasta junaan)

| — | akselissa sijaitseva matkan mittaukseen tarkoitettu pulssigeneraattori, joka välittää tietoa kuljetusta matkasta, todellisesta nopeudesta ja kulkusuunnasta |
| --- | --- |

—

akselissa sijaitseva matkan mittaukseen tarkoitettu pulssigeneraattori, joka välittää tietoa kuljetusta matkasta, todellisesta nopeudesta ja kulkusuunnasta

| — | ohjaamonäyttö ja ohjauspaneeli |
| --- | --- |

—

ohjaamonäyttö ja ohjauspaneeli

| — | tulo-/lähtöliitäntä junan radioyksikköön tai integroituun junatietojärjestelmään (IBIS) kuljettajan syöttämien tietojen vaihtamiseksi |
| --- | --- |

—

tulo-/lähtöliitäntä junan radioyksikköön tai integroituun junatietojärjestelmään (IBIS) kuljettajan syöttämien tietojen vaihtamiseksi

Ominaisuudet:

| — | 3 taajuutta:






  — | 50 kHz:n tarkastuskanava |
| --- | --- | --- |

—

3 taajuutta:

—

50 kHz:n tarkastuskanava

| — | 100 kHz:n tehokanava |
| --- | --- |

—

100 kHz:n tehokanava

| — | 850 kHz:n tiedonsiirtokanava |
| --- | --- |

—

850 kHz:n tiedonsiirtokanava

| — | Datasiirron tilat:






  — | aikajakokanavointi jopa 104 hyötybitin sanomien sarjasiirtoon. |
| --- | --- | --- |

—

Datasiirron tilat:

—

aikajakokanavointi jopa 104 hyötybitin sanomien sarjasiirtoon.

| — | junan tietojenkäsittelylaitteisto: (ei varmistetusti vikaantuessa turvallinen) |
| --- | --- |

—

junan tietojenkäsittelylaitteisto: (ei varmistetusti vikaantuessa turvallinen)

| — | yksittäisajo (lisäsuoritustaso) |
| --- | --- |

—

yksittäisajo (lisäsuoritustaso)

| — | Kuljettajalle näytettävät tiedot:






  — | Yksi nelinumeroinen nestekidenäyttö, jossa näkyy:






  — | ”8 — — 8”; ei valvontaa tai |
| --- | --- | --- | --- |

—

Kuljettajalle näytettävät tiedot:

—

Yksi nelinumeroinen nestekidenäyttö, jossa näkyy:

—

”8 — — 8”; ei valvontaa tai

| — | ”8 8 8 8”; valvotaan junan suurinta sallittua nopeutta tai |
| --- | --- |

—

”8 8 8 8”; valvotaan junan suurinta sallittua nopeutta tai

| — | ”— — — —”; valvotaan radan suurinta sallittua nopeutta tai |
| --- | --- |

—

”— — — —”; valvotaan radan suurinta sallittua nopeutta tai

| — | ”6 0”; tavoitenopeutta tai |
| --- | --- |

—

”6 0”; tavoitenopeutta tai

| — | ” / / / / ”; silmukka vastaanottanut aja-tiedon |
| --- | --- |

—

” / / / / ”; silmukka vastaanottanut aja-tiedon

| — | Valot ja äänimerkki:






  — | Hätäjarrutus päällä |
| --- | --- | --- |

—

Valot ja äänimerkki:

—

Hätäjarrutus päällä

| — | Laitteistovika |
| --- | --- |

—

Laitteistovika

| — | Painikkeet:






  — | testauspainike |
| --- | --- | --- |

—

Painikkeet:

—

testauspainike

| — | hätäjarrun vapautus |
| --- | --- |

—

hätäjarrun vapautus

| — | vapautusnäppäin (ja ”Signum”-vapautusnäppäin) |
| --- | --- |

—

vapautusnäppäin (ja ”Signum”-vapautusnäppäin)

| — | Junatietojen syöttö:
  junan radion käyttöpaneelista |
| --- | --- |

—

Junatietojen syöttö:

junan radion käyttöpaneelista

| — | Valvonta/Käskyt:






  — | radan nopeus |
| --- | --- | --- |

—

Valvonta/Käskyt:

—

radan nopeus

| — | pysähtymispaikka |
| --- | --- |

—

pysähtymispaikka

| — | nopeusrajoitukset |
| --- | --- |

—

nopeusrajoitukset

| — | dynaaminen jarruprofiili |
| --- | --- |

—

dynaaminen jarruprofiili

| — | radiokanavien valvonta |
| --- | --- |

—

radiokanavien valvonta

| — | Reagointi:






  — | hätäjarru kytkeytyy päälle, jos kynnysnopeus ylitetään |
| --- | --- | --- |

—

Reagointi:

—

hätäjarru kytkeytyy päälle, jos kynnysnopeus ylitetään

| — | nopeuden valvonta keskeytetään, jos valvontaa ei noudateta |
| --- | --- |

—

nopeuden valvonta keskeytetään, jos valvontaa ei noudateta

Vastuussa oleva jäsenvaltio: Sveitsi.

Osa 2: Radio

SISÄLTÖ:

| 1. | UIC Radio luvut 1–4 |
| --- | --- |

1.

| 2. | UIC Radio luvut 1–4 + 6 |
| --- | --- |

2.

| 3. | UIC Radio luvut 1–4 + 6 (irlantilainen järjestelmä) |
| --- | --- |

3.

| 4. | UIC Radio luvut 1–4 + 6 + 7 |
| --- | --- |

4.

| | Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytettävien järjestelmien esittely |
| --- | --- |

Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytettävien järjestelmien esittely









  5.

| 5. | BR 1845 |
| --- | --- |

| 6. | BR 1609 |
| --- | --- |

6.

| 7. | FS ETACS ja GSM |
| --- | --- |

7.

| 8. | UIC Radio luvut 1–4 (TTT-radiojärjestelmä käytössä Cascaisin radalla) |
| --- | --- |

8.

| 9. | TTT-radiojärjestelmä CP_N |
| --- | --- |

9.

| 10. | PKP-radiojärjestelmä |
| --- | --- |

10.

| 11. | VR-junaradio |
| --- | --- |

11.

| 12. | TRS — Tšekin tasavallan rautateiden radiojärjestelmä |
| --- | --- |

12.

| 13. | LDZ-radiojärjestelmä |
| --- | --- |

13.

| 14. | CH — Kreikan rautateiden radiojärjestelmä |
| --- | --- |

14.

| 16. | Viron radiojärjestelmä |
| --- | --- |

16.

| 17. | Liettuan radiojärjestelmä |
| --- | --- |

17.

Nämä järjestelmät ovat käytössä jäsenvaltioissa. Järjestelmiä selostetaan yksityiskohtaisesti liitteessä C määritellyssä infrastruktuurirekisterissä.

Vain tiedoksi. Seuraavat järjestelmät eivät ole käytössä jäsenvaltioissa:

| 15. | UIC Radio luvut 1–4 |
| --- | --- |

15.

UIC Radio luvut 1–4

Kuvaus:

Tämä radanvarren ja junan väliseen viestintään tarkoitettu radiojärjestelmä vastaa teknisiä määräyksiä, jotka on esitetty UIC:n koodin 751-3 painoksessa 3, joka julkaistiin 1.7.1984. Kyseessä on kansainvälisen rautatieliikenteen edellyttämä vähimmäisvaatimukset täyttävä radiojärjestelmä.

UIC on analoginen radio, joka koostuu ratalaitteistosta ja liikkuvasta veturilaitteistosta.

Tämän alajärjestelmän mukaiset radiojärjestelmät mahdollistavat vuorosuuntaisen ja kaksisuuntaisen puheliikenteen ja toimintasignaalien (äänien) käytön, mutta eivät selektiivikutsuja tai datasiirtoa.

Tärkeimmät ominaisuudet:

| — | Taajuudet:






  — | junasta ratalaitteistolle:
  457,450 MHz–458,450 MHz |
| --- | --- | --- |

—

Taajuudet:

—

junasta ratalaitteistolle:

457,450 MHz–458,450 MHz

| — | ratalaitteistolta junaan:






  — | kaista A: 467,400 MHz–468,450 MHz |
| --- | --- | --- |

—

ratalaitteistolta junaan:

—

kaista A: 467,400 MHz–468,450 MHz

| — | kaista B: 447,400 MHz–448,450 MHz (käytetään vain, jos kaista A ei ole käytettävissä) |
| --- | --- |

—

kaista B: 447,400 MHz–448,450 MHz (käytetään vain, jos kaista A ei ole käytettävissä)

| — | taajuusväli 25 kHz |
| --- | --- |

—

taajuusväli 25 kHz

| — | dupleksi-taajuusparien väli 10 MHz |
| --- | --- |

—

dupleksi-taajuusparien väli 10 MHz

| — | neljän kanavan ryhmittely, kansainväliselle liikenteelle suositellaan 62–65 |
| --- | --- |

—

neljän kanavan ryhmittely, kansainväliselle liikenteelle suositellaan 62–65

| — | sopimukset kahden- tai monenvälisten taajuuksien käytöstä |
| --- | --- |

—

sopimukset kahden- tai monenvälisten taajuuksien käytöstä

| — | Herkkyys:






  — | > 1 μV signaali-kohinasuhteen ollessa > 20 dB (veturilaitteisto) |
| --- | --- | --- |

—

Herkkyys:

—

> 1 μV signaali-kohinasuhteen ollessa > 20 dB (veturilaitteisto)

| — | > 2 μV (ratalaitteisto) |
| --- | --- |

—

> 2 μV (ratalaitteisto)

| — | Säteilyteho:






  — | veturilaitteisto 6 W |
| --- | --- | --- |

—

Säteilyteho:

—

veturilaitteisto 6 W

| — | ratalaitteisto 6 W |
| --- | --- |

—

ratalaitteisto 6 W

| — | Antennin ominaisuudet:






  — | λ/4 suuntaamaton (veturilaitteisto) |
| --- | --- | --- |

—

Antennin ominaisuudet:

—

λ/4 suuntaamaton (veturilaitteisto)

| — | 4 m kiskon yläpuolella (veturilaitteisto) |
| --- | --- |

—

4 m kiskon yläpuolella (veturilaitteisto)

| — | suuntaamaton tai suunnattu (ratalaitteisto) |
| --- | --- |

—

suuntaamaton tai suunnattu (ratalaitteisto)

| — | tunneleissa vuotavat kaapelit tai voimakkaasti suuntaavat antennit (ratalaitteisto) |
| --- | --- |

—

tunneleissa vuotavat kaapelit tai voimakkaasti suuntaavat antennit (ratalaitteisto)

| — | päätevastus 50 ohmia |
| --- | --- |

—

päätevastus 50 ohmia

| — | Polarisaatio:






  — | pystypolarisaatio |
| --- | --- | --- |

—

Polarisaatio:

—

pystypolarisaatio

| — | tunneleissa mikä tahansa polarisaatio |
| --- | --- |

—

tunneleissa mikä tahansa polarisaatio

| — | Taajuuspoikkeama:






  — | < 1,75 kHz toimintasignaalille |
| --- | --- | --- |

—

Taajuuspoikkeama:

—

< 1,75 kHz toimintasignaalille

| — | < 2,25 kHz puheelle |
| --- | --- |

—

< 2,25 kHz puheelle

| — | Toimintatilat:






  — | tila 1, dupleksi |
| --- | --- | --- |

—

Toimintatilat:

—

tila 1, dupleksi

| — | tila 2, puolidupleksi |
| --- | --- |

—

tila 2, puolidupleksi

| — | Veturilaitteiston kanavien vaihto:






  — | manuaalisesti syöttämällä kanavan numero |
| --- | --- | --- |

—

Veturilaitteiston kanavien vaihto:

—

manuaalisesti syöttämällä kanavan numero

| — | automaattisesti vastaanottimen jännitteen perusteella |
| --- | --- |

—

automaattisesti vastaanottimen jännitteen perusteella

| — | toimintasignaalit:











  — | kanava vapaa: |
| --- | --- | --- |

—

—

kanava vapaa:

2 280 Hz

| — | kuuntelu: |
| --- | --- |

—

kuuntelu:

1 960 Hz

| — | pilottisignaali: |
| --- | --- |

—

pilottisignaali:

2 800 Hz

| — | varoitusääni: |
| --- | --- |

—

varoitusääni:

1 520 Hz

Vastuussa olevat jäsenvaltiot: Ranska, Saksa, Unkari, Luxemburg.

UIC Radio luvut 1–4 + 6

Kuvaus:

Tämä radanvarren ja junan väliseen viestintään tarkoitettu radiojärjestelmä vastaa teknisiä määräyksiä, jotka on esitetty UIC:n koodin 751-3 painoksessa 3, joka julkaistiin 1.7.1984.

UIC on analoginen radio, joka koostuu ratalaitteistosta ja liikkuvasta veturilaitteistosta.

Tämän alajärjestelmän mukaiset radiojärjestelmät mahdollistavat vuorosuuntaisen ja kaksisuuntaisen puheliikenteen, toimintasignaalien (äänien) käytön, selektiivikutsut ja datasiirron.

Tärkeimmät ominaisuudet:

| — | Taajuudet:






  — | junasta ratalaitteistolle:
  457,450 MHz–458,450 MHz |
| --- | --- | --- |

—

Taajuudet:

—

junasta ratalaitteistolle:

457,450 MHz–458,450 MHz

| — | ratalaitteistolta junaan:






  — | kaista A: 467,400 MHz–468,450 MHz |
| --- | --- | --- |

—

ratalaitteistolta junaan:

—

kaista A: 467,400 MHz–468,450 MHz

| — | kaista B: 447,400 MHz–448,450 MHz (käytetään vain, jos kaista A ei ole käytettävissä) |
| --- | --- |

—

kaista B: 447,400 MHz–448,450 MHz (käytetään vain, jos kaista A ei ole käytettävissä)

| — | taajuusväli 25 kHz |
| --- | --- |

—

taajuusväli 25 kHz

| — | dupleksi-taajuusparien väli 10 MHz |
| --- | --- |

—

dupleksi-taajuusparien väli 10 MHz

| — | neljän kanavan ryhmittely, kansainväliselle liikenteelle suositellaan 62–65 |
| --- | --- |

—

neljän kanavan ryhmittely, kansainväliselle liikenteelle suositellaan 62–65

| — | sopimukset kahden- tai monenvälisten taajuuksien käytöstä |
| --- | --- |

—

sopimukset kahden- tai monenvälisten taajuuksien käytöstä

| — | Herkkyys:






  — | > 1 μV signaali—kohina-suhteen ollessa > 20 dB (veturilaitteisto) |
| --- | --- | --- |

—

Herkkyys:

—

> 1 μV signaali—kohina-suhteen ollessa > 20 dB (veturilaitteisto)

| — | > 2 μV (ratalaitteisto) |
| --- | --- |

—

> 2 μV (ratalaitteisto)

| — | Säteilyteho:






  — | veturilaitteisto 6 W |
| --- | --- | --- |

—

Säteilyteho:

—

veturilaitteisto 6 W

| — | ratalaitteisto 6 W |
| --- | --- |

—

ratalaitteisto 6 W

| — | Antennin ominaisuudet:






  — | λ/4 suuntaamaton (veturilaitteisto) |
| --- | --- | --- |

—

Antennin ominaisuudet:

—

λ/4 suuntaamaton (veturilaitteisto)

| — | 4 m kiskon yläpuolella (veturilaitteisto) |
| --- | --- |

—

4 m kiskon yläpuolella (veturilaitteisto)

| — | suuntaamaton tai suunnattu (ratalaitteisto) |
| --- | --- |

—

suuntaamaton tai suunnattu (ratalaitteisto)

| — | tunneleissa vuotavat kaapelit tai voimakkaasti suuntaavat antennit (ratalaitteisto) |
| --- | --- |

—

tunneleissa vuotavat kaapelit tai voimakkaasti suuntaavat antennit (ratalaitteisto)

| — | päätevastus 50 ohmia |
| --- | --- |

—

päätevastus 50 ohmia

| — | Polarisaatio:






  — | pystypolarisaatio |
| --- | --- | --- |

—

Polarisaatio:

—

pystypolarisaatio

| — | tunneleissa mikä tahansa polarisaatio |
| --- | --- |

—

tunneleissa mikä tahansa polarisaatio

| — | Taajuuspoikkeama:






  — | < 1,75 kHz toimintasignaalille |
| --- | --- | --- |

—

Taajuuspoikkeama:

—

< 1,75 kHz toimintasignaalille

| — | < 2,25 kHz puheelle |
| --- | --- |

—

< 2,25 kHz puheelle

| — | Toimintatilat:






  — | tila 1, dupleksi |
| --- | --- | --- |

—

Toimintatilat:

—

tila 1, dupleksi

| — | tila 2, puolidupleksi |
| --- | --- |

—

tila 2, puolidupleksi

| — | Veturilaitteiston kanavien vaihto






  — | manuaalisesti syöttämällä kanavan numero |
| --- | --- | --- |

—

Veturilaitteiston kanavien vaihto

—

manuaalisesti syöttämällä kanavan numero

| — | automaattisesti vastaanottimen jännitteen perusteella |
| --- | --- |

—

automaattisesti vastaanottimen jännitteen perusteella

| — | Toimintasignaalit:












  — | kanava vapaa: |
| --- | --- | --- |

—

Toimintasignaalit:

—

kanava vapaa:

2 280 Hz

| — | kuuntelu: |
| --- | --- |

—

kuuntelu:

1 960 Hz

| — | pilottisignaali: |
| --- | --- |

—

pilottisignaali:

2 800 Hz

| — | varoitusääni: |
| --- | --- |

—

varoitusääni:

1 520 Hz

| — | Sanoman rakenne:






  — | synkr. otsikko: 1111 1111 0010 |
| --- | --- | --- |

—

Sanoman rakenne:

—

synkr. otsikko: 1111 1111 0010

| — | BCD-koodattu 6-desimaalinen junanumero |
| --- | --- |

—

BCD-koodattu 6-desimaalinen junanumero

| — | 2 informaatiopaikkaa, 4 bittiä kussakin |
| --- | --- |

—

2 informaatiopaikkaa, 4 bittiä kussakin

| — | 7 bitin ylimääräkoodi, polynomi: 1110 000 1 (H=4) |
| --- | --- |

—

7 bitin ylimääräkoodi, polynomi: 1110 000 1 (H=4)

| — | Sanoman siirto:






  — | 600 bittiä/s |
| --- | --- | --- |

—

Sanoman siirto:

—

600 bittiä/s

| — | FSK, ”0” = 1 700 Hz, ”1” = 1 300 Hz |
| --- | --- |

—

FSK, ”0” = 1 700 Hz, ”1” = 1 300 Hz

| — | Sanomat (koodit heksadesimaaleina)






  — | ratalaitteistolta junaan:












  — | puhe |
| --- | --- | --- | --- |

—

Sanomat (koodit heksadesimaaleina)

—

ratalaitteistolta junaan:

—

puhe

08

| — | hätäpysäytys |
| --- | --- |

—

hätäpysäytys

09

| — | testaus |
| --- | --- |

—

testaus

00

| — | kiihdytä |
| --- | --- |

—

kiihdytä

04

| — | hidasta |
| --- | --- |

—

hidasta

02

| — | kaiutinkuulutus |
| --- | --- |

—

kaiutinkuulutus

0C

| — | kirjallinen käsky |
| --- | --- |

—

kirjallinen käsky

06

| — | sanoman laajennus |
| --- | --- |

—

sanoman laajennus

03

| — | junasta ratalaitteistolle:












  — | yht.ottoa halutaan |
| --- | --- | --- |

—

junasta ratalaitteistolle:

—

yht.ottoa halutaan

08

| — | käskyn vahvistus |
| --- | --- |

—

käskyn vahvistus

0A

| — | neuvo |
| --- | --- |

—

neuvo

06

| — | testaus |
| --- | --- |

—

testaus

00

| — | junahenkilökunta haluaa yht. |
| --- | --- |

—

junahenkilökunta haluaa yht.

09

| — | puhelinyhteyttä halutaan |
| --- | --- |

—

puhelinyhteyttä halutaan

0C

| — | sanoman laajennus |
| --- | --- |

—

sanoman laajennus

03

Vastuussa olevat jäsenvaltiot: Belgia, Espanja, Hollanti, Itävalta, Saksa, Tanska.

UIC Radio luvut 1–4 + 6 (irlantilainen järjestelmä)

Kuvaus:

Tämä radanvarren ja junan väliseen viestintään tarkoitettu radiojärjestelmä vastaa teknisiä määräyksiä, jotka on esitetty UIC:n koodin 751-3 painoksessa 3, joka julkaistiin 1.7.1984.

UIC on analoginen radio, joka koostuu ratalaitteistosta ja liikkuvasta veturilaitteistosta.

Tämän alajärjestelmän mukaiset radiojärjestelmät mahdollistavat vuorosuuntaisen ja kaksisuuntaisen puheliikenteen, toimintasignaalien (äänien) käytön, selektiivikutsut ja datasiirron.

Tärkeimmät ominaisuudet:

| — | Taajuudet:







  — | junasta ratalaitteistolle:
  461,675 MHz–461,950 MHz |
| --- | --- | --- |

—

Taajuudet:

—

junasta ratalaitteistolle:

461,675 MHz–461,950 MHz

| — | ratalaitteistolta junaan:
  456,175 MHz–456,450 MHz |
| --- | --- |

—

ratalaitteistolta junaan:

456,175 MHz–456,450 MHz

| — | taajuusväli 25 kHz |
| --- | --- |

—

taajuusväli 25 kHz

| — | dupleksi-taajuusparien väli 5,5 MHz |
| --- | --- |

—

dupleksi-taajuusparien väli 5,5 MHz

| — | neljän kanavan ryhmä |
| --- | --- |

—

neljän kanavan ryhmä

| — | Herkkyys:







  — | > 1 μV signaali—kohina-suhteen ollessa > 20 dB (veturilaitteisto) |
| --- | --- | --- |

—

Herkkyys:

—

> 1 μV signaali—kohina-suhteen ollessa > 20 dB (veturilaitteisto)

| — | > 2 μV (ratalaitteisto) |
| --- | --- |

—

> 2 μV (ratalaitteisto)

| — | Säteilyteho:







  — | veturilaitteisto 10 W |
| --- | --- | --- |

—

Säteilyteho:

—

veturilaitteisto 10 W

| — | ratalaitteisto 10 W |
| --- | --- |

—

ratalaitteisto 10 W

| — | Antennin ominaisuudet:







  — | λ/4 suuntaamaton (veturilaitteisto) |
| --- | --- | --- |

—

Antennin ominaisuudet:

—

λ/4 suuntaamaton (veturilaitteisto)

| — | 4 m kiskon yläpuolella (veturilaitteisto) |
| --- | --- |

—

4 m kiskon yläpuolella (veturilaitteisto)

| — | suuntaamaton tai suunnattu (ratalaitteisto) |
| --- | --- |

—

suuntaamaton tai suunnattu (ratalaitteisto)

| — | tunneleissa vuotavat kaapelit tai voimakkaasti suuntaavat antennit (ratalaitteisto) |
| --- | --- |

—

tunneleissa vuotavat kaapelit tai voimakkaasti suuntaavat antennit (ratalaitteisto)

| — | päätevastus 50 ohmia |
| --- | --- |

—

päätevastus 50 ohmia

| — | Polarisaatio:







  — | pystypolarisaatio |
| --- | --- | --- |

—

Polarisaatio:

—

pystypolarisaatio

| — | tunneleissa mikä tahansa polarisaatio |
| --- | --- |

—

tunneleissa mikä tahansa polarisaatio

| — | Taajuuspoikkeama:







  — | < 1,75 kHz toimintasignaalille |
| --- | --- | --- |

—

Taajuuspoikkeama:

—

< 1,75 kHz toimintasignaalille

| — | < 2,25 kHz puheelle |
| --- | --- |

—

< 2,25 kHz puheelle

| — | Toimintatilat:







  — | tila A, dupleksi-tila puheen ja datasiirtoon |
| --- | --- | --- |

—

Toimintatilat:

—

tila A, dupleksi-tila puheen ja datasiirtoon

| — | tila B, dupleksi-tila pelkän puheen siirtoon |
| --- | --- |

—

tila B, dupleksi-tila pelkän puheen siirtoon

| — | tila C, puolidupleksi-tila pelkän puheen siirtoon |
| --- | --- |

—

tila C, puolidupleksi-tila pelkän puheen siirtoon

| — | Veturilaitteiston kanavien vaihto:







  — | manuaalisesti syöttämällä kanavan numero |
| --- | --- | --- |

—

Veturilaitteiston kanavien vaihto:

—

manuaalisesti syöttämällä kanavan numero

| — | automaattisesti vastaanottimen jännitteen perusteella |
| --- | --- |

—

automaattisesti vastaanottimen jännitteen perusteella

| — | Toimintasignaalit:













  — | linja vapaa -äänimerkki: |
| --- | --- | --- |

—

Toimintasignaalit:

—

linja vapaa -äänimerkki:

2 280 Hz

| — | yleiskutsun äänimerkki: |
| --- | --- |

—

yleiskutsun äänimerkki:

1 960 Hz

| — | pilottiääni: |
| --- | --- |

—

pilottiääni:

2 800 Hz

| — | hätäkutsun äänimerkki: |
| --- | --- |

—

hätäkutsun äänimerkki:

1 520 Hz

| — | Sanoman rakenne:







  — | Synkr. otsikko: 1111 1111 0010 |
| --- | --- | --- |

—

Sanoman rakenne:

—

Synkr. otsikko: 1111 1111 0010

| — | BCD-koodattu 6-desimaalinen junanumero |
| --- | --- |

—

BCD-koodattu 6-desimaalinen junanumero

| — | 2 informaatiopaikkaa, 4 bittiä kussakin |
| --- | --- |

—

2 informaatiopaikkaa, 4 bittiä kussakin

| — | 7 bitin ylimääräkoodi, polynomi: 1110 000 1 (H=4) |
| --- | --- |

—

7 bitin ylimääräkoodi, polynomi: 1110 000 1 (H=4)

| — | Sanoman siirto:







  — | 600 bittiä/s |
| --- | --- | --- |

—

Sanoman siirto:

—

600 bittiä/s

| — | FSK, ”0” = 1 700 Hz, ”1” = 1 300 Hz |
| --- | --- |

—

FSK, ”0” = 1 700 Hz, ”1” = 1 300 Hz

| — | Sanomat:







  — | Ratalaitteistolta junaan:






  — | kauko-ohjauskeskuksesta kuljettajalle |
| --- | --- | --- | --- |

—

Sanomat:

—

Ratalaitteistolta junaan:

—

kauko-ohjauskeskuksesta kuljettajalle

| — | kuumakäynti |
| --- | --- |

—

kuumakäynti

| — | ohje nro 9 (käytetään kuulutuksiin luokan 8100 EMU:ssa) |
| --- | --- |

—

ohje nro 9 (käytetään kuulutuksiin luokan 8100 EMU:ssa)

| — | pysähdy seuraavan opastimen kohdalla |
| --- | --- |

—

pysähdy seuraavan opastimen kohdalla

| — | pysähdy seuraavalla asemalla |
| --- | --- |

—

pysähdy seuraavalla asemalla

| — | ohje nro 5 (ei tällä hetkellä käytössä) |
| --- | --- |

—

ohje nro 5 (ei tällä hetkellä käytössä)

| — | ohje nro 6 (ei tällä hetkellä käytössä) |
| --- | --- |

—

ohje nro 6 (ei tällä hetkellä käytössä)

| — | ohje nro 7 (ei tällä hetkellä ei käytössä) |
| --- | --- |

—

ohje nro 7 (ei tällä hetkellä ei käytössä)

| — | vaara — pysähdy |
| --- | --- |

—

vaara — pysähdy

| — | testi |
| --- | --- |

—

testi

| — | Junasta ratalaitteistolle:






  — | testi |
| --- | --- | --- |

—

Junasta ratalaitteistolle:

—

testi

| — | kuljettaja |
| --- | --- |

—

kuljettaja

| — | junamiehistön jäsen |
| --- | --- |

—

junamiehistön jäsen

| — | puhelinvaihteen hoitaja |
| --- | --- |

—

puhelinvaihteen hoitaja

| — | radalla este |
| --- | --- |

—

radalla este

| — | kuittaa |
| --- | --- |

—

kuittaa

| — | lähtövalmis |
| --- | --- |

—

lähtövalmis

| — | ohitus |
| --- | --- |

—

ohitus

| — | irrotus vauhdissa |
| --- | --- |

—

irrotus vauhdissa

| — | varattu viesti 1 |
| --- | --- |

—

varattu viesti 1

| — | varattu viesti 2 |
| --- | --- |

—

varattu viesti 2

| — | hätäkutsu |
| --- | --- |

—

hätäkutsu

| — | tilan B kutsu |
| --- | --- |

—

tilan B kutsu

Vastuussa olevat jäsenvaltiot: Irlannin tasavalta, Unkari.

Vain tiedoksi: Norjassa on käytössä sama radiojärjestelmä.

UIC Radio luvut 1–4 + 6 + 7

Kuvaus:

Tämä radanvarren ja junan väliseen viestintään tarkoitettu radiojärjestelmä vastaa teknisiä määräyksiä, jotka on esitetty UIC:n koodin 751-3 painoksessa 3, joka julkaistiin 1.7.1984. Luku 7 sisältyy 1.1.1988 julkaistuun painokseen.

UIC on analoginen radio, joka koostuu ratalaitteistosta ja liikkuvasta veturilaitteistosta.

Tämän perusalajärjestelmän mukaiset radiojärjestelmät mahdollistavat vuorosuuntaisen ja kaksisuuntaisen puheliikenteen, toimintasignaalien (äänien) käytön, selektiivikutsut ja datasiirron. Järjestelmässä on laajennetut datasiirto-ominaisuudet. UIC:n määrelehdessä tätä ominaisuutta ei pidetä pakollisena. Jos sen käyttöä ei voi varmistaa kahden- tai monenvälisin sopimuksin, sitä on käytettävä vain kansallisella tasolla.

Tärkeimmät ominaisuudet:

| — | Taajuudet:






  — | junasta ratalaitteistolle:
  457,450 MHz–458,450 MHz |
| --- | --- | --- |

—

Taajuudet:

—

junasta ratalaitteistolle:

457,450 MHz–458,450 MHz

| — | ratalaitteistolta junaan:






  — | kaista A: 467,400 MHz–468,450 MHz |
| --- | --- | --- |

—

ratalaitteistolta junaan:

—

kaista A: 467,400 MHz–468,450 MHz

| — | kaista B: 447,400 MHz–448,450 MHz (käytetään vain, jos kaista A ei ole käytettävissä) |
| --- | --- |

—

kaista B: 447,400 MHz–448,450 MHz (käytetään vain, jos kaista A ei ole käytettävissä)

| — | taajuusväli 25 kHz |
| --- | --- |

—

taajuusväli 25 kHz

| — | dupleksi-taajuusparien väli 10 MHz |
| --- | --- |

—

dupleksi-taajuusparien väli 10 MHz

| — | neljän kanavan ryhmittely, kansainväliselle liikenteelle suositellaan 62–65 |
| --- | --- |

—

neljän kanavan ryhmittely, kansainväliselle liikenteelle suositellaan 62–65

| — | sopimukset kahden- tai monenvälisten taajuuksien käytöstä |
| --- | --- |

—

sopimukset kahden- tai monenvälisten taajuuksien käytöstä

| — | Herkkyys:






  — | > 1 μV signaali—kohina-suhteen ollessa > 20 dB (veturilaitteisto) |
| --- | --- | --- |

—

Herkkyys:

—

> 1 μV signaali—kohina-suhteen ollessa > 20 dB (veturilaitteisto)

| — | > 2 μV (ratalaitteisto) |
| --- | --- |

—

> 2 μV (ratalaitteisto)

| — | Säteilyteho:






  — | veturilaitteisto 6 W |
| --- | --- | --- |

—

Säteilyteho:

—

veturilaitteisto 6 W

| — | ratalaitteisto 6 W |
| --- | --- |

—

ratalaitteisto 6 W

| — | Antennin ominaisuudet:






  — | λ/4 suuntaamaton (veturilaitteisto) |
| --- | --- | --- |

—

Antennin ominaisuudet:

—

λ/4 suuntaamaton (veturilaitteisto)

| — | 4 m kiskon yläpuolella (veturilaitteisto) |
| --- | --- |

—

4 m kiskon yläpuolella (veturilaitteisto)

| — | suuntaamaton tai suunnattu (ratalaitteisto) |
| --- | --- |

—

suuntaamaton tai suunnattu (ratalaitteisto)

| — | tunneleissa vuotavat kaapelit tai voimakkaasti suuntaavat antennit (ratalaitteisto) |
| --- | --- |

—

tunneleissa vuotavat kaapelit tai voimakkaasti suuntaavat antennit (ratalaitteisto)

| — | päätevastus 50 ohmia |
| --- | --- |

—

päätevastus 50 ohmia

| — | Polarisaatio:






  — | pystypolarisaatio |
| --- | --- | --- |

—

Polarisaatio:

—

pystypolarisaatio

| — | tunneleissa mikä tahansa polarisaatio |
| --- | --- |

—

tunneleissa mikä tahansa polarisaatio

| — | Taajuuspoikkeama:






  — | < 1,75 kHz toimintasignaalille |
| --- | --- | --- |

—

Taajuuspoikkeama:

—

< 1,75 kHz toimintasignaalille

| — | < 2,25 kHz puheelle |
| --- | --- |

—

< 2,25 kHz puheelle

| — | Toimintatilat:






  — | tila 1, dupleksi |
| --- | --- | --- |

—

Toimintatilat:

—

tila 1, dupleksi

| — | tila 2, puolidupleksi |
| --- | --- |

—

tila 2, puolidupleksi

| — | Veturilaitteiston kanavien vaihto:






  — | manuaalisesti syöttämällä kanavan numero |
| --- | --- | --- |

—

Veturilaitteiston kanavien vaihto:

—

manuaalisesti syöttämällä kanavan numero

| — | automaattisesti vastaanottimen jännitteen perusteella |
| --- | --- |

—

automaattisesti vastaanottimen jännitteen perusteella

| — | Toimintasignaalit:












  — | kanava vapaa: |
| --- | --- | --- |

—

Toimintasignaalit:

—

kanava vapaa:

2 280 Hz

| — | kuuntelu: |
| --- | --- |

—

kuuntelu:

1 960 Hz

| — | pilottisignaali: |
| --- | --- |

—

pilottisignaali:

2 800 Hz

| — | varoitusääni |
| --- | --- |

—

varoitusääni

1 520 Hz

| — | Sanoman rakenne:






  — | synkr. otsikko: 1111 1111 0010 |
| --- | --- | --- |

—

Sanoman rakenne:

—

synkr. otsikko: 1111 1111 0010

| — | BCD-koodattu 6-desimaalinen junanumero |
| --- | --- |

—

BCD-koodattu 6-desimaalinen junanumero

| — | 2 informaatiopaikkaa, 4 bittiä kussakin |
| --- | --- |

—

2 informaatiopaikkaa, 4 bittiä kussakin

| — | 7 bitin ylimääräkoodi, polynomi: 1110 000 1 (H=4) |
| --- | --- |

—

7 bitin ylimääräkoodi, polynomi: 1110 000 1 (H=4)

| — | Sanoman siirto:






  — | 600 bittiä/s |
| --- | --- | --- |

—

Sanoman siirto:

—

600 bittiä/s

| — | FSK, ”0” = 1 700 Hz, ”1” = 1 300 Hz |
| --- | --- |

—

FSK, ”0” = 1 700 Hz, ”1” = 1 300 Hz

| — | Sanomat (koodit heksadesimaaleina):






  — | ratalaitteistolta junaan:












  — | puhe |
| --- | --- | --- | --- |

—

Sanomat (koodit heksadesimaaleina):

—

ratalaitteistolta junaan:

—

puhe

08

| — | hätäpysäytys |
| --- | --- |

—

hätäpysäytys

09

| — | testaus |
| --- | --- |

—

testaus

00

| — | kiihdytä |
| --- | --- |

—

kiihdytä

04

| — | hidasta |
| --- | --- |

—

hidasta

02

| — | kaiutinkuulutus |
| --- | --- |

—

kaiutinkuulutus

0C

| — | kirjallinen käsky |
| --- | --- |

—

kirjallinen käsky

06

| — | sanoman laajennus |
| --- | --- |

—

sanoman laajennus

03

| — | junasta ratalaitteistolle:












  — | yht .ottoa halutaan |
| --- | --- | --- |

—

junasta ratalaitteistolle:

—

yht .ottoa halutaan

08

| — | käskyn vahvistus |
| --- | --- |

—

käskyn vahvistus

0A

| — | neuvo |
| --- | --- |

—

neuvo

06

| — | testaus |
| --- | --- |

—

testaus

00

| — | junahenkilökunta haluaa yht. |
| --- | --- |

—

junahenkilökunta haluaa yht.

09

| — | puhelinyhteyttä halutaan |
| --- | --- |

—

puhelinyhteyttä halutaan

0C

| — | sanoman laajennus |
| --- | --- |

—

sanoman laajennus

03

| — | Sanoman laajennus (vain, jos pyydetään koodilla 03):






  — | radiopuhelinjärjestelmä, jossa samanaikainen digitaalinen sanomansiirto






  — | kaksisuuntainen puhetiedon vaihto |
| --- | --- | --- | --- |

—

Sanoman laajennus (vain, jos pyydetään koodilla 03):

—

radiopuhelinjärjestelmä, jossa samanaikainen digitaalinen sanomansiirto

—

kaksisuuntainen puhetiedon vaihto

| — | minkä tahansa pituisten datasanomien kaksisuuntainen vaihto |
| --- | --- |

—

minkä tahansa pituisten datasanomien kaksisuuntainen vaihto

| — | puhetiedon vaihto liikkuvien laitteistojen välillä samalla radiojaksolla |
| --- | --- |

—

puhetiedon vaihto liikkuvien laitteistojen välillä samalla radiojaksolla

| — | puhetietojen aikajakokanavointi (veturilaitteistosta ratalaitteistoon):






  — | 260 ms datasiirto |
| --- | --- | --- |

—

puhetietojen aikajakokanavointi (veturilaitteistosta ratalaitteistoon):

—

260 ms datasiirto

| — | 780 ms pakattu puhetieto |
| --- | --- |

—

780 ms pakattu puhetieto

| — | datasiirrolle määritellyn ISO:n mukainen HDLC-kehysrakenne (ratalaitteistosta veturilaitteistoon) |
| --- | --- |

—

datasiirrolle määritellyn ISO:n mukainen HDLC-kehysrakenne (ratalaitteistosta veturilaitteistoon)

| — | 1 200 bittiä/s |
| --- | --- |

—

1 200 bittiä/s

| — | FSK, ”0” = 1 800 Hz, ”1” = 1 200 Hz |
| --- | --- |

—

FSK, ”0” = 1 800 Hz, ”1” = 1 200 Hz

Vastuussa oleva jäsenvaltio: Ranska.

Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytettävien järjestelmien esittely

Yhdistyneen kuningaskunnan koko rautatieverkossa on käytössä NRN-järjestelmä (National Radio Network). Sitä käytetään myös suurnopeusradoilla, jotka muodostavan maan suurten nopeuksien rautatieverkon rungon. Verkon suurnopeusradat ovat:

| — | Länsirannikon päärata (Lontoo–Glasgow) |
| --- | --- |

—

Länsirannikon päärata (Lontoo–Glasgow)

| — | Itärannikon päärata (Lontoo–Edinburgh) |
| --- | --- |

—

Itärannikon päärata (Lontoo–Edinburgh)

| — | Great Western -päärata (Lontoo–Bristol/Etelä-Wales) |
| --- | --- |

—

Great Western -päärata (Lontoo–Bristol/Etelä-Wales)

Lontoon, Liverpoolin ja Glasgow'n vilkkaasti liikennöidyillä esikaupunkialueilla on käytössä Cab Secure -järjestelmä. Osa alueiden radoista kuuluu myös suurten nopeuksien rautatieverkkoon. Järjestelmä on käytössä myös kaikilla kaakkoisilla pääradoilla, kuten Kanaalin tunnelin radalla rannikolta Lontoon Waterloon asemalle.

Pääradoilla toimivat matkustaja- ja tavarajunat on varustettu NRN-laitteilla, kun taas lähijunat ja jotkin paikallisjunat on varustettu CSR-laitteilla. Yleensä juniin on asennettu vain yksi radiojärjestelmä, mutta muutamiin sekä NRN:n että CSR:n alueella toimiviin juniin on asennettu molemmat. Tämä koskee erityisesti junia, jotka on varustettu CSR-laitteilla ja jotka toimivat osan ajasta CSR-infrastruktuurin ulkopuolella.

BR 1845, kohdat G ja H (ratalaitteisto)

BR 1661, kohta A (veturilaitteisto)

Yhteisnimeltään Cab Secure Radio

Kuvaus:

Tämä ratalaitteiston ja junan väliseen viestintään tarkoitettu radiojärjestelmä vastaa rautateiden teknisessä eritelmässä kuvattuja teknisiä määräyksiä (BR-eritelmä 1845, G ja H kohta, ja BR 1661, A kohta).

Cab Secure koostuu ratalaitteistosta ja liikkuvasta veturilaitteistosta.

Tämän perusalajärjestelmän mukaiset radiojärjestelmät mahdollistavat vuorosuuntaisen ja kaksisuuntaisen puheliikenteen, toimintasignaalien (äänien) käytön, selektiivikutsut ja datasiirron.

Tärkeimmät ominaisuudet:

| — | Taajuudet:






  — | junasta ratalaitteistolle:
  448,34375–448,48125 MHz.
  (Huom: esitettävä tiedot lisäkanavista) |
| --- | --- | --- |

—

Taajuudet:

—

junasta ratalaitteistolle:

448,34375–448,48125 MHz.

(Huom: esitettävä tiedot lisäkanavista)

| — | ratalaitteistolta junaan:
  454,84375 MHz–454,98125 MHz. |
| --- | --- |

—

ratalaitteistolta junaan:

454,84375 MHz–454,98125 MHz.

| — | taajuusväli 12,5 kHz |
| --- | --- |

—

taajuusväli 12,5 kHz

| — | dupleksi-taajuusparien väli 6,5 MHz |
| --- | --- |

—

dupleksi-taajuusparien väli 6,5 MHz

| — | sopimukset kahden- tai monenvälisten taajuuksien käytöstä |
| --- | --- |

—

sopimukset kahden- tai monenvälisten taajuuksien käytöstä

| — | Herkkyys:






  — | 1 μV signaali—kohina-suhteen ollessa > 20 dB (veturilaitteisto) |
| --- | --- | --- |

—

Herkkyys:

—

1 μV signaali—kohina-suhteen ollessa > 20 dB (veturilaitteisto)

| — | < 2 μV (ratalaitteisto) |
| --- | --- |

—

< 2 μV (ratalaitteisto)

| — | Säteilyteho:






  — | veturilaitteisto 10 W |
| --- | --- | --- |

—

Säteilyteho:

—

veturilaitteisto 10 W

| — | ratalaitteisto 10 W |
| --- | --- |

—

ratalaitteisto 10 W

| — | Antennin ominaisuudet:






  — | λ/4 suuntaamaton (veturilaitteisto) |
| --- | --- | --- |

—

Antennin ominaisuudet:

—

λ/4 suuntaamaton (veturilaitteisto)

| — | 4 m kiskon yläpuolella (veturilaitteisto) |
| --- | --- |

—

4 m kiskon yläpuolella (veturilaitteisto)

| — | suuntaamaton tai suunnattu (ratalaitteisto) |
| --- | --- |

—

suuntaamaton tai suunnattu (ratalaitteisto)

| — | tunneleissa vuotavat kaapelit tai voimakkaasti suuntaavat antennit (ratalaitteisto) |
| --- | --- |

—

tunneleissa vuotavat kaapelit tai voimakkaasti suuntaavat antennit (ratalaitteisto)

| — | päätevastus 50 ohmia |
| --- | --- |

—

päätevastus 50 ohmia

| — | Polarisaatio:






  — | pystypolarisaatio |
| --- | --- | --- |

—

Polarisaatio:

—

pystypolarisaatio

| — | tunneleissa vaakapolarisaatio |
| --- | --- |

—

tunneleissa vaakapolarisaatio

| — | Taajuuspoikkeama:






  — | 300 Hz CTCSS-signaaleille |
| --- | --- | --- |

—

Taajuuspoikkeama:

—

300 Hz CTCSS-signaaleille

| — | 1,5 kHz datasiirrolle |
| --- | --- |

—

1,5 kHz datasiirrolle

| — | 1,75 kHz hätäsignaalille |
| --- | --- |

—

1,75 kHz hätäsignaalille

| — | < 2,5 kHz puheelle |
| --- | --- |

—

< 2,5 kHz puheelle

| — | Toimintatilat:






  — | tila 1, dupleksi |
| --- | --- | --- |

—

Toimintatilat:

—

tila 1, dupleksi

| — | Veturilaitteiston kanavien vaihto:






  — | manuaalisesti syöttämällä kanavan numero |
| --- | --- | --- |

—

Veturilaitteiston kanavien vaihto:

—

manuaalisesti syöttämällä kanavan numero

| — | automaattisesti valvontakeskuksen lähettämän sanoman perusteella |
| --- | --- |

—

automaattisesti valvontakeskuksen lähettämän sanoman perusteella

| — | Toimintasignaalit:












  — | CTCSS: |
| --- | --- | --- |

—

Toimintasignaalit:

—

CTCSS:

X, Y, Z, 203,5 Hz

| — | hätäkutsu: |
| --- | --- |

—

hätäkutsu:

1 520 Hz

| — | Sanoman rakenne:






  — | synkr. otsikko: 0010001111101011 |
| --- | --- | --- |

—

Sanoman rakenne:

—

synkr. otsikko: 0010001111101011

| — | informaatioelementit:






  — | opastinsanomat (3 bittiä):






  — | sanoman tyyppi (järjestelmä vapaa, järjestelmä varattu, yleiskutsu, hätäkutsun kuittaus jne.) |
| --- | --- | --- | --- |

—

informaatioelementit:

—

opastinsanomat (3 bittiä):

—

sanoman tyyppi (järjestelmä vapaa, järjestelmä varattu, yleiskutsu, hätäkutsun kuittaus jne.)

| — | aluekoodi |
| --- | --- |

—

aluekoodi

| — | kanavan numero |
| --- | --- |

—

kanavan numero

| — | datasanomat (8 bittiä):






  — | sanoman tyyppi (järjestelmä vapaa, järjestelmä varattu, yleiskutsu, hätäkutsun kuittaus jne.) |
| --- | --- | --- |

—

datasanomat (8 bittiä):

—

sanoman tyyppi (järjestelmä vapaa, järjestelmä varattu, yleiskutsu, hätäkutsun kuittaus jne.)

| — | aluekoodi |
| --- | --- |

—

aluekoodi

| — | kanavan numero plus junan numero viiden merkin desimaalilukuna tai neljän merkin BCD-koodatussa, aakkosnumeerisessa muodossa, tai opastimen numero (kolme bittiä). |
| --- | --- |

—

kanavan numero plus junan numero viiden merkin desimaalilukuna tai neljän merkin BCD-koodatussa, aakkosnumeerisessa muodossa, tai opastimen numero (kolme bittiä).

| — | junakaluston numero (kuusi merkkiä) (kolme bittiä) |
| --- | --- |

—

junakaluston numero (kuusi merkkiä) (kolme bittiä)

| — | 7 bitin ylimääräkoodi, polynomi: 110011011 (H=4) |
| --- | --- |

—

7 bitin ylimääräkoodi, polynomi: 110011011 (H=4)

| — | Sanoman siirto:






  — | 1 200 bittiä/s |
| --- | --- | --- |

—

Sanoman siirto:

—

1 200 bittiä/s

| — | FSK, ”0” = 1 800 Hz, ”1” = 1 200 Hz |
| --- | --- |

—

FSK, ”0” = 1 800 Hz, ”1” = 1 200 Hz

| — | Sanomat (koodit heksadesimaaleina):






  — | ratalaitteistolta junaan:












  — | testaus |
| --- | --- | --- | --- |

—

Sanomat (koodit heksadesimaaleina):

—

ratalaitteistolta junaan:

—

testaus

00

| — | puhe |
| --- | --- |

—

puhe

02

| — | kaiutinkuulutus |
| --- | --- |

—

kaiutinkuulutus

04

| — | odota opastimella |
| --- | --- |

—

odota opastimella

06

| — | hätäpysäytys |
| --- | --- |

—

hätäpysäytys

0A

| — | vaihtoalue, järj. vapaa |
| --- | --- |

—

vaihtoalue, järj. vapaa

0C

| — | vaihtoalue, järj. varattu |
| --- | --- |

—

vaihtoalue, järj. varattu

0E

| — | junasta ratalaitteistolle:












  — | testaus |
| --- | --- | --- |

—

junasta ratalaitteistolle:

—

testaus

80

| — | yht.ottoa halutaan |
| --- | --- |

—

yht.ottoa halutaan

82

| — | muodosta opastimen nro. |
| --- | --- |

—

muodosta opastimen nro.

84

| — | hätävastaus |
| --- | --- |

—

hätävastaus

86

| — | varattu |
| --- | --- |

—

varattu

88

| — | peruuta kutsu |
| --- | --- |

—

peruuta kutsu

90

| — | DSD-hälytys |
| --- | --- |

—

DSD-hälytys

96

Vastuussa oleva jäsenvaltio: Yhdistynyt kuningaskunta.

BR 1609, 2 kohta

Yhteisnimeltään National Radio Network (NRN)

Kuvaus:

Tämä ratalaitteiston ja junan väliseen viestintään tarkoitettu radiojärjestelmä vastaa rautateiden teknisessä eritelmässä kuvattuja teknisiä määräyksiä (BR 1609, 2 kohta, elokuu 1987).

National Radio Network on analoginen radiojärjestelmä, joka koostuu ratalaitteistosta ja liikkuvasta veturilaitteistosta.

Tämän perusalajärjestelmän mukaiset radiojärjestelmät mahdollistavat kaksisuuntaisen puheliikenteen (ratalaitteisto), vuorosuuntaisen puheliikenteen (veturilaitteisto), toimintasignaalien (äänien) käytön, selektiivikutsut ja datasiirron.

Tärkeimmät ominaisuudet:

| — | Taajuudet: alakaista 2 kaistalla 174 MHz–225 MHz






  — | 196,85–98,3 MHz junasta ratalaitteistolle |
| --- | --- | --- |

—

Taajuudet: alakaista 2 kaistalla 174 MHz–225 MHz

—

196,85–98,3 MHz junasta ratalaitteistolle

| — | 204,85–206,3 MHz ratalaitteistolta junaan |
| --- | --- |

—

204,85–206,3 MHz ratalaitteistolta junaan

| — | taajuusväli 12,5 kHz |
| --- | --- |

—

taajuusväli 12,5 kHz

| — | dupleksi-taajuusparien väli 8,0 MHz |
| --- | --- |

—

dupleksi-taajuusparien väli 8,0 MHz

| — | kaikki esitettyjen kaistojen taajuudet eivät ole käytössä |
| --- | --- |

—

kaikki esitettyjen kaistojen taajuudet eivät ole käytössä

| — | Herkkyys:






  — | < 0,6 μV signaali—kohina-suhteen ollessa 12 dB (veturilaitteisto) |
| --- | --- | --- |

—

Herkkyys:

—

< 0,6 μV signaali—kohina-suhteen ollessa 12 dB (veturilaitteisto)

| — | < 0,3 μV signaali—kohina-suhteen ollessa 12 dB (ratalaitteisto) |
| --- | --- |

—

< 0,3 μV signaali—kohina-suhteen ollessa 12 dB (ratalaitteisto)

| — | Säteilyteho:






  — | veturilaitteisto > 25 W |
| --- | --- | --- |

—

Säteilyteho:

—

veturilaitteisto > 25 W

| — | ratalaitteisto > 25 W |
| --- | --- |

—

ratalaitteisto > 25 W

| — | Antennin ominaisuudet:






  — | λ/4 suuntaamaton (veturilaitteisto) |
| --- | --- | --- |

—

Antennin ominaisuudet:

—

λ/4 suuntaamaton (veturilaitteisto)

| — | 4 m kiskon yläpuolella (veturilaitteisto) |
| --- | --- |

—

4 m kiskon yläpuolella (veturilaitteisto)

| — | suuntaamaton tai suuntaava (ratalaitteisto) |
| --- | --- |

—

suuntaamaton tai suuntaava (ratalaitteisto)

| — | päätevastus 50 ohmia |
| --- | --- |

—

päätevastus 50 ohmia

| — | ei peittoa tunneleissa |
| --- | --- |

—

ei peittoa tunneleissa

| — | Polarisaatio:






  — | pystypolarisaatio |
| --- | --- | --- |

—

Polarisaatio:

—

pystypolarisaatio

| — | Toimintatilat:






  — | dupleksi (kiinteä–kiinteä) |
| --- | --- | --- |

—

Toimintatilat:

—

dupleksi (kiinteä–kiinteä)

| — | puolidupleksi (kiinteä–liikkuva) |
| --- | --- |

—

puolidupleksi (kiinteä–liikkuva)

| — | Veturilaitteiston kanavien vaihto:






  — | yleinen signalointikanava syötetään laitteistoon manuaalisesti. Useimmat Yhdistyneen kuningaskunnan sisäiset matkat tehdään tietyn alueen sisällä, jolloin junan kuljettaja syöttää kanavan matkan alkaessa |
| --- | --- | --- |

—

Veturilaitteiston kanavien vaihto:

—

yleinen signalointikanava syötetään laitteistoon manuaalisesti. Useimmat Yhdistyneen kuningaskunnan sisäiset matkat tehdään tietyn alueen sisällä, jolloin junan kuljettaja syöttää kanavan matkan alkaessa

| — | automaattinen vaihto puhekanavalle sanoman tullessa valvontakeskuksesta |
| --- | --- |

—

automaattinen vaihto puhekanavalle sanoman tullessa valvontakeskuksesta

| — | Äänitaajuusalue:






  — | 300 Hz — 2 500 Hz puheelle |
| --- | --- | --- |

—

Äänitaajuusalue:

—

300 Hz — 2 500 Hz puheelle

| — | Taajuuspoikkeama:






  — | < 2,5 kHz |
| --- | --- | --- |

—

Taajuuspoikkeama:

—

< 2,5 kHz

| — | Sanoman siirto:






  — | 1 200 bittiä/s |
| --- | --- | --- |

—

Sanoman siirto:

—

1 200 bittiä/s

| — | FSK, ”0” = 1 800 Hz, ”1” = 1 200 Hz |
| --- | --- |

—

FSK, ”0” = 1 800 Hz, ”1” = 1 200 Hz

| — | Sanoman rakenne:






  — | kaiken RF-signalointiin liittyvän datamoduloinnin on oltava MPT1323:n 6 luvun mukainen. Sanoman muotojen on yleisesti ottaen vastattava MPT1327:n määritelmiä. |
| --- | --- | --- |

—

Sanoman rakenne:

—

kaiken RF-signalointiin liittyvän datamoduloinnin on oltava MPT1323:n 6 luvun mukainen. Sanoman muotojen on yleisesti ottaen vastattava MPT1327:n määritelmiä.

| — | Junasta lähetettävien sanomien tyypit:






  — | Annettava koko numero. Numero sisältää radion tunnisteen. Kyseinen numero lähetetään kerran ”kanava vapaa” -sanoman vastaanottamisen jälkeen. |
| --- | --- | --- |

—

Junasta lähetettävien sanomien tyypit:

—

Annettava koko numero. Numero sisältää radion tunnisteen. Kyseinen numero lähetetään kerran ”kanava vapaa” -sanoman vastaanottamisen jälkeen.

| — | Lopetus. |
| --- | --- |

—

Lopetus.

| — | PTT-sanoma, joka lähetetään aina, kun lähetintä käytetään. Antaa radion tunnisteen. |
| --- | --- |

—

PTT-sanoma, joka lähetetään aina, kun lähetintä käytetään. Antaa radion tunnisteen.

| — | Automaattinen vastaussanoma, kun radiota kutsutaan selektiivisesti. Sisältää radion tunnisteen. |
| --- | --- |

—

Automaattinen vastaussanoma, kun radiota kutsutaan selektiivisesti. Sisältää radion tunnisteen.

| — | Hätäkutsu. Sisältää radion tunnisteen. Ei edellytä ”vapaa”-sanoman vastaanottoa. |
| --- | --- |

—

Hätäkutsu. Sisältää radion tunnisteen. Ei edellytä ”vapaa”-sanoman vastaanottoa.

| — | Etuoikeutettu kutsu. |
| --- | --- |

—

Etuoikeutettu kutsu.

| — | Junaan lähetettävien sanomien tyypit:






  — | Selektiivinen kutsu. Tuottaa automaattisen vastaussanoman. |
| --- | --- | --- |

—

Junaan lähetettävien sanomien tyypit:

—

Selektiivinen kutsu. Tuottaa automaattisen vastaussanoman.

| — | Kanava vapaa. |
| --- | --- |

—

Kanava vapaa.

| — | Siirry kanavalle. Siirtää radion tietylle kanavalle, avaa kaiuttimen ja tuottaa hälytysäänen. |
| --- | --- |

—

Siirry kanavalle. Siirtää radion tietylle kanavalle, avaa kaiuttimen ja tuottaa hälytysäänen.

| — | Lopetus. Lopettaa kutsun, sulkee kaiuttimen ja siirtää radion yhteydenmuodostuskanavalle. |
| --- | --- |

—

Lopetus. Lopettaa kutsun, sulkee kaiuttimen ja siirtää radion yhteydenmuodostuskanavalle.

| — | Kutsu epäonnistui. Vastaa ”lopetus”-sanomaa. Osoittaa lisäksi käyttäjälle, että kutsu epäonnistui. |
| --- | --- |

—

Kutsu epäonnistui. Vastaa ”lopetus”-sanomaa. Osoittaa lisäksi käyttäjälle, että kutsu epäonnistui.

| — | Yleiskutsu. Erikoisversio ”siirry kanavalle” -sanomasta. |
| --- | --- |

—

Yleiskutsu. Erikoisversio ”siirry kanavalle” -sanomasta.

Vastuussa oleva jäsenvaltio: Yhdistynyt kuningaskunta.

FS ETACS ja GSM

Kuvaus:

Tällä hetkellä FS:llä käytössä oleva veturi- ja ratalaitteiston väliseen viestintään tarkoitettu ratkaisu perustuu pääasiassa teleoperaattorin analogisissa (ETACS) ja digitaalisissa (GSM) matkaviestinsolukkoverkoissa 900 MHz:n kaistalla tarjoamien palvelujen käyttöön. Kyseiset verkot on toteutettu operaattorin ja FS:n yhdessä kehittämällä ulkoisella osajärjestelmällä, jotta saadaan toteutettua myös tietyt FS:n edellyttämät lisäominaisuudet, kuten:

| — | toimintonumerojen käyttö päätenumeron sijaan juna- ja asemakutsujen yhteydessä, |
| --- | --- |

—

toimintonumerojen käyttö päätenumeron sijaan juna- ja asemakutsujen yhteydessä,

| — | suljetut ryhmätoiminnot, joissa tietyt esto-ominaisuudet, |
| --- | --- |

—

suljetut ryhmätoiminnot, joissa tietyt esto-ominaisuudet,

| — | FS:n henkilökunnalle mahdollisuus muodostaa ja käsitellä erikoistietokantoja suoraan palvelujen käyttöoikeuksien määrittelemiseksi käyttäjäryhmän mukaan jne. |
| --- | --- |

—

FS:n henkilökunnalle mahdollisuus muodostaa ja käsitellä erikoistietokantoja suoraan palvelujen käyttöoikeuksien määrittelemiseksi käyttäjäryhmän mukaan jne.

Kahden solukkojärjestelmän FS:n rautatieverkolle tarjoaman laajan radiopeiton ansiosta ratkaisua voidaan käyttää yleisten vaatimusten täyttämiseen, jotka koskevat viestintää junasta ratalaitteistolle.

FS on neuvotellut ja toteuttanut tarvitsemansa lisäominaisuudet yhteistyössä palveluntarjoajan kanssa. Ne on toteutettu erittäin luotettavissa hajautetuissa tietokonejärjestelmissä. Sen vuoksi ne ovat osa ISO/OSI-kerrosmallin sovelluskerrosta.

Vastuussa oleva jäsenvaltio: Italia.

UIC Radio luvut 1–4 (TTT-radiojärjestelmä käytössä Cascaisin radalla)

Kuvaus:

Tämä radanvarren ja junan väliseen viestintään tarkoitettu radiojärjestelmä vastaa teknisiä määräyksiä, jotka on esitetty UIC:n koodin 751-3 painoksessa 3, joka julkaistiin 1.7.1984. Kyseessä on kansainvälisen rautatieliikenteen edellyttämä vähimmäisvaatimukset täyttävä radiojärjestelmä.

UIC on analoginen radio, joka koostuu ratalaitteistosta ja liikkuvasta veturilaitteistosta.

Tämän perusalajärjestelmän mukaiset radiojärjestelmät mahdollistavat vuorosuuntaisen ja kaksisuuntaisen puheliikenteen, toimintasignaalien (äänien) käytön, mutta eivät selektiivikutsuja ja datasiirtoa:

Tärkeimmät ominaisuudet:

| — | Taajuudet:






  — | junasta ratalaitteistolle:
  457,700 MHz–457,800 MHz |
| --- | --- | --- |

—

Taajuudet:

—

junasta ratalaitteistolle:

457,700 MHz–457,800 MHz

| — | ratalaitteistolta junaan:
  kaista A: 467,625 MHz–467,875 MHz |
| --- | --- |

—

ratalaitteistolta junaan:

kaista A: 467,625 MHz–467,875 MHz

| — | taajuusväli 12,5 kHz |
| --- | --- |

—

taajuusväli 12,5 kHz

| — | dupleksi-taajuusparien väli 10 MHz |
| --- | --- |

—

dupleksi-taajuusparien väli 10 MHz

| — | neljän kanavan ryhmittely, kansainväliselle liikenteelle suositellaan 62, 63, 73 ja 75 |
| --- | --- |

—

neljän kanavan ryhmittely, kansainväliselle liikenteelle suositellaan 62, 63, 73 ja 75

| — | Herkkyys:






  — | > 1 mV  signaali—kohina-suhteen ollessa > 20 dB (veturilaitteisto) |
| --- | --- | --- |

—

Herkkyys:

—

> 1 mV  signaali—kohina-suhteen ollessa > 20 dB (veturilaitteisto)

| — | > 2 mV (ratalaitteisto) |
| --- | --- |

—

> 2 mV (ratalaitteisto)

| — | Säteilyteho:






  — | veturilaitteisto 6 W |
| --- | --- | --- |

—

Säteilyteho:

—

veturilaitteisto 6 W

| — | ratalaitteisto 6 W |
| --- | --- |

—

ratalaitteisto 6 W

| — | Antennin ominaisuudet:






  — | λ/4 suuntaamaton (veturilaitteisto) |
| --- | --- | --- |

—

Antennin ominaisuudet:

—

λ/4 suuntaamaton (veturilaitteisto)

| — | 4 m kiskon yläpuolella (veturilaitteisto) |
| --- | --- |

—

4 m kiskon yläpuolella (veturilaitteisto)

| — | suuntaamaton tai suunnattu (ratalaitteisto) |
| --- | --- |

—

suuntaamaton tai suunnattu (ratalaitteisto)

| — | tunneleissa vuotavat kaapelit tai heliksiantennit (ratalaitteisto) |
| --- | --- |

—

tunneleissa vuotavat kaapelit tai heliksiantennit (ratalaitteisto)

| — | päätevastus 50 ohmia |
| --- | --- |

—

päätevastus 50 ohmia

| — | Polarisaatio:






  — | pystypolarisaatio |
| --- | --- | --- |

—

Polarisaatio:

—

pystypolarisaatio

| — | tunneleissa mikä tahansa polarisaatio |
| --- | --- |

—

tunneleissa mikä tahansa polarisaatio

| — | Taajuuspoikkeama:






  — | 0,9 — 0,05 kHz toimintasignaalille |
| --- | --- | --- |

—

Taajuuspoikkeama:

—

0,9 — 0,05 kHz toimintasignaalille

| — | < 2,3 kHz puheelle |
| --- | --- |

—

< 2,3 kHz puheelle

| — | Toimintatilat:






  — | tila 1, dupleksi |
| --- | --- | --- |

—

Toimintatilat:

—

tila 1, dupleksi

| — | tila 1, puolidupleksi |
| --- | --- |

—

tila 1, puolidupleksi

| — | Veturilaitteiston kanavien vaihto:






  — | manuaalisesti syöttämällä ryhmän numero |
| --- | --- | --- |

—

Veturilaitteiston kanavien vaihto:

—

manuaalisesti syöttämällä ryhmän numero

| — | automaattisesti ryhmän sisällä vastaanottimen jännitteen perusteella |
| --- | --- |

—

automaattisesti ryhmän sisällä vastaanottimen jännitteen perusteella

| — | Toimintasignaalit:












  — | kanava vapaa: |
| --- | --- | --- |

—

Toimintasignaalit:

—

kanava vapaa:

2 280 Hz

| — | kuuntelu: |
| --- | --- |

—

kuuntelu:

1 960 Hz

| — | pilottisignaali: |
| --- | --- |

—

pilottisignaali:

2 800 Hz

| — | varoitusääni: |
| --- | --- |

—

varoitusääni:

1 520 Hz

Vastuussa oleva jäsenvaltio: Portugali.

TTT-radiojärjestelmä CP_N

Kuvaus:

Tämä käyttäjälähtöisesti suunniteltu TTT-radiojärjestelmä on tarkoitettu puheen ja datan välittämiseen CP-vaatimusten mukaisesti.

CP_N on analoginen radio, joka koostuu ratalaitteistosta ja liikkuvasta veturilaitteistosta.

Radiojärjestelmä käyttää digitaalisia selektiivikutsuja (MPT 1 327–1 200 bittiä/s FFSK) ja siinä on 50 baudin FSK tukiasemasignalointia varten.

Järjestelmä mahdollistaa vuorosuuntaisen ja kaksisuuntaisen puheliikenteen sekä kaksisuuntaiset selektiivikutsut ja datasiirron.

Tärkeimmät ominaisuudet:

| — | Taajuudet:






  — | junasta ratalaitteistolle:
  457,700 MHz –457,800 MHz |
| --- | --- | --- |

—

Taajuudet:

—

junasta ratalaitteistolle:

457,700 MHz –457,800 MHz

| — | ratalaitteistolta junaan:
  kaista A: 467,625 MHz–467,875 MHz |
| --- | --- |

—

ratalaitteistolta junaan:

kaista A: 467,625 MHz–467,875 MHz

| — | taajuusväli 12,5 kHz |
| --- | --- |

—

taajuusväli 12,5 kHz

| — | dupleksi-taajuusparien väli 10 MHz |
| --- | --- |

—

dupleksi-taajuusparien väli 10 MHz

| — | neljän kanavan ryhmittely, kansainväliselle liikenteelle suositellaan 62, 63, 73 ja 75 |
| --- | --- |

—

neljän kanavan ryhmittely, kansainväliselle liikenteelle suositellaan 62, 63, 73 ja 75

| — | Herkkyys:






  — | 1 mV  signaali-kohinasuhteen ollessa > 20 dB (veturilaitteisto) |
| --- | --- | --- |

—

Herkkyys:

—

1 mV  signaali-kohinasuhteen ollessa > 20 dB (veturilaitteisto)

| — | 2 mV (ratalaitteisto) |
| --- | --- |

—

2 mV (ratalaitteisto)

| — | Säteilyteho:






  — | veturilaitteisto 6 W |
| --- | --- | --- |

—

Säteilyteho:

—

veturilaitteisto 6 W

| — | ratalaitteisto 6 W |
| --- | --- |

—

ratalaitteisto 6 W

| — | Antennin ominaisuudet:






  — | λ/4 suuntaamaton (veturilaitteisto) |
| --- | --- | --- |

—

Antennin ominaisuudet:

—

λ/4 suuntaamaton (veturilaitteisto)

| — | 4 m kiskon yläpuolella (veturilaitteisto) |
| --- | --- |

—

4 m kiskon yläpuolella (veturilaitteisto)

| — | suuntaamaton tai suunnattu (ratalaitteisto) |
| --- | --- |

—

suuntaamaton tai suunnattu (ratalaitteisto)

| — | tunneleissa vuotavat kaapelit tai heliksiantennit (ratalaitteisto) |
| --- | --- |

—

tunneleissa vuotavat kaapelit tai heliksiantennit (ratalaitteisto)

| — | päätevastus 50 ohmia |
| --- | --- |

—

päätevastus 50 ohmia

| — | Polarisaatio:






  — | pystypolarisaatio |
| --- | --- | --- |

—

Polarisaatio:

—

pystypolarisaatio

| — | tunneleissa mikä tahansa polarisaatio |
| --- | --- |

—

tunneleissa mikä tahansa polarisaatio

| — | RF-modulointi:






  — | radiomodeemi 1 200 bittiä/s, FM |
| --- | --- | --- |

—

RF-modulointi:

—

radiomodeemi 1 200 bittiä/s, FM

| — | radiomodeemi (vain Tx) 50 baudin FSK, FM |
| --- | --- |

—

radiomodeemi (vain Tx) 50 baudin FSK, FM

| — | puhe PM:ssä |
| --- | --- |

—

puhe PM:ssä

| — | Taajuuspoikkeama:






  — | 1,75 kHz FFSK:lle (1 200 bittiä/s) |
| --- | --- | --- |

—

Taajuuspoikkeama:

—

1,75 kHz FFSK:lle (1 200 bittiä/s)

| — | 0,3 kHz FSK:lle (50 baudia) |
| --- | --- |

—

0,3 kHz FSK:lle (50 baudia)

| — | < 2,3 kHz puheelle |
| --- | --- |

—

< 2,3 kHz puheelle

| — | Toimintatilat:






  — | tila 1, dupleksi |
| --- | --- | --- |

—

Toimintatilat:

—

tila 1, dupleksi

| — | tila 1, puolidupleksi |
| --- | --- |

—

tila 1, puolidupleksi

| — | Veturilaitteiston kanavien vaihto:






  — | manuaalisesti syöttämällä ryhmän numero |
| --- | --- | --- |

—

Veturilaitteiston kanavien vaihto:

—

manuaalisesti syöttämällä ryhmän numero

| — | automaattisesti ryhmän sisällä vastaanottimen jännitteen perusteella |
| --- | --- |

—

automaattisesti ryhmän sisällä vastaanottimen jännitteen perusteella

| — | Sanoman rakenne:






  — | MPT 1327:n mukaisesti |
| --- | --- | --- |

—

Sanoman rakenne:

—

MPT 1327:n mukaisesti

| — | Sanoman siirto:






  — | 1 200 bittiä/s |
| --- | --- | --- |

—

Sanoman siirto:

—

1 200 bittiä/s

| — | FSK, ”0” = 1 800 Hz, ”1” = 1 200 Hz |
| --- | --- |

—

FSK, ”0” = 1 800 Hz, ”1” = 1 200 Hz

Vastuussa oleva jäsenvaltio: Portugali.

PKP-radiojärjestelmä

Kuvaus:

Radiojärjestelmä, joka on käytössä yhteentoimivuusharkinnan piiriin kuuluvilla radoilla Puolassa.

150 MHz:n taajuuskaistaa käyttävä PKP-radio on analoginen radio, joka koostuu ratalaitteistosta, veturilaitteistosta ja kädessä pidettävistä laitteista.

Radiojärjestelmä mahdollistaa vuorosuuntaisen puheliikenteen ja toimintasignaalien (äänien) käytön, mutta ei yleensä datasiirtoa. Järjestelmässä on integroitu Radiostop-toiminto.

Tärkeimmät ominaisuudet:

| — | Taajuudet:






  — | junan ja radanvarren välillä: 150 MHz–156 MHz |
| --- | --- | --- |

—

Taajuudet:

—

junan ja radanvarren välillä: 150 MHz–156 MHz

| — | taajuusväli: 25 kHz (tämä on tarkoitus muuttaa 12,5 kHz:ksi) |
| --- | --- |

—

taajuusväli: 25 kHz (tämä on tarkoitus muuttaa 12,5 kHz:ksi)

| — | Herkkyys:






  — | > 0,8 μV signaali—kohina-suhteen ollessa > 20 dB |
| --- | --- | --- |

—

Herkkyys:

—

> 0,8 μV signaali—kohina-suhteen ollessa > 20 dB

| — | Säteilyteho:






  — | 6 W (radanvarsi- ja veturilaitteilla) |
| --- | --- | --- |

—

Säteilyteho:

—

6 W (radanvarsi- ja veturilaitteilla)

| — | Antennin ominaisuudet:






  — | λ/4 suuntaamaton (veturilaitteisto) |
| --- | --- | --- |

—

Antennin ominaisuudet:

—

λ/4 suuntaamaton (veturilaitteisto)

| — | λ/2 suuntaamaton (ratalaitteisto) |
| --- | --- |

—

λ/2 suuntaamaton (ratalaitteisto)

| — | tunneleissa vuotavat kaapelit (ratalaitteisto) |
| --- | --- |

—

tunneleissa vuotavat kaapelit (ratalaitteisto)

| — | päätevastus 50 ohmia |
| --- | --- |

—

päätevastus 50 ohmia

| — | Polarisaatio:






  — | pystypolarisaatio |
| --- | --- | --- |

—

Polarisaatio:

—

pystypolarisaatio

| — | tunneleissa mikä tahansa polarisaatio |
| --- | --- |

—

tunneleissa mikä tahansa polarisaatio

| — | Toimintatilat:






  — | puolidupleksi toimintamuoto |
| --- | --- | --- |

—

Toimintatilat:

—

puolidupleksi toimintamuoto

| — | Kanavien vaihto:






  — | manuaalisesti syöttämällä kanavan numero |
| --- | --- | --- |

—

Kanavien vaihto:

—

manuaalisesti syöttämällä kanavan numero

| — | Äänitaajuusalue:






  — | 300 Hz–3 000 Hz puheelle (tämä on tarkoitus kaventaa alle 2 700 Hz:iin, kun 12,5 kHz:n taajuusväli otetaan käyttöön) |
| --- | --- | --- |

—

Äänitaajuusalue:

—

300 Hz–3 000 Hz puheelle (tämä on tarkoitus kaventaa alle 2 700 Hz:iin, kun 12,5 kHz:n taajuusväli otetaan käyttöön)

| — | Selektiivikutsujen toimintasignaalit:












  — | junat (kulkuneuvot), pariton numero: |
| --- | --- | --- |

—

Selektiivikutsujen toimintasignaalit:

—

junat (kulkuneuvot), pariton numero:

f1 = 1 160 Hz

| — | junat (kulkuneuvot), parillinen numero: |
| --- | --- |

—

junat (kulkuneuvot), parillinen numero:

f2 = 1 400 Hz

| — | ratalaitteet (pysyvät toimintapisteet): |
| --- | --- |

—

ratalaitteet (pysyvät toimintapisteet):

f3 = 1 670 Hz

| — | Taajuuspoikkeama:






  — | < 5 kHz puheelle |
| --- | --- | --- |

—

Taajuuspoikkeama:

—

< 5 kHz puheelle

| — | Selektiiviryhmäkutsu:






  — | yksi yli sekunnin mittainen toimintasignaali |
| --- | --- | --- |

—

Selektiiviryhmäkutsu:

—

yksi yli sekunnin mittainen toimintasignaali

| — | Radiostop-toiminto:






  — | voidaan käynnistää painamalla yhtä (sinetöityä) painiketta joko radanvarresta tai junasta |
| --- | --- | --- |

—

Radiostop-toiminto:

—

voidaan käynnistää painamalla yhtä (sinetöityä) painiketta joko radanvarresta tai junasta

| — | aiheuttaa hätäjarrutuksen (jos toiminto käynnistetään junasta) ja lähettää jatkuvasti sekvenssejä, joissa kussakin on ensin peräkkäin 3 x 100 ms kutakin toimintasignaalia f1, f2 ja f3 ja sitten 500 ms:n tauko |
| --- | --- |

—

aiheuttaa hätäjarrutuksen (jos toiminto käynnistetään junasta) ja lähettää jatkuvasti sekvenssejä, joissa kussakin on ensin peräkkäin 3 x 100 ms kutakin toimintasignaalia f1, f2 ja f3 ja sitten 500 ms:n tauko

| — | aloittaa hätäjarrutuksen, jos mainittu sekvenssi (f1, f2 ja f3) vastaanotetaan kahdesti |
| --- | --- |

—

aloittaa hätäjarrutuksen, jos mainittu sekvenssi (f1, f2 ja f3) vastaanotetaan kahdesti

| — | käyttää toiseen paineilmakanavaan asennetun paineilmajarrun venttiiliä (ensimmäinen kanava on varattu SHP-, AWS- ja junaturvajärjestelmän käyttöön) |
| --- | --- |

—

käyttää toiseen paineilmakanavaan asennetun paineilmajarrun venttiiliä (ensimmäinen kanava on varattu SHP-, AWS- ja junaturvajärjestelmän käyttöön)

| — | Automaattisilla tiedontallennuspisteillä varustettu rautatieverkko:






  — | tiedonsiirto rajoittuu vain laitteiden tunnusnumeroihin. |
| --- | --- | --- |

—

Automaattisilla tiedontallennuspisteillä varustettu rautatieverkko:

—

tiedonsiirto rajoittuu vain laitteiden tunnusnumeroihin.

Vastuussa oleva jäsenvaltio: Puola.

VR-junaradio

Käytetään nimitystä Linjaradio.

Kuvaus:

Tämä VHF-radiojärjestelmä on suunniteltu yksinomaan rautatiekäyttöön ja noudattaa VR:n suosituksia.

Linjaradio on analoginen radioverkko, joka käsittää ratalinjoja seuraavat liikennepaikkaradiot sekä veturiradiot.

Radiojärjestelmällä voidaan olla dupleksi-yhteydessä (liikennepaikkojen ja junien välillä), puolidupleksi-yhteydessä (veturinkuljettajien välillä) sekä veturinkuljettaja voi kutsua selektiivikutsulla junasuorittajaa.

Tärkeimmät ominaisuudet:

| — | Taajuudet:






  — | kolme kanavaryhmää (numerot 1–3) |
| --- | --- | --- |

—

Taajuudet:

—

kolme kanavaryhmää (numerot 1–3)

| — | veturista tukiasemaan:






  — | 172,350 MHz–173,100 MHz |
| --- | --- | --- |

—

veturista tukiasemaan:

—

172,350 MHz–173,100 MHz

| — | tukiasemasta veturiin:






  — | 167,700 MHz–168,500 MHz |
| --- | --- | --- |

—

tukiasemasta veturiin:

—

167,700 MHz–168,500 MHz

| — | taajuusrasteri 25 kHz |
| --- | --- |

—

taajuusrasteri 25 kHz

| — | dupleksiväli 4,50 MHz tai 4,65 MHz |
| --- | --- |

—

dupleksiväli 4,50 MHz tai 4,65 MHz

| — | Herkkyys:






  — | > 1 μV > 20 dB signaali—kohina-suhteelle (veturi) |
| --- | --- | --- |

—

Herkkyys:

—

> 1 μV > 20 dB signaali—kohina-suhteelle (veturi)

| — | > 2 μV (liikennepaikka-asema) |
| --- | --- |

—

> 2 μV (liikennepaikka-asema)

| — | Säteilyteho:






  — | 15 W veturi |
| --- | --- | --- |

—

Säteilyteho:

—

15 W veturi

| — | 10 W tukiasema |
| --- | --- |

—

10 W tukiasema

| — | Antennin ominaisuudet:






  — | λ/4 ympärisäteilevä (veturi) |
| --- | --- | --- |

—

Antennin ominaisuudet:

—

λ/4 ympärisäteilevä (veturi)

| — | 4 m raiteen pinnasta (veturi) |
| --- | --- |

—

4 m raiteen pinnasta (veturi)

| — | ympärisäteilevä tai suuntaava (liikennepaikka) |
| --- | --- |

—

ympärisäteilevä tai suuntaava (liikennepaikka)

| — | tunneleissa säteilevä kaapeli tai suuntaava antenni (tukiasemat) |
| --- | --- |

—

tunneleissa säteilevä kaapeli tai suuntaava antenni (tukiasemat)

| — | ominaisimpedanssi 50 ohmia |
| --- | --- |

—

ominaisimpedanssi 50 ohmia

| — | Polarisaatio:






  — | pystypolarisaatio |
| --- | --- | --- |

—

Polarisaatio:

—

pystypolarisaatio

| — | tunneleissa hajapolarisaatio |
| --- | --- |

—

tunneleissa hajapolarisaatio

| — | Taajuusdeviaatio:






  — | < 1,75 kHz selektiivikutsu |
| --- | --- | --- |

—

Taajuusdeviaatio:

—

< 1,75 kHz selektiivikutsu

| — | < 3,0 kHz puhe |
| --- | --- |

—

< 3,0 kHz puhe

| — | Toimintamoodit:






  — | toiminto 1, dupleksi-toiminto (veturinkuljettaja–junasuorittaja) |
| --- | --- | --- |

—

Toimintamoodit:

—

toiminto 1, dupleksi-toiminto (veturinkuljettaja–junasuorittaja)

| — | toiminto 2, puolidupleksi-toiminto (veturinkuljettaja–veturinkuljettaja) |
| --- | --- |

—

toiminto 2, puolidupleksi-toiminto (veturinkuljettaja–veturinkuljettaja)

| — | Kanavien vaihto veturissa:






  — | manuaalisesti kanavaryhmien välillä |
| --- | --- | --- |

—

Kanavien vaihto veturissa:

—

manuaalisesti kanavaryhmien välillä

| — | automaattisesti kanavaryhmässä, riippuen vastaanotettavan signaalin tasosta |
| --- | --- |

—

automaattisesti kanavaryhmässä, riippuen vastaanotettavan signaalin tasosta

| — | Toimintasignaalit:






  — | ei käytössä |
| --- | --- | --- |

—

Toimintasignaalit:

—

ei käytössä

| — | Selektiivikutsuäänet:






  — | 2 500 Hz, 2 900 Hz |
| --- | --- | --- |

—

Selektiivikutsuäänet:

—

2 500 Hz, 2 900 Hz

Järjestelmästä vastaava jäsenvaltio: Suomi.

TRS — Tšekin rautateiden radiojärjestelmä

Kuvaus:

Rautateiden junaradioviestintäjärjestelmä on suunniteltu toiminnan aikana tapahtuvaan kaksipuoliseen viestintään ajossa olevan veturin kuljettajan ja junanlähettäjän tai -selvittäjän kanssa radanvarteen asennetun nauhamaisen verkon välityksellä.

Junaradiojärjestelmä mahdollistaa kaksisuuntaisen viestinnän puheluissa, rutiinitietojen välityksessä (komennot, raportit), yleisissä kutsuissa ja hätäkutsuissa sekä puolidupleksi-viestinnän kuljettajien välillä siten, että puhelut ja hätäkutsut välitetään tukiaseman kautta. Järjestelmä mahdollistaa erityisen järjestelyn, jossa yksisuuntainen viestintä kuljettajien ja muiden liittymien välillä tapahtuu simpleksiverkossa 160 MHz:n taajuuskaistalla esivalituilla kanavilla.

Selektiivikutsut junan kuusinumeroista tunnusta käyttäen lähetetään junanlähettäjältä (-selvittäjältä) kuljettajalle, ja tunnistustiedot (junan numeroon perustuvat) lähetetään junasta junanlähettäjälle (-selvittäjälle).

Rutiinitiedot (komennot ja raportit) lähetetään viesteinä. Junaradiojärjestelmässä on mahdollisuus lähettää lyhyitä koodattuja digitaalisia FFSK-viestejä nopeudella 1 200 bittiä/s molempiin suuntiin. Yksi komento on varattu junan kauko-ohjauksella tapahtuvaan pysäyttämiseen, jonka voi käynnistää junanselvittäjä tai kulunvalvoja ja joka aiheuttaa junan hätäjarrutuksen (edellyttäen, että junassa on LS 90 -tyyppinen JKV-sovitin tai ajoturvalaite).

Junaradiojärjestelmä on ohjaussignaalien osalta täysin yhteensopiva pakollisten UIC 751-3 -määräysten kanssa. Tämä tarkoittaa, että puhelut, kutsut ja hätäkutsut junaradiojärjestelmän ja toisen valmistajan järjestelmän välillä ovat mahdollisia. Viestintä tapahtuu käyttäen neljää kansainvälisesti koordinoitua taajuutta 450 MHz:n A-kaistalla UIC:n mukaisesti.

Tärkeimmät ominaisuudet:

| — | Taajuudet:






  — | toimintatila: dupleksi neljän taajuuden ryhmässä
  simpleksi kaistalla 457,400–458,450 MHz |
| --- | --- | --- |

—

Taajuudet:

—

toimintatila: dupleksi neljän taajuuden ryhmässä

simpleksi kaistalla 457,400–458,450 MHz

| — | Herkkyys:






  — | 150 mV |
| --- | --- | --- |

—

Herkkyys:

—

150 mV

| — | Säteilyteho:






  — | 6 W |
| --- | --- | --- |

—

Säteilyteho:

—

6 W

| — | Toimintatilat:






  — | tila 1, dupleksi |
| --- | --- | --- |

—

Toimintatilat:

—

tila 1, dupleksi

| — | tila 2, puolidupleksi |
| --- | --- |

—

tila 2, puolidupleksi

| — | Toimintasignaalit:












  — | kanava vapaa: |
| --- | --- | --- |

—

Toimintasignaalit:

—

kanava vapaa:

2 280 Hz

| — | kuuntelu: |
| --- | --- |

—

kuuntelu:

1 960 Hz

| — | pilottisignaali: |
| --- | --- |

—

pilottisignaali:

2 800 Hz

| — | varoitusääni: |
| --- | --- |

—

varoitusääni:

1 520 Hz

Vastuussa oleva jäsenvaltio: Tšekki.

LDZ-radiojärjestelmä

Kuvaus:

Junaradiojärjestelmä on analoginen yksisuuntaiseen puheviestintään tarkoitettu järjestelmä, jota käytetään junien liikenteessä. Kaikki LDZ-rataverkon osuudet on varustettu tällä järjestelmällä. Järjestelmä on tarkoitettu ratalaitteiden (kaksijohtimisilla viestintäkaapeleilla toisiinsa kytkettyjen jakeluradioiden ja jopa 28 paikallisen radion) ja junissa olevien (kiinteästi asennettujen ja kädessä pidettävien) radiolaitteiden avulla käytettäväksi.

Kuutta kaistan 1 000–1 700 Hz taajuutta käytetään selektiivisiin yhteyksiin 28 paikallisen radion kanssa.

Tärkeimmät ominaisuudet:

| — | Taajuudet:












  — | junan ja radanvarren välillä: |
| --- | --- | --- |

—

Taajuudet:

—

junan ja radanvarren välillä:

2 130 kHz — perus,

2 150 kHz — varalla

| — | Herkkyys:






  — | = 50 μV signaali—kohina-suhteen ollessa 20 dB |
| --- | --- | --- |

—

Herkkyys:

—

= 50 μV signaali—kohina-suhteen ollessa 20 dB

| — | Säteilyteho:






  — | = 12 W (radanvarsi- ja veturilaitteilla) |
| --- | --- | --- |

—

Säteilyteho:

—

= 12 W (radanvarsi- ja veturilaitteilla)

| — | Antennin ominaisuudet:






  — | λ/4 suuntaamaton (ratalaitteisto) |
| --- | --- | --- |

—

Antennin ominaisuudet:

—

λ/4 suuntaamaton (ratalaitteisto)

| — | λ/12 suuntaamaton (veturilaitteisto) |
| --- | --- |

—

λ/12 suuntaamaton (veturilaitteisto)

| — | päätevastus 50 tai 75 ohmia radiolaitteen tyypin mukaan |
| --- | --- |

—

päätevastus 50 tai 75 ohmia radiolaitteen tyypin mukaan

| — | Polarisaatio:






  — | pystypolarisaatio |
| --- | --- | --- |

—

Polarisaatio:

—

pystypolarisaatio

| — | Toimintatilat:






  — | puolidupleksi toimintamuoto |
| --- | --- | --- |

—

Toimintatilat:

—

puolidupleksi toimintamuoto

| — | Kanavien vaihto:






  — | manuaalisesti mekaanisella kytkimellä |
| --- | --- | --- |

—

Kanavien vaihto:

—

manuaalisesti mekaanisella kytkimellä

| — | Äänitaajuusalue:






  — | 300 Hz–3 000 Hz puheluille, selektiivikutsuille ja toimintasignaaleille |
| --- | --- | --- |

—

Äänitaajuusalue:

—

300 Hz–3 000 Hz puheluille, selektiivikutsuille ja toimintasignaaleille

| — | Selektiivikutsujen toimintasignaalit:












  — | BRS — LRS: |
| --- | --- | --- |

—

Selektiivikutsujen toimintasignaalit:

—

BRS — LRS:

f1 = 1 400 Hz

| — | BRS — DRS |
| --- | --- |

—

BRS — DRS

f2 = 700 Hz

| — | BRS — HRS (kunnossapito, siirrettävä laite) |
| --- | --- |

—

BRS — HRS (kunnossapito, siirrettävä laite)

f3 = 2 100 Hz

| — | BRS — BRS |
| --- | --- |

—

BRS — BRS

f4 = 1 000 Hz

| — | DRS — BRS |
| --- | --- |

—

DRS — BRS

f4 = 1 000 Hz

| — | LRS — BRS |
| --- | --- |

—

LRS — BRS

f3 = 1 000 Hz

| — | Lähetystaajuuden poikkeama:






  — | = 3 kHz = 1,5 kHz selektiivikutsuille |
| --- | --- | --- |

—

Lähetystaajuuden poikkeama:

—

= 3 kHz = 1,5 kHz selektiivikutsuille

| — | < 3 kHz puheelle |
| --- | --- |

—

< 3 kHz puheelle

| — | Automaattisilla tiedontallennuspisteillä varustettu rautatieverkko |
| --- | --- |

—

Automaattisilla tiedontallennuspisteillä varustettu rautatieverkko

| — | LRS-antennityypit:






  — | Г–tila |
| --- | --- | --- |

—

LRS-antennityypit:

—

Г–tila

| — | kallistettu säde |
| --- | --- |

—

kallistettu säde

| — | induktiivinen virransyöttö avoimiin virtakaapeleihin (ei teräksisiin) |
| --- | --- |

—

induktiivinen virransyöttö avoimiin virtakaapeleihin (ei teräksisiin)

| — | erityiskäsittely korkeajännitejohdoille (10 kV) |
| --- | --- |

—

erityiskäsittely korkeajännitejohdoille (10 kV)

| — | erityinen aaltojohto |
| --- | --- |

—

erityinen aaltojohto

Junaradiojärjestelmän lisäksi käytössä on välitukiasemiin nojautuva radioviestintäjärjestelmä, joka on tarkoitettu vaihtotyöhön, kunnossapitoon, tekniikkaan ja hätätapauksiin liittyvään viestintään. Tämä järjestelmä perustuu vyöhykeperiaatteeseen ja toimii 150 ja 450 MHz:n taajuusalueella noin 5–10 MHz:n kaistoilla.

Vastuussa oleva jäsenvaltio: Latvia.

CH — Kreikan rautateiden radiojärjestelmä

Kuvaus:

Tämä radanvarren ja junan väliseen viestintään tarkoitettu radiojärjestelmä vastaa osittain teknisiä määräyksiä, jotka on esitetty UIC:n koodin 751-3 painoksessa 3, joka julkaistiin 1.7.1984. Kyseessä on kansallisen rautatieliikenteen edellyttämä vähimmäisalajärjestelmä. Se on analoginen järjestelmä, joka mahdollistaa puolidupleksi-puheviestinnän. Selektiivikutsuja, toimintasignaaleja tai datasiirtoa ei ole käytössä.

Tärkeimmät ominaisuudet:

| — | Taajuudet:






  — | junan ja radanvarren välillä:
  149,870–149,970 MHz ja 150,290–150,350 MHz
  taajuusväli 20 kHz
  näiltä kahdelta taajuuskaistalta on varattu 10 kanavaa |
| --- | --- | --- |

—

Taajuudet:

—

junan ja radanvarren välillä:

149,870–149,970 MHz ja 150,290–150,350 MHz

taajuusväli 20 kHz

näiltä kahdelta taajuuskaistalta on varattu 10 kanavaa

| — | Herkkyys:






  — | > 1 μV  signaali—kohina-suhteen ollessa > 20 dB (veturilaitteisto) |
| --- | --- | --- |

—

Herkkyys:

—

> 1 μV  signaali—kohina-suhteen ollessa > 20 dB (veturilaitteisto)

| — | > 2 μV (ratalaitteisto) |
| --- | --- |

—

> 2 μV (ratalaitteisto)

| — | Säteilyteho:






  — | 10 W (veturilaitteisto) |
| --- | --- | --- |

—

Säteilyteho:

—

10 W (veturilaitteisto)

| — | 18 W (ratalaitteisto) |
| --- | --- |

—

18 W (ratalaitteisto)

| — | Antennin ominaisuudet:






  — | λ/4 (veturilaitteisto) |
| --- | --- | --- |

—

Antennin ominaisuudet:

—

λ/4 (veturilaitteisto)

| — | 3λ/4 (ratalaitteisto) |
| --- | --- |

—

3λ/4 (ratalaitteisto)

| — | suuntaamaton |
| --- | --- |

—

suuntaamaton

| — | ei peittoa tunneleissa |
| --- | --- |

—

ei peittoa tunneleissa

| — | päätevastus 50 ohmia |
| --- | --- |

—

päätevastus 50 ohmia

| — | Polarisaatio:






  — | pystypolarisaatio |
| --- | --- | --- |

—

Polarisaatio:

—

pystypolarisaatio

| — | Taajuuspoikkeama:






  — | < 2,3 kHz (puheelle) |
| --- | --- | --- |

—

Taajuuspoikkeama:

—

< 2,3 kHz (puheelle)

| — | Toimintatapa:






  — | puolidupleksi |
| --- | --- | --- |

—

Toimintatapa:

—

puolidupleksi

| — | Veturilaitteiston kanavien vaihto:






  — | manuaalisesti syöttämällä kanavan numero |
| --- | --- | --- |

—

Veturilaitteiston kanavien vaihto:

—

manuaalisesti syöttämällä kanavan numero

Vastuussa oleva jäsenvaltio: Kreikka.

UIC Radio luku Bulgaria

(Vain tiedoksi)

Kuvaus:

Tämä radanvarren ja junan väliseen viestintään tarkoitettu radiojärjestelmä vastaa teknisiä määräyksiä, jotka on esitetty UIC:n koodin 751-3 painoksessa 3, joka julkaistiin 1.7.1984. Kyseessä on kansainvälisen rautatieliikenteen edellyttämä vähimmäisvaatimukset täyttävä radiojärjestelmä.

UIC on analoginen radio, joka koostuu ratalaitteistosta ja liikkuvasta veturilaitteistosta.

Tämän perusalajärjestelmän mukaiset radiojärjestelmät mahdollistavat vuorosuuntaisen ja kaksisuuntaisen puheliikenteen, toimintasignaalien (äänien) käytön, selektiivikutsut ja datasiirron.

Tärkeimmät ominaisuudet:

| — | Taajuudet:






  — | junasta ratalaitteistolle:
  457,450 MHz–458,450 MHz |
| --- | --- | --- |

—

Taajuudet:

—

junasta ratalaitteistolle:

457,450 MHz–458,450 MHz

| — | ratalaitteistolta junaan:
  kaista A: 467,400 MHz–468,450 MHz |
| --- | --- |

—

ratalaitteistolta junaan:

kaista A: 467,400 MHz–468,450 MHz

| — | Taajuusväli 25 kHz |
| --- | --- |

—

Taajuusväli 25 kHz

| — | Dupleksi-taajuusparien väli 10 MHz |
| --- | --- |

—

Dupleksi-taajuusparien väli 10 MHz

| — | neljän kanavan ryhmittely, kansainväliselle liikenteelle suositellaan 62–65 |
| --- | --- |

—

neljän kanavan ryhmittely, kansainväliselle liikenteelle suositellaan 62–65

| — | Herkkyys:






  — | > 2 μV (ratalaitteisto) |
| --- | --- | --- |

—

Herkkyys:

—

> 2 μV (ratalaitteisto)

| — | Säteilyteho:






  — | veturilaitteisto 6 W |
| --- | --- | --- |

—

Säteilyteho:

—

veturilaitteisto 6 W

| — | ratalaitteisto 6 W |
| --- | --- |

—

ratalaitteisto 6 W

| — | Antennin ominaisuudet:






  — | λ/4 suuntaamaton (veturilaitteisto) |
| --- | --- | --- |

—

Antennin ominaisuudet:

—

λ/4 suuntaamaton (veturilaitteisto)

| — | 4 m kiskon yläpuolella (veturilaitteisto) |
| --- | --- |

—

4 m kiskon yläpuolella (veturilaitteisto)

| — | suuntaamaton tai suunnattu (ratalaitteisto) |
| --- | --- |

—

suuntaamaton tai suunnattu (ratalaitteisto)

| — | Tunneleissa vuotavat kaapelit tai voimakkaasti suuntaavat antennit (ratalaitteisto) |
| --- | --- |

—

Tunneleissa vuotavat kaapelit tai voimakkaasti suuntaavat antennit (ratalaitteisto)

| — | Päätevastus 50 ohmia |
| --- | --- |

—

Päätevastus 50 ohmia

| — | Polarisaatio:






  — | pystypolarisaatio |
| --- | --- | --- |

—

Polarisaatio:

—

pystypolarisaatio

| — | tunneleissa mikä tahansa polarisaatio |
| --- | --- |

—

tunneleissa mikä tahansa polarisaatio

| — | Toimintatilat:






  — | tila 1, dupleksi |
| --- | --- | --- |

—

Toimintatilat:

—

tila 1, dupleksi

| — | tila 2, puolidupleksi |
| --- | --- |

—

tila 2, puolidupleksi

| — | Taajuuspoikkeama:






  — | 1,75 kHz ohjaussignaalille |
| --- | --- | --- |

—

Taajuuspoikkeama:

—

1,75 kHz ohjaussignaalille

| — | 1,75 kHz puheelle |
| --- | --- |

—

1,75 kHz puheelle

| — | 3,50 kHz nimellistaajuus |
| --- | --- |

—

3,50 kHz nimellistaajuus

| — | Veturilaitteiston kanavien vaihto:






  — | manuaalisesti syöttämällä kanavan numero |
| --- | --- | --- |

—

Veturilaitteiston kanavien vaihto:

—

manuaalisesti syöttämällä kanavan numero

| — | automaattisesti ryhmän sisällä |
| --- | --- |

—

automaattisesti ryhmän sisällä

| — | Toimintasignaalit:












  — | vapaan kanavan signaali: |
| --- | --- | --- |

—

Toimintasignaalit:

—

vapaan kanavan signaali:

2 280 Hz

| — | kuuntelusignaali: |
| --- | --- |

—

kuuntelusignaali:

1 960 Hz

| — | pilottiääni: |
| --- | --- |

—

pilottiääni:

2 800 Hz

| — | hätäsignaali: |
| --- | --- |

—

hätäsignaali:

1 520 Hz

| — | asemapäällikön signaali: |
| --- | --- |

—

asemapäällikön signaali:

1 840 Hz

| — | vetoyksikön signaali: |
| --- | --- |

—

vetoyksikön signaali:

2 984 Hz

| — | laiturin signaali: |
| --- | --- |

—

laiturin signaali:

1 669 Hz

| — | Sanoman rakenne:






  — | äänitaajuuspulsseja käyttävä sekvenssikutsu
  koostuu kahdeksasta äänitaajuuspulssista,
  joiden merkitys on seuraava:






  — | kuusi 100 ms:n pituista pulssia junan numeroa varten |
| --- | --- | --- | --- |

—

Sanoman rakenne:

—

äänitaajuuspulsseja käyttävä sekvenssikutsu

koostuu kahdeksasta äänitaajuuspulssista,

joiden merkitys on seuraava:

—

kuusi 100 ms:n pituista pulssia junan numeroa varten

| — | 1 100 ms:n pituinen väli |
| --- | --- |

—

1 100 ms:n pituinen väli

| — | yksi 100 ms:n pituinen pulssi, joka kertoo, onko kyseessä komento vai sanoma (junasta) |
| --- | --- |

—

yksi 100 ms:n pituinen pulssi, joka kertoo, onko kyseessä komento vai sanoma (junasta)

| — | sekä 400–1 400 ms:n pituinen komento tai sanoma (junaan). |
| --- | --- |

—

sekä 400–1 400 ms:n pituinen komento tai sanoma (junaan).

Vastuussa oleva jäsenvaltio: Bulgaria

Viron rautateiden junaviestintäverkko

Viron rautateiden viestintäverkko on varustettu Viron liikenne- ja viestintäministeriön rautateiden toimintaa koskevista teknisistä määräyksistä 9.7.1999 antaman julkilausuman nro 39 mukaisesti.

Rautateiden junaradioverkossa on kaksi osajärjestelmää: radanvarresta junaan tapahtuvaan viestintään tarkoitettu radiojärjestelmä ja alueelliset radiojärjestelmät.

Radanvarresta junaan tapahtuvaa viestintää varten tarkoitettu radiojärjestelmä mahdollistaa puheyhteyden kaikentyyppisiin juniin ja vetureihin maan pää- ja sivuradoille.

Alueradiojärjestelmät mahdollistavat radioyhteyden rautatieasemien ja veturien kuljettajien välillä kaikkien rautatieasemien alueella.

Integroitu junaradioverkko kattaa maan kaikki radat ja rautatieasemat.

Viron rautateiden radanvarresta junaan tapahtuvaa viestintää varten käyttämä pääjärjestelmä on hajautettu SmarTrunk II (skannaava) digitaalinen runkoverkkojärjestelmä. Tämä modulaarinen järjestelmä sisältää eri osia, kuten junalähettäjän keskuslaitteet, toistinasemat, asemanhoitajan radiopäätteet, juniin asennetut radiot ja kannettavat radiot.

Runkojärjestelmän tärkeimmät tiedot:

| — | VHF 146–174Mhz taajuuskaista |
| --- | --- |

—

VHF 146–174Mhz taajuuskaista

| — | 14 dupleksikanavaa |
| --- | --- |

—

14 dupleksikanavaa

| — | puolidupleksitoiminta |
| --- | --- |

—

puolidupleksitoiminta

Rautatieasemien paikallisradioyhteyksissä käytetään Motorolan GM350- ja GM Pro- tukiasemaradioita, jotka toimivat yksisuuntaisessa liikenteessä VHF-kanavilla.

Junissa olevat Motorolan GM350- ja GM160-radiot voivat olla yhteydessä maan pääradoille ja asemille asennettujen erilaisten radioinfrastruktuurien kanssa.

Rautateiden turvallisesta ja tehokkaasta toiminnasta vastaavilla henkilöillä on käytössään Motorolan GP- ja P-sarjan kannettavat radiot.

Naapurimaista Latviasta ja Liettuasta tulevien junien ohjaamiseksi on Virossa edelleen pääviestintäjärjestelmän rinnalla käytössä erityinen eri alueiden välillä toimiva junaradiojärjestelmä, jossa yksisuuntaiseen viestintään käytetään taajuusaluetta 2 130 kHz–2 150 kHz.

Vastuussa oleva jäsenvaltio: Viro

Liettuan rautateiden junaradiojärjestelmä

Kuvaus:

Junaradiojärjestelmä on analoginen yksisuuntaiseen puheviestintään tarkoitettu järjestelmä, jota käytetään junien liikenteessä. Kaikki LG-verkon rataosuudet on varustettu tällä järjestelmällä.

Järjestelmä on tarkoitettu ratalaitteiden (kaksijohtimisilla viestintäkaapeleilla toisiinsa kytkettyjen jakeluradioiden ja jopa 28 paikallisen radion) ja junissa olevien (kiinteästi asennettujen) radiolaitteiden avulla käytettäväksi.

Kuutta kaistan 1 000–1 700 Hz taajuutta käytetään selektiivisiin yhteyksiin paikallisten radioiden kanssa.

Tärkeimmät ominaisuudet:

| — | Taajuudet:












  — | junan ja radanvarren välillä: |
| --- | --- | --- |

—

Taajuudet:

—

junan ja radanvarren välillä:

2 130 kHz — perus,

2 150 kHz — varalla

| — | Herkkyys:






  — | ≤ 50 μV signaali—kohina-suhteen ollessa 20 dB |
| --- | --- | --- |

—

Herkkyys:

—

≤ 50 μV signaali—kohina-suhteen ollessa 20 dB

| — | Säteilyteho:






  — | ≤ 12 W (radanvarsi- ja veturilaitteilla) |
| --- | --- | --- |

—

Säteilyteho:

—

≤ 12 W (radanvarsi- ja veturilaitteilla)

| — | Antennin ominaisuudet:






  — | λ/4 suuntaamaton (ratalaitteisto) |
| --- | --- | --- |

—

Antennin ominaisuudet:

—

λ/4 suuntaamaton (ratalaitteisto)

| — | λ/12 suuntaamaton (veturilaitteisto) |
| --- | --- |

—

λ/12 suuntaamaton (veturilaitteisto)

| — | Päätevastus 50 tai 75 ohmia radiolaitteen tyypin mukaan |
| --- | --- |

—

Päätevastus 50 tai 75 ohmia radiolaitteen tyypin mukaan

| — | Polarisaatio:






  — | pystypolarisaatio |
| --- | --- | --- |

—

Polarisaatio:

—

pystypolarisaatio

| — | Toimintatilat:






  — | puolidupleksi toimintamuoto |
| --- | --- | --- |

—

Toimintatilat:

—

puolidupleksi toimintamuoto

| — | Kanavien vaihto:






  — | manuaalisesti mekaanisella kytkimellä |
| --- | --- | --- |

—

Kanavien vaihto:

—

manuaalisesti mekaanisella kytkimellä

| — | Äänitaajuusalue:






  — | 300 Hz– 3 000 Hz puheelle, selektiivikutsuille ja toimintasignaaleille |
| --- | --- | --- |

—

Äänitaajuusalue:

—

300 Hz– 3 000 Hz puheelle, selektiivikutsuille ja toimintasignaaleille

| — | Selektiivikutsujen toimintasignaalit:












  — | BRS — LRS |
| --- | --- | --- |

—

Selektiivikutsujen toimintasignaalit:

—

BRS — LRS

f1 = 1 400 Hz

| — | BRS — DRS |
| --- | --- |

—

BRS — DRS

f2 = 700 Hz

| — | BRS — BRS |
| --- | --- |

—

BRS — BRS

f4 = 1 000 Hz

| — | DRS — BRS |
| --- | --- |

—

DRS — BRS

f4 = 1 000 Hz

| — | LRS — BRS |
| --- | --- |

—

LRS — BRS

f3 = 1 000 Hz

| — | Lähetystaajuuden poikkeama:






  — | ≥1,5 kHz ≤ 3 kHz selektiivikutsuille |
| --- | --- | --- |

—

Lähetystaajuuden poikkeama:

—

≥1,5 kHz ≤ 3 kHz selektiivikutsuille

| — | ≤ 3 kHz puheelle |
| --- | --- |

—

≤ 3 kHz puheelle

| — | Automaattisilla tiedontallennuspisteillä varustettu rautatieverkko |
| --- | --- |

—

Automaattisilla tiedontallennuspisteillä varustettu rautatieverkko

| — | LRS-antennityypit:






  — | Г-tila |
| --- | --- | --- |

—

LRS-antennityypit:

—

Г-tila

| — | T-tila |
| --- | --- |

—

T-tila

| — | kallistettu säde |
| --- | --- |

—

kallistettu säde

| — | induktiivinen virransyöttö avoimiin virtakaapeleihin (ei teräksisiin) |
| --- | --- |

—

induktiivinen virransyöttö avoimiin virtakaapeleihin (ei teräksisiin)

| — | erityiskäsittely korkeajännitejohdoille (10 kV) |
| --- | --- |

—

erityiskäsittely korkeajännitejohdoille (10 kV)

| — | erityinen aaltojohto |
| --- | --- |

—

erityinen aaltojohto

Vaihtotyössä käytettävä radiojärjestelmä

Kuvaus:

Suurilla rautatieasemilla tehtävässä vaihtotyössä käytetään yksisuuntaista analogista puheviestintää radiolla taajuudella 150 MHz. Tämän järjestelmän paikallisten verkkojen radioasemat eivät ole yhteydessä toisiinsa. Järjestelmä mahdollistaa radioviestinnän avoimella kanavalla kiinteästi asennettujen (ajojärjestelijät), juniin asennettujen (järjestelyveturit) ja kannettavien (vaihtotyöhenkilöstö) radioiden välillä.

Tärkeimmät ominaisuudet:

| — | Taajuudet:






  — | 150,375–155,800 MHz ja 150,290–150,350 MHz |
| --- | --- | --- |

—

Taajuudet:

—

150,375–155,800 MHz ja 150,290–150,350 MHz

| — | Taajuusväli 25 kHz. |
| --- | --- |

—

Taajuusväli 25 kHz.

| — | Herkkyys:






  — | > 1 μV signaali—kohina-suhteen ollessa 20 dB |
| --- | --- | --- |

—

Herkkyys:

—

> 1 μV signaali—kohina-suhteen ollessa 20 dB

| — | Säteilyteho:






  — | ≤ 25 W (ratalaitteilla) |
| --- | --- | --- |

—

Säteilyteho:

—

≤ 25 W (ratalaitteilla)

| — | ≤ 12 W (veturilaitteilla) |
| --- | --- |

—

≤ 12 W (veturilaitteilla)

| — | ≤ 5 W (kannettavat radiolaitteet) |
| --- | --- |

—

≤ 5 W (kannettavat radiolaitteet)

| — | Polarisaatio:






  — | pystypolarisaatio |
| --- | --- | --- |

—

Polarisaatio:

—

pystypolarisaatio

| — | Toimintatilat:






  — | puolidupleksi toimintamuoto |
| --- | --- | --- |

—

Toimintatilat:

—

puolidupleksi toimintamuoto

| — | Kanavien vaihto:






  — | manuaalisesti mekaanisella kytkimellä |
| --- | --- | --- |

—

Kanavien vaihto:

—

manuaalisesti mekaanisella kytkimellä

| — | Lähetystaajuuden poikkeama:






  — | ≤ 3 kHz |
| --- | --- | --- |

—

Lähetystaajuuden poikkeama:

—

≤ 3 kHz

Vastuussa oleva jäsenvaltio: Liettua

Osa 3: Taulukko, joka kuvaa siirtymistä luokan A ja luokan B järjestelmien välillä (turvalaitteet)

TAULUKON MERKITYS

Tämän taulukon tarkoitus on antaa tietoja Euroopan laajuisten suurten nopeuksien ja tavanomaisten rautatieverkkojen yhteentoimivuuden kannalta merkityksellisistä siirtymisistä luokasta toiseen.

JOHDANTO

Seuraavassa taulukossa on yhteenveto mahdollisista siirtymisistä erilaisten tässä liitteessä kuvattujen luokan B järjestelmien välillä sekä luokan A ja luokan B järjestelmien välillä.

Taulukossa ei esitetä mitään teknisiä ratkaisuja tässä liitteessä määritellyille ERTMS/ETCS-järjestelmälle tai niihin liittyville STM-moduuleille. Ne on dokumentoitu joko ohjaus- ja hallintaosajärjestelmän teknisissä eritelmissä (niihin viitataan sekä Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän että tavanomaisen rautatiejärjestelmän ohjaus- ja hallintaosajärjestelmää koskevan YTE:n 5 luvussa) tai luokan B järjestelmiä tai STM-moduuleja koskevissa kansallisissa asiakirjoissa. On tärkeää huomata, että taulukossa ei määritellä mitään ERTMS/ETCS-järjestelmää tai STM-moduuleja koskevia teknisiä lisävaatimuksia. Taulukossa on tietoja vain suurten nopeuksien rautatieverkossa ja tavanomaisessa rautatieverkossa mahdollisesti tapahtuvista siirtymisistä.

Taulukkoa voidaan käyttää apuna tehtäessä teknisiä ja taloudellisia päätöksiä, jotka liittyvät direktiivien 96/48/EY ja 2001/16/EY täytäntöönpanoon.

Siirryttäessä kahden luokan B järjestelmän välillä yhteentoimivuutta koskeva vaatimus on, että siirtymiseen liittyvä tekninen ratkaisu ei ole ristiriidassa YTE:ien kanssa ja erityisesti, että se on ERTMS/ETCS-järjestelmää koskevan dokumentaation mukainen. On todettava, että luokan 1 eritelmä koskee vain STM-moduuleja käyttäviä siirtymisiä (ks. järjestelmävaatimusten eritelmän 5.10 kohta, erityisesti 5.10.3.11 kohta, sekä 7.4.2.9 kohta). Kahden luokan B järjestelmän välistä siirtymistä koskevia operatiivisia määräyksiä pidetään kansallisena asiana.

SIIRTYMÄTAULUKKO

Taulukon tulkintaohjeet

Taulukon viistolävistäjällä luetellaan Euroopan laajuisen suurten nopeuksien ja tavanomaisen rautatiejärjestelmän kannalta oleelliset luokan A järjestelmät ja kaikki luokan B järjestelmät.

Kaikki muut taulukon kentät on merkitty joko numerolla (joka merkitsee, että siirtyminen on sallittua vastaavan pysty- ja vaakarivin päässä olevien järjestelmien välillä) tai harmaalla värillä, mikä tarkoittaa, ettei siirtyminen ole mahdollista nyt eikä myöhemmin.

Numero kertoo maat, jotka vastaavat siirtymisen ja siihen liittyvien menettelyjen määrittelystä.

Siirtymiset luokan A ja luokan B järjestelmien välillä (ensimmäinen sarake) on tehtävä asiakirjassa SUBSET_035 kuvatulla tavalla.

Esimerkki:

Image

Järjestelmän hoitamat siirtymiset

Jos siirtymisen hoitaa ETCS STM, on käytettävä asiakirjassa SUBSET_035 määriteltyjä termejä.

Järjestelmän hoitamat siirtymiset (Luokka A ja B)

Vaadittavat toiminnalliset siirtymiset selviävät taulukosta. Toiminnallinen siirtyminen on tapahtuma, jossa vastuu junan valvonnasta siirtyy järjestelmältä toiselle. Tällöin kuljettaja tavallisesti havaitsee yhden tai useampia seuraavista ilmiöistä:

| — | tapa, jolla junan kulkua valvotaan, muuttuu |
| --- | --- |

—

tapa, jolla junan kulkua valvotaan, muuttuu

| — | tapa, jolla kuljettaja toimii vuorovaikutuksessa järjestelmän kanssa, muuttuu. |
| --- | --- |

—

tapa, jolla kuljettaja toimii vuorovaikutuksessa järjestelmän kanssa, muuttuu.

Image

Siirtymisestä vastaavat jäsenvaltiot

| 1. | Alankomaat, Belgia |
| --- | --- |
| 2. | Italia, Ranska |
| 3. | Espanja, Portugali |
| 4. | Alankomaat, Saksa |
| 5. | Italia, Itävalta |
| 6. | Ranska, Belgia, Luxemburg, Saksa |
| 7. | Italia, Ranska |
| 8. | Ranska, Belgia, Luxemburg |
| 9. | Ranska, Saksa |
| 10. | Espanja |
| 11. | Saksa, Itävalta |
| 12. | Italia |
| 13. | Italia, Ranska |
| 14. | Itävalta, Italia |
| 15. | Ranska, Italia |
| 16. | Espanja |
| 17. | Espanja |
| 18. | Alankomaat, Belgia |
| 19. | Belgia |
| 20. | Belgia, Saksa |
| 21. | Ranska, Belgia |
| 22. | Ranska |
| 23. | Ranska |
| 24. | Belgia, Ranska |
| 25. | Ranska, Yhdistynyt kuningaskunta (siirtyminen tapahtuu Kanaalin tunnelin Englannin puoleisessa päässä) |
| 26. | Ranska |
| 27. | Ranska |
| 28. | Ranska |
| 29. | Tanska, Ruotsi |
| 30. | Saksa, Tanska |
| 31. | Itävalta, Unkari |
| 32. | Itävalta, Tšekki, Saksa, Slovakia |
| 33. | Unkari, Slovakia, Tšekki |
| 34. | Ranska, Sveitsi |
| 35. | Saksa, Sveitsi |
| 36. | Ranska, Sveitsi |
| 37. | Yhdistynyt kuningaskunta |
| 38. | Yhdistynyt kuningaskunta (koskee vain junia, joiden Vmax > 160 km/h) |
| 39. | Saksa, Puola |
| 40. | Puola, Tšekki, Slovakia |
| 41. | Irlannin tasavalta, Yhdistynyt kuningaskunta |
| 42. | Liettua, Puola (siirtyminen ALSN- ja SHP-järjestelmien välillä) |

1.

Alankomaat, Belgia

2.

Italia, Ranska

3.

Espanja, Portugali

4.

Alankomaat, Saksa

5.

Italia, Itävalta

6.

Ranska, Belgia, Luxemburg, Saksa

7.

Italia, Ranska

8.

Ranska, Belgia, Luxemburg

9.

Ranska, Saksa

10.

Espanja

11.

Saksa, Itävalta

12.

Italia

13.

Italia, Ranska

14.

Itävalta, Italia

15.

Ranska, Italia

16.

Espanja

17.

Espanja

18.

Alankomaat, Belgia

19.

Belgia

20.

Belgia, Saksa

21.

Ranska, Belgia

22.

Ranska

23.

Ranska

24.

Belgia, Ranska

25.

Ranska, Yhdistynyt kuningaskunta (siirtyminen tapahtuu Kanaalin tunnelin Englannin puoleisessa päässä)

26.

Ranska

27.

Ranska

28.

Ranska

29.

Tanska, Ruotsi

30.

Saksa, Tanska

31.

Itävalta, Unkari

32.

Itävalta, Tšekki, Saksa, Slovakia

33.

Unkari, Slovakia, Tšekki

34.

Ranska, Sveitsi

35.

Saksa, Sveitsi

36.

Ranska, Sveitsi

37.

Yhdistynyt kuningaskunta

38.

Yhdistynyt kuningaskunta (koskee vain junia, joiden Vmax > 160 km/h)

39.

Saksa, Puola

40.

Puola, Tšekki, Slovakia

41.

Irlannin tasavalta, Yhdistynyt kuningaskunta

42.

Liettua, Puola (siirtyminen ALSN- ja SHP-järjestelmien välillä)

Osa 4: Jäsenvaltioissa junien ilmaisuun käytettävien järjestelmien sähkömagneettiset ominaisuudet

Jäsenvaltioissa junien ilmaisuun käytettävien järjestelmien sähkömagneettiset ominaisuudet ja vastaavat testauseritelmät on lueteltu tässä.

— Avoin kysymys —

---

(1)  Virossa käytetään ainoastaan taajuutta 50 Hz.

LIITE C

RATAKOHTAISET OMINAISUUDET JA JUNAKOHTAISET OMINAISUUDET, JOTKA ON MERKITTÄVÄ REKISTEREIHIN DIREKTIIVIN 2001/16/EY 24 ARTIKLAN MUKAISESTI

Yleiset vaatimukset

Kuten 7 luvussa todetaan, infrastruktuurin hallinnon on merkittävä infrastruktuurirekisteriin tässä liitteessä eritellyt ratakohtaiset ominaisuudet.

Kuten 7 luvussa todetaan, rautatieyrityksen on merkittävä liikkuvan kaluston rekisteriin tässä liitteessä eritellyt junakohtaiset ominaisuudet.

Kuten 6.2 kohdassa (Ohjaus- ja hallintaosajärjestelmä) on todettu, ehtona junaliikenteen harjoittamiselle on, että asianomainen liikkuvan kaluston rekisteri ja infrastruktuurirekisteri ristiintarkistetaan yhteentoimivuuden varmistamiseksi.

Liitteessä C käsitellään niitä ohjaus- ja hallintakokokoonpanojen piirteitä, joita ei ole käsitelty liitteessä A eikä liitteessä B, sekä luokan A ja B järjestelmille ja liittymäkohdille sallittuja vaihtoehtoja (ks. liite D, kuva 8).

Liikkuvaa kalustoa koskevat erityisehdot junien ilmaisuun tarkoitettujen järjestelmien kanssa toimittaessa on merkittävä rekistereihin.

Infrastruktuurirekisteri

Tämä YTE sallii joidenkin vaihtoehtoisten laitteistojen, toimintojen ja infrastruktuuriin liittyvien arvojen käytön. Koska YTE:n vaatimukset eivät kata kaikkia ohjaus- ja hallintaosajärjestelmän ratalaitteiston osia, olemassa oleville teknisille järjestelmille ja erityisesti niiden käytölle voidaan asettaa erityisvaatimuksia, joiden laatiminen on infrastruktuurin hallintojen vastuulla.

Näitä tietoja ovat muun muassa:

| — | liitteessä A lueteltujen teknistä yhteensopivuutta koskevien vaatimusten mukaiset vaihtoehdot, |
| --- | --- |

—

liitteessä A lueteltujen teknistä yhteensopivuutta koskevien vaatimusten mukaiset vaihtoehdot,

| — | liitteessä B lueteltujen teknistä yhteensopivuutta koskevien vaatimusten mukaiset vaihtoehdot, |
| --- | --- |

—

liitteessä B lueteltujen teknistä yhteensopivuutta koskevien vaatimusten mukaiset vaihtoehdot,

| — | sähkömagneettista yhteensopivuutta koskevat arvot (käytettäessä laitteita, jotka eivät ole YTE:n vaatimusten mukaisia; esimerkiksi akselinlaskinjärjestelmät), |
| --- | --- |

—

sähkömagneettista yhteensopivuutta koskevat arvot (käytettäessä laitteita, jotka eivät ole YTE:n vaatimusten mukaisia; esimerkiksi akselinlaskinjärjestelmät),

| — | radalla vallitsevat ilmastolliset ja fyysiset olosuhteet. |
| --- | --- |

—

radalla vallitsevat ilmastolliset ja fyysiset olosuhteet.

Näiden tietojen on oltava rautatieyritysten käytettävissä erityisen ratakohtaisen käsikirjan (infrastruktuurirekisteri) muodossa, joka voi sisältää myös muita YTE:iä koskevia seikkoja ja jota junayhtiöiden on käytettävä (esimerkiksi käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevan YTE:n sääntökokoelmaan kuuluvat liitteen B järjestelmät ja vajaatoimintatilat).

Infrastruktuurirekisteri voi olla joko ratakohtainen tai se voi koskea tiettyä ratojen joukkoa, johon kuuluvilla radoilla on samat ominaisuudet.

Tavoitteena on, että infrastruktuurirekisterissä ja liikkuvan kaluston rekisterissä mainitut tavoitteet ja ominaisuudet ovat yhdenmukaisia YTE:n kanssa ja erityisesti, että ne eivät muodosta estettä yhteentoimivuuden toteuttamiselle.

Liikkuvan kaluston rekisteri

Tämän YTE:n rajoissa rautatieyritys voi käyttää joitakin junatyyppiin liittyviä vaihtoehtoisia laitteistoja, toimintoja ja arvoja. Koska YTE:n vaatimukset eivät kata kaikkia liikenteen hallintaa ja ohjausta koskevan järjestelmän junakokoonpanon osia, infrastruktuurin hallinto tarvitsee lisätietoja luokan B järjestelmien käytöstä sekä junan ominaistietoja, jotka ovat olennaisia sellaisten radanvarsijärjestelmien käytön kannalta, jotka eivät kuulu luokkaan B. Näitä tietoja ovat muun muassa:

| — | liitteessä A lueteltujen teknistä yhteensopivuutta koskevien vaatimusten mukaiset vaihtoehdot, |
| --- | --- |

—

liitteessä A lueteltujen teknistä yhteensopivuutta koskevien vaatimusten mukaiset vaihtoehdot,

| — | liitteessä B lueteltujen teknistä yhteensopivuutta koskevien vaatimusten mukaiset vaihtoehdot, |
| --- | --- |

—

liitteessä B lueteltujen teknistä yhteensopivuutta koskevien vaatimusten mukaiset vaihtoehdot,

| — | sähkömagneettista yhteensopivuutta koskevat arvot (käytettäessä laitteita, jotka eivät ole YTE:n vaatimusten mukaisia), |
| --- | --- |

—

sähkömagneettista yhteensopivuutta koskevat arvot (käytettäessä laitteita, jotka eivät ole YTE:n vaatimusten mukaisia),

| — | junan geometriset ja sähköiset parametrit, kuten junan pituus, junan akseleiden välinen enimmäisetäisyys, junan ensimmäisen ja viimeisen vaunun etuosan pituus, akselin pyörien välinen suurin sallittu sähköinen resistanssi (liitteessä A olevan 1 lisäyksen (junien ilmaisuun käytettävien järjestelmien ominaisuudet, joita yhteentoimivuus liikkuvan kaluston kanssa edellyttää) mukaisesti; käytettävä raidevirtapiirityyppi edellyttää näitä tietoja), |
| --- | --- |

—

junan geometriset ja sähköiset parametrit, kuten junan pituus, junan akseleiden välinen enimmäisetäisyys, junan ensimmäisen ja viimeisen vaunun etuosan pituus, akselin pyörien välinen suurin sallittu sähköinen resistanssi (liitteessä A olevan 1 lisäyksen (junien ilmaisuun käytettävien järjestelmien ominaisuudet, joita yhteentoimivuus liikkuvan kaluston kanssa edellyttää) mukaisesti; käytettävä raidevirtapiirityyppi edellyttää näitä tietoja),

| — | luokkaan A kuuluvan järjestelmän jarruparametrit, |
| --- | --- |

—

luokkaan A kuuluvan järjestelmän jarruparametrit,

| — | luokan B järjestelmien jarruparametrit, |
| --- | --- |

—

luokan B järjestelmien jarruparametrit,

| — | yleiset jarruparametrit, |
| --- | --- |

—

yleiset jarruparametrit,

| — | jarrutyypit, |
| --- | --- |

—

jarrutyypit,

| — | pyörrevirtajarru käytössä, |
| --- | --- |

—

pyörrevirtajarru käytössä,

| — | magneettijarru käytössä, |
| --- | --- |

—

magneettijarru käytössä,

| — | junan toiminnalle määritellyt ilmastolliset ja fyysiset olosuhteet. |
| --- | --- |

—

junan toiminnalle määritellyt ilmastolliset ja fyysiset olosuhteet.

Näiden tietojen on oltava infrastruktuurista vastaavien henkilöiden käytettävissä erityisen ratakohtaisen käsikirjan (infrastruktuurirekisterin) muodossa, joka voi sisältää myös muita YTE:iä koskevia seikkoja ja jota kyseisten henkilöiden on käytettävä. Käsikirja voi myös mahdollistaa junaa koskevat lisätoiminnot, joita voidaan käyttää ohjaus- ja hallintatoiminnoilla. Näitä ovat muun muassa ajo neutraalien osuuksien läpi sekä nopeuden pudotus tietyissä oloissa junantyypin ja radan ominaisuuksien (ajo tunneleissa) mukaan.

Liikkuvan kaluston rekisteri voi olla junakohtainen tai se voi koskea junaryhmää, johon kuuluvilla junilla on samat ominaisuudet.

Luettelo erityisominaisuuksista ja -vaatimuksista

Seuraava luettelo on pakollinen edellytys infrastruktuurirekisterille ja liikkuvan kaluston rekisterille. Sen avulla varmistetaan erityisominaisuuksien ja vaatimusten riittävä kuvaus ja edesautetaan yhteentoimivuuden toteutumista. Luettelo koskee yksinomaan teknisiä seikkoja, ja operatiiviset seikat on esitetty käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevassa YTE:ssä.

Mainitut vaatimukset voidaan täyttää standardia soveltamalla. Tässä tapauksessa käsikirjoissa on viitattava asianomaiseen standardiin.

Muussa tapauksessa liikkuvan kaluston rekisteriin ja infrastruktuurirekisteriin on lisättävä tai liitettävä mahdolliset erityisvaatimukset (mittausmenetelmät).

Luokan B järjestelmien osalta sovelletaan liitteessä B mainittuja toimenpiteitä, jotka toteuttaa vastuussa oleva jäsenvaltio. Infrastruktuurirekisteriin on sisällyttävä seuraavat tiedot:

| — | vastuussa oleva jäsenvaltio, |
| --- | --- |

—

vastuussa oleva jäsenvaltio,

| — | liitteen B osajärjestelmän nimi, |
| --- | --- |

—

liitteen B osajärjestelmän nimi,

| — | versio ja käyttöönottopäivämäärä, |
| --- | --- |

—

versio ja käyttöönottopäivämäärä,

| — | nopeusrajoitukset ja muut luokan B erityisehdot/-vaatimukset, jotka johtuvat järjestelmän rajoituksista, |
| --- | --- |

—

nopeusrajoitukset ja muut luokan B erityisehdot/-vaatimukset, jotka johtuvat järjestelmän rajoituksista,

| — | lisätiedot luetteloiden mukaisesti. |
| --- | --- |

—

lisätiedot luetteloiden mukaisesti.

Luettelo teknisistä erityisominaisuuksista ja yhteentoimivalle radalle ja yhteentoimivalle junalle asetettavista vaatimuksista.

| N | Infrastruktuurirekisteri | Liikkuvan kaluston rekisteri |
| --- | --- | --- |
| 1 | — | Infrastruktuurin hallinto (1) |

N

Infrastruktuurirekisteri

Liikkuvan kaluston rekisteri

1

—

Infrastruktuurin hallinto (1)

| — | Maa (1) |
| --- | --- |

—

Maa (1)

| — | Rataosuuden ääripiste 1 (1) |
| --- | --- |

—

Rataosuuden ääripiste 1 (1)

| — | Rataosuuden ääripiste 2 (1) |
| --- | --- |

—

Rataosuuden ääripiste 2 (1)

Kaikille ohjaus- ja hallintajärjestelmän ratalaitteille (EIRENE-toiminnot ja liitännät, ETCS/ERTMS toiminnot ja liitännät, junien ilmaisuun käytettävä järjestelmä, kuumakäynti-ilmaisin, EMC), kun ne asennetaan vaiheittain:

| — | EY-tarkastus (kyllä vai ei) |
| --- | --- |

—

EY-tarkastus (kyllä vai ei)

| — | vaatimustenmukaisuustodistuksen päiväys (näytettävä ensimmäinen/viimeisin) |
| --- | --- |

—

vaatimustenmukaisuustodistuksen päiväys (näytettävä ensimmäinen/viimeisin)

| — | Ilmoitettu laitos: ensimmäinen/viimeinen |
| --- | --- |

—

Ilmoitettu laitos: ensimmäinen/viimeinen

| — | EY-tarkastusvakuutuksen päiväys (näytettävä ensimmäinen/viimeisin) |
| --- | --- |

—

EY-tarkastusvakuutuksen päiväys (näytettävä ensimmäinen/viimeisin)

| — | käyttöönottopäivämäärä (näytettävä ensimmäinen/viimeisin) |
| --- | --- |

—

käyttöönottopäivämäärä (näytettävä ensimmäinen/viimeisin)

| — | kommentit (jos EY-tarkastusta ei ole tehty, erityistapaukset jne.) |
| --- | --- |

—

kommentit (jos EY-tarkastusta ei ole tehty, erityistapaukset jne.)

| — | Kaluston haltija (1) |
| --- | --- |

—

Kaluston haltija (1)

| — | junan tai kulkuneuvon kansallinen numero (1) |
| --- | --- |

—

junan tai kulkuneuvon kansallinen numero (1)

| — | jos kyseessä on juna, sen jokaisen kulkuneuvon kansallinen numero (1) |
| --- | --- |

—

jos kyseessä on juna, sen jokaisen kulkuneuvon kansallinen numero (1)

Kaikille ohjaus- ja hallintajärjestelmän junaan asennetuille osille (EIRENE-toiminnot ja liitännät, ETCS/ERTMS toiminnot ja liitännät), kun ne asennetaan vaiheittain:

| — | EY-tarkastus (kyllä vai ei) |
| --- | --- |

—

EY-tarkastus (kyllä vai ei)

| — | junan ohjaus- ja hallintalaiteiden vaatimustenmukaisuustodistuksen päiväys (näytettävä ensimmäinen/viimeisin) |
| --- | --- |

—

junan ohjaus- ja hallintalaiteiden vaatimustenmukaisuustodistuksen päiväys (näytettävä ensimmäinen/viimeisin)

| — | Ilmoitettu laitos: ensimmäinen/viimeinen |
| --- | --- |

—

Ilmoitettu laitos: ensimmäinen/viimeinen

| — | veturin ohjaus- ja hallintalaiteiden EY-tarkastusvakuutuksen päiväys (näytettävä ensimmäinen/viimeisin) |
| --- | --- |

—

veturin ohjaus- ja hallintalaiteiden EY-tarkastusvakuutuksen päiväys (näytettävä ensimmäinen/viimeisin)

| — | junan ohjaus- ja hallintalaiteiden käyttöönottopäivämäärä (näytettävä ensimmäinen/viimeisin) |
| --- | --- |

—

junan ohjaus- ja hallintalaiteiden käyttöönottopäivämäärä (näytettävä ensimmäinen/viimeisin)

| — | kommentit (jos EY-tarkastusta ei ole tehty, erityistapaukset jne.) |
| --- | --- |

—

kommentit (jos EY-tarkastusta ei ole tehty, erityistapaukset jne.)

2

| a) | ERTMS/ETCS-sovellustaso, vaihtoehtoiset ratalaitteistoon sijoitetut ja veturilaitteistolta vaadittavat toiminnot sekä versionumero, mukaan luettuna käyttöönottopäivämäärä |
| --- | --- |

a)

ERTMS/ETCS-sovellustaso, vaihtoehtoiset ratalaitteistoon sijoitetut ja veturilaitteistolta vaadittavat toiminnot sekä versionumero, mukaan luettuna käyttöönottopäivämäärä

| b) | ERTMS/GSM-R-radio, vaihtoehtoiset toiminnot FRS:n mukaisesti ja järjestelmän versionumero, mukaan luettuna käyttöönottopäivämäärä |
| --- | --- |

b)

ERTMS/GSM-R-radio, vaihtoehtoiset toiminnot FRS:n mukaisesti ja järjestelmän versionumero, mukaan luettuna käyttöönottopäivämäärä

| a) | ERTMS/ETCS-sovellustaso, käytettävät vaihtoehtoiset toiminnot ja järjestelmän versionumero, mukaan luettuna käyttöönottopäivämäärä |
| --- | --- |

a)

ERTMS/ETCS-sovellustaso, käytettävät vaihtoehtoiset toiminnot ja järjestelmän versionumero, mukaan luettuna käyttöönottopäivämäärä

| b) | ERTMS/GSMR-radio, FRS:n mukaiset vaihtoehtoiset toiminnot ja järjestelmän versionumero, mukaan luettuna käyttöönottopäivämäärä |
| --- | --- |

b)

ERTMS/GSMR-radio, FRS:n mukaiset vaihtoehtoiset toiminnot ja järjestelmän versionumero, mukaan luettuna käyttöönottopäivämäärä

3

Tason 1 ERTMS/ETCS:lle, jossa täytebittitoiminto:

edellytettävä liikkuvan kaluston tekninen toteutus

Tason 1 ERTMS/ETCS:lle, jossa täytebittitoiminto:

käytössä oleva tekninen toteutus

4

Esitettävä jokaisen yhteentoimivalla radalla käytettävän

| a) | luokan B junaturva-, ohjaus- ja varoitusjärjestelmän sekä |
| --- | --- |

a)

luokan B junaturva-, ohjaus- ja varoitusjärjestelmän sekä

| b) | luokan B radiojärjestelmän |
| --- | --- |

b)

luokan B radiojärjestelmän

versiot (mukaan luettuna version voimassaoloaika ja tarvittaessa maininta siitä, että useamman kuin yhden järjestelmän on oltava aktiivisessa toiminnassa samanaikaisesti, sekä vastuussa oleva jäsenvaltio)

Esitettävä jokaisessa yhteentoimivassa junassa käytettävän

| a) | luokan B junaturva-, ohjaus- ja varoitusjärjestelmän sekä |
| --- | --- |

a)

luokan B junaturva-, ohjaus- ja varoitusjärjestelmän sekä

| b) | luokan B radiojärjestelmän |
| --- | --- |

b)

luokan B radiojärjestelmän

versiot (mukaan luettuna version voimassaoloaika ja tarvittaessa maininta siitä, että useamman kuin yhden järjestelmän on oltava aktiivisessa toiminnassa samanaikaisesti, sekä vastuussa oleva jäsenvaltio)

5

Tekniset erityisvaatimukset, joita sovelletaan luokkaan B kuuluvien junaturva-, ohjaus- ja varoitusjärjestelmien välillä

Tekniset erityisvaatimukset, joita sovelletaan ERTMS/ETCS-järjestelmien ja luokan B järjestelmien välillä siirryttäessä

Veturilaitteistoa koskevat erityisvaatimukset, joita sovelletaan erilaisten luokkaan B kuuluvien junaturva-, ohjaus- ja varoitusjärjestelmien välillä

6

Tekniset erityisvaatimukset, joita sovelletaan erilaisten radiojärjestelmien välillä

Veturilaitteistoa koskevat erityisvaatimukset, joita sovelletaan erilaisten radiojärjestelmien välillä

7

Teknisen vajaatoiminnan tila:

| a) | ERTMS/ETCS |
| --- | --- |

a)

ERTMS/ETCS

| b) | luokan B junaturva-, ohjaus- ja varoitusjärjestelmät |
| --- | --- |

b)

luokan B junaturva-, ohjaus- ja varoitusjärjestelmät

| c) | luokan B radiojärjestelmät |
| --- | --- |

c)

luokan B radiojärjestelmät

| d) | merkinanto rataopastimin |
| --- | --- |

d)

merkinanto rataopastimin

Käytettävissä oleva teknisen vajaatoiminnan tila:

| a) | ERTMS/ETCS |
| --- | --- |

a)

ERTMS/ETCS

| b) | luokan B junaturva-, ohjaus- ja varoitusjärjestelmät |
| --- | --- |

b)

luokan B junaturva-, ohjaus- ja varoitusjärjestelmät

| c) | luokan B radiojärjestelmät |
| --- | --- |

c)

luokan B radiojärjestelmät

8

Heikentyneen jarrutustehon vuoksi sovellettavat nopeusrajoitukset, johtuen esimerkiksi käytettävissä olevasta jarrutusmatkasta ja radan kaltevuuksista:

| a) | ERTMS/ETCS:n toimintatiloille, |
| --- | --- |

a)

ERTMS/ETCS:n toimintatiloille,

| b) | luokan B junaturva-, ohjaus- ja varoitusjärjestelmille |
| --- | --- |

b)

luokan B junaturva-, ohjaus- ja varoitusjärjestelmille

Luokan B järjestelmien käyttöä koskevat, junien kannalta oleelliset kansalliset tekniset määräykset (esim. jarrutustehoa koskevat vaatimukset, määrelehden UIC 512 (1.1.1979 julkaistun 8. painoksen ja sen 2 muutoksen) mukaiset tiedot))

| a) | Junan ominaistietojen mukaiset, ohjaus- ja hallintajärjestelmän avulla valvottavat nopeusrajoitukset |
| --- | --- |

a)

Junan ominaistietojen mukaiset, ohjaus- ja hallintajärjestelmän avulla valvottavat nopeusrajoitukset

| b) | Jarrukäyrän syöttötiedot ERTMS/ETCS:ään sekä luokan B junaturva-, ohjaus- ja varoitusjärjestelmiin |
| --- | --- |

b)

Jarrukäyrän syöttötiedot ERTMS/ETCS:ään sekä luokan B junaturva-, ohjaus- ja varoitusjärjestelmiin

9

Radanvarren ohjaus- ja hallintalaitteiden herkkyys junien aiheuttamille sähkömagneettisille häiriöille ja kyky vastaanottaa junista tulevia signaaleja. Tarkennettava mahdollisuuksien mukaan eurooppalaisten normien (prEN 50238 ja muiden tulevien, myöhemmin määriteltävien standardien) mukaisesti niin, että ne vastaavat asetettuja turvallisuus- ja luotettavuus-/käytettävyystavoitteita

Mahdollisuus käyttää pyörrevirtajarrua (tyypit)

Mahdollisuus käyttää magneettijarrua (tyypit)

Junan sähkömagneettinen yhteensopivuus ja kyky lähettää sähkömagneettisia signaaleja. Tarkennettava mahdollisuuksien mukaan eurooppalaisten normien (prEN 50238 ja muiden tulevien, myöhemmin määriteltävien standardien) mukaisesti niin, että ne vastaavat asetettuja turvallisuus- ja luotettavuus-/käytettävyystavoitteita

Pyörrevirtajarru käytössä (tyyppi)

Magneettijarru käytössä (tyyppi)

10

Radalla vallitsevat ilmastolliset ja fyysiset olosuhteet. Liitteessä A olevan A5 kohdan mukaan

Veturilaitteiston toiminnalle määritellyt ilmastolliset ja fyysiset olosuhteet. Liitteessä A olevan A4 kohdan mukaan

11

Direktiivin 96/48/EY ja 2001/16/EY mukaisia poikkeuksia koskevien teknisten ratkaisujen vaatimukset on kuvattava

Direktiivin 96/48/EY ja 2001/16/EY mukaisia poikkeuksia koskevien teknisten ratkaisujen vaatimukset on kuvattava

12

Kuumakäynti-ilmaisin

13

Yksittäisen rataosuuden vähimmäispituus

Rataosuuden ja rajamerkin vähimmäisetäisyys

Viereisten rataosuuksien ääripäiden vähimmäisetäisyys

Ratavirtapiirin pienin oikosulkuherkkyys

Pyörrevirtajarrujen käyttö

Magneettijarrujen käyttö

Hiekoittaminen sallittu ilman rajoituksia (kyllä, tai rajoitukset on kuvattava)

Vierekkäisten pyöräkertojen enimmäisetäisyys

Junan etupään ja pyöräkerran enimmäisetäisyys

Telin akselien vähimmäisetäisyys

Pienin akseliväli

Pyörän vähimmäisleveys

Pyörän vähimmäiskorkeus

Laipan vähimmäisleveys

Laipan vähimmäiskorkeus

Pienin akselipaino

Pyörien materiaali

Pyöräkerran vastakkaisten pyörien välinen enimmäisvastus

Kulkuneuvon vähimmäisimpedanssi

Suurin hiekoitusteho

Voiko kuljettaja vaikuttaa hiekoitukseen

Pyörrevirtajarrujen käyttö

Varustettu kahdella kiskojarruparilla, joiden sähköinen tarttumapinta on vähintään 16 000 mm.

14

Erityistapauksia

Akselivälin ja pyörän halkaisijan välistä suhdetta koskevia rajoituksia (Saksa)

Pituussuuntaan mitattu etäisyys ensimmäisestä tai viimeisestä akselista lähimpään vaunun päätyyn ei saa ylittää 3 500 mm (Puola, Belgia)

Junan kunkin viiden ensimmäisen akselin (tai kaikkien akselien, jos niitä on vähemmän kuin viisi) väli ei saa olla alle 1 000 mm (Saksa)

Kulkuneuvon ensimmäisen ja viimeisen akselin väli ei saa olla vähempää kuin 6 000 mm (Belgia)

Yksittäisen kulkuneuvon tai junan ensimmäisen ja viimeisen akselin välin on oltava suurempi kuin 15 000 mm (Ranska, Belgia)

Pyörien halkaisijan on oltava vähintään 450 mm (Ranska)

Akselipainon on oltava vähintään 5 t (Saksa, Itävalta, Ruotsi, Belgia)

Kulkuneuvon vähimmäispaino on 90 t (Belgia)

Kun yksittäisen vaunun tai junan ensimmäisen ja viimeisen akselin väli on vähintään 16 000 mm, yksittäisen vaunun tai junan painon on oltava suurempi kuin 90 t.

Jos mainittu väli on pienempi kuin 16 000 mm, mutta kuitenkin vähintään 15 000 mm, junan painon on oltava pienempi kuin 90 t, mutta vähintään 40 t, ja kulkuneuvo on varustettava kahdella kiskojarruparilla, joiden sähköinen tarttumapinta on vähintään 16 000 mm (Ranska, Belgia)

Kulkuneuvon metallisen massan vähimmäismitat (Saksa, Puola)

Pyöräkerran kulkupintojen välinen enimmäisreaktanssi (Puola, Ranska)

Kulkuneuvon junanilmaisinlaitteisiin liittyvät lisävaatimukset (Alankomaat)

Virroittimen ja pyörien välisen impedanssin on oltava suurempi kuin 1,0 ohmia mitattuna taajuudella 50 Hz vetojärjestelmille, joiden jännite on 3 kVDC (Belgia)

Hiekoitus ei ole sallittua junayksikön ensimmäisen akselin edessä, jos nopeus on alle 40 km/h (Yhdistynyt kuningaskunta)

Junan ensimmäisen vaunun ensimmäisessä telissä ei saa olla magneettijarrua eikä pyörrevirtajarrua (Saksa)

---

(1)  Vain tiedoksi; tämä tulee olemaan osa kyseisen rekisterin johdanto-osaa ja poistetaan, kun rekisteri on olemassa.

LIITE D

Ohjaus- ja hallinta -YTE (tavanomainen rautatiejärjestelmä)

Tässä kuvassa esitetään vain periaate

Kuva 8

Image

LIITE E

YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÖITÄ KOSKEVAT MODUULIT

Moduuli B: tyyppitarkastus

| 1. | Tässä moduulissa kuvaillaan se menettelyn osa, jossa ilmoitettu laitos varmistaa ja vahvistaa, että aiottua tuotantoa edustava näytekappale on sitä koskevien YTE:n määräysten mukainen. |
| --- | --- |

1.

Tässä moduulissa kuvaillaan se menettelyn osa, jossa ilmoitettu laitos varmistaa ja vahvistaa, että aiottua tuotantoa edustava näytekappale on sitä koskevien YTE:n määräysten mukainen.

| 2. | Valmistajan tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan on pyydettävä tätä EY-tyyppitarkastusta.
  Hakemukseen on sisällyttävä






  — | valmistajan nimi ja osoite ja, mikäli pyynnön esittää valtuutettu edustaja, myös tämän nimi ja osoite, |
| --- | --- | --- |

2.

Valmistajan tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan on pyydettävä tätä EY-tyyppitarkastusta.

Hakemukseen on sisällyttävä

—

valmistajan nimi ja osoite ja, mikäli pyynnön esittää valtuutettu edustaja, myös tämän nimi ja osoite,

| — | kirjallinen vakuutus siitä, ettei samaa pyyntöä ole esitetty millekään muulle ilmoitetulle laitokselle, |
| --- | --- |

—

kirjallinen vakuutus siitä, ettei samaa pyyntöä ole esitetty millekään muulle ilmoitetulle laitokselle,

| — | 3 kohdan mukainen tekninen dokumentaatio. |
| --- | --- |

—

3 kohdan mukainen tekninen dokumentaatio.

Tarkastusta pyytävän on annettava ilmoitetun laitoksen käyttöön aiottua tuotantoa edustava näytekappale, jota jäljempänä kutsutaan nimellä ”tyyppi”.

Tyyppi saattaa edustaa useita yhteentoimivuuden osatekijän versioita edellyttäen, että versioiden väliset erot eivät vaikuta YTE:n määräyksiin.

Ilmoitettu laitos voi tarvittaessa pyytää lisänäytteitä, jos ne ovat tarpeen testiohjelman läpiviemiseksi.

Mikäli tyyppitarkastusmenettely ei edellytä tyyppitestejä ja kohdassa 3 kuvattu tekninen dokumentaatio määrittelee tyypin riittävän tarkasti, voi ilmoitettu laitos päättää, ettei sen käyttöön tarvitse asettaa näytteitä.

| 3. | Teknisen dokumentaation avulla on voitava arvioida, onko yhteentoimivuuden osatekijä YTE:ssä esitettyjen vaatimusten mukainen. Dokumentaation on katettava yhteentoimivuuden suunnittelu, valmistus, kunnossapito ja käyttö niiltä osin kuin se tämän arvioinnin kannalta on oleellista.
  Teknisen dokumentaatioon on sisällyttävä seuraavat osat:






  — | yleinen tyyppikuvaus, |
| --- | --- | --- |

3.

Teknisen dokumentaation avulla on voitava arvioida, onko yhteentoimivuuden osatekijä YTE:ssä esitettyjen vaatimusten mukainen. Dokumentaation on katettava yhteentoimivuuden suunnittelu, valmistus, kunnossapito ja käyttö niiltä osin kuin se tämän arvioinnin kannalta on oleellista.

Teknisen dokumentaatioon on sisällyttävä seuraavat osat:

—

yleinen tyyppikuvaus,

| — | komponenttien, osakokoonpanojen, kokoonpanojen, virtapiirien jne. periaatepiirustukset sekä osapiirustukset ja -luettelot, |
| --- | --- |

—

komponenttien, osakokoonpanojen, kokoonpanojen, virtapiirien jne. periaatepiirustukset sekä osapiirustukset ja -luettelot,

| — | kuvaukset ja selitykset, jotka selvittävät edellä mainittuja piirustuksia ja luetteloja sekä yhteentoimivuuden osatekijän kunnossapitoa ja käyttöä, |
| --- | --- |

—

kuvaukset ja selitykset, jotka selvittävät edellä mainittuja piirustuksia ja luetteloja sekä yhteentoimivuuden osatekijän kunnossapitoa ja käyttöä,

| — | vaatimukset, jotka koskevat yhteentoimivuuden osatekijän integrointia järjestelmäympäristöönsä (osakokoonpanoon, kokoonpanoon, osajärjestelmään) sekä tarvittavia liittymäkohtia koskevat vaatimukset, |
| --- | --- |

—

vaatimukset, jotka koskevat yhteentoimivuuden osatekijän integrointia järjestelmäympäristöönsä (osakokoonpanoon, kokoonpanoon, osajärjestelmään) sekä tarvittavia liittymäkohtia koskevat vaatimukset,

| — | vaatimukset, jotka koskevat yhteentoimivuuden osatekijän käyttöä ja huoltoa (käyttöaikaa tai -matkaa koskevat rajoitukset, kulumisrajat jne.), |
| --- | --- |

—

vaatimukset, jotka koskevat yhteentoimivuuden osatekijän käyttöä ja huoltoa (käyttöaikaa tai -matkaa koskevat rajoitukset, kulumisrajat jne.),

| — | tekniset eritelmät, mukaan luettuna eurooppalaiset eritelmät (1) oleellisine kohtineen, joita on sovellettu kokonaan tai osittain, |
| --- | --- |

—

tekniset eritelmät, mukaan luettuna eurooppalaiset eritelmät (1) oleellisine kohtineen, joita on sovellettu kokonaan tai osittain,

| — | niiden ratkaisujen kuvaus, jotka on otettu käyttöön YTE:ssä esitettyjen vaatimusten täyttämiseksi tapauksissa, joissa eurooppalaisia normeja ei ole sovellettu kokonaisuudessaan, |
| --- | --- |

—

niiden ratkaisujen kuvaus, jotka on otettu käyttöön YTE:ssä esitettyjen vaatimusten täyttämiseksi tapauksissa, joissa eurooppalaisia normeja ei ole sovellettu kokonaisuudessaan,

| — | suunnittelun yhteydessä tehtyjen laskelmien tulokset, tehdyt tarkastukset jne., |
| --- | --- |

—

suunnittelun yhteydessä tehtyjen laskelmien tulokset, tehdyt tarkastukset jne.,

| — | testiraportit. |
| --- | --- |

—

testiraportit.

| 4. | Ilmoitetun laitoksen velvollisuudet: |
| --- | --- |

4.

Ilmoitetun laitoksen velvollisuudet:

| 4.1. | Tarkastuselimen on tarkastettava tekninen dokumentaatio. |
| --- | --- |

4.1.

Tarkastuselimen on tarkastettava tekninen dokumentaatio.

| 4.2. | Ilmoitetun laitoksen on todennettava, että testiä varten tarvittavat näytteet on valmistettu teknisen dokumentaation vaatimusten mukaisesti, ja tehtävä tai teetettävä tyyppitestit YTE:n ja/tai asiaa koskevien eurooppalaisten eritelmien määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

4.2.

Ilmoitetun laitoksen on todennettava, että testiä varten tarvittavat näytteet on valmistettu teknisen dokumentaation vaatimusten mukaisesti, ja tehtävä tai teetettävä tyyppitestit YTE:n ja/tai asiaa koskevien eurooppalaisten eritelmien määräysten mukaisesti.

| 4.3. | Jos YTE:ssä edellytetään suunnittelun katselmusta, ilmoitetun laitoksen on tarkastettava suunnittelumenetelmät ja -työkalut sekä suunnittelun tulokset arvioidakseen, voidaanko niiden avulla täyttää yhteentoimivuuden osatekijän vaatimustenmukaisuutta koskevat vaatimukset suunnitteluprosessin valmistuttua. |
| --- | --- |

4.3.

Jos YTE:ssä edellytetään suunnittelun katselmusta, ilmoitetun laitoksen on tarkastettava suunnittelumenetelmät ja -työkalut sekä suunnittelun tulokset arvioidakseen, voidaanko niiden avulla täyttää yhteentoimivuuden osatekijän vaatimustenmukaisuutta koskevat vaatimukset suunnitteluprosessin valmistuttua.

| 4.4. | Jos YTE:ssä edellytetään valmistuksen katselmusta, ilmoitetun laitoksen on tarkastettava yhteentoimivuuden osatekijän valmistusta varten luotu valmistusprosessi arvioidakseen sen vaikutusta tuotteen vaatimustenmukaisuuteen ja/tai tarkastettava valmistajan suunnitteluprosessin lopuksi suorittama katselmus. |
| --- | --- |

4.4.

Jos YTE:ssä edellytetään valmistuksen katselmusta, ilmoitetun laitoksen on tarkastettava yhteentoimivuuden osatekijän valmistusta varten luotu valmistusprosessi arvioidakseen sen vaikutusta tuotteen vaatimustenmukaisuuteen ja/tai tarkastettava valmistajan suunnitteluprosessin lopuksi suorittama katselmus.

| 4.5. | Ilmoitetun laitoksen on yksilöitävä ne elementit, jotka on suunniteltu YTE:n ja eurooppalaisten eritelmien asiaa koskevien määräysten mukaisesti, sekä ne elementit, jotka on suunniteltu soveltamatta näiden eurooppalaisten eritelmien asiaa koskevia määräyksiä. |
| --- | --- |

4.5.

Ilmoitetun laitoksen on yksilöitävä ne elementit, jotka on suunniteltu YTE:n ja eurooppalaisten eritelmien asiaa koskevien määräysten mukaisesti, sekä ne elementit, jotka on suunniteltu soveltamatta näiden eurooppalaisten eritelmien asiaa koskevia määräyksiä.

| 4.6. | Ilmoitetun laitoksen on tehtävä tai teetettävä 4.2, 4.3 ja 4.4 kohdan mukaiset asianmukaiset tarkastukset ja tarvittavat testit selvittääkseen, onko asiaa koskevia eurooppalaisia normeja todella noudatettu tapauksissa, joissa valmistaja on päättänyt niitä soveltaa. |
| --- | --- |

4.6.

Ilmoitetun laitoksen on tehtävä tai teetettävä 4.2, 4.3 ja 4.4 kohdan mukaiset asianmukaiset tarkastukset ja tarvittavat testit selvittääkseen, onko asiaa koskevia eurooppalaisia normeja todella noudatettu tapauksissa, joissa valmistaja on päättänyt niitä soveltaa.

| 4.7. | Ilmoitetun laitoksen on tehtävä tai teetettävä 4.2, 4.3 ja 4.4 kohdan mukaiset asianmukaiset tarkastukset ja tarvittavat testit selvittääkseen, ovatko valmistajan ratkaisut YTE:n vaatimusten mukaisia tapauksissa, joissa asiaa koskevia eurooppalaisia eritelmiä ei ole sovellettu. |
| --- | --- |

4.7.

Ilmoitetun laitoksen on tehtävä tai teetettävä 4.2, 4.3 ja 4.4 kohdan mukaiset asianmukaiset tarkastukset ja tarvittavat testit selvittääkseen, ovatko valmistajan ratkaisut YTE:n vaatimusten mukaisia tapauksissa, joissa asiaa koskevia eurooppalaisia eritelmiä ei ole sovellettu.

| 4.8. | Ilmoitetun laitoksen on sovittava hakijan kanssa paikka, jossa tarkastukset ja tarvittavat kokeet suoritetaan. |
| --- | --- |

4.8.

Ilmoitetun laitoksen on sovittava hakijan kanssa paikka, jossa tarkastukset ja tarvittavat kokeet suoritetaan.

| 5. | Jos tyyppi täyttää YTE:n vaatimukset, ilmoitetun laitoksen on annettava hakijalle tyyppitarkastustodistus. Todistuksessa on oltava valmistajan nimi ja osoite, tarkastuksen päätelmät, todistuksen voimassaolon ehdot ja hyväksytyn tyypin yksilöimiseen tarvittavat tiedot.
  Voimassaoloaika ei saa ylittää viittä vuotta.
  Todistukseen on liitettävä luettelo teknisen dokumentaation oleellisista osista, ja ilmoitetun laitoksen on säilytettävä sen kopio.
  Jos valmistajalta tai tämän valtuutetulta, yhteisön alueelle sijoittautuneelta edustajalta evätään tyyppitarkastustodistus, ilmoitetun laitoksen on annettava yksityiskohtainen selostus epäämisen syistä.
  Hakijalle on varattava mahdollisuus valitusmenettelyyn. |
| --- | --- |

5.

Jos tyyppi täyttää YTE:n vaatimukset, ilmoitetun laitoksen on annettava hakijalle tyyppitarkastustodistus. Todistuksessa on oltava valmistajan nimi ja osoite, tarkastuksen päätelmät, todistuksen voimassaolon ehdot ja hyväksytyn tyypin yksilöimiseen tarvittavat tiedot.

Voimassaoloaika ei saa ylittää viittä vuotta.

Todistukseen on liitettävä luettelo teknisen dokumentaation oleellisista osista, ja ilmoitetun laitoksen on säilytettävä sen kopio.

Jos valmistajalta tai tämän valtuutetulta, yhteisön alueelle sijoittautuneelta edustajalta evätään tyyppitarkastustodistus, ilmoitetun laitoksen on annettava yksityiskohtainen selostus epäämisen syistä.

Hakijalle on varattava mahdollisuus valitusmenettelyyn.

| 6. | Hakijan on ilmoitettava sille ilmoitetulle laitokselle, jonka hallussa tyyppitarkastustodistusta koskeva tekninen dokumentaatio on, kaikista sellaisista hyväksyttyyn tuotteeseen tehtävistä muutoksista, jotka on uudelleenhyväksyttävä, mikäli niillä on vaikutusta YTE:ssä esitettyjen tuotetta koskevien vaatimusten täyttämiseen tai suunniteltuun käyttöön. Tässä tapauksessa ilmoitetun laitoksen on tehtävä vain ne tarkastukset ja testit, jotka ovat oleellisia ja välttämättömiä muutosten kannalta. Tämä lisähyväksyntä annetaan joko liitteenä alkuperäiseen tyyppitarkastustodistukseen tai kokonaan uutena todistuksena vanhan todistuksen peruuttamisen jälkeen. |
| --- | --- |

6.

Hakijan on ilmoitettava sille ilmoitetulle laitokselle, jonka hallussa tyyppitarkastustodistusta koskeva tekninen dokumentaatio on, kaikista sellaisista hyväksyttyyn tuotteeseen tehtävistä muutoksista, jotka on uudelleenhyväksyttävä, mikäli niillä on vaikutusta YTE:ssä esitettyjen tuotetta koskevien vaatimusten täyttämiseen tai suunniteltuun käyttöön. Tässä tapauksessa ilmoitetun laitoksen on tehtävä vain ne tarkastukset ja testit, jotka ovat oleellisia ja välttämättömiä muutosten kannalta. Tämä lisähyväksyntä annetaan joko liitteenä alkuperäiseen tyyppitarkastustodistukseen tai kokonaan uutena todistuksena vanhan todistuksen peruuttamisen jälkeen.

| 7. | Mikäli 6 kohdassa tarkoitettuja muutoksia ei ole tehty, todistuksen voimassaoloajan päättyessä sitä voidaan jatkaa. Hakijan on pyydettävä voimassaoloajan pidentämistä vahvistamalla kirjallisesti, ettei mainitunlaisia muutoksia ole tehty, jolloin ilmoitettu laitos pidentää todistuksen voimassaoloaikaa 5 kohdan mukaisesti, mikäli sille ei ole esteitä. Tämä menettely voidaan toistaa. |
| --- | --- |

7.

Mikäli 6 kohdassa tarkoitettuja muutoksia ei ole tehty, todistuksen voimassaoloajan päättyessä sitä voidaan jatkaa. Hakijan on pyydettävä voimassaoloajan pidentämistä vahvistamalla kirjallisesti, ettei mainitunlaisia muutoksia ole tehty, jolloin ilmoitettu laitos pidentää todistuksen voimassaoloaikaa 5 kohdan mukaisesti, mikäli sille ei ole esteitä. Tämä menettely voidaan toistaa.

| 8. | Kunkin ilmoitetun laitoksen on annettava muille ilmoitetuille laitoksille oleelliset tiedot tyyppitarkastustodistuksista ja niiden lisäyksistä, jotka se on antanut, peruuttanut tai evännyt. |
| --- | --- |

8.

Kunkin ilmoitetun laitoksen on annettava muille ilmoitetuille laitoksille oleelliset tiedot tyyppitarkastustodistuksista ja niiden lisäyksistä, jotka se on antanut, peruuttanut tai evännyt.

| 9. | Muut ilmoitetut laitokset saavat pyynnöstä jäljennökset annetuista tyyppitarkastustodistuksista ja/tai niiden lisäyksistä. Todistusten liitteiden (ks. 5 kohta) on oltava muiden tarkastuselinten käytettävissä. |
| --- | --- |

9.

Muut ilmoitetut laitokset saavat pyynnöstä jäljennökset annetuista tyyppitarkastustodistuksista ja/tai niiden lisäyksistä. Todistusten liitteiden (ks. 5 kohta) on oltava muiden tarkastuselinten käytettävissä.

| 10. | Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on säilytettävä tyyppitarkastustodistusten ja niiden lisäysten teknisiä asiakirjoja kymmenen vuoden ajan siitä lukien, kun viimeinen yhteentoimivuuden osatekijä on valmistettu. Jos valmistaja tai tämän edustaja eivät ole sijoittautuneet yhteisön alueelle, vastuu teknisten asiakirjojen saatavilla pitämisestä on sillä, joka tuo tuotteen yhteisön markkinoille. |
| --- | --- |

10.

Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on säilytettävä tyyppitarkastustodistusten ja niiden lisäysten teknisiä asiakirjoja kymmenen vuoden ajan siitä lukien, kun viimeinen yhteentoimivuuden osatekijä on valmistettu. Jos valmistaja tai tämän edustaja eivät ole sijoittautuneet yhteisön alueelle, vastuu teknisten asiakirjojen saatavilla pitämisestä on sillä, joka tuo tuotteen yhteisön markkinoille.

Moduuli D: tuotannon laadunvarmistus

| 1. | Tässä moduulissa kuvaillaan menettely, jolla 2 kohdan vaatimukset täyttänyt valmistaja tai tämän valtuutettu, yhteisön alueelle sijoittautunut edustaja varmistaa ja vakuuttaa, että kyseinen yhteentoimivuuden osatekijä on tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin mukainen ja täyttää sitä koskevat YTE:n vaatimukset. |
| --- | --- |

1.

Tässä moduulissa kuvaillaan menettely, jolla 2 kohdan vaatimukset täyttänyt valmistaja tai tämän valtuutettu, yhteisön alueelle sijoittautunut edustaja varmistaa ja vakuuttaa, että kyseinen yhteentoimivuuden osatekijä on tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin mukainen ja täyttää sitä koskevat YTE:n vaatimukset.

| 2. | Valmistajalla on oltava käytössään hyväksytty tuotantoa, tuotteen lopullista tarkastusta ja testausta koskeva, kohdan 3 mukainen laatujärjestelmä, jota valvotaan kohdan 4 mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Valmistajalla on oltava käytössään hyväksytty tuotantoa, tuotteen lopullista tarkastusta ja testausta koskeva, kohdan 3 mukainen laatujärjestelmä, jota valvotaan kohdan 4 mukaisesti.

| 3. | Laatujärjestelmä |
| --- | --- |

3.

Laatujärjestelmä

| 3.1. | Valmistajan on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle hakemus laatujärjestelmänsä arvioinnista kyseisten yhteentoimivuuden osatekijöiden osalta.
  Hakemukseen on sisällyttävä:






  — | kaikki oleellinen tieto siitä tuoteryhmästä, joka edustaa aiottuja yhteentoimivuuden osatekijöitä, |
| --- | --- | --- |

3.1.

Valmistajan on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle hakemus laatujärjestelmänsä arvioinnista kyseisten yhteentoimivuuden osatekijöiden osalta.

Hakemukseen on sisällyttävä:

—

kaikki oleellinen tieto siitä tuoteryhmästä, joka edustaa aiottuja yhteentoimivuuden osatekijöitä,

| — | laatujärjestelmän dokumentaatio, |
| --- | --- |

—

laatujärjestelmän dokumentaatio,

| — | hyväksytyn tyypin tekninen dokumentaatio ja kopio tyyppitarkastustodistuksesta, joka on myönnetty moduulin B (tyyppitarkastus) mukaisen tyyppitarkastusmenettelyn loppuun saattamisen jälkeen. |
| --- | --- |

—

hyväksytyn tyypin tekninen dokumentaatio ja kopio tyyppitarkastustodistuksesta, joka on myönnetty moduulin B (tyyppitarkastus) mukaisen tyyppitarkastusmenettelyn loppuun saattamisen jälkeen.

| — | kirjallinen vakuutus siitä, ettei samaa pyyntöä ole esitetty millekään muulle ilmoitetulle laitokselle, |
| --- | --- |

—

kirjallinen vakuutus siitä, ettei samaa pyyntöä ole esitetty millekään muulle ilmoitetulle laitokselle,

| 3.2. | Laatujärjestelmän on varmistettava, että yhteentoimivuuden osatekijät ovat tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin mukaiset ja täyttävät niitä koskevan YTE:n vaatimukset. Kaikki valmistajan soveltamat elementit, vaatimukset ja määräykset on dokumentoitava järjestelmällisesti kirjallisina toimintaohjeina, menettelyinä ja ohjeina. Laatujärjestelmän dokumentaation avulla on voitava tulkita yksiselitteisesti laatuohjelmia, suunnitelmaa, käsikirjoja ja tallenteita.
  Dokumentoinnin on erityisesti sisällettävä seuraavien seikkojen asianmukainen kuvaus:






  — | laatutavoitteet ja organisaatio, |
| --- | --- | --- |

3.2.

Laatujärjestelmän on varmistettava, että yhteentoimivuuden osatekijät ovat tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin mukaiset ja täyttävät niitä koskevan YTE:n vaatimukset. Kaikki valmistajan soveltamat elementit, vaatimukset ja määräykset on dokumentoitava järjestelmällisesti kirjallisina toimintaohjeina, menettelyinä ja ohjeina. Laatujärjestelmän dokumentaation avulla on voitava tulkita yksiselitteisesti laatuohjelmia, suunnitelmaa, käsikirjoja ja tallenteita.

Dokumentoinnin on erityisesti sisällettävä seuraavien seikkojen asianmukainen kuvaus:

—

laatutavoitteet ja organisaatio,

| — | tuotteen laatuun liittyvät johdon vastuut ja oikeudet, |
| --- | --- |

—

tuotteen laatuun liittyvät johdon vastuut ja oikeudet,

| — | käytettävät valmistus-, laadunvalvonta- ja laadunhallintamenetelmät ja -prosessit sekä järjestelmälliset toimenpiteet, |
| --- | --- |

—

käytettävät valmistus-, laadunvalvonta- ja laadunhallintamenetelmät ja -prosessit sekä järjestelmälliset toimenpiteet,

| — | ennen valmistusta, sen aikana ja sen jälkeen tehtävät tutkimukset, tarkastukset ja testit sekä selvitys siitä, kuinka usein niitä tehdään, |
| --- | --- |

—

ennen valmistusta, sen aikana ja sen jälkeen tehtävät tutkimukset, tarkastukset ja testit sekä selvitys siitä, kuinka usein niitä tehdään,

| — | laatuun liittyvät muistiinpanot, kuten tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointitiedot, raportti laadunvarmistuksessa työskentelevien henkilöiden pätevyyksistä jne., |
| --- | --- |

—

laatuun liittyvät muistiinpanot, kuten tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointitiedot, raportti laadunvarmistuksessa työskentelevien henkilöiden pätevyyksistä jne.,

| — | keinot, joilla tuotteen vaaditun laatutason saavuttamista ja laatujärjestelmän tehokasta toimintaa seurataan. |
| --- | --- |

—

keinot, joilla tuotteen vaaditun laatutason saavuttamista ja laatujärjestelmän tehokasta toimintaa seurataan.

| 3.3. | Ilmoitetun laitoksen on arvioitava laatujärjestelmä selvittääkseen, täyttääkö se 3.2. kohdan vaatimukset. Ilmoitetun laitoksen on katsottava, että laatujärjestelmä on vaatimusten mukainen, jos valmistaja toteuttaa tuotannossa, tuotteen lopputarkastuksessa ja testauksessa standardin EN/ISO 9001:2000 mukaista laatujärjestelmää, jossa otetaan huomioon sen yhteentoimivuuden osatekijän ominaispiirteet, johon sitä sovelletaan.
  Jos valmistajalla on käytössä sertifioitu laatujärjestelmä, ilmoitetun laitoksen on otettava tämä huomioon arviointia tehdessään.
  Arvioinnin on koskettava nimenomaan sitä tuoteryhmää, joka edustaa kyseistä yhteentoimivuuden osatekijää. Arviointiryhmässä on oltava ainakin yksi jäsen, jolla on kokemusta kyseisen tuotantotekniikan arvioimisesta. Arviointimenettelyyn on sisällyttävä tarkastuskäynti valmistajan tiloihin.
  Arvioinnin tuloksesta on ilmoitettava valmistajalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä tarkastuksen päätelmät ja arviointipäätöksen perustelut. |
| --- | --- |

3.3.

Ilmoitetun laitoksen on arvioitava laatujärjestelmä selvittääkseen, täyttääkö se 3.2. kohdan vaatimukset. Ilmoitetun laitoksen on katsottava, että laatujärjestelmä on vaatimusten mukainen, jos valmistaja toteuttaa tuotannossa, tuotteen lopputarkastuksessa ja testauksessa standardin EN/ISO 9001:2000 mukaista laatujärjestelmää, jossa otetaan huomioon sen yhteentoimivuuden osatekijän ominaispiirteet, johon sitä sovelletaan.

Jos valmistajalla on käytössä sertifioitu laatujärjestelmä, ilmoitetun laitoksen on otettava tämä huomioon arviointia tehdessään.

Arvioinnin on koskettava nimenomaan sitä tuoteryhmää, joka edustaa kyseistä yhteentoimivuuden osatekijää. Arviointiryhmässä on oltava ainakin yksi jäsen, jolla on kokemusta kyseisen tuotantotekniikan arvioimisesta. Arviointimenettelyyn on sisällyttävä tarkastuskäynti valmistajan tiloihin.

Arvioinnin tuloksesta on ilmoitettava valmistajalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä tarkastuksen päätelmät ja arviointipäätöksen perustelut.

| 3.4. | Valmistajan on vastattava hyväksytystä laatujärjestelmästä ja sen pitämisestä asianmukaisena ja tehokkaana.
  Valmistajan tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan on ilmoitettava laatujärjestelmän hyväksyneelle ilmoitetulle laitokselle kaikista aiotuista laatujärjestelmän uudistuksista.
  Ilmoitetun laitoksen on arvioitava ehdotetut muutokset ja päätettävä, täyttääkö muutettu laatujärjestelmä edelleen 3.2 kohdan vaatimukset vai onko se arvioitava uudelleen.
  Ilmoitetun laitoksen on ilmoitettava arvioinnin tulos valmistajalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä tarkastuksen päätelmät ja arviointipäätöksen perustelut. |
| --- | --- |

3.4.

Valmistajan on vastattava hyväksytystä laatujärjestelmästä ja sen pitämisestä asianmukaisena ja tehokkaana.

Valmistajan tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan on ilmoitettava laatujärjestelmän hyväksyneelle ilmoitetulle laitokselle kaikista aiotuista laatujärjestelmän uudistuksista.

Ilmoitetun laitoksen on arvioitava ehdotetut muutokset ja päätettävä, täyttääkö muutettu laatujärjestelmä edelleen 3.2 kohdan vaatimukset vai onko se arvioitava uudelleen.

Ilmoitetun laitoksen on ilmoitettava arvioinnin tulos valmistajalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä tarkastuksen päätelmät ja arviointipäätöksen perustelut.

| 4. | Ilmoitetun laitoksen vastuulla tapahtuva laatujärjestelmän valvonta. |
| --- | --- |

4.

Ilmoitetun laitoksen vastuulla tapahtuva laatujärjestelmän valvonta.

| 4.1. | Valvonnan tarkoituksena on varmistaa, että valmistaja täyttää asianmukaisesti hyväksytystä laatujärjestelmästä seuraavat velvollisuutensa. |
| --- | --- |

4.1.

Valvonnan tarkoituksena on varmistaa, että valmistaja täyttää asianmukaisesti hyväksytystä laatujärjestelmästä seuraavat velvollisuutensa.

| 4.2. | Valmistajan on sallittava tarkastajien pääsy tarkastusta varten tiloihin, joissa valmistus, tarkastus, testaus ja varastointi tapahtuu, sekä annettava ilmoitetulle laitokselle kaikki tarvittavat tiedot, erityisesti:






  — | laatujärjestelmän dokumentaatio, |
| --- | --- | --- |

4.2.

Valmistajan on sallittava tarkastajien pääsy tarkastusta varten tiloihin, joissa valmistus, tarkastus, testaus ja varastointi tapahtuu, sekä annettava ilmoitetulle laitokselle kaikki tarvittavat tiedot, erityisesti:

—

laatujärjestelmän dokumentaatio,

| — | laatuun liittyvät muistiinpanot, kuten tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointitiedot, raportti laadunvarmistuksessa työskentelevien henkilöiden pätevyyksistä jne., |
| --- | --- |

—

laatuun liittyvät muistiinpanot, kuten tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointitiedot, raportti laadunvarmistuksessa työskentelevien henkilöiden pätevyyksistä jne.,

| 4.3. | Ilmoitetun laitoksen on suoritettava säännöllisiä tarkastuksia varmistaakseen, että valmistaja ylläpitää ja käyttää laatujärjestelmää. Ilmoitetun laitoksen on myös annettava tarkastuksista raportti valmistajalle.
  Näitä tarkastuksia on suoritettava vähintään kerran vuodessa.
  Jos valmistajalla on käytössä sertifioitu laatujärjestelmä, ilmoitetun laitoksen on otettava tämä huomioon valvontaa tehdessään. |
| --- | --- |

4.3.

Ilmoitetun laitoksen on suoritettava säännöllisiä tarkastuksia varmistaakseen, että valmistaja ylläpitää ja käyttää laatujärjestelmää. Ilmoitetun laitoksen on myös annettava tarkastuksista raportti valmistajalle.

Näitä tarkastuksia on suoritettava vähintään kerran vuodessa.

Jos valmistajalla on käytössä sertifioitu laatujärjestelmä, ilmoitetun laitoksen on otettava tämä huomioon valvontaa tehdessään.

| 4.4. | Lisäksi ilmoitettu laitos voi tehdä ennalta ilmoittamatta käyntejä valmistajan luo. Tällaisten käyntien aikana ilmoitettu laitos voi tarvittaessa tehdä tai teettää testejä todentaakseen, että laatujärjestelmä toimii oikein. Ilmoitetun laitoksen on annettava valmistajalle raportti käynnistä sekä testiraportti, jos testi on suoritettu. |
| --- | --- |

4.4.

Lisäksi ilmoitettu laitos voi tehdä ennalta ilmoittamatta käyntejä valmistajan luo. Tällaisten käyntien aikana ilmoitettu laitos voi tarvittaessa tehdä tai teettää testejä todentaakseen, että laatujärjestelmä toimii oikein. Ilmoitetun laitoksen on annettava valmistajalle raportti käynnistä sekä testiraportti, jos testi on suoritettu.

| 5. | Jokaisen ilmoitetun laitoksen on annettava toisille ilmoitetuille laitoksille olennaiset tiedot annetuista, perutuista tai evätyistä laatujärjestelmien hyväksynnöistä.
  Toiset ilmoitetut laitokset saavat pyynnöstä jäljennökset annetuista laatujärjestelmän hyväksynnöistä. |
| --- | --- |

5.

Jokaisen ilmoitetun laitoksen on annettava toisille ilmoitetuille laitoksille olennaiset tiedot annetuista, perutuista tai evätyistä laatujärjestelmien hyväksynnöistä.

Toiset ilmoitetut laitokset saavat pyynnöstä jäljennökset annetuista laatujärjestelmän hyväksynnöistä.

| 6. | Valmistajan on säilytettävä seuraavat asiakirjat kansallisia viranomaisia varten kymmenen vuotta sen jälkeen, kun viimeinen asiaan liittyvä tuote on valmistettu:






  — | 3.1 kohdan toisen luetelmakohdan mukainen dokumentaatio, |
| --- | --- | --- |

6.

Valmistajan on säilytettävä seuraavat asiakirjat kansallisia viranomaisia varten kymmenen vuotta sen jälkeen, kun viimeinen asiaan liittyvä tuote on valmistettu:

—

3.1 kohdan toisen luetelmakohdan mukainen dokumentaatio,

| — | 3.4 kohdan toisen kappaleen mukaisiin muutoksiin liittyvät asiakirjat, |
| --- | --- |

—

3.4 kohdan toisen kappaleen mukaisiin muutoksiin liittyvät asiakirjat,

| — | 3.4, 4.3 ja 4.4 kohdan viimeisen kappaleen mukaiset ilmoitetun laitoksen päätökset ja raportit. |
| --- | --- |

—

3.4, 4.3 ja 4.4 kohdan viimeisen kappaleen mukaiset ilmoitetun laitoksen päätökset ja raportit.

| 7. | Valmistajan tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan on laadittava yhteentoimivuuden osatekijää koskeva EY:n vaatimustenmukaisuusvakuutus. Tähän vakuutukseen on sisällyttävä vähintään direktiivin 96/48/EY tai direktiivin 2001/16/EY liitteessä IV olevan 3 kohdan mukaiset tiedot. EY:n vaatimustenmukaisuusvakuutus ja sen mukana toimitettavat asiakirjat on varustettava päiväyksellä ja allekirjoituksella.
  Vakuutus on laadittava samalla kielellä kuin siihen liittyvä tekninen dokumentaatio, ja siihen on sisällyttävä seuraavat kohdat:






  — | viittaus direktiiveihin (direktiivi 96/48/EY tai 2001/16/EY ja muut kyseistä yhteentoimivuuden osatekijää mahdollisesti koskevat direktiivit), |
| --- | --- | --- |

7.

Valmistajan tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan on laadittava yhteentoimivuuden osatekijää koskeva EY:n vaatimustenmukaisuusvakuutus. Tähän vakuutukseen on sisällyttävä vähintään direktiivin 96/48/EY tai direktiivin 2001/16/EY liitteessä IV olevan 3 kohdan mukaiset tiedot. EY:n vaatimustenmukaisuusvakuutus ja sen mukana toimitettavat asiakirjat on varustettava päiväyksellä ja allekirjoituksella.

Vakuutus on laadittava samalla kielellä kuin siihen liittyvä tekninen dokumentaatio, ja siihen on sisällyttävä seuraavat kohdat:

—

viittaus direktiiveihin (direktiivi 96/48/EY tai 2001/16/EY ja muut kyseistä yhteentoimivuuden osatekijää mahdollisesti koskevat direktiivit),

| — | valmistajan tai tämän valtuuttaman, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan nimi ja osoite (annettava toiminimi ja täydellinen osoite sekä, jos käytetään valtuutettua edustajaa, myös valmistajan tai rakentajan toiminimi), |
| --- | --- |

—

valmistajan tai tämän valtuuttaman, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan nimi ja osoite (annettava toiminimi ja täydellinen osoite sekä, jos käytetään valtuutettua edustajaa, myös valmistajan tai rakentajan toiminimi),

| — | yhteentoimivuuden osatekijän kuvaus (merkki, tyyppi jne.), |
| --- | --- |

—

yhteentoimivuuden osatekijän kuvaus (merkki, tyyppi jne.),

| — | vaatimustenmukaisuusvakuutuksen antamisessa noudatetun menettelyn (moduulin) kuvaus, |
| --- | --- |

—

vaatimustenmukaisuusvakuutuksen antamisessa noudatetun menettelyn (moduulin) kuvaus,

| — | kaikki ne asiaan liittyvät kuvaukset, joiden mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on, ja erityisesti kaikki käyttöehdot, |
| --- | --- |

—

kaikki ne asiaan liittyvät kuvaukset, joiden mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on, ja erityisesti kaikki käyttöehdot,

| — | yhdenmukaisuusvakuutuksen yhteydessä noudatettuun menettelyyn osallistuneen ilmoitetun laitoksen (-laitosten) nimi ja osoite sekä todistusten päiväys ja todistusten voimassaoloaika ja ehdot, |
| --- | --- |

—

yhdenmukaisuusvakuutuksen yhteydessä noudatettuun menettelyyn osallistuneen ilmoitetun laitoksen (-laitosten) nimi ja osoite sekä todistusten päiväys ja todistusten voimassaoloaika ja ehdot,

| — | viittaus tähän YTE:hen ja muihin asiaa koskeviin YTE:ihin sekä tarpeen mukaan viittaus eurooppalaisiin eritelmiin (2), |
| --- | --- |

—

viittaus tähän YTE:hen ja muihin asiaa koskeviin YTE:ihin sekä tarpeen mukaan viittaus eurooppalaisiin eritelmiin (2),

| — | sen allekirjoittajan henkilöllisyys, jolla on oikeus tehdä sitoumuksia valmistajan tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan puolesta. |
| --- | --- |

—

sen allekirjoittajan henkilöllisyys, jolla on oikeus tehdä sitoumuksia valmistajan tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan puolesta.

Todistukset, joihin viitataan, ovat:

| — | 3 kohdan mukainen laatujärjestelmän hyväksyntä, |
| --- | --- |

—

3 kohdan mukainen laatujärjestelmän hyväksyntä,

| — | tyyppitarkastustodistus ja sen lisäykset. |
| --- | --- |

—

tyyppitarkastustodistus ja sen lisäykset.

| 8. | Valmistajan tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan on säilytettävä EY:n vaatimustenmukaisuusvakuutuksen jäljennöstä kymmenen vuoden ajan siitä lukien, kun viimeinen niiden mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on valmistettu.
  Jos valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja eivät ole sijoittautuneet yhteisön alueelle, vastuu teknisten asiakirjojen saatavilla pitämisestä on sillä, joka tuo tuotteen yhteisön markkinoille. |
| --- | --- |

8.

Valmistajan tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan on säilytettävä EY:n vaatimustenmukaisuusvakuutuksen jäljennöstä kymmenen vuoden ajan siitä lukien, kun viimeinen niiden mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on valmistettu.

Jos valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja eivät ole sijoittautuneet yhteisön alueelle, vastuu teknisten asiakirjojen saatavilla pitämisestä on sillä, joka tuo tuotteen yhteisön markkinoille.

| 9. | Jos YTE edellyttää yhteentoimivuuden osatekijälle EY:n vaatimustenmukaisuusvakuutuksen lisäksi EY:n käyttöönsoveltuvuusvakuutusta, tämä vakuutus on liitettävä oheen sitten, kun valmistaja on antanut sen moduulin V ehtojen mukaisesti. |
| --- | --- |

9.

Jos YTE edellyttää yhteentoimivuuden osatekijälle EY:n vaatimustenmukaisuusvakuutuksen lisäksi EY:n käyttöönsoveltuvuusvakuutusta, tämä vakuutus on liitettävä oheen sitten, kun valmistaja on antanut sen moduulin V ehtojen mukaisesti.

Moduuli F: tuotteen tarkastus

| 1. | Tässä moduulissa kuvaillaan menettely, jolla valmistaja tai tämän valtuutettu, yhteisön alueelle sijoittautunut edustaja tarkastaa ja vakuuttaa, että kyseinen ja kohdan 3 määräysten alainen yhteentoimivuuden osatekijä on EY-tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin mukainen ja täyttää sitä koskevat YTE:n vaatimukset. |
| --- | --- |

1.

Tässä moduulissa kuvaillaan menettely, jolla valmistaja tai tämän valtuutettu, yhteisön alueelle sijoittautunut edustaja tarkastaa ja vakuuttaa, että kyseinen ja kohdan 3 määräysten alainen yhteentoimivuuden osatekijä on EY-tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin mukainen ja täyttää sitä koskevat YTE:n vaatimukset.

| 2. | Valmistajan on tehtävä kaikki tarpeellinen, jotta valmistusprosessilla varmistetaan yhteentoimivuuden osatekijöiden yhdenmukaisuus tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin kanssa sekä niitä koskevien YTE:n vaatimusten kanssa. |
| --- | --- |

2.

Valmistajan on tehtävä kaikki tarpeellinen, jotta valmistusprosessilla varmistetaan yhteentoimivuuden osatekijöiden yhdenmukaisuus tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin kanssa sekä niitä koskevien YTE:n vaatimusten kanssa.

| 3. | Ilmoitetun laitoksen on suoritettava tarvittavat tarkastukset ja testit sen varmistamiseksi, että yhteentoimivuuden osatekijä on yhdenmukainen EY-tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin kanssa ja vastaa YTE:n vaatimuksia. Valmistaja (3) voi valita joko jokaisen yhteentoimivuuden osatekijän tarkastuksen ja testauksen 4 kohdan mukaisesti tai yhteentoimivuuden osatekijöiden tilastollisen tarkastuksen ja testauksen 5 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

3.

Ilmoitetun laitoksen on suoritettava tarvittavat tarkastukset ja testit sen varmistamiseksi, että yhteentoimivuuden osatekijä on yhdenmukainen EY-tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin kanssa ja vastaa YTE:n vaatimuksia. Valmistaja (3) voi valita joko jokaisen yhteentoimivuuden osatekijän tarkastuksen ja testauksen 4 kohdan mukaisesti tai yhteentoimivuuden osatekijöiden tilastollisen tarkastuksen ja testauksen 5 kohdan mukaisesti.

| 4. | Tarkastus tutkimalla ja testaamalla jokainen yhteentoimivuuden osatekijä. |
| --- | --- |

4.

Tarkastus tutkimalla ja testaamalla jokainen yhteentoimivuuden osatekijä.

| 4.1. | Kaikki tuotteet on yksitellen tutkittava ja testattava sen todentamiseksi, että tuotteet ovat tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin sekä niitä koskevien YTE:n vaatimusten mukaisia. Jos testiä ei ole määritelty YTE:ssä (tai YTE:ssä mainitussa eurooppalaisessa standardissa), sovelletaan eurooppalaisia eritelmiä (4) tai vastaavia testejä. |
| --- | --- |

4.1.

Kaikki tuotteet on yksitellen tutkittava ja testattava sen todentamiseksi, että tuotteet ovat tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin sekä niitä koskevien YTE:n vaatimusten mukaisia. Jos testiä ei ole määritelty YTE:ssä (tai YTE:ssä mainitussa eurooppalaisessa standardissa), sovelletaan eurooppalaisia eritelmiä (4) tai vastaavia testejä.

| 4.2. | Ilmoitetun laitoksen on laadittava kirjallinen, tehtyihin testeihin liittyvä vaatimustenmukaisuustodistus. |
| --- | --- |

4.2.

Ilmoitetun laitoksen on laadittava kirjallinen, tehtyihin testeihin liittyvä vaatimustenmukaisuustodistus.

| 4.3 | Valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan on kyettävä vaadittaessa esittämään ilmoitetun laitoksen antamat vaatimustenmukaisuustodistukset. |
| --- | --- |

4.3

Valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan on kyettävä vaadittaessa esittämään ilmoitetun laitoksen antamat vaatimustenmukaisuustodistukset.

| 5. | Tilastollinen tarkastus |
| --- | --- |

5.

Tilastollinen tarkastus

| 5.1. | Valmistajan on luovutettava valmistamansa yhteentoimivuuden osatekijät tasalaatuisina erinä ja tehtävä kaikki tarvittava, jotta valmistusprosessi takaa kunkin valmistetun erän tasalaatuisuuden. |
| --- | --- |

5.1.

Valmistajan on luovutettava valmistamansa yhteentoimivuuden osatekijät tasalaatuisina erinä ja tehtävä kaikki tarvittava, jotta valmistusprosessi takaa kunkin valmistetun erän tasalaatuisuuden.

| 5.2. | Kaikkien yhteentoimivuuden osatekijöiden on oltava tarkastettavissa tasalaatuisina erinä. Kustakin erästä on otettava satunnaisnäyte. Kaikki näyte-erään sisältyvät yhteentoimivuuden osatekijät on yksitellen tutkittava ja testattava sen varmistamiseksi, että tuotteet ovat tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin sekä niitä koskevien YTE:n vaatimusten mukaisia, sekä sen määrittämiseksi, onko erä hyväksyttävä vai hylättävä. Jos testiä ei ole määritelty YTE:ssä (tai YTE:ssä mainitussa eurooppalaisessa standardissa), sovelletaan eurooppalaisia eritelmiä tai vastaavia testejä. |
| --- | --- |

5.2.

Kaikkien yhteentoimivuuden osatekijöiden on oltava tarkastettavissa tasalaatuisina erinä. Kustakin erästä on otettava satunnaisnäyte. Kaikki näyte-erään sisältyvät yhteentoimivuuden osatekijät on yksitellen tutkittava ja testattava sen varmistamiseksi, että tuotteet ovat tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin sekä niitä koskevien YTE:n vaatimusten mukaisia, sekä sen määrittämiseksi, onko erä hyväksyttävä vai hylättävä. Jos testiä ei ole määritelty YTE:ssä (tai YTE:ssä mainitussa eurooppalaisessa standardissa), sovelletaan eurooppalaisia eritelmiä tai vastaavia testejä.

| 5.3. | Tilastollisessa menettelyssä on käytettävä asianmukaisia elementtejä (tilastollista menetelmää, näytteenottosuunnitelmaa jne.) arvioitavien ominaisuuksien mukaan, kuten YTE:ssä on määritelty. |
| --- | --- |

5.3.

Tilastollisessa menettelyssä on käytettävä asianmukaisia elementtejä (tilastollista menetelmää, näytteenottosuunnitelmaa jne.) arvioitavien ominaisuuksien mukaan, kuten YTE:ssä on määritelty.

| 5.4. | Ilmoitetun laitoksen on laadittava kirjallinen, tehtyihin testeihin liittyvä vaatimustenmukaisuustodistus hyväksytyille erille. Kaikki kyseisen erän sisältämät yhteentoimivuuden osatekijät voidaan saattaa markkinoille, paitsi ne näytteeseen sisältyneet yhteentoimivuuden osatekijät, jotka eivät olleet vaatimusten mukaisia.
  Jos erä hylätään, ilmoitetun laitoksen tai toimivaltaisen viranomaisen on ryhdyttävä vaadittaviin toimiin, jotta kyseisen erän markkinoille pääsy estetään. Mikäli eriä joudutaan hylkäämään usein, ilmoitettu laitos voi toistaiseksi lakkauttaa tilastolliset tarkastukset. |
| --- | --- |

5.4.

Ilmoitetun laitoksen on laadittava kirjallinen, tehtyihin testeihin liittyvä vaatimustenmukaisuustodistus hyväksytyille erille. Kaikki kyseisen erän sisältämät yhteentoimivuuden osatekijät voidaan saattaa markkinoille, paitsi ne näytteeseen sisältyneet yhteentoimivuuden osatekijät, jotka eivät olleet vaatimusten mukaisia.

Jos erä hylätään, ilmoitetun laitoksen tai toimivaltaisen viranomaisen on ryhdyttävä vaadittaviin toimiin, jotta kyseisen erän markkinoille pääsy estetään. Mikäli eriä joudutaan hylkäämään usein, ilmoitettu laitos voi toistaiseksi lakkauttaa tilastolliset tarkastukset.

| 5.5. | Valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan on kyettävä vaadittaessa esittämään ilmoitetun laitoksen antamat vaatimustenmukaisuustodistukset. |
| --- | --- |

5.5.

Valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan on kyettävä vaadittaessa esittämään ilmoitetun laitoksen antamat vaatimustenmukaisuustodistukset.

| 6. | Valmistajan tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan on laadittava yhteentoimivuuden osatekijää koskeva EY:n vaatimustenmukaisuusvakuutus.
  Tähän vakuutukseen on sisällyttävä vähintään direktiivin 96/48/EY tai direktiivin 2001/16/EY liitteessä IV olevan 3 kohdan mukaiset tiedot. EY:n vaatimustenmukaisuusvakuutus ja sen mukana toimitettavat asiakirjat on varustettava päiväyksellä ja allekirjoituksella.
  Vakuutus on laadittava samalla kielellä kuin siihen liittyvä tekninen dokumentaatio, ja siihen on sisällyttävä seuraavat kohdat:






  — | viittaus direktiiveihin (direktiivi 96/48/EY tai 2001/16/EY ja muut kyseistä yhteentoimivuuden osatekijää mahdollisesti koskevat direktiivit), |
| --- | --- | --- |

6.

Valmistajan tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan on laadittava yhteentoimivuuden osatekijää koskeva EY:n vaatimustenmukaisuusvakuutus.

Tähän vakuutukseen on sisällyttävä vähintään direktiivin 96/48/EY tai direktiivin 2001/16/EY liitteessä IV olevan 3 kohdan mukaiset tiedot. EY:n vaatimustenmukaisuusvakuutus ja sen mukana toimitettavat asiakirjat on varustettava päiväyksellä ja allekirjoituksella.

Vakuutus on laadittava samalla kielellä kuin siihen liittyvä tekninen dokumentaatio, ja siihen on sisällyttävä seuraavat kohdat:

—

viittaus direktiiveihin (direktiivi 96/48/EY tai 2001/16/EY ja muut kyseistä yhteentoimivuuden osatekijää mahdollisesti koskevat direktiivit),

| — | valmistajan tai tämän valtuuttaman, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan nimi ja osoite (annettava toiminimi ja täydellinen osoite sekä, jos käytetään valtuutettua edustajaa, myös valmistajan tai rakentajan toiminimi), |
| --- | --- |

—

valmistajan tai tämän valtuuttaman, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan nimi ja osoite (annettava toiminimi ja täydellinen osoite sekä, jos käytetään valtuutettua edustajaa, myös valmistajan tai rakentajan toiminimi),

| — | yhteentoimivuuden osatekijän kuvaus (merkki, tyyppi jne.), |
| --- | --- |

—

yhteentoimivuuden osatekijän kuvaus (merkki, tyyppi jne.),

| — | vaatimustenmukaisuusvakuutuksen antamisessa noudatetun menettelyn (moduulin) kuvaus, |
| --- | --- |

—

vaatimustenmukaisuusvakuutuksen antamisessa noudatetun menettelyn (moduulin) kuvaus,

| — | kaikki ne asiaan liittyvät kuvaukset, joiden mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on, ja erityisesti kaikki käyttöehdot, |
| --- | --- |

—

kaikki ne asiaan liittyvät kuvaukset, joiden mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on, ja erityisesti kaikki käyttöehdot,

| — | yhdenmukaisuusvakuutuksen yhteydessä noudatettuun menettelyyn osallistuneen ilmoitetun laitoksen (-laitosten) nimi ja osoite sekä todistusten päiväys ja todistusten voimassaoloaika ja ehdot, |
| --- | --- |

—

yhdenmukaisuusvakuutuksen yhteydessä noudatettuun menettelyyn osallistuneen ilmoitetun laitoksen (-laitosten) nimi ja osoite sekä todistusten päiväys ja todistusten voimassaoloaika ja ehdot,

| — | viittaus tähän YTE:ään ja muihin asiaa koskeviin YTE:iin sekä tarpeen mukaan viittaus eurooppalaisiin eritelmiin, |
| --- | --- |

—

viittaus tähän YTE:ään ja muihin asiaa koskeviin YTE:iin sekä tarpeen mukaan viittaus eurooppalaisiin eritelmiin,

| — | sen allekirjoittajan henkilöllisyys, jolla on oikeus tehdä sitoumuksia valmistajan tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan puolesta. |
| --- | --- |

—

sen allekirjoittajan henkilöllisyys, jolla on oikeus tehdä sitoumuksia valmistajan tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan puolesta.

Todistukset, joihin viitataan, ovat

| — | tyyppitarkastustodistus ja sen lisäykset |
| --- | --- |

—

tyyppitarkastustodistus ja sen lisäykset

| — | 4 tai 5 kohdassa mainittu vaatimustenmukaisuustodistus. |
| --- | --- |

—

4 tai 5 kohdassa mainittu vaatimustenmukaisuustodistus.

| 7. | Valmistajan tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan on säilytettävä EY:n vaatimustenmukaisuusvakuutuksen jäljennöstä kymmenen vuoden ajan siitä lukien, kun viimeinen niiden mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on valmistettu.
  Jos valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja eivät ole sijoittautuneet yhteisön alueelle, vastuu teknisten asiakirjojen saatavilla pitämisestä on sillä, joka tuo tuotteen yhteisön markkinoille. |
| --- | --- |

7.

Valmistajan tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan on säilytettävä EY:n vaatimustenmukaisuusvakuutuksen jäljennöstä kymmenen vuoden ajan siitä lukien, kun viimeinen niiden mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on valmistettu.

Jos valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja eivät ole sijoittautuneet yhteisön alueelle, vastuu teknisten asiakirjojen saatavilla pitämisestä on sillä, joka tuo tuotteen yhteisön markkinoille.

| 8. | Jos YTE edellyttää yhteentoimivuuden osatekijälle EY:n vaatimustenmukaisuusvakuutuksen lisäksi EY:n käyttöönsoveltuvuusvakuutusta, tämä vakuutus on liitettävä oheen sitten, kun valmistaja on antanut sen moduulin V ehtojen mukaisesti. |
| --- | --- |

8.

Jos YTE edellyttää yhteentoimivuuden osatekijälle EY:n vaatimustenmukaisuusvakuutuksen lisäksi EY:n käyttöönsoveltuvuusvakuutusta, tämä vakuutus on liitettävä oheen sitten, kun valmistaja on antanut sen moduulin V ehtojen mukaisesti.

Moduuli H2: täydellinen laadunvarmistus ja suunnittelun katselmus

| 1. | Tässä moduulissa kuvaillaan menettely, jolla ilmoitettu laitos suorittaa yhteentoimivuuden osatekijän suunnittelun katselmuksen ja jolla kohdan 2 vaatimukset täyttänyt valmistaja tai tämän valtuutettu, yhteisön alueelle sijoittautunut edustaja varmistaa ja vakuuttaa, että kyseinen yhteentoimivuuden osatekijä täyttää sitä koskevat YTE:n vaatimukset. |
| --- | --- |

1.

Tässä moduulissa kuvaillaan menettely, jolla ilmoitettu laitos suorittaa yhteentoimivuuden osatekijän suunnittelun katselmuksen ja jolla kohdan 2 vaatimukset täyttänyt valmistaja tai tämän valtuutettu, yhteisön alueelle sijoittautunut edustaja varmistaa ja vakuuttaa, että kyseinen yhteentoimivuuden osatekijä täyttää sitä koskevat YTE:n vaatimukset.

| 2. | Valmistajalla on oltava käytössä hyväksytty suunnittelua ja tuotantoa sekä lopullista tarkastusta ja testausta koskeva, 3 kohdan mukainen laatujärjestelmä, jota valvotaan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Valmistajalla on oltava käytössä hyväksytty suunnittelua ja tuotantoa sekä lopullista tarkastusta ja testausta koskeva, 3 kohdan mukainen laatujärjestelmä, jota valvotaan 4 kohdan mukaisesti.

| 3. | Laatujärjestelmä. |
| --- | --- |

3.

Laatujärjestelmä.

| 3.1. | Valmistajan on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle hakemus laatujärjestelmänsä arvioinnista kyseisten yhteentoimivuuden osatekijöiden osalta.
  Hakemukseen on sisällyttävä






  — | kaikki oleellinen tieto koskien sitä tuoteryhmää, joka edustaa aiottua yhteentoimivuuden osatekijää, |
| --- | --- | --- |

3.1.

Valmistajan on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle hakemus laatujärjestelmänsä arvioinnista kyseisten yhteentoimivuuden osatekijöiden osalta.

Hakemukseen on sisällyttävä

—

kaikki oleellinen tieto koskien sitä tuoteryhmää, joka edustaa aiottua yhteentoimivuuden osatekijää,

| — | laatujärjestelmän dokumentaatio, |
| --- | --- |

—

laatujärjestelmän dokumentaatio,

| — | kirjallinen vakuutus siitä, ettei samaa pyyntöä ole esitetty millekään muulle ilmoitetulle laitokselle. |
| --- | --- |

—

kirjallinen vakuutus siitä, ettei samaa pyyntöä ole esitetty millekään muulle ilmoitetulle laitokselle.

| 3.2. | Laatujärjestelmän on varmistettava, että yhteentoimivuuden osatekijät ovat niitä koskevien YTE:n vaatimusten mukaisia. Kaikki valmistajan soveltamat elementit, vaatimukset ja määräykset on dokumentoitava järjestelmällisesti kirjallisina toimintaohjeina, menettelyinä ja ohjeina. Tämän laatujärjestelmän dokumentaation avulla on voitava tulkita yksiselitteisesti laatuohjelmia, suunnitelmia, käsikirjoja ja tallenteita.
  Dokumentoinnin on erityisesti sisällettävä seuraavien seikkojen asianmukainen kuvaus:






  — | laatutavoitteet ja organisaatio, |
| --- | --- | --- |

3.2.

Laatujärjestelmän on varmistettava, että yhteentoimivuuden osatekijät ovat niitä koskevien YTE:n vaatimusten mukaisia. Kaikki valmistajan soveltamat elementit, vaatimukset ja määräykset on dokumentoitava järjestelmällisesti kirjallisina toimintaohjeina, menettelyinä ja ohjeina. Tämän laatujärjestelmän dokumentaation avulla on voitava tulkita yksiselitteisesti laatuohjelmia, suunnitelmia, käsikirjoja ja tallenteita.

Dokumentoinnin on erityisesti sisällettävä seuraavien seikkojen asianmukainen kuvaus:

—

laatutavoitteet ja organisaatio,

| — | suunnitteluun ja tuotteen laatuun liittyvät johdon vastuut ja oikeudet, |
| --- | --- |

—

suunnitteluun ja tuotteen laatuun liittyvät johdon vastuut ja oikeudet,

| — | ne suunnittelun pohjana olevat tekniset tiedot ja eurooppalaiset eritelmät (5), joita sovelletaan, ja, mikäli eurooppalaisia eritelmiä ei sovelleta kokonaisuudessaan, keinot, joilla varmistetaan, että yhteentoimivuuden osatekijää koskevat YTE:n vaatimukset täytetään, |
| --- | --- |

—

ne suunnittelun pohjana olevat tekniset tiedot ja eurooppalaiset eritelmät (5), joita sovelletaan, ja, mikäli eurooppalaisia eritelmiä ei sovelleta kokonaisuudessaan, keinot, joilla varmistetaan, että yhteentoimivuuden osatekijää koskevat YTE:n vaatimukset täytetään,

| — | käytettävät suunnittelunvalvonta- ja suunnitteluntarkastusmenetelmät, prosessit ja järjestelmälliset toimet, joita käytetään kyseiseen tuoteryhmään kuuluvien yhteentoimivuuden osatekijöiden suunnittelussa, |
| --- | --- |

—

käytettävät suunnittelunvalvonta- ja suunnitteluntarkastusmenetelmät, prosessit ja järjestelmälliset toimet, joita käytetään kyseiseen tuoteryhmään kuuluvien yhteentoimivuuden osatekijöiden suunnittelussa,

| — | vastaavat käytettävät valmistus-, laadunvalvonta- ja laadunhallintamenetelmät ja -prosessit sekä järjestelmälliset toimenpiteet, |
| --- | --- |

—

vastaavat käytettävät valmistus-, laadunvalvonta- ja laadunhallintamenetelmät ja -prosessit sekä järjestelmälliset toimenpiteet,

| — | ennen valmistusta, sen aikana ja sen jälkeen tehtävät tutkimukset, tarkastukset ja testit sekä selvitys siitä, kuinka usein niitä tehdään, |
| --- | --- |

—

ennen valmistusta, sen aikana ja sen jälkeen tehtävät tutkimukset, tarkastukset ja testit sekä selvitys siitä, kuinka usein niitä tehdään,

| — | laatuun liittyvät muistiinpanot, kuten tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointitiedot, raportti laadunvarmistuksessa työskentelevien henkilöiden pätevyyksistä jne., |
| --- | --- |

—

laatuun liittyvät muistiinpanot, kuten tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointitiedot, raportti laadunvarmistuksessa työskentelevien henkilöiden pätevyyksistä jne.,

| — | keinot, joilla suunnittelun ja tuotteen vaaditun laatutason saavuttamista seurataan ja joilla laatujärjestelmän tehokasta toimintaa valvotaan. |
| --- | --- |

—

keinot, joilla suunnittelun ja tuotteen vaaditun laatutason saavuttamista seurataan ja joilla laatujärjestelmän tehokasta toimintaa valvotaan.

Laatuun liittyvien toimintaohjeiden ja menettelyjen on käsitettävä erityisesti arviointivaiheet, kuten suunnittelun katselmus, valmistusprosessin katselmus ja tyyppitestit siten, kun ne on YTE:ssä määritelty yhteentoimivuuden osatekijän eri ominaisuuksille ja suoritustasoille.

| 3.3. | Ilmoitetun laitoksen on arvioitava laatujärjestelmä selvittääkseen, täyttääkö se 3.2 kohdan vaatimukset. Ilmoitetun laitoksen on katsottava, että laatujärjestelmä on vaatimusten mukainen, jos valmistaja toteuttaa suunnittelussa, tuotannossa, tuotteen lopputarkastuksessa ja testauksessa standardin EN/ISO 9001:2000 mukaista laatujärjestelmää, jossa otetaan huomioon sen yhteentoimivuuden osatekijän ominaispiirteet, johon sitä sovelletaan.
  Jos valmistajalla on käytössä sertifioitu laatujärjestelmä, ilmoitetun laitoksen on otettava tämä huomioon arviointia tehdessään.
  Arvioinnin on koskettava nimenomaan sitä tuoteryhmää, joka edustaa kyseistä yhteentoimivuuden osatekijää. Arviointiryhmässä on oltava ainakin yksi jäsen, jolla on kokemusta kyseisen tuotantotekniikan arvioimisesta. Arviointimenettelyyn on sisällyttävä tarkastuskäynti valmistajan tiloihin.
  Arvioinnin tuloksesta on ilmoitettava valmistajalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä tarkastuksen päätelmät ja arviointipäätöksen perustelut. |
| --- | --- |

3.3.

Ilmoitetun laitoksen on arvioitava laatujärjestelmä selvittääkseen, täyttääkö se 3.2 kohdan vaatimukset. Ilmoitetun laitoksen on katsottava, että laatujärjestelmä on vaatimusten mukainen, jos valmistaja toteuttaa suunnittelussa, tuotannossa, tuotteen lopputarkastuksessa ja testauksessa standardin EN/ISO 9001:2000 mukaista laatujärjestelmää, jossa otetaan huomioon sen yhteentoimivuuden osatekijän ominaispiirteet, johon sitä sovelletaan.

Jos valmistajalla on käytössä sertifioitu laatujärjestelmä, ilmoitetun laitoksen on otettava tämä huomioon arviointia tehdessään.

Arvioinnin on koskettava nimenomaan sitä tuoteryhmää, joka edustaa kyseistä yhteentoimivuuden osatekijää. Arviointiryhmässä on oltava ainakin yksi jäsen, jolla on kokemusta kyseisen tuotantotekniikan arvioimisesta. Arviointimenettelyyn on sisällyttävä tarkastuskäynti valmistajan tiloihin.

Arvioinnin tuloksesta on ilmoitettava valmistajalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä tarkastuksen päätelmät ja arviointipäätöksen perustelut.

| 3.4. | Valmistajan on vastattava hyväksytystä laatujärjestelmästä ja sen pitämisestä asianmukaisena ja tehokkaana.
  Valmistajan tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan on ilmoitettava laatujärjestelmän hyväksyneelle ilmoitetulle laitokselle kaikista aiotuista laatujärjestelmän uudistuksista.
  Ilmoitetun laitoksen on arvioitava ehdotetut muutokset ja päätettävä, täyttääkö muutettu laatujärjestelmä edelleen 3.2 kohdan vaatimukset vai onko se arvioitava uudelleen.
  Ilmoitetun laitoksen on ilmoitettava arvioinnin tulos valmistajalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä arvioinnin johtopäätökset ja arviointipäätöksen perustelut. |
| --- | --- |

3.4.

Valmistajan on vastattava hyväksytystä laatujärjestelmästä ja sen pitämisestä asianmukaisena ja tehokkaana.

Valmistajan tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan on ilmoitettava laatujärjestelmän hyväksyneelle ilmoitetulle laitokselle kaikista aiotuista laatujärjestelmän uudistuksista.

Ilmoitetun laitoksen on arvioitava ehdotetut muutokset ja päätettävä, täyttääkö muutettu laatujärjestelmä edelleen 3.2 kohdan vaatimukset vai onko se arvioitava uudelleen.

Ilmoitetun laitoksen on ilmoitettava arvioinnin tulos valmistajalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä arvioinnin johtopäätökset ja arviointipäätöksen perustelut.

| 4. | Ilmoitetun laitoksen vastuulla tapahtuva laatujärjestelmän valvonta. |
| --- | --- |

4.

Ilmoitetun laitoksen vastuulla tapahtuva laatujärjestelmän valvonta.

| 4.1. | Valvonnan tarkoituksena on varmistaa, että valmistaja täyttää asianmukaisesti hyväksytystä laatujärjestelmästä seuraavat velvollisuutensa. |
| --- | --- |

4.1.

Valvonnan tarkoituksena on varmistaa, että valmistaja täyttää asianmukaisesti hyväksytystä laatujärjestelmästä seuraavat velvollisuutensa.

| 4.2. | Valmistajan on sallittava ilmoitetun laitoksen pääsy tarkastusta varten tiloihin, joissa valmistus, tarkastus, testaus ja varastointi tapahtuu, sekä annettava ilmoitetulle laitokselle kaikki tarvittavat tiedot, mukaan luettuna






  — | laatujärjestelmän dokumentaatio, |
| --- | --- | --- |

4.2.

Valmistajan on sallittava ilmoitetun laitoksen pääsy tarkastusta varten tiloihin, joissa valmistus, tarkastus, testaus ja varastointi tapahtuu, sekä annettava ilmoitetulle laitokselle kaikki tarvittavat tiedot, mukaan luettuna

—

laatujärjestelmän dokumentaatio,

| — | suunnitteluun liittyvän laatujärjestelmän osan tallenteet, kuten analyysien, laskelmien ja testien tulokset jne., |
| --- | --- |

—

suunnitteluun liittyvän laatujärjestelmän osan tallenteet, kuten analyysien, laskelmien ja testien tulokset jne.,

| — | laatujärjestelmän valmistukseen liittyvän osan muistiinpanot, kuten tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointitiedot, raportti laadunvarmistuksessa työskentelevien henkilöiden pätevyyksistä jne. |
| --- | --- |

—

laatujärjestelmän valmistukseen liittyvän osan muistiinpanot, kuten tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointitiedot, raportti laadunvarmistuksessa työskentelevien henkilöiden pätevyyksistä jne.

| 4.3. | Ilmoitetun laitoksen on suoritettava säännöllisiä tarkastuksia varmistaakseen, että valmistaja ylläpitää ja käyttää laatujärjestelmää. Ilmoitetun laitoksen on myös annettava tarkastuksista raportti valmistajalle. Jos valmistajalla on käytössä sertifioitu laatujärjestelmä, ilmoitetun laitoksen on otettava tämä huomioon valvontaa tehdessään.
  Näitä tarkastuksia on suoritettava vähintään kerran vuodessa. |
| --- | --- |

4.3.

Ilmoitetun laitoksen on suoritettava säännöllisiä tarkastuksia varmistaakseen, että valmistaja ylläpitää ja käyttää laatujärjestelmää. Ilmoitetun laitoksen on myös annettava tarkastuksista raportti valmistajalle. Jos valmistajalla on käytössä sertifioitu laatujärjestelmä, ilmoitetun laitoksen on otettava tämä huomioon valvontaa tehdessään.

Näitä tarkastuksia on suoritettava vähintään kerran vuodessa.

| 4.4. | Lisäksi ilmoitettu laitos voi tehdä ennalta ilmoittamatta käyntejä valmistajan luo. Tällaisten käyntien aikana ilmoitettu laitos voi tarvittaessa tehdä tai teettää testejä todentaakseen, että laatujärjestelmä toimii oikein. Sen on annettava valmistajalle raportti käynnistä sekä testiraportti, jos testi on suoritettu. |
| --- | --- |

4.4.

Lisäksi ilmoitettu laitos voi tehdä ennalta ilmoittamatta käyntejä valmistajan luo. Tällaisten käyntien aikana ilmoitettu laitos voi tarvittaessa tehdä tai teettää testejä todentaakseen, että laatujärjestelmä toimii oikein. Sen on annettava valmistajalle raportti käynnistä sekä testiraportti, jos testi on suoritettu.

| 5. | Valmistajan on säilytettävä seuraavat asiakirjat kansallisia viranomaisia varten kymmenen vuotta sen jälkeen, kun viimeinen asiaan liittyvä tuote on valmistettu:






  — | 3.1 kohdan toisen kappaleen toisen luetelmakohdan mukainen dokumentaatio, |
| --- | --- | --- |

5.

Valmistajan on säilytettävä seuraavat asiakirjat kansallisia viranomaisia varten kymmenen vuotta sen jälkeen, kun viimeinen asiaan liittyvä tuote on valmistettu:

—

3.1 kohdan toisen kappaleen toisen luetelmakohdan mukainen dokumentaatio,

| — | 3.4 kohdan toisen alakohdan mukaisiin muutoksiin liittyvät asiakirjat, |
| --- | --- |

—

3.4 kohdan toisen alakohdan mukaisiin muutoksiin liittyvät asiakirjat,

| — | 3.4, 4.3 ja 4.4 kohdan viimeisen kappaleen mukaiset ilmoitetun laitoksen päätökset ja raportit. |
| --- | --- |

—

3.4, 4.3 ja 4.4 kohdan viimeisen kappaleen mukaiset ilmoitetun laitoksen päätökset ja raportit.

| 6. | Suunnittelun tarkastus |
| --- | --- |

6.

Suunnittelun tarkastus

| 6.1. | Valmistajan on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle hakemus yhteentoimivuuden osatekijän suunnittelua koskevasta arvioinnista. |
| --- | --- |

6.1.

Valmistajan on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle hakemus yhteentoimivuuden osatekijän suunnittelua koskevasta arvioinnista.

| 6.2. | Hakemuksen perusteella on voitava oikein tulkita yhteentoimivuuden osatekijän suunnittelua, valmistusta, kunnossapitoa ja käyttöä, ja sen tulee mahdollistaa YTE:n vaatimusten mukaisuuden arviointi.
  Teknisen dokumentaation on sisällettävä seuraavat tiedot:






  — | yleinen tyyppikuvaus, |
| --- | --- | --- |

6.2.

Hakemuksen perusteella on voitava oikein tulkita yhteentoimivuuden osatekijän suunnittelua, valmistusta, kunnossapitoa ja käyttöä, ja sen tulee mahdollistaa YTE:n vaatimusten mukaisuuden arviointi.

Teknisen dokumentaation on sisällettävä seuraavat tiedot:

—

yleinen tyyppikuvaus,

| — | suunnittelua koskevat tekniset eritelmät, mukaan luettuna eurooppalaiset eritelmät oleellisine kohtineen, joita on sovellettu kokonaan tai osittain, |
| --- | --- |

—

suunnittelua koskevat tekniset eritelmät, mukaan luettuna eurooppalaiset eritelmät oleellisine kohtineen, joita on sovellettu kokonaan tai osittain,

| — | tarvittavat todisteet em. eritelmien asianmukaisuudesta, erityisesti tapauksissa, joissa eurooppalaisia eritelmiä ja olennaisia kohtia ei ole sovellettu täydessä laajuudessaan, |
| --- | --- |

—

tarvittavat todisteet em. eritelmien asianmukaisuudesta, erityisesti tapauksissa, joissa eurooppalaisia eritelmiä ja olennaisia kohtia ei ole sovellettu täydessä laajuudessaan,

| — | testiohjelma, |
| --- | --- |

—

testiohjelma,

| — | vaatimukset, jotka koskevat yhteentoimivuuden osatekijän integrointia järjestelmäympäristöönsä (osakokoonpanoon, kokoonpanoon, osajärjestelmään) sekä tarvittavia liittymäkohtia koskevat vaatimukset, |
| --- | --- |

—

vaatimukset, jotka koskevat yhteentoimivuuden osatekijän integrointia järjestelmäympäristöönsä (osakokoonpanoon, kokoonpanoon, osajärjestelmään) sekä tarvittavia liittymäkohtia koskevat vaatimukset,

| — | vaatimukset, jotka koskevat yhteentoimivuuden osatekijän käyttöä ja huoltoa (käyttöaikaa tai -matkaa koskevat rajoitukset, kulumisrajat jne.), |
| --- | --- |

—

vaatimukset, jotka koskevat yhteentoimivuuden osatekijän käyttöä ja huoltoa (käyttöaikaa tai -matkaa koskevat rajoitukset, kulumisrajat jne.),

| — | kirjallinen vakuutus siitä, ettei samaa pyyntöä ole esitetty millekään muulle ilmoitetulle laitokselle. |
| --- | --- |

—

kirjallinen vakuutus siitä, ettei samaa pyyntöä ole esitetty millekään muulle ilmoitetulle laitokselle.

| 6.3. | Hakijan on esitettävä asianmukaisen laboratorion tämän puolesta tekemien testien tulokset (6) mukaan luettuina mahdollisesti vaadittujen tyyppitestien tulokset. |
| --- | --- |

6.3.

Hakijan on esitettävä asianmukaisen laboratorion tämän puolesta tekemien testien tulokset (6) mukaan luettuina mahdollisesti vaadittujen tyyppitestien tulokset.

| 6.4. | Ilmoitetun laitoksen on tutkittava hakemus ja arvioitava testien tulokset. Jos suunnittelutulos täyttää sitä koskevat YTE:n vaatimukset, ilmoitetun laitoksen on annettava hakijalle tyyppitarkastustodistus. Todistuksessa on oltava tarkastuksen päätelmät, todistuksen voimassaolon ehdot, hyväksytyn suunnittelutuloksen yksilöimiseen tarvittavat tiedot ja tarpeen mukaan kuvaus tuotteen toiminnasta.
  Voimassaoloaika ei saa ylittää viittä vuotta. |
| --- | --- |

6.4.

Ilmoitetun laitoksen on tutkittava hakemus ja arvioitava testien tulokset. Jos suunnittelutulos täyttää sitä koskevat YTE:n vaatimukset, ilmoitetun laitoksen on annettava hakijalle tyyppitarkastustodistus. Todistuksessa on oltava tarkastuksen päätelmät, todistuksen voimassaolon ehdot, hyväksytyn suunnittelutuloksen yksilöimiseen tarvittavat tiedot ja tarpeen mukaan kuvaus tuotteen toiminnasta.

Voimassaoloaika ei saa ylittää viittä vuotta.

| 6.5. | Hakijan on ilmoitettava EY-suunnittelutarkastustodistuksen myöntäneelle ilmoitetulle laitokselle kaikista hyväksyttyyn suunnittelutulokseen tehtävistä muutoksista. EY-suunnittelutarkastustodistuksen myöntäneen ilmoitetun laitoksen on erikseen hyväksyttävä nämä muutokset, jos niillä saattaa olla vaikutusta vaatimustenmukaisuuteen tai tuotteen määräysten mukaiseen käyttöön. Tässä tapauksessa ilmoitetun laitoksen on tehtävä vain ne tarkastukset ja testit, jotka ovat oleellisia ja välttämättömiä muutosten kannalta. Tämä lisähyväksyntä on annettava liitteenä alkuperäiseen EY-suunnittelutarkastustodistukseen. |
| --- | --- |

6.5.

Hakijan on ilmoitettava EY-suunnittelutarkastustodistuksen myöntäneelle ilmoitetulle laitokselle kaikista hyväksyttyyn suunnittelutulokseen tehtävistä muutoksista. EY-suunnittelutarkastustodistuksen myöntäneen ilmoitetun laitoksen on erikseen hyväksyttävä nämä muutokset, jos niillä saattaa olla vaikutusta vaatimustenmukaisuuteen tai tuotteen määräysten mukaiseen käyttöön. Tässä tapauksessa ilmoitetun laitoksen on tehtävä vain ne tarkastukset ja testit, jotka ovat oleellisia ja välttämättömiä muutosten kannalta. Tämä lisähyväksyntä on annettava liitteenä alkuperäiseen EY-suunnittelutarkastustodistukseen.

| 6.6. | Mikäli 6.4 kohdassa tarkoitettuja muutoksia ei ole tehty, todistuksen voimassaoloajan päättyessä sitä voidaan jatkaa. Hakijan on pyydettävä voimassaoloajan pidentämistä vahvistamalla kirjallisesti, ettei mainitunlaisia muutoksia ole tehty, jolloin ilmoitettu laitos pidentää todistuksen voimassaoloaikaa 6.3 kohdan mukaisesti, mikäli sille ei ole esteitä. Tämä menettely voidaan toistaa. |
| --- | --- |

6.6.

Mikäli 6.4 kohdassa tarkoitettuja muutoksia ei ole tehty, todistuksen voimassaoloajan päättyessä sitä voidaan jatkaa. Hakijan on pyydettävä voimassaoloajan pidentämistä vahvistamalla kirjallisesti, ettei mainitunlaisia muutoksia ole tehty, jolloin ilmoitettu laitos pidentää todistuksen voimassaoloaikaa 6.3 kohdan mukaisesti, mikäli sille ei ole esteitä. Tämä menettely voidaan toistaa.

| 7. | Jokaisen ilmoitetun laitoksen on annettava toisille ilmoitetuille laitoksille olennaiset tiedot antamistaan, perumistaan tai eväämistään laatujärjestelmien hyväksynnöistä ja suunnittelun EY-tarkastustodistuksista.
  Toiset ilmoitetut laitokset saavat pyynnöstä jäljennökset seuraavista asiakirjoista:






  — | annetut laatujärjestelmän hyväksynnät ja lisähyväksynnät sekä |
| --- | --- | --- |

7.

Jokaisen ilmoitetun laitoksen on annettava toisille ilmoitetuille laitoksille olennaiset tiedot antamistaan, perumistaan tai eväämistään laatujärjestelmien hyväksynnöistä ja suunnittelun EY-tarkastustodistuksista.

Toiset ilmoitetut laitokset saavat pyynnöstä jäljennökset seuraavista asiakirjoista:

—

annetut laatujärjestelmän hyväksynnät ja lisähyväksynnät sekä

| — | annetut suunnittelun EY-tarkastustodistukset ja niiden lisäykset. |
| --- | --- |

—

annetut suunnittelun EY-tarkastustodistukset ja niiden lisäykset.

| 8. | Valmistajan tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan on laadittava yhteentoimivuuden osatekijää koskeva EY:n vaatimustenmukaisuusvakuutus.
  Tähän vakuutukseen on sisällyttävä vähintään direktiivin 96/48/EY tai direktiivin 2001/16/EY liitteessä IV olevan 3 kohdan mukaiset tiedot. EY:n vaatimustenmukaisuusvakuutus ja sen mukana toimitettavat asiakirjat on varustettava päiväyksellä ja allekirjoituksella.
  Vakuutus on laadittava samalla kielellä kuin siihen liittyvä tekninen dokumentaatio, ja siihen on sisällyttävä seuraavat kohdat:






  — | viittaus direktiiveihin (direktiivi 96/48/EY tai 2001/16/EY ja muut kyseistä yhteentoimivuuden osatekijää mahdollisesti koskevat direktiivit), |
| --- | --- | --- |

8.

Valmistajan tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan on laadittava yhteentoimivuuden osatekijää koskeva EY:n vaatimustenmukaisuusvakuutus.

Tähän vakuutukseen on sisällyttävä vähintään direktiivin 96/48/EY tai direktiivin 2001/16/EY liitteessä IV olevan 3 kohdan mukaiset tiedot. EY:n vaatimustenmukaisuusvakuutus ja sen mukana toimitettavat asiakirjat on varustettava päiväyksellä ja allekirjoituksella.

Vakuutus on laadittava samalla kielellä kuin siihen liittyvä tekninen dokumentaatio, ja siihen on sisällyttävä seuraavat kohdat:

—

viittaus direktiiveihin (direktiivi 96/48/EY tai 2001/16/EY ja muut kyseistä yhteentoimivuuden osatekijää mahdollisesti koskevat direktiivit),

| — | valmistajan tai tämän valtuuttaman, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan nimi ja osoite (annettava toiminimi ja täydellinen osoite sekä, jos käytetään valtuutettua edustajaa, myös valmistajan tai rakentajan toiminimi), |
| --- | --- |

—

valmistajan tai tämän valtuuttaman, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan nimi ja osoite (annettava toiminimi ja täydellinen osoite sekä, jos käytetään valtuutettua edustajaa, myös valmistajan tai rakentajan toiminimi),

| — | yhteentoimivuuden osatekijän kuvaus (merkki, tyyppi jne.), |
| --- | --- |

—

yhteentoimivuuden osatekijän kuvaus (merkki, tyyppi jne.),

| — | vaatimustenmukaisuusvakuutuksen antamisessa noudatetun menettelyn (moduulin) kuvaus, |
| --- | --- |

—

vaatimustenmukaisuusvakuutuksen antamisessa noudatetun menettelyn (moduulin) kuvaus,

| — | kaikki ne asiaan liittyvät kuvaukset, joiden mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on, ja erityisesti kaikki käyttöehdot, |
| --- | --- |

—

kaikki ne asiaan liittyvät kuvaukset, joiden mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on, ja erityisesti kaikki käyttöehdot,

| — | yhdenmukaisuusvakuutuksen yhteydessä noudatettuun menettelyyn osallistuneen ilmoitetun laitoksen (-laitosten) nimi ja osoite sekä todistusten päiväys ja todistusten voimassaoloaika ja ehdot, |
| --- | --- |

—

yhdenmukaisuusvakuutuksen yhteydessä noudatettuun menettelyyn osallistuneen ilmoitetun laitoksen (-laitosten) nimi ja osoite sekä todistusten päiväys ja todistusten voimassaoloaika ja ehdot,

| — | viittaus tähän YTE:ään ja muihin asiaa koskeviin YTE:iin sekä tarpeen mukaan eurooppalaisiin eritelmiin, |
| --- | --- |

—

viittaus tähän YTE:ään ja muihin asiaa koskeviin YTE:iin sekä tarpeen mukaan eurooppalaisiin eritelmiin,

| — | sen allekirjoittajan henkilöllisyys, jolla on oikeus tehdä sitoumuksia valmistajan tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan puolesta. |
| --- | --- |

—

sen allekirjoittajan henkilöllisyys, jolla on oikeus tehdä sitoumuksia valmistajan tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan puolesta.

Todistukset, joihin viitataan, ovat

| — | 3 ja 4 kohdan mukainen laatujärjestelmän hyväksyntä ja valvontaraportit, |
| --- | --- |

—

3 ja 4 kohdan mukainen laatujärjestelmän hyväksyntä ja valvontaraportit,

| — | EY-suunnittelutarkastustodistus lisäyksineen. |
| --- | --- |

—

EY-suunnittelutarkastustodistus lisäyksineen.

| 9. | Valmistajan tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan on säilytettävä EY:n vaatimustenmukaisuusvakuutuksen jäljennöstä kymmenen vuoden ajan siitä lukien, kun viimeinen niiden mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on valmistettu.
  Jos valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja eivät ole sijoittautuneet yhteisön alueelle, vastuu teknisten asiakirjojen saatavilla pitämisestä on sillä, joka tuo tuotteen yhteisön markkinoille. |
| --- | --- |

9.

Valmistajan tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan on säilytettävä EY:n vaatimustenmukaisuusvakuutuksen jäljennöstä kymmenen vuoden ajan siitä lukien, kun viimeinen niiden mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on valmistettu.

Jos valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja eivät ole sijoittautuneet yhteisön alueelle, vastuu teknisten asiakirjojen saatavilla pitämisestä on sillä, joka tuo tuotteen yhteisön markkinoille.

| 10. | Jos YTE edellyttää yhteentoimivuuden osatekijälle EY:n vaatimustenmukaisuusvakuutuksen lisäksi EY:n käyttöönsoveltuvuusvakuutusta, tämä vakuutus on liitettävä oheen sitten, kun valmistaja on antanut sen moduulin V ehtojen mukaisesti. |
| --- | --- |

10.

Jos YTE edellyttää yhteentoimivuuden osatekijälle EY:n vaatimustenmukaisuusvakuutuksen lisäksi EY:n käyttöönsoveltuvuusvakuutusta, tämä vakuutus on liitettävä oheen sitten, kun valmistaja on antanut sen moduulin V ehtojen mukaisesti.

OSAJÄRJESTELMIEN EY-TARKASTUKSEN MODUULIT

Moduuli SB: tyyppitarkastus

| 1. | Tässä moduulissa kuvaillaan EY-tarkastusmenettely, jota noudattaen tarkastuselin hankintayksikön tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan pyynnöstä tarkastaa ja todistaa, että aiottua tuotantoa edustavan ohjaus- ja hallintaosajärjestelmän tyyppi






  — | on tämän YTE:n ja muiden asiaa koskevien YTE:ien mukainen, mikä osoittaa, että olennaiset vaatimukset (7), jotka on esitetty direktiivissä 2001/16/EY (8), on täytetty |
| --- | --- | --- |

1.

Tässä moduulissa kuvaillaan EY-tarkastusmenettely, jota noudattaen tarkastuselin hankintayksikön tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan pyynnöstä tarkastaa ja todistaa, että aiottua tuotantoa edustavan ohjaus- ja hallintaosajärjestelmän tyyppi

—

on tämän YTE:n ja muiden asiaa koskevien YTE:ien mukainen, mikä osoittaa, että olennaiset vaatimukset (7), jotka on esitetty direktiivissä 2001/16/EY (8), on täytetty

| — | on muiden perustamissopimuksesta seuraavien säädösten mukainen |
| --- | --- |

—

on muiden perustamissopimuksesta seuraavien säädösten mukainen

Tässä moduulissa määriteltyyn tyyppitarkastukseen voi sisältyä erityisiä arviointivaiheita, kuten suunnittelun katselmus, tyyppitesti tai valmistuksen katselmus, jotka on eritelty asiaa koskevassa YTE:ssä.

| 2. | Hankintayksikön (9) on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle (tyyppitarkastuksena tehtävää) EY-tarkastusta koskeva hakemus.
  Hakemukseen on sisällyttävä






  — | hankintayksikön tai tämän valtuutetun edustajan nimi ja osoite, |
| --- | --- | --- |

2.

Hankintayksikön (9) on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle (tyyppitarkastuksena tehtävää) EY-tarkastusta koskeva hakemus.

Hakemukseen on sisällyttävä

—

hankintayksikön tai tämän valtuutetun edustajan nimi ja osoite,

| — | 3 kohdan mukainen tekninen dokumentaatio. |
| --- | --- |

—

3 kohdan mukainen tekninen dokumentaatio.

| 3. | Tarkastusta pyytävän on annettava ilmoitetun laitoksen käyttöön aiottua tuotantoa edustava osajärjestelmän (10) näytekappale, jota jäljempänä kutsutaan nimellä ”tyyppi”.
  Tyyppi saattaa edustaa useita osajärjestelmän versioita edellyttäen, että versioiden väliset erot eivät vaikuta YTE:n määräyksiin.
  Ilmoitettu laitos voi tarvittaessa pyytää lisänäytteitä, jos ne ovat tarpeen testiohjelman läpiviemiseksi. Mikäli testi- ja tarkastusmenetelmät, YTE:n määräykset tai YTE:ssä mainittu eurooppalainen eritelmä (11) niin edellyttävät, ilmoitetulle laitokselle on toimitettava näyte tai näytteitä osajärjestelmän osakokoonpanosta tai kokoonpanosta tai näyte osajärjestelmän esikokoonpanosta.
  Teknisen dokumentaation ja näytteiden avulla on voitava tulkita oikein osajärjestelmän suunnittelua, valmistusta, asennusta, kunnossapitoa ja käyttöä sekä pystyttävä arvioimaan, onko osajärjestelmä tässä YTE:ssä esitettyjen vaatimusten mukainen.
  Tekniseen dokumentaatioon on sisällyttävä seuraavat osat:






  — | osajärjestelmän sekä sen tekniikan ja rakenteen yleiskuvaus, |
| --- | --- | --- |

3.

Tarkastusta pyytävän on annettava ilmoitetun laitoksen käyttöön aiottua tuotantoa edustava osajärjestelmän (10) näytekappale, jota jäljempänä kutsutaan nimellä ”tyyppi”.

Tyyppi saattaa edustaa useita osajärjestelmän versioita edellyttäen, että versioiden väliset erot eivät vaikuta YTE:n määräyksiin.

Ilmoitettu laitos voi tarvittaessa pyytää lisänäytteitä, jos ne ovat tarpeen testiohjelman läpiviemiseksi. Mikäli testi- ja tarkastusmenetelmät, YTE:n määräykset tai YTE:ssä mainittu eurooppalainen eritelmä (11) niin edellyttävät, ilmoitetulle laitokselle on toimitettava näyte tai näytteitä osajärjestelmän osakokoonpanosta tai kokoonpanosta tai näyte osajärjestelmän esikokoonpanosta.

Teknisen dokumentaation ja näytteiden avulla on voitava tulkita oikein osajärjestelmän suunnittelua, valmistusta, asennusta, kunnossapitoa ja käyttöä sekä pystyttävä arvioimaan, onko osajärjestelmä tässä YTE:ssä esitettyjen vaatimusten mukainen.

Tekniseen dokumentaatioon on sisällyttävä seuraavat osat:

—

osajärjestelmän sekä sen tekniikan ja rakenteen yleiskuvaus,

| — | infrastruktuurin ja/tai liikkuvan kaluston (osajärjestelmän) rekisteri, jossa on kaikki YTE:ssä määrätyt tiedot, |
| --- | --- |

—

infrastruktuurin ja/tai liikkuvan kaluston (osajärjestelmän) rekisteri, jossa on kaikki YTE:ssä määrätyt tiedot,

| — | komponenttien, osakokoonpanojen, kokoonpanojen, virtapiirien jne. periaatepiirustukset sekä osapiirustukset ja -luettelot, |
| --- | --- |

—

komponenttien, osakokoonpanojen, kokoonpanojen, virtapiirien jne. periaatepiirustukset sekä osapiirustukset ja -luettelot,

| — | kuvaukset ja selitykset, jotka selvittävät edellä mainittuja piirustuksia ja luetteloja sekä osajärjestelmän kunnossapitoa ja käyttöä, |
| --- | --- |

—

kuvaukset ja selitykset, jotka selvittävät edellä mainittuja piirustuksia ja luetteloja sekä osajärjestelmän kunnossapitoa ja käyttöä,

| — | käytetyt tekniset eritelmät, mukaan luettuna eurooppalaiset eritelmät, |
| --- | --- |

—

käytetyt tekniset eritelmät, mukaan luettuna eurooppalaiset eritelmät,

| — | tarvittavat todisteet kyseisten määräysten riittävyydestä erityisesti, mikäli eurooppalaisia eritelmiä ja asianomaisia kohtia ei ole sovellettu kokonaisuudessaan, |
| --- | --- |

—

tarvittavat todisteet kyseisten määräysten riittävyydestä erityisesti, mikäli eurooppalaisia eritelmiä ja asianomaisia kohtia ei ole sovellettu kokonaisuudessaan,

| — | luettelo osajärjestelmään kuuluvista yhteentoimivuuden osatekijöistä, |
| --- | --- |

—

luettelo osajärjestelmään kuuluvista yhteentoimivuuden osatekijöistä,

| — | jäljennökset yhteentoimivuuden osatekijöitä koskevista EY-vaatimustenmukaisuus- tai käyttöönsoveltuvuusvakuutuksista sekä kaikki direktiivin VI liitteessä määritellyt elementit, |
| --- | --- |

—

jäljennökset yhteentoimivuuden osatekijöitä koskevista EY-vaatimustenmukaisuus- tai käyttöönsoveltuvuusvakuutuksista sekä kaikki direktiivin VI liitteessä määritellyt elementit,

| — | todisteet muissa perustamissopimuksesta johtuvissa säädöksissä (todistukset mukaan luettuina) esitettyjen vaatimusten mukaisuudesta, |
| --- | --- |

—

todisteet muissa perustamissopimuksesta johtuvissa säädöksissä (todistukset mukaan luettuina) esitettyjen vaatimusten mukaisuudesta,

| — | osajärjestelmän valmistusta ja kokoonpanoa koskeva tekninen dokumentaatio, |
| --- | --- |

—

osajärjestelmän valmistusta ja kokoonpanoa koskeva tekninen dokumentaatio,

| — | luettelo osajärjestelmän suunnittelussa, valmistuksessa, kokoonpanossa ja asennuksessa mukana olleista valmistajista, |
| --- | --- |

—

luettelo osajärjestelmän suunnittelussa, valmistuksessa, kokoonpanossa ja asennuksessa mukana olleista valmistajista,

| — | osajärjestelmän käyttöön liittyvät ehdot (ajoaikaan tai -matkaan liittyvät rajoitukset, kulumisrajat jne.), |
| --- | --- |

—

osajärjestelmän käyttöön liittyvät ehdot (ajoaikaan tai -matkaan liittyvät rajoitukset, kulumisrajat jne.),

| — | kunnossapitoa koskevat ehdot ja osajärjestelmän kunnossapitoa koskeva tekninen dokumentaatio, |
| --- | --- |

—

kunnossapitoa koskevat ehdot ja osajärjestelmän kunnossapitoa koskeva tekninen dokumentaatio,

| — | kaikki osajärjestelmän tuotannossa, kunnossapidossa tai käytössä huomioon otettavat tekniset vaatimukset, |
| --- | --- |

—

kaikki osajärjestelmän tuotannossa, kunnossapidossa tai käytössä huomioon otettavat tekniset vaatimukset,

| — | suunnittelun yhteydessä tehtyjen laskelmien tulokset, tehdyt tarkastukset jne., |
| --- | --- |

—

suunnittelun yhteydessä tehtyjen laskelmien tulokset, tehdyt tarkastukset jne.,

| — | testiraportit. |
| --- | --- |

—

testiraportit.

Mikäli YTE edellyttää, että tekninen dokumentaatio sisältää muita tietoja, ne on lisättävä.

| 4. | Ilmoitetun laitoksen velvollisuudet: |
| --- | --- |

4.

Ilmoitetun laitoksen velvollisuudet:

| 4.1. | Ilmoitetun laitoksen on tarkastettava tekninen dokumentaatio. |
| --- | --- |

4.1.

Ilmoitetun laitoksen on tarkastettava tekninen dokumentaatio.

| 4.2. | Ilmoitetun laitoksen on todennettava, että osajärjestelmästä tai osajärjestelmän kokoonpanoista tai osakokoonpanoista toimitetut näytteet on valmistettu teknisen dokumentaation vaatimusten mukaisesti, ja tehtävä tai teetettävä tyyppitestit YTE:n ja asiaa koskevien eurooppalaisten eritelmien määräysten mukaisesti. Kyseinen valmistus on todennettava asianmukaista arviointimoduulia käyttäen. |
| --- | --- |

4.2.

Ilmoitetun laitoksen on todennettava, että osajärjestelmästä tai osajärjestelmän kokoonpanoista tai osakokoonpanoista toimitetut näytteet on valmistettu teknisen dokumentaation vaatimusten mukaisesti, ja tehtävä tai teetettävä tyyppitestit YTE:n ja asiaa koskevien eurooppalaisten eritelmien määräysten mukaisesti. Kyseinen valmistus on todennettava asianmukaista arviointimoduulia käyttäen.

| 4.3. | Jos YTE:ssä edellytetään suunnittelun katselmusta, ilmoitetun laitoksen on tarkastettava suunnittelumenetelmät ja -työkalut sekä suunnittelun tulokset arvioidakseen, voidaanko niiden avulla täyttää osajärjestelmän vaatimustenmukaisuutta koskevat vaatimukset suunnitteluprosessin valmistuttua. |
| --- | --- |

4.3.

Jos YTE:ssä edellytetään suunnittelun katselmusta, ilmoitetun laitoksen on tarkastettava suunnittelumenetelmät ja -työkalut sekä suunnittelun tulokset arvioidakseen, voidaanko niiden avulla täyttää osajärjestelmän vaatimustenmukaisuutta koskevat vaatimukset suunnitteluprosessin valmistuttua.

| 4.4. | Ilmoitetun laitoksen on yksilöitävä ne elementit, jotka on suunniteltu YTE:n ja eurooppalaisten eritelmien asiaa koskevien määräysten mukaisesti, sekä ne elementit, jotka on suunniteltu soveltamatta näiden eurooppalaisten eritelmien asiaa koskevia määräyksiä. |
| --- | --- |

4.4.

Ilmoitetun laitoksen on yksilöitävä ne elementit, jotka on suunniteltu YTE:n ja eurooppalaisten eritelmien asiaa koskevien määräysten mukaisesti, sekä ne elementit, jotka on suunniteltu soveltamatta näiden eurooppalaisten eritelmien asiaa koskevia määräyksiä.

| 4.5. | Ilmoitetun laitoksen on tehtävä tai teetettävä kohtien 4.2 ja 4.3 mukaiset asianmukaiset tarkastukset ja tarvittavat testit selvittääkseen, onko asiaa koskevia eurooppalaisia eritelmiä todella noudatettu tapauksissa, joissa valmistaja on päättänyt niitä soveltaa. |
| --- | --- |

4.5.

Ilmoitetun laitoksen on tehtävä tai teetettävä kohtien 4.2 ja 4.3 mukaiset asianmukaiset tarkastukset ja tarvittavat testit selvittääkseen, onko asiaa koskevia eurooppalaisia eritelmiä todella noudatettu tapauksissa, joissa valmistaja on päättänyt niitä soveltaa.

| 4.6. | Ilmoitetun laitoksen on tehtävä tai teetettävä kohtien 4.2 ja 4.3 mukaiset asianmukaiset tarkastukset ja tarvittavat testit selvittääkseen, ovatko valmistajan ratkaisut YTE:n vaatimusten mukaisia tapauksissa, joissa YTE:ssä mainittuja asiaa koskevia eurooppalaisia eritelmiä ei ole sovellettu. |
| --- | --- |

4.6.

Ilmoitetun laitoksen on tehtävä tai teetettävä kohtien 4.2 ja 4.3 mukaiset asianmukaiset tarkastukset ja tarvittavat testit selvittääkseen, ovatko valmistajan ratkaisut YTE:n vaatimusten mukaisia tapauksissa, joissa YTE:ssä mainittuja asiaa koskevia eurooppalaisia eritelmiä ei ole sovellettu.

| 4.7. | Ilmoitetun laitoksen on sovittava hakijan kanssa paikka, jossa tarkastukset ja tarvittavat kokeet suoritetaan. |
| --- | --- |

4.7.

Ilmoitetun laitoksen on sovittava hakijan kanssa paikka, jossa tarkastukset ja tarvittavat kokeet suoritetaan.

| 5. | Jos tyyppi on YTE:n määräysten mukainen, ilmoitetun laitoksen on annettava hakijalle tyyppitarkastustodistus. Todistuksessa on mainittava teknisessä dokumentaatiossa mainitut hankintayksikön ja valmistajan/valmistajien nimi ja osoite, tarkastuksen tulos, todistuksen voimassaolon ehdot sekä tarvittavat tiedot hyväksytyn tyypin yksilöimiseksi.
  Todistukseen on liitettävä luettelo teknisen dokumentaation oleellisista osista, ja ilmoitetun laitoksen on säilytettävä sen kopio.
  Jos hankintayksiköltä evätään tyyppitarkastustodistus, ilmoitetun laitoksen on annettava yksityiskohtainen selostus epäämisen syistä.
  Hakijalle on varattava mahdollisuus valitusmenettelyyn. |
| --- | --- |

5.

Jos tyyppi on YTE:n määräysten mukainen, ilmoitetun laitoksen on annettava hakijalle tyyppitarkastustodistus. Todistuksessa on mainittava teknisessä dokumentaatiossa mainitut hankintayksikön ja valmistajan/valmistajien nimi ja osoite, tarkastuksen tulos, todistuksen voimassaolon ehdot sekä tarvittavat tiedot hyväksytyn tyypin yksilöimiseksi.

Todistukseen on liitettävä luettelo teknisen dokumentaation oleellisista osista, ja ilmoitetun laitoksen on säilytettävä sen kopio.

Jos hankintayksiköltä evätään tyyppitarkastustodistus, ilmoitetun laitoksen on annettava yksityiskohtainen selostus epäämisen syistä.

Hakijalle on varattava mahdollisuus valitusmenettelyyn.

| 6. | Kunkin ilmoitetun laitoksen on annettava muille ilmoitetuille laitoksille oleelliset tiedot tyyppitarkastustodistuksista, jotka se on antanut, peruuttanut tai evännyt. |
| --- | --- |

6.

Kunkin ilmoitetun laitoksen on annettava muille ilmoitetuille laitoksille oleelliset tiedot tyyppitarkastustodistuksista, jotka se on antanut, peruuttanut tai evännyt.

| 7. | Muut ilmoitetut laitokset saavat pyynnöstä jäljennökset annetuista tyyppitarkastustodistuksista ja/tai niiden lisäyksistä. Todistusten liitteiden on oltava muiden tarkastuselinten käytettävissä. |
| --- | --- |

7.

Muut ilmoitetut laitokset saavat pyynnöstä jäljennökset annetuista tyyppitarkastustodistuksista ja/tai niiden lisäyksistä. Todistusten liitteiden on oltava muiden tarkastuselinten käytettävissä.

| 8. | Hankintayksikön on säilytettävä tyyppitarkastustodistusten ja niiden lisäysten jäljennöksiä yhdessä teknisen dokumentaation kanssa osajärjestelmän koko käyttöiän ajan. Asiakirjat on toimitettava muille jäsenvaltioille, jos nämä pyytävät sitä. |
| --- | --- |

8.

Hankintayksikön on säilytettävä tyyppitarkastustodistusten ja niiden lisäysten jäljennöksiä yhdessä teknisen dokumentaation kanssa osajärjestelmän koko käyttöiän ajan. Asiakirjat on toimitettava muille jäsenvaltioille, jos nämä pyytävät sitä.

| 9. | Hakijan on ilmoitettava tyyppitarkastustodistukseen liittyvää teknistä dokumentaatiota hallussaan pitävälle ilmoitetulle laitokselle kaikista sellaisista hyväksyttyyn osajärjestelmään tehtävistä muutoksista, joilla saattaa olla vaikutusta osajärjestelmän YTE:n mukaiseen vaatimuksenmukaisuuteen tai määräysten mukaiseen käyttöön. Tällaisissa tapauksissa osajärjestelmän on saatava lisähyväksyntä. Tämä lisähyväksyntä annetaan joko liitteenä alkuperäiseen tyyppitarkastustodistukseen tai kokonaan uutena todistuksena vanhan todistuksen peruuttamisen jälkeen. |
| --- | --- |

9.

Hakijan on ilmoitettava tyyppitarkastustodistukseen liittyvää teknistä dokumentaatiota hallussaan pitävälle ilmoitetulle laitokselle kaikista sellaisista hyväksyttyyn osajärjestelmään tehtävistä muutoksista, joilla saattaa olla vaikutusta osajärjestelmän YTE:n mukaiseen vaatimuksenmukaisuuteen tai määräysten mukaiseen käyttöön. Tällaisissa tapauksissa osajärjestelmän on saatava lisähyväksyntä. Tämä lisähyväksyntä annetaan joko liitteenä alkuperäiseen tyyppitarkastustodistukseen tai kokonaan uutena todistuksena vanhan todistuksen peruuttamisen jälkeen.

Moduuli SD: tuotannon laadunvarmistus

| 1. | Tässä moduulissa kuvaillaan EY-tarkastusmenettely, jota noudattaen tarkastuselin hankintayksikön tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan pyynnöstä tarkastaa ja todistaa, että ohjaus- ja hallintaosajärjestelmä, jolle tarkastuselin jo on myöntänyt tyyppitarkastustodistuksen,






  — | on tämän YTE:n ja muiden asiaa koskevien YTE:ien mukainen, mikä osoittaa, että olennaiset vaatimukset (12), jotka on esitetty direktiivissä 2001/16/EY (13), on täytetty, |
| --- | --- | --- |

1.

Tässä moduulissa kuvaillaan EY-tarkastusmenettely, jota noudattaen tarkastuselin hankintayksikön tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan pyynnöstä tarkastaa ja todistaa, että ohjaus- ja hallintaosajärjestelmä, jolle tarkastuselin jo on myöntänyt tyyppitarkastustodistuksen,

—

on tämän YTE:n ja muiden asiaa koskevien YTE:ien mukainen, mikä osoittaa, että olennaiset vaatimukset (12), jotka on esitetty direktiivissä 2001/16/EY (13), on täytetty,

| — | on muiden perustamissopimuksesta seuraavien säädösten mukainen, |
| --- | --- |

—

on muiden perustamissopimuksesta seuraavien säädösten mukainen,

ja voidaan ottaa käyttöön.

| 2. | Ilmoitettu laitos tekee tämän tarkastuksen edellyttäen, että






  — | hakemuksen mukaisella osajärjestelmällä on voimassa oleva ennen arviointia annettu tyyppitarkastustodistus, |
| --- | --- | --- |

2.

Ilmoitettu laitos tekee tämän tarkastuksen edellyttäen, että

—

hakemuksen mukaisella osajärjestelmällä on voimassa oleva ennen arviointia annettu tyyppitarkastustodistus,

| — | hankintayksikkö (14) ja mukana olevat pääurakoitsijat täyttävät 3 kohdan velvoitteet:






  — | Sanalla ’pääurakoitsijat’ tarkoitetaan yrityksiä, joiden toiminta edesauttaa YTE:n olennaisten vaatimusten täyttämistä. Näitä ovat






  — | yritykset, jotka vastaavat koko osajärjestelmähankkeesta (ja erityisesti osajärjestelmän integroinnista), |
| --- | --- | --- | --- |

—

hankintayksikkö (14) ja mukana olevat pääurakoitsijat täyttävät 3 kohdan velvoitteet:

—

Sanalla ’pääurakoitsijat’ tarkoitetaan yrityksiä, joiden toiminta edesauttaa YTE:n olennaisten vaatimusten täyttämistä. Näitä ovat

—

yritykset, jotka vastaavat koko osajärjestelmähankkeesta (ja erityisesti osajärjestelmän integroinnista),

| — | muut yritykset, jotka ovat mukana vain osassa osajärjestelmähanketta (esimerkiksi osajärjestelmän kokoonpanossa tai asennuksessa). |
| --- | --- |

—

muut yritykset, jotka ovat mukana vain osassa osajärjestelmähanketta (esimerkiksi osajärjestelmän kokoonpanossa tai asennuksessa).

| — | Sanalla ei tarkoiteta valmistajan alihankkijoita, jotka toimittavat komponentteja ja yhteentoimivuuden osatekijöitä. |
| --- | --- |

—

Sanalla ei tarkoiteta valmistajan alihankkijoita, jotka toimittavat komponentteja ja yhteentoimivuuden osatekijöitä.

| 3. | EY-tarkastusmenettelyn alaista osajärjestelmää varten hankintayksiköllä tai pääurakoitsijalla, jos sellaista käytetään, on oltava 5 kohdan mukainen valmistusta, tuotteen lopputarkastusta ja testausta koskeva hyväksytty laatujärjestelmä, jota on valvottava 6 kohdan mukaisesti.
  Mikäli hankintayksikkö on itse vastuussa koko osajärjestelmähankkeesta (erityisesti osajärjestelmän integroinnista) tai hankintayksikkö suoranaisesti osallistuu tuotantoon (mukaan luettuna kokonpano ja asennus), sillä on oltava käytössä näitä toimintoja koskeva hyväksytty laatujärjestelmä, jota on valvottava 6 kohdan mukaisesti.
  Koko osajärjestelmähankkeesta vastaavalla pääurakoitsijalla (jolla on erityisesti vastuu osajärjestelmän integroinnista) on joka tapauksessa oltava valmistusta, tuotteen lopputarkastusta ja testausta koskeva hyväksytty laatujärjestelmä, jota on valvottava 6 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

3.

EY-tarkastusmenettelyn alaista osajärjestelmää varten hankintayksiköllä tai pääurakoitsijalla, jos sellaista käytetään, on oltava 5 kohdan mukainen valmistusta, tuotteen lopputarkastusta ja testausta koskeva hyväksytty laatujärjestelmä, jota on valvottava 6 kohdan mukaisesti.

Mikäli hankintayksikkö on itse vastuussa koko osajärjestelmähankkeesta (erityisesti osajärjestelmän integroinnista) tai hankintayksikkö suoranaisesti osallistuu tuotantoon (mukaan luettuna kokonpano ja asennus), sillä on oltava käytössä näitä toimintoja koskeva hyväksytty laatujärjestelmä, jota on valvottava 6 kohdan mukaisesti.

Koko osajärjestelmähankkeesta vastaavalla pääurakoitsijalla (jolla on erityisesti vastuu osajärjestelmän integroinnista) on joka tapauksessa oltava valmistusta, tuotteen lopputarkastusta ja testausta koskeva hyväksytty laatujärjestelmä, jota on valvottava 6 kohdan mukaisesti.

| 4. | EY-tarkastusmenettely |
| --- | --- |

4.

EY-tarkastusmenettely

| 4.1. | Hankintayksikön on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle osajärjestelmän EY-tarkastushakemus, joka koskee tuotannon laadunvarmistusta ja johon sisältyy 5.3 ja 6.5 kohdan mukainen laatujärjestelmien valvonnan koordinaatio. Hankintayksikön on ilmoitettava hankkeessa mukana oleville valmistajille valitsemastaan ilmoitetusta laitoksesta ja hakemuksesta. |
| --- | --- |

4.1.

Hankintayksikön on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle osajärjestelmän EY-tarkastushakemus, joka koskee tuotannon laadunvarmistusta ja johon sisältyy 5.3 ja 6.5 kohdan mukainen laatujärjestelmien valvonnan koordinaatio. Hankintayksikön on ilmoitettava hankkeessa mukana oleville valmistajille valitsemastaan ilmoitetusta laitoksesta ja hakemuksesta.

| 4.2. | Hakemuksen perusteella on voitava tulkita oikein osajärjestelmän suunnittelua, valmistusta, kokoonpanoa, asennusta, kunnossapitoa ja käyttöä, ja sen on mahdollistettava tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin mukaisuuden ja YTE:n vaatimusten mukaisuuden arviointi.
  Hakemukseen on sisällyttävä






  — | hankintayksikön tai tämän valtuutetun edustajan nimi ja osoite, |
| --- | --- | --- |

4.2.

Hakemuksen perusteella on voitava tulkita oikein osajärjestelmän suunnittelua, valmistusta, kokoonpanoa, asennusta, kunnossapitoa ja käyttöä, ja sen on mahdollistettava tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin mukaisuuden ja YTE:n vaatimusten mukaisuuden arviointi.

Hakemukseen on sisällyttävä

—

hankintayksikön tai tämän valtuutetun edustajan nimi ja osoite,

| — | hyväksyttyä tyyppiä koskeva tekninen dokumentaatio, mukaan luettuna tyyppitarkastustodistus, joka on annettu moduuli SB:n (tyyppitarkastus) mukaisen tyyppitarkastusmenettelyn jälkeen, |
| --- | --- |

—

hyväksyttyä tyyppiä koskeva tekninen dokumentaatio, mukaan luettuna tyyppitarkastustodistus, joka on annettu moduuli SB:n (tyyppitarkastus) mukaisen tyyppitarkastusmenettelyn jälkeen,

ja, mikäli ne eivät sisälly tähän tekniseen dokumentaatioon,

| — | osajärjestelmän, sen tekniikan ja rakenteen yleiskuvaus, |
| --- | --- |

—

osajärjestelmän, sen tekniikan ja rakenteen yleiskuvaus,

| — | käytetyt tekniset eritelmät, mukaan luettuna eurooppalaiset eritelmät, |
| --- | --- |

—

käytetyt tekniset eritelmät, mukaan luettuna eurooppalaiset eritelmät,

| — | tarvittavat todisteet em. eritelmien käytöstä, erityisesti tapauksissa, joissa eurooppalaisia eritelmiä ja olennaisia kohtia ei ole sovellettu täydessä laajuudessaan. Näihin todisteisiin on liitettävä valmistajan suorittamien tai hänen puolestaan suoritettujen asianmukaisten laboratoriokokeiden tulokset, |
| --- | --- |

—

tarvittavat todisteet em. eritelmien käytöstä, erityisesti tapauksissa, joissa eurooppalaisia eritelmiä ja olennaisia kohtia ei ole sovellettu täydessä laajuudessaan. Näihin todisteisiin on liitettävä valmistajan suorittamien tai hänen puolestaan suoritettujen asianmukaisten laboratoriokokeiden tulokset,

| — | infrastruktuurin ja/tai liikkuvan kaluston (osajärjestelmän) rekisteri, jossa on kaikki YTE:ssä määrätyt tiedot, |
| --- | --- |

—

infrastruktuurin ja/tai liikkuvan kaluston (osajärjestelmän) rekisteri, jossa on kaikki YTE:ssä määrätyt tiedot,

| — | osajärjestelmän valmistukseen ja kokoonpanoon liittyvä tekninen dokumentaatio, |
| --- | --- |

—

osajärjestelmän valmistukseen ja kokoonpanoon liittyvä tekninen dokumentaatio,

| — | todisteet muissa perustamissopimuksesta johtuvissa tuotantovaihetta koskevissa säädöksissä (todistukset mukaan luettuina) esitettyjen vaatimusten mukaisuudesta, |
| --- | --- |

—

todisteet muissa perustamissopimuksesta johtuvissa tuotantovaihetta koskevissa säädöksissä (todistukset mukaan luettuina) esitettyjen vaatimusten mukaisuudesta,

| — | luettelo osajärjestelmään kuuluvista yhteentoimivuuden osatekijöistä, |
| --- | --- |

—

luettelo osajärjestelmään kuuluvista yhteentoimivuuden osatekijöistä,

| — | jäljennökset kaikista osatekijöille vaadittavista EY-vaatimustenmukaisuus- tai käyttöönsoveltuvuusvakuutuksista sekä kaikki direktiivien VI liitteessä määritellyt vaadittavat elementit, |
| --- | --- |

—

jäljennökset kaikista osatekijöille vaadittavista EY-vaatimustenmukaisuus- tai käyttöönsoveltuvuusvakuutuksista sekä kaikki direktiivien VI liitteessä määritellyt vaadittavat elementit,

| — | luettelo osajärjestelmän suunnittelussa, valmistuksessa, kokoonpanossa ja asennuksessa mukana olleista valmistajista, |
| --- | --- |

—

luettelo osajärjestelmän suunnittelussa, valmistuksessa, kokoonpanossa ja asennuksessa mukana olleista valmistajista,

| — | todisteet siitä, että kaikki 5.2 kohdan mukaiset vaiheet on tehty hankkeessa mahdollisesti mukana olevan hankintayksikön ja/tai pääurakoitsijoiden laatujärjestelmän alaisuudessa sekä todisteet näiden järjestelmien tehokkuudesta, |
| --- | --- |

—

todisteet siitä, että kaikki 5.2 kohdan mukaiset vaiheet on tehty hankkeessa mahdollisesti mukana olevan hankintayksikön ja/tai pääurakoitsijoiden laatujärjestelmän alaisuudessa sekä todisteet näiden järjestelmien tehokkuudesta,

| — | tiedot siitä ilmoitetusta laitoksesta, joka vastaa näiden laatujärjestelmien hyväksynnästä ja valvonnasta. |
| --- | --- |

—

tiedot siitä ilmoitetusta laitoksesta, joka vastaa näiden laatujärjestelmien hyväksynnästä ja valvonnasta.

| 4.3. | Ilmoitetun laitoksen on ensiksi tarkastettava hakemus siltä osin, ovatko tyyppitarkastus ja tyyppitarkastustodistus voimassa.
  Jos ilmoitettu laitos katsoo, ettei tyyppitarkastustodistus enää ole voimassa tai asianmukainen ja että uusi tyyppitarkastus on välttämätön, sen on perusteltava päätöksensä. |
| --- | --- |

4.3.

Ilmoitetun laitoksen on ensiksi tarkastettava hakemus siltä osin, ovatko tyyppitarkastus ja tyyppitarkastustodistus voimassa.

Jos ilmoitettu laitos katsoo, ettei tyyppitarkastustodistus enää ole voimassa tai asianmukainen ja että uusi tyyppitarkastus on välttämätön, sen on perusteltava päätöksensä.

| 5. | Laatujärjestelmä |
| --- | --- |

5.

Laatujärjestelmä

| 5.1. | Hankkeessa mahdollisesti mukana olevan hankintayksikön ja siinä mahdollisesti käytettävien pääurakoitsijoiden on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle laatujärjestelmänsä arvioimista koskeva hakemus.
  Hakemukseen on sisällyttävä






  — | kaikki oleelliset aiottua osajärjestelmää koskevat tiedot, |
| --- | --- | --- |

5.1.

Hankkeessa mahdollisesti mukana olevan hankintayksikön ja siinä mahdollisesti käytettävien pääurakoitsijoiden on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle laatujärjestelmänsä arvioimista koskeva hakemus.

Hakemukseen on sisällyttävä

—

kaikki oleelliset aiottua osajärjestelmää koskevat tiedot,

| — | laatujärjestelmän dokumentaatio, |
| --- | --- |

—

laatujärjestelmän dokumentaatio,

| — | hyväksytyn tyypin tekninen dokumentaatio ja kopio tyyppitarkastustodistuksesta, joka on myönnetty moduulin SB (tyyppitarkastus) mukaisen tyyppitarkastusmenettelyn loppuun saattamisen jälkeen. |
| --- | --- |

—

hyväksytyn tyypin tekninen dokumentaatio ja kopio tyyppitarkastustodistuksesta, joka on myönnetty moduulin SB (tyyppitarkastus) mukaisen tyyppitarkastusmenettelyn loppuun saattamisen jälkeen.

Osapuolista, jotka ovat mukana vain osassa osajärjestelmähanketta, vaaditaan vain tätä osaa koskevat tiedot.

| 5.2. | Koko osajärjestelmähankkeesta vastaavan pääurakoitsijan tai hankintayksikön osalta laatujärjestelmän on varmistettava, että osajärjestelmä on kokonaisuudessaan tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin mukainen ja että osajärjestelmä kokonaisuudessaan täyttää YTE:n vaatimukset. Muiden pääurakoitsijoiden laatujärjestelmiltä edellytetään, että ne varmistavat, että näiden panos osajärjestelmään on tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin ja YTE:n vaatimusten mukainen.
  Kaikki hakijoiden soveltamat elementit, vaatimukset ja määräykset on dokumentoitava järjestelmällisesti kirjallisina toimintaohjeina, menettelyinä ja ohjeina. Tämän laatujärjestelmän dokumentaation avulla on voitava tulkita yksiselitteisesti laatuohjelmia, suunnitelmia, käsikirjoja ja tallenteita.
  Dokumentoinnin on kaikkien hakijoiden osalta erityisesti sisällettävä seuraavien seikkojen:






  — | asianmukainen kuvaus:






  — | laatutavoitteet ja organisaatio, |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.

Koko osajärjestelmähankkeesta vastaavan pääurakoitsijan tai hankintayksikön osalta laatujärjestelmän on varmistettava, että osajärjestelmä on kokonaisuudessaan tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin mukainen ja että osajärjestelmä kokonaisuudessaan täyttää YTE:n vaatimukset. Muiden pääurakoitsijoiden laatujärjestelmiltä edellytetään, että ne varmistavat, että näiden panos osajärjestelmään on tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin ja YTE:n vaatimusten mukainen.

Kaikki hakijoiden soveltamat elementit, vaatimukset ja määräykset on dokumentoitava järjestelmällisesti kirjallisina toimintaohjeina, menettelyinä ja ohjeina. Tämän laatujärjestelmän dokumentaation avulla on voitava tulkita yksiselitteisesti laatuohjelmia, suunnitelmia, käsikirjoja ja tallenteita.

Dokumentoinnin on kaikkien hakijoiden osalta erityisesti sisällettävä seuraavien seikkojen:

—

asianmukainen kuvaus:

—

laatutavoitteet ja organisaatio,

| — | vastaavat käytettävät valmistus-, laadunvalvonta- ja laadunhallintamenetelmät ja -prosessit sekä järjestelmälliset toimenpiteet, |
| --- | --- |

—

vastaavat käytettävät valmistus-, laadunvalvonta- ja laadunhallintamenetelmät ja -prosessit sekä järjestelmälliset toimenpiteet,

| — | ennen valmistusta, kokoonpanoa ja asennusta, niiden aikana ja niiden jälkeen tehtävät tutkimukset, tarkastukset ja testit sekä selvitys siitä, kuinka usein niitä tehdään, |
| --- | --- |

—

ennen valmistusta, kokoonpanoa ja asennusta, niiden aikana ja niiden jälkeen tehtävät tutkimukset, tarkastukset ja testit sekä selvitys siitä, kuinka usein niitä tehdään,

| — | laatuun liittyvät muistiinpanot, kuten tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointitiedot, laadunvarmistushenkilökunnan kvalifiointiraportit jne., |
| --- | --- |

—

laatuun liittyvät muistiinpanot, kuten tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointitiedot, laadunvarmistushenkilökunnan kvalifiointiraportit jne.,

| — | sekä myös koko osajärjestelmähankkeesta vastaavan pääurakoitsijan tai hankintayksikön osalta:






  — | osajärjestelmän kokonaislaatuun liittyvät johdon vastuut ja oikeudet, mukaan luettuna erityisesti osajärjestelmän integraation hallinta. |
| --- | --- | --- |

—

sekä myös koko osajärjestelmähankkeesta vastaavan pääurakoitsijan tai hankintayksikön osalta:

—

osajärjestelmän kokonaislaatuun liittyvät johdon vastuut ja oikeudet, mukaan luettuna erityisesti osajärjestelmän integraation hallinta.

Tutkimusten, testien ja tarkastusten on koskettava kaikkia seuraavia osa-alueita:

| — | osajärjestelmän rakenne, erityisesti mukaan luettuna maa- ja vesirakennustyöt, osatekijöiden kokoonpano, lopulliset säädöt, |
| --- | --- |

—

osajärjestelmän rakenne, erityisesti mukaan luettuna maa- ja vesirakennustyöt, osatekijöiden kokoonpano, lopulliset säädöt,

| — | osajärjestelmän lopputestaus, |
| --- | --- |

—

osajärjestelmän lopputestaus,

| — | ja arviointi normaaleissa käytön aikaisissa oloissa, milloin YTE sitä vaatii. |
| --- | --- |

—

ja arviointi normaaleissa käytön aikaisissa oloissa, milloin YTE sitä vaatii.

| 5.3. | Hankintayksikön valitseman ilmoitetun laitoksen on tutkittava, kattaako hakijoiden laatujärjestelmän hyväksyntä ja valvonta riittävästi ja asianmukaisesti kaikki osajärjestelmään liittyvät 5.2 kohdan mukaiset vaiheet (15).
  Jos osajärjestelmän vaatimusten sekä tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin mukaisuus ja osajärjestelmän YTE:n vaatimustenmukaisuus perustuu useampaan kuin yhteen laatujärjestelmään, ilmoitetun laitoksen on erityisesti tutkittava seuraavat seikat:






  — | onko laatujärjestelmien väliset suhteet ja liitäntäkohdat selkeästi dokumentoitu, |
| --- | --- | --- |

5.3.

Hankintayksikön valitseman ilmoitetun laitoksen on tutkittava, kattaako hakijoiden laatujärjestelmän hyväksyntä ja valvonta riittävästi ja asianmukaisesti kaikki osajärjestelmään liittyvät 5.2 kohdan mukaiset vaiheet (15).

Jos osajärjestelmän vaatimusten sekä tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin mukaisuus ja osajärjestelmän YTE:n vaatimustenmukaisuus perustuu useampaan kuin yhteen laatujärjestelmään, ilmoitetun laitoksen on erityisesti tutkittava seuraavat seikat:

—

onko laatujärjestelmien väliset suhteet ja liitäntäkohdat selkeästi dokumentoitu,

| — | onko koko osajärjestelmän vaatimustenmukaisuutta koskevat johdon vastuut ja valtuudet pääurakoitsijan osalta riittävästi ja asianmukaisesti määritelty. |
| --- | --- |

—

onko koko osajärjestelmän vaatimustenmukaisuutta koskevat johdon vastuut ja valtuudet pääurakoitsijan osalta riittävästi ja asianmukaisesti määritelty.

| 5.4. | 5.1 kohdassa mainitun ilmoitetun laitoksen on arvioitava laatujärjestelmä selvittääkseen, täyttääkö se 5.2. kohdassa esitetyt vaatimukset. Ilmoitetun laitoksen on katsottava, että laatujärjestelmä on vaatimusten mukainen, jos valmistaja toteuttaa tuotannossa, tuotteen lopputarkastuksessa ja testauksessa standardin EN/ISO 9001:2000 mukaista laatujärjestelmää, jossa otetaan huomioon sen yhteentoimivuuden osatekijän ominaispiirteet, johon sitä sovelletaan.
  Jos hakijalla on käytössä sertifioitu laatujärjestelmä, ilmoitetun laitoksen on otettava tämä huomioon arviointia tehdessään.
  Tarkastus on tehtävä nimenomaan kyseiselle osajärjestelmälle, ja hakijan panos siihen on otettava huomioon. Arviointiryhmässä on oltava ainakin yksi jäsen, jolla on kokemusta kyseisen tuotantotekniikan arvioimisesta.
  Arviointimenettelyyn on sisällyttävä tarkastuskäynti hakijan tiloihin.
  Arvioinnin tuloksesta on ilmoitettava hakijalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä tarkastuksen päätelmät ja arviointipäätöksen perustelut. |
| --- | --- |

5.4.

5.1 kohdassa mainitun ilmoitetun laitoksen on arvioitava laatujärjestelmä selvittääkseen, täyttääkö se 5.2. kohdassa esitetyt vaatimukset. Ilmoitetun laitoksen on katsottava, että laatujärjestelmä on vaatimusten mukainen, jos valmistaja toteuttaa tuotannossa, tuotteen lopputarkastuksessa ja testauksessa standardin EN/ISO 9001:2000 mukaista laatujärjestelmää, jossa otetaan huomioon sen yhteentoimivuuden osatekijän ominaispiirteet, johon sitä sovelletaan.

Jos hakijalla on käytössä sertifioitu laatujärjestelmä, ilmoitetun laitoksen on otettava tämä huomioon arviointia tehdessään.

Tarkastus on tehtävä nimenomaan kyseiselle osajärjestelmälle, ja hakijan panos siihen on otettava huomioon. Arviointiryhmässä on oltava ainakin yksi jäsen, jolla on kokemusta kyseisen tuotantotekniikan arvioimisesta.

Arviointimenettelyyn on sisällyttävä tarkastuskäynti hakijan tiloihin.

Arvioinnin tuloksesta on ilmoitettava hakijalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä tarkastuksen päätelmät ja arviointipäätöksen perustelut.

| 5.5. | Hankintayksikön, mikäli se on mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijoiden on vastattava hyväksytyn laatujärjestelmän mukaisista velvoitteista sekä järjestelmän pitämisestä asianmukaisena ja tehokkaana.
  Niiden on ilmoitettava laatujärjestelmän hyväksyneelle ilmoitetulle laitokselle kaikista merkittävistä muutoksista, jotka vaikuttavat siihen, täyttääkö osajärjestelmä YTE:n vaatimukset.
  Ilmoitetun laitoksen on arvioitava ehdotetut muutokset ja päätettävä, täyttääkö muutettu laatujärjestelmä edelleen 5.2 kohdan vaatimukset vai onko se arvioitava uudelleen.
  Ilmoitetun laitoksen on ilmoitettava päätöksestään hakijalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä tutkimuksen johtopäätökset ja arviointipäätöksen perustelut. |
| --- | --- |

5.5.

Hankintayksikön, mikäli se on mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijoiden on vastattava hyväksytyn laatujärjestelmän mukaisista velvoitteista sekä järjestelmän pitämisestä asianmukaisena ja tehokkaana.

Niiden on ilmoitettava laatujärjestelmän hyväksyneelle ilmoitetulle laitokselle kaikista merkittävistä muutoksista, jotka vaikuttavat siihen, täyttääkö osajärjestelmä YTE:n vaatimukset.

Ilmoitetun laitoksen on arvioitava ehdotetut muutokset ja päätettävä, täyttääkö muutettu laatujärjestelmä edelleen 5.2 kohdan vaatimukset vai onko se arvioitava uudelleen.

Ilmoitetun laitoksen on ilmoitettava päätöksestään hakijalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä tutkimuksen johtopäätökset ja arviointipäätöksen perustelut.

| 6. | Ilmoitetun laitoksen vastuulla tapahtuva laatujärjestelmien valvonta |
| --- | --- |

6.

Ilmoitetun laitoksen vastuulla tapahtuva laatujärjestelmien valvonta

| 6.1. | Valvonnan tarkoituksena on varmistaa, että hankintayksikkö, mikäli se on mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijat täyttävät hyväksytystä laatujärjestelmästä seuraavat velvoitteensa. |
| --- | --- |

6.1.

Valvonnan tarkoituksena on varmistaa, että hankintayksikkö, mikäli se on mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijat täyttävät hyväksytystä laatujärjestelmästä seuraavat velvoitteensa.

| 6.2. | Hankintayksikön, mikäli se on mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijoiden on lähetettävä (tai annettava lähettää) 5.1 kohdassa mainitulle ilmoitetulle laitokselle kaikki vaadittavat asiakirjat, varsinkin osajärjestelmää koskevat toteutussuunnitelmat ja tekniset tiedot (sikäli kuin ne hakijan osajärjestelmähankkeeseen antaman panoksen kannalta ovat oleellisia) ja erityisesti seuraavat tiedot:






  — | laatujärjestelmän dokumentaatio, mukaan luettuina erityiset toimet, joihin on ryhdytty sen varmistamiseksi, että






  — | koko osajärjestelmästä vastuussa olevan pääurakoitsijan tai hankintayksikön osalta koko osajärjestelmän vaatimustenmukaisuuteen liittyvät johdon vastuut ja valtuudet on riittävästi ja asianmukaisesti määritelty, |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.

Hankintayksikön, mikäli se on mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijoiden on lähetettävä (tai annettava lähettää) 5.1 kohdassa mainitulle ilmoitetulle laitokselle kaikki vaadittavat asiakirjat, varsinkin osajärjestelmää koskevat toteutussuunnitelmat ja tekniset tiedot (sikäli kuin ne hakijan osajärjestelmähankkeeseen antaman panoksen kannalta ovat oleellisia) ja erityisesti seuraavat tiedot:

—

laatujärjestelmän dokumentaatio, mukaan luettuina erityiset toimet, joihin on ryhdytty sen varmistamiseksi, että

—

koko osajärjestelmästä vastuussa olevan pääurakoitsijan tai hankintayksikön osalta koko osajärjestelmän vaatimustenmukaisuuteen liittyvät johdon vastuut ja valtuudet on riittävästi ja asianmukaisesti määritelty,

| — | kunkin hakijan laatujärjestelmiä hoidetaan oikein, jotta integraatio osajärjestelmätasolla voidaan toteuttaa, |
| --- | --- |

—

kunkin hakijan laatujärjestelmiä hoidetaan oikein, jotta integraatio osajärjestelmätasolla voidaan toteuttaa,

| — | valmistukseen (mukaan luettuina kokoonpano ja asennus) liittyvän laatujärjestelmän osan tallenteet, kuten tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointitiedot, raportti laadunvarmistuksessa työskentelevien henkilöiden pätevyyksistä jne. |
| --- | --- |

—

valmistukseen (mukaan luettuina kokoonpano ja asennus) liittyvän laatujärjestelmän osan tallenteet, kuten tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointitiedot, raportti laadunvarmistuksessa työskentelevien henkilöiden pätevyyksistä jne.

| 6.3. | Ilmoitetun laitoksen on suoritettava säännöllisiä tarkastuksia varmistaakseen, että hankintayksikkö, mikäli se on mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijat ylläpitävät ja käyttävät laatujärjestelmää, sekä annettava näille tarkastuksista raportti. Kun näillä on käytössä sertifioitu laatujärjestelmä, ilmoitetun laitoksen on otettava tämä valvonnassa huomioon.
  Näitä tarkastuksia on suoritettava vähintään kerran vuodessa siten, että vähintään yksi 8 kohdan mukaisen EY-tarkastuksen alaisen osajärjestelmän tarkastus tehdään kunkin vaiheen (valmistus, kokoonpano ja asennus) aikana. |
| --- | --- |

6.3.

Ilmoitetun laitoksen on suoritettava säännöllisiä tarkastuksia varmistaakseen, että hankintayksikkö, mikäli se on mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijat ylläpitävät ja käyttävät laatujärjestelmää, sekä annettava näille tarkastuksista raportti. Kun näillä on käytössä sertifioitu laatujärjestelmä, ilmoitetun laitoksen on otettava tämä valvonnassa huomioon.

Näitä tarkastuksia on suoritettava vähintään kerran vuodessa siten, että vähintään yksi 8 kohdan mukaisen EY-tarkastuksen alaisen osajärjestelmän tarkastus tehdään kunkin vaiheen (valmistus, kokoonpano ja asennus) aikana.

| 6.4. | Lisäksi ilmoitettu laitos voi tehdä ennalta ilmoittamatta käyntejä hakijan (hakijoiden) asiaan liittyviin tiloihin. Tällaisten käyntien aikana ilmoitettu laitos voi tarvittaessa tehdä täydellisiä tai osittaisia tarkastuksia sekä tehdä tai teettää testejä todentaakseen, että laatujärjestelmä toimii oikein. Ilmoitetun laitoksen on annettava hakijalle (hakijoille) raportti käynnistä, tarkastusraportti, jos tarkastus on suoritettu, sekä testiraportti, jos testi on suoritettu. |
| --- | --- |

6.4.

Lisäksi ilmoitettu laitos voi tehdä ennalta ilmoittamatta käyntejä hakijan (hakijoiden) asiaan liittyviin tiloihin. Tällaisten käyntien aikana ilmoitettu laitos voi tarvittaessa tehdä täydellisiä tai osittaisia tarkastuksia sekä tehdä tai teettää testejä todentaakseen, että laatujärjestelmä toimii oikein. Ilmoitetun laitoksen on annettava hakijalle (hakijoille) raportti käynnistä, tarkastusraportti, jos tarkastus on suoritettu, sekä testiraportti, jos testi on suoritettu.

| 6.5. | Mikäli hankintayksikön valitsema ja EY-tarkastuksesta vastaava ilmoitettu laitos ei itse valvo kaikkia asiaan liittyviä laatujärjestelmiä, sen on koordinoitava kaikkien muiden tästä tehtävästä vastaavien ilmoitettujen laitosten valvontaa siten, että






  — | varmistetaan, että osajärjestelmään liittyvien eri laatujärjestelmien väliset liitännät on oikein hallittu, |
| --- | --- | --- |

6.5.

Mikäli hankintayksikön valitsema ja EY-tarkastuksesta vastaava ilmoitettu laitos ei itse valvo kaikkia asiaan liittyviä laatujärjestelmiä, sen on koordinoitava kaikkien muiden tästä tehtävästä vastaavien ilmoitettujen laitosten valvontaa siten, että

—

varmistetaan, että osajärjestelmään liittyvien eri laatujärjestelmien väliset liitännät on oikein hallittu,

| — | kerätään yhteistyössä hankintayksikön kanssa arvioinnissa vaadittavat elementit, jotta voidaan taata erilaisten laatujärjestelmien yhdenmukaisuus ja kokonaisvalvonta. |
| --- | --- |

—

kerätään yhteistyössä hankintayksikön kanssa arvioinnissa vaadittavat elementit, jotta voidaan taata erilaisten laatujärjestelmien yhdenmukaisuus ja kokonaisvalvonta.

Tähän koordinointiin sisältyvät seuraavat ilmoitetun laitoksen oikeudet:

| — | oikeus saada muiden ilmoitettujen laitosten laatima dokumentaatio (hyväksyntään ja valvontaan liittyvä), |
| --- | --- |

—

oikeus saada muiden ilmoitettujen laitosten laatima dokumentaatio (hyväksyntään ja valvontaan liittyvä),

| — | oikeus olla todistamassa 6.3 kohdan mukaisia valvontatarkastuksia, |
| --- | --- |

—

oikeus olla todistamassa 6.3 kohdan mukaisia valvontatarkastuksia,

| — | oikeus käynnistää 6.4 kohdan mukaisia lisätarkastuksia omalla vastuullaan sekä yhdessä toisten ilmoitettujen laitosten kanssa. |
| --- | --- |

—

oikeus käynnistää 6.4 kohdan mukaisia lisätarkastuksia omalla vastuullaan sekä yhdessä toisten ilmoitettujen laitosten kanssa.

| 7. | Edellä 5.1 kohdassa mainitun ilmoitetun laitoksen on aina päästävä tarkastuksia ja valvontaa varten rakennustyömaille, tuotanto- ja kokoonpanotiloihin, asennustyömaille ja varastotiloihin sekä tarvittaessa esivalmistus- ja testaustiloihin ja yleensä kaikkiin tiloihin, joihin pääsyä se pitää tehtäviensä kannalta välttämättömänä hakijan osajärjestelmähankkeeseen antaman panoksen mukaan. |
| --- | --- |

7.

Edellä 5.1 kohdassa mainitun ilmoitetun laitoksen on aina päästävä tarkastuksia ja valvontaa varten rakennustyömaille, tuotanto- ja kokoonpanotiloihin, asennustyömaille ja varastotiloihin sekä tarvittaessa esivalmistus- ja testaustiloihin ja yleensä kaikkiin tiloihin, joihin pääsyä se pitää tehtäviensä kannalta välttämättömänä hakijan osajärjestelmähankkeeseen antaman panoksen mukaan.

| 8. | Hankintayksikön, mikäli se on mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijoiden on säilytettävä seuraavat asiakirjat kansallisia viranomaisia varten kymmenen vuotta sen jälkeen, kun viimeinen osajärjestelmä on valmistettu:






  — | 5.1 kohdan toisen kappaleen toisen luetelmakohdan mukainen dokumentaatio, |
| --- | --- | --- |

8.

Hankintayksikön, mikäli se on mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijoiden on säilytettävä seuraavat asiakirjat kansallisia viranomaisia varten kymmenen vuotta sen jälkeen, kun viimeinen osajärjestelmä on valmistettu:

—

5.1 kohdan toisen kappaleen toisen luetelmakohdan mukainen dokumentaatio,

| — | 5.5 kohdan toisen kappaleen mukaisiin muutoksiin liittyvät asiakirjat, |
| --- | --- |

—

5.5 kohdan toisen kappaleen mukaisiin muutoksiin liittyvät asiakirjat,

| — | 5.4, 5.5 ja 6.4 kohdan mukaiset ilmoitetun laitoksen päätökset ja raportit. |
| --- | --- |

—

5.4, 5.5 ja 6.4 kohdan mukaiset ilmoitetun laitoksen päätökset ja raportit.

| 9. | Jos osajärjestelmä täyttää YTE:n vaatimukset, ilmoitetun laitoksen on tyyppitarkastuksen sekä laatujärjestelmän (-järjestelmien) hyväksynnän ja valvonnan perusteella laadittava hankintayksikölle tarkoitettu vaatimustenmukaisuustodistus. Hankintayksikkö puolestaan laatii EY-tarkastusvakuutuksen, joka on tarkoitettu sen jäsenvaltion valvontaviranomaiselle, jonka alueella osajärjestelmä sijaitsee ja/tai toimii.
  EY-tarkastusvakuutus ja sen liitteenä olevat asiakirjat on varustettava allekirjoituksella ja päiväyksellä. Vakuutus on kirjoitettava samalla kielellä kuin tekniset asiakirjat, ja siinä on oltava vähintään direktiivin liitteen V mukaiset tiedot. |
| --- | --- |

9.

Jos osajärjestelmä täyttää YTE:n vaatimukset, ilmoitetun laitoksen on tyyppitarkastuksen sekä laatujärjestelmän (-järjestelmien) hyväksynnän ja valvonnan perusteella laadittava hankintayksikölle tarkoitettu vaatimustenmukaisuustodistus. Hankintayksikkö puolestaan laatii EY-tarkastusvakuutuksen, joka on tarkoitettu sen jäsenvaltion valvontaviranomaiselle, jonka alueella osajärjestelmä sijaitsee ja/tai toimii.

EY-tarkastusvakuutus ja sen liitteenä olevat asiakirjat on varustettava allekirjoituksella ja päiväyksellä. Vakuutus on kirjoitettava samalla kielellä kuin tekniset asiakirjat, ja siinä on oltava vähintään direktiivin liitteen V mukaiset tiedot.

| 10. | Hankintayksikön valitseman ilmoitetun laitoksen on laadittava EY-tarkastusvakuutukseen liitettävät tekniset asiakirjat. Niihin on sisällyttävä vähintään direktiivin 18 artiklan 3 kohdan mukaiset tiedot ja erityisesti seuraavat tiedot:






  — | kaikki tarvittavat osajärjestelmän ominaisuuksiin liittyvät asiakirjat, |
| --- | --- | --- |

10.

Hankintayksikön valitseman ilmoitetun laitoksen on laadittava EY-tarkastusvakuutukseen liitettävät tekniset asiakirjat. Niihin on sisällyttävä vähintään direktiivin 18 artiklan 3 kohdan mukaiset tiedot ja erityisesti seuraavat tiedot:

—

kaikki tarvittavat osajärjestelmän ominaisuuksiin liittyvät asiakirjat,

| — | luettelo osajärjestelmään kuuluvista yhteentoimivuuden osatekijöistä, |
| --- | --- |

—

luettelo osajärjestelmään kuuluvista yhteentoimivuuden osatekijöistä,

| — | EY-vaatimustenmukaisuusvakuutusten ja tarvittaessa EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutusten jäljennökset, jotka on annettava direktiivin 13 artiklan mukaisesti, sekä tarvittaessa niiden liitteenä vastaavat, ilmoitettujen laitosten antamat asiakirjat (todistukset, laatujärjestelmien hyväksynnät ja valvonta-asiakirjat), |
| --- | --- |

—

EY-vaatimustenmukaisuusvakuutusten ja tarvittaessa EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutusten jäljennökset, jotka on annettava direktiivin 13 artiklan mukaisesti, sekä tarvittaessa niiden liitteenä vastaavat, ilmoitettujen laitosten antamat asiakirjat (todistukset, laatujärjestelmien hyväksynnät ja valvonta-asiakirjat),

| — | kaikki osajärjestelmän kunnossapitoon ja käytön ehtoihin ja rajoituksiin liittyvät tiedot, |
| --- | --- |

—

kaikki osajärjestelmän kunnossapitoon ja käytön ehtoihin ja rajoituksiin liittyvät tiedot,

| — | kaikki ohjeet, jotka liittyvät huoltoon, jatkuvaan tai normaaliin valvontaan, säätöihin ja kunnossapitoon, |
| --- | --- |

—

kaikki ohjeet, jotka liittyvät huoltoon, jatkuvaan tai normaaliin valvontaan, säätöihin ja kunnossapitoon,

| — | osajärjestelmän tyyppitarkastustodistus ja moduulissa SB (tyyppitarkastus) kuvattu siihen liitetty tekninen dokumentaatio, |
| --- | --- |

—

osajärjestelmän tyyppitarkastustodistus ja moduulissa SB (tyyppitarkastus) kuvattu siihen liitetty tekninen dokumentaatio,

| — | todisteet muissa perustamissopimuksesta johtuvissa säädöksissä (todistukset mukaan luettuina) esitettyjen vaatimusten mukaisuudesta, |
| --- | --- |

—

todisteet muissa perustamissopimuksesta johtuvissa säädöksissä (todistukset mukaan luettuina) esitettyjen vaatimusten mukaisuudesta,

| — | edellä 9 kohdassa mainittu ilmoitetun laitoksen antama ja allekirjoituksellaan vahvistama vaatimustenmukaisuustodistus, jonka liitteenä on asiaa koskevat laskelmat ja muistiinpanot ja jossa todetaan, että hanke on direktiivin ja YTE:n vaatimusten mukainen ja jossa tarvittaessa mainitaan ne varaukset, jotka on arvioinnin kestäessä kirjattu ja joita ei ole peruttu. Todistukseen on myös tarvittaessa liitettävä tarkastuksen yhteydessä laaditut 6.3 ja 6.4 kohdassa mainitut tarkastusraportit ja erityisesti: |
| --- | --- |

—

edellä 9 kohdassa mainittu ilmoitetun laitoksen antama ja allekirjoituksellaan vahvistama vaatimustenmukaisuustodistus, jonka liitteenä on asiaa koskevat laskelmat ja muistiinpanot ja jossa todetaan, että hanke on direktiivin ja YTE:n vaatimusten mukainen ja jossa tarvittaessa mainitaan ne varaukset, jotka on arvioinnin kestäessä kirjattu ja joita ei ole peruttu. Todistukseen on myös tarvittaessa liitettävä tarkastuksen yhteydessä laaditut 6.3 ja 6.4 kohdassa mainitut tarkastusraportit ja erityisesti:

| — | infrastruktuurin ja/tai liikkuvan kaluston (osajärjestelmän) rekisteri, jossa on kaikki YTE:ssä määrätyt tiedot. |
| --- | --- |

—

infrastruktuurin ja/tai liikkuvan kaluston (osajärjestelmän) rekisteri, jossa on kaikki YTE:ssä määrätyt tiedot.

| 11. | Jokaisen ilmoitetun laitoksen on annettava toisille ilmoitetuille laitoksille olennaiset tiedot annetuista, perutuista tai evätyistä laatujärjestelmien hyväksynnöistä.
  Toiset ilmoitetut laitokset saavat pyynnöstä jäljennökset annetuista laatujärjestelmän hyväksynnöistä. |
| --- | --- |

11.

Jokaisen ilmoitetun laitoksen on annettava toisille ilmoitetuille laitoksille olennaiset tiedot annetuista, perutuista tai evätyistä laatujärjestelmien hyväksynnöistä.

Toiset ilmoitetut laitokset saavat pyynnöstä jäljennökset annetuista laatujärjestelmän hyväksynnöistä.

| 12. | Kaikki vaatimustenmukaisuustodistuksen liitteenä olevat tallenteet on annettava hankintayksikölle.
  Yhteisön alueelle sijoittautuneen hankintayksikön on säilytettävä mainittujen teknisten asiakirjojen jäljennöksiä niin kauan kuin osajärjestelmä on käytössä sekä lähetettävä jäljennös sitä pyytävälle jäsenvaltiolle. |
| --- | --- |

12.

Kaikki vaatimustenmukaisuustodistuksen liitteenä olevat tallenteet on annettava hankintayksikölle.

Yhteisön alueelle sijoittautuneen hankintayksikön on säilytettävä mainittujen teknisten asiakirjojen jäljennöksiä niin kauan kuin osajärjestelmä on käytössä sekä lähetettävä jäljennös sitä pyytävälle jäsenvaltiolle.

Moduuli SF: tuotteen tarkastus

| 1. | Tässä moduulissa kuvaillaan EY-tarkastusmenettely, jota noudattaen tarkastuselin hankintayksikön tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan pyynnöstä tarkastaa ja todistaa, että ohjaus- ja hallintaosajärjestelmä, jolle tarkastuselin jo on myöntänyt tyyppitarkastustodistuksen,






  — | on tämän YTE:n ja muiden asiaa koskevien YTE:ien mukainen, mikä osoittaa, että olennaiset vaatimukset (16), jotka on esitetty direktiivissä 2001/16/EY (17), on täytetty, |
| --- | --- | --- |

1.

Tässä moduulissa kuvaillaan EY-tarkastusmenettely, jota noudattaen tarkastuselin hankintayksikön tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan pyynnöstä tarkastaa ja todistaa, että ohjaus- ja hallintaosajärjestelmä, jolle tarkastuselin jo on myöntänyt tyyppitarkastustodistuksen,

—

on tämän YTE:n ja muiden asiaa koskevien YTE:ien mukainen, mikä osoittaa, että olennaiset vaatimukset (16), jotka on esitetty direktiivissä 2001/16/EY (17), on täytetty,

| — | on muiden perustamissopimuksesta seuraavien säädösten mukainen, ja voidaan ottaa käyttöön. |
| --- | --- |

—

on muiden perustamissopimuksesta seuraavien säädösten mukainen, ja voidaan ottaa käyttöön.

| 2. | Hankintayksikön (18) on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle osajärjestelmän (tuotteen tarkastuksena tehtävää) EY-tarkastusta koskeva hakemus.
  Hakemukseen on sisällyttävä seuraavat tiedot ja asiakirjat:






  — | hankintayksikön tai tämän valtuutetun edustajan nimi ja osoite, |
| --- | --- | --- |

2.

Hankintayksikön (18) on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle osajärjestelmän (tuotteen tarkastuksena tehtävää) EY-tarkastusta koskeva hakemus.

Hakemukseen on sisällyttävä seuraavat tiedot ja asiakirjat:

—

hankintayksikön tai tämän valtuutetun edustajan nimi ja osoite,

| — | tekninen dokumentaatio. |
| --- | --- |

—

tekninen dokumentaatio.

| 3. | Tällä menettelyn osalla hankintayksikkö varmistaa ja vakuuttaa, että kyseinen osajärjestelmä on tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin mukainen ja täyttää sitä koskevan YTE:n vaatimukset.
  Ilmoitettu laitos tekee tämän tarkastuksen edellyttäen, että hakemuksen mukaisella osajärjestelmällä on voimassa oleva ennen arviointia annettu tyyppitarkastustodistus. |
| --- | --- |

3.

Tällä menettelyn osalla hankintayksikkö varmistaa ja vakuuttaa, että kyseinen osajärjestelmä on tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin mukainen ja täyttää sitä koskevan YTE:n vaatimukset.

Ilmoitettu laitos tekee tämän tarkastuksen edellyttäen, että hakemuksen mukaisella osajärjestelmällä on voimassa oleva ennen arviointia annettu tyyppitarkastustodistus.

| 4. | Hankintayksikön on ryhdyttävä kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että valmistusprosessin (myös pääurakoitsijoiden (19), silloin kun niitä käytetään, tekemä yhteentoimivuuden osatekijöiden kokoonpano ja integrointi) avulla voidaan varmistaa, että osajärjestelmä on yhdenmukainen tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin kanssa ja vastaa sitä koskevan YTE:n vaatimuksia. |
| --- | --- |

4.

Hankintayksikön on ryhdyttävä kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että valmistusprosessin (myös pääurakoitsijoiden (19), silloin kun niitä käytetään, tekemä yhteentoimivuuden osatekijöiden kokoonpano ja integrointi) avulla voidaan varmistaa, että osajärjestelmä on yhdenmukainen tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin kanssa ja vastaa sitä koskevan YTE:n vaatimuksia.

| 5. | Hakemuksen avulla on voitava arvioida osajärjestelmän suunnittelua, valmistusta, asentamista, kunnossapitoa ja käyttöä, yhdenmukaisuutta tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin kanssa sekä sitä, miten se täyttää YTE:n vaatimukset.
  Hakemukseen on sisällyttävä:






  — | hyväksyttyä tyyppiä koskeva tekninen dokumentaatio, mukaan luettuna tyyppitarkastustodistus, joka on annettu moduuli SB:n (tyyppitarkastus) mukaisen tyyppitarkastusmenettelyn jälkeen, |
| --- | --- | --- |

5.

Hakemuksen avulla on voitava arvioida osajärjestelmän suunnittelua, valmistusta, asentamista, kunnossapitoa ja käyttöä, yhdenmukaisuutta tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin kanssa sekä sitä, miten se täyttää YTE:n vaatimukset.

Hakemukseen on sisällyttävä:

—

hyväksyttyä tyyppiä koskeva tekninen dokumentaatio, mukaan luettuna tyyppitarkastustodistus, joka on annettu moduuli SB:n (tyyppitarkastus) mukaisen tyyppitarkastusmenettelyn jälkeen,

ja, mikäli ne eivät sisälly tähän tekniseen dokumentaatioon,

| — | osajärjestelmän sekä sen tekniikan ja rakenteen yleiskuvaus, |
| --- | --- |

—

osajärjestelmän sekä sen tekniikan ja rakenteen yleiskuvaus,

| — | infrastruktuurin ja/tai liikkuvan kaluston (osajärjestelmän) rekisteri, jossa on kaikki YTE:ssä määrätyt tiedot, |
| --- | --- |

—

infrastruktuurin ja/tai liikkuvan kaluston (osajärjestelmän) rekisteri, jossa on kaikki YTE:ssä määrätyt tiedot,

| — | komponenttien, osakokoonpanojen, kokoonpanojen, virtapiirien jne. periaatepiirustukset sekä osapiirustukset ja -luettelot, |
| --- | --- |

—

komponenttien, osakokoonpanojen, kokoonpanojen, virtapiirien jne. periaatepiirustukset sekä osapiirustukset ja -luettelot,

| — | osajärjestelmän valmistukseen ja kokoonpanoon liittyvä tekninen dokumentaatio, |
| --- | --- |

—

osajärjestelmän valmistukseen ja kokoonpanoon liittyvä tekninen dokumentaatio,

| — | käytetyt tekniset eritelmät, mukaan luettuna eurooppalaiset eritelmät, |
| --- | --- |

—

käytetyt tekniset eritelmät, mukaan luettuna eurooppalaiset eritelmät,

| — | tarvittavat todisteet em. eritelmien käytöstä, erityisesti tapauksissa, joissa eurooppalaisia eritelmiä ja olennaisia kohtia ei ole sovellettu täydessä laajuudessaan, |
| --- | --- |

—

tarvittavat todisteet em. eritelmien käytöstä, erityisesti tapauksissa, joissa eurooppalaisia eritelmiä ja olennaisia kohtia ei ole sovellettu täydessä laajuudessaan,

| — | todisteet muissa perustamissopimuksesta johtuvissa tuotantovaihetta koskevissa säädöksissä (todistukset mukaan luettuina) esitettyjen vaatimusten mukaisuudesta, |
| --- | --- |

—

todisteet muissa perustamissopimuksesta johtuvissa tuotantovaihetta koskevissa säädöksissä (todistukset mukaan luettuina) esitettyjen vaatimusten mukaisuudesta,

| — | luettelo osajärjestelmään kuuluvista yhteentoimivuuden osatekijöistä, |
| --- | --- |

—

luettelo osajärjestelmään kuuluvista yhteentoimivuuden osatekijöistä,

| — | jäljennökset kaikista osatekijöille vaadittavista EY-vaatimustenmukaisuus- tai käyttöönsoveltuvuusvakuutuksista sekä kaikki direktiivien VI liitteessä määritellyt vaadittavat elementit, |
| --- | --- |

—

jäljennökset kaikista osatekijöille vaadittavista EY-vaatimustenmukaisuus- tai käyttöönsoveltuvuusvakuutuksista sekä kaikki direktiivien VI liitteessä määritellyt vaadittavat elementit,

| — | luettelo osajärjestelmän suunnittelussa, valmistuksessa, kokoonpanossa ja asennuksessa mukana olleista valmistajista. |
| --- | --- |

—

luettelo osajärjestelmän suunnittelussa, valmistuksessa, kokoonpanossa ja asennuksessa mukana olleista valmistajista.

Mikäli YTE edellyttää, että tekninen dokumentaatio sisältää muita tietoja, ne on lisättävä.

| 6. | Ilmoitetun laitoksen on ensiksi tarkastettava hakemus siltä osin, ovatko tyyppitarkastus ja tyyppitarkastustodistus voimassa.
  Jos ilmoitettu laitos katsoo, ettei tyyppitarkastustodistus enää ole voimassa tai asianmukainen ja että uusi tyyppitarkastus on välttämätön, sen on perusteltava päätöksensä.
  Ilmoitetun laitoksen on suoritettava tarvittavat tarkastukset ja testit sen varmistamiseksi, että osajärjestelmä on yhdenmukainen tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin kanssa ja vastaa YTE:n vaatimuksia. Ilmoitetun laitoksen on tarkastettava ja testattava jokainen sarjatuotantona valmistettava, 4 kohdan mukainen osajärjestelmä. |
| --- | --- |

6.

Ilmoitetun laitoksen on ensiksi tarkastettava hakemus siltä osin, ovatko tyyppitarkastus ja tyyppitarkastustodistus voimassa.

Jos ilmoitettu laitos katsoo, ettei tyyppitarkastustodistus enää ole voimassa tai asianmukainen ja että uusi tyyppitarkastus on välttämätön, sen on perusteltava päätöksensä.

Ilmoitetun laitoksen on suoritettava tarvittavat tarkastukset ja testit sen varmistamiseksi, että osajärjestelmä on yhdenmukainen tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin kanssa ja vastaa YTE:n vaatimuksia. Ilmoitetun laitoksen on tarkastettava ja testattava jokainen sarjatuotantona valmistettava, 4 kohdan mukainen osajärjestelmä.

| 7. | Tarkastus, joka tehdään tarkastamalla ja testaamalla jokainen (sarjatuotantona valmistettu) osajärjestelmä |
| --- | --- |

7.

Tarkastus, joka tehdään tarkastamalla ja testaamalla jokainen (sarjatuotantona valmistettu) osajärjestelmä

| 7.1. | Ilmoitetun laitoksen on tehtävä testit, tarkastukset ja todennukset varmistuakseen siitä, että sarjatuotantona valmistetut osajärjestelmät ovat YTE:n vaatimusten mukainen. Tutkimukset, testit ja tarkastukset on ulotettava YTE:n mukaisiin vaiheisiin. |
| --- | --- |

7.1.

Ilmoitetun laitoksen on tehtävä testit, tarkastukset ja todennukset varmistuakseen siitä, että sarjatuotantona valmistetut osajärjestelmät ovat YTE:n vaatimusten mukainen. Tutkimukset, testit ja tarkastukset on ulotettava YTE:n mukaisiin vaiheisiin.

| 7.2. | Kaikki (sarjatuotantona valmistetut) osajärjestelmät on yksitellen tutkittava, testattava ja todennettava (20) sen todentamiseksi, että osajärjestelmät ovat tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin sekä niitä koskevien YTE:n vaatimusten mukaisia. Jos testiä ei ole määritelty YTE:ssä (tai YTE:ssä mainitussa eurooppalaisessa standardissa), sovelletaan eurooppalaisia eritelmiä tai vastaavia testejä. |
| --- | --- |

7.2.

Kaikki (sarjatuotantona valmistetut) osajärjestelmät on yksitellen tutkittava, testattava ja todennettava (20) sen todentamiseksi, että osajärjestelmät ovat tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin sekä niitä koskevien YTE:n vaatimusten mukaisia. Jos testiä ei ole määritelty YTE:ssä (tai YTE:ssä mainitussa eurooppalaisessa standardissa), sovelletaan eurooppalaisia eritelmiä tai vastaavia testejä.

| 8. | Ilmoitettu laitos voi sopia hankintayksikön (ja pääurakoitsijoiden) kanssa siitä, missä testit tehdään, sekä siitä, että hankintayksikkö tekee itse osajärjestelmän lopputestit ja YTE:n edellyttämät testit normaaleissa käytönaikaisissa oloissa ilmoitetun laitoksen valvonnassa ja edustajien sen läsnä ollessa.
  Ilmoitetun laitoksen on aina päästävä testauksia ja tarkastuksia varten tuotanto- ja kokoonpanotiloihin sekä asennustyömaille sekä tarvittaessa esivalmistus- ja testaustiloihin, jotta se voi suorittaa sille YTE:ssä määrätyt tehtävät. |
| --- | --- |

8.

Ilmoitettu laitos voi sopia hankintayksikön (ja pääurakoitsijoiden) kanssa siitä, missä testit tehdään, sekä siitä, että hankintayksikkö tekee itse osajärjestelmän lopputestit ja YTE:n edellyttämät testit normaaleissa käytönaikaisissa oloissa ilmoitetun laitoksen valvonnassa ja edustajien sen läsnä ollessa.

Ilmoitetun laitoksen on aina päästävä testauksia ja tarkastuksia varten tuotanto- ja kokoonpanotiloihin sekä asennustyömaille sekä tarvittaessa esivalmistus- ja testaustiloihin, jotta se voi suorittaa sille YTE:ssä määrätyt tehtävät.

| 9. | Jos osajärjestelmä täyttää YTE:n vaatimukset, ilmoitetun laitoksen on laadittava hankintayksikölle tarkoitettu vaatimustenmukaisuustodistus. Hankintayksikkö puolestaan laatii EY-tarkastusvakuutuksen, joka on tarkoitettu sen jäsenvaltion valvontaviranomaiselle, jonka alueella osajärjestelmä sijaitsee ja/tai toimii.
  Näiden ilmoitetun laitoksen toimien on perustuttava tyyppitarkastukseen ja kaikille sarjavalmistetuille tuotteille 7 kohdassa mainittuihin ja YTE:ssä ja/tai asiaa koskevissa eurooppalaisissa eritelmissä vaadittuihin testeihin, todennuksiin ja tarkastuksiin.
  EY-tarkastusvakuutus ja sen liitteenä olevat asiakirjat on varustettava allekirjoituksella ja päiväyksellä. Vakuutus on kirjoitettava samalla kielellä kuin tekniset asiakirjat, ja siinä on oltava vähintään direktiivin liitteen V mukaiset tiedot. |
| --- | --- |

9.

Jos osajärjestelmä täyttää YTE:n vaatimukset, ilmoitetun laitoksen on laadittava hankintayksikölle tarkoitettu vaatimustenmukaisuustodistus. Hankintayksikkö puolestaan laatii EY-tarkastusvakuutuksen, joka on tarkoitettu sen jäsenvaltion valvontaviranomaiselle, jonka alueella osajärjestelmä sijaitsee ja/tai toimii.

Näiden ilmoitetun laitoksen toimien on perustuttava tyyppitarkastukseen ja kaikille sarjavalmistetuille tuotteille 7 kohdassa mainittuihin ja YTE:ssä ja/tai asiaa koskevissa eurooppalaisissa eritelmissä vaadittuihin testeihin, todennuksiin ja tarkastuksiin.

EY-tarkastusvakuutus ja sen liitteenä olevat asiakirjat on varustettava allekirjoituksella ja päiväyksellä. Vakuutus on kirjoitettava samalla kielellä kuin tekniset asiakirjat, ja siinä on oltava vähintään direktiivin liitteen V mukaiset tiedot.

| 10. | Ilmoitetun laitoksen on laadittava EY-tarkastusvakuutukseen liitettävät tekniset asiakirjat. Niihin on sisällyttävä vähintään direktiivin 18 artiklan 3 kohdan mukaiset tiedot ja erityisesti seuraavat tiedot:






  — | kaikki tarvittavat osajärjestelmän ominaisuuksiin liittyvät asiakirjat, |
| --- | --- | --- |

10.

Ilmoitetun laitoksen on laadittava EY-tarkastusvakuutukseen liitettävät tekniset asiakirjat. Niihin on sisällyttävä vähintään direktiivin 18 artiklan 3 kohdan mukaiset tiedot ja erityisesti seuraavat tiedot:

—

kaikki tarvittavat osajärjestelmän ominaisuuksiin liittyvät asiakirjat,

| — | infrastruktuurin ja/tai liikkuvan kaluston (osajärjestelmän) rekisteri, jossa on kaikki YTE:ssä määrätyt tiedot, |
| --- | --- |

—

infrastruktuurin ja/tai liikkuvan kaluston (osajärjestelmän) rekisteri, jossa on kaikki YTE:ssä määrätyt tiedot,

| — | luettelo osajärjestelmään kuuluvista yhteentoimivuuden osatekijöistä, |
| --- | --- |

—

luettelo osajärjestelmään kuuluvista yhteentoimivuuden osatekijöistä,

| — | EY-vaatimustenmukaisuusvakuutusten ja tarvittaessa EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutusten jäljennökset, jotka on annettava direktiivin 13 artiklan mukaisesti, sekä tarvittaessa niiden liitteenä vastaavat, ilmoitettujen laitosten antamat asiakirjat (todistukset, laatujärjestelmien hyväksynnät ja valvonta-asiakirjat), |
| --- | --- |

—

EY-vaatimustenmukaisuusvakuutusten ja tarvittaessa EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutusten jäljennökset, jotka on annettava direktiivin 13 artiklan mukaisesti, sekä tarvittaessa niiden liitteenä vastaavat, ilmoitettujen laitosten antamat asiakirjat (todistukset, laatujärjestelmien hyväksynnät ja valvonta-asiakirjat),

| — | kaikki osajärjestelmän kunnossapitoon ja käytön ehtoihin ja rajoituksiin liittyvät tiedot, |
| --- | --- |

—

kaikki osajärjestelmän kunnossapitoon ja käytön ehtoihin ja rajoituksiin liittyvät tiedot,

| — | kaikki ohjeet, jotka liittyvät huoltoon, jatkuvaan tai normaaliin valvontaan, säätöihin ja kunnossapitoon, |
| --- | --- |

—

kaikki ohjeet, jotka liittyvät huoltoon, jatkuvaan tai normaaliin valvontaan, säätöihin ja kunnossapitoon,

| — | osajärjestelmän tyyppitarkastustodistus ja moduulissa SB (tyyppitarkastus) kuvattu siihen liitetty tekninen dokumentaatio, |
| --- | --- |

—

osajärjestelmän tyyppitarkastustodistus ja moduulissa SB (tyyppitarkastus) kuvattu siihen liitetty tekninen dokumentaatio,

| — | edellä 9 kohdassa mainittu ilmoitetun laitoksen antama ja allekirjoituksella vahvistettu vaatimustenmukaisuustodistus, jonka liitteenä on asiaa koskevat laskelmat ja muistiinpanot ja jossa todetaan, että hanke on direktiivin ja YTE:n vaatimusten mukainen ja jossa tarvittaessa mainitaan ne varaukset, jotka on arvioinnin kestäessä kirjattu ja joita ei ole peruttu. Todistukseen on myös tarvittaessa liitettävä tarkastuksen yhteydessä laaditut tarkastusraportit. |
| --- | --- |

—

edellä 9 kohdassa mainittu ilmoitetun laitoksen antama ja allekirjoituksella vahvistettu vaatimustenmukaisuustodistus, jonka liitteenä on asiaa koskevat laskelmat ja muistiinpanot ja jossa todetaan, että hanke on direktiivin ja YTE:n vaatimusten mukainen ja jossa tarvittaessa mainitaan ne varaukset, jotka on arvioinnin kestäessä kirjattu ja joita ei ole peruttu. Todistukseen on myös tarvittaessa liitettävä tarkastuksen yhteydessä laaditut tarkastusraportit.

| 11. | Kaikki vaatimustenmukaisuustodistuksen liitteenä olevat tallenteet on annettava hankintayksikölle.
  Hankintayksikön on säilytettävä mainittujen teknisten asiakirjojen jäljennöksiä niin kauan kuin osajärjestelmä on käytössä sekä lähetettävä jäljennös sitä pyytävälle jäsenvaltiolle. |
| --- | --- |

11.

Kaikki vaatimustenmukaisuustodistuksen liitteenä olevat tallenteet on annettava hankintayksikölle.

Hankintayksikön on säilytettävä mainittujen teknisten asiakirjojen jäljennöksiä niin kauan kuin osajärjestelmä on käytössä sekä lähetettävä jäljennös sitä pyytävälle jäsenvaltiolle.

Moduuli SH2: täydellinen laadunvarmistus ja suunnittelun katselmus

| 1. | Tässä moduulissa kuvaillaan EY-tarkastusmenettely, jota noudattaen ilmoitettu laitos hankintayksikön tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan pyynnöstä tarkastaa ja todistaa, että hallintaa ja ohjausta koskeva osajärjestelmä






  — | on tämän YTE:n ja muiden asiaa koskevien YTE:ien mukainen, mikä osoittaa, että olennaiset vaatimukset (21), jotka on esitetty direktiivissä 2001/16/EY (22), on täytetty, |
| --- | --- | --- |

1.

Tässä moduulissa kuvaillaan EY-tarkastusmenettely, jota noudattaen ilmoitettu laitos hankintayksikön tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan pyynnöstä tarkastaa ja todistaa, että hallintaa ja ohjausta koskeva osajärjestelmä

—

on tämän YTE:n ja muiden asiaa koskevien YTE:ien mukainen, mikä osoittaa, että olennaiset vaatimukset (21), jotka on esitetty direktiivissä 2001/16/EY (22), on täytetty,

| — | on muiden perustamissopimuksesta seuraavien säädösten mukainen, ja voidaan ottaa käyttöön. |
| --- | --- |

—

on muiden perustamissopimuksesta seuraavien säädösten mukainen, ja voidaan ottaa käyttöön.

| 2. | Ilmoitettu laitos tekee tämän tarkastuksen, johon sisältyy osajärjestelmän suunnitteluvaiheen tarkastus, edellyttäen, että hankintayksikkö (23) ja mukana olevat pääurakoitsijat täyttävät 3 kohdan vaatimukset.
  Sanalla ’pääurakoitsijat’ tarkoitetaan yrityksiä, joiden toiminta edesauttaa YTE:n olennaisten vaatimusten täyttämistä. Näitä ovat






  — | yritykset, jotka vastaavat koko osajärjestelmähankkeesta (ja erityisesti osajärjestelmän integroinnista), |
| --- | --- | --- |

2.

Ilmoitettu laitos tekee tämän tarkastuksen, johon sisältyy osajärjestelmän suunnitteluvaiheen tarkastus, edellyttäen, että hankintayksikkö (23) ja mukana olevat pääurakoitsijat täyttävät 3 kohdan vaatimukset.

Sanalla ’pääurakoitsijat’ tarkoitetaan yrityksiä, joiden toiminta edesauttaa YTE:n olennaisten vaatimusten täyttämistä. Näitä ovat

—

yritykset, jotka vastaavat koko osajärjestelmähankkeesta (ja erityisesti osajärjestelmän integroinnista),

| — | muut yritykset, jotka ovat mukana vain osassa osajärjestelmähanketta (esimerkiksi osajärjestelmän suunnittelussa, kokoonpanossa tai asennuksessa). |
| --- | --- |

—

muut yritykset, jotka ovat mukana vain osassa osajärjestelmähanketta (esimerkiksi osajärjestelmän suunnittelussa, kokoonpanossa tai asennuksessa).

Sanalla ei tarkoiteta valmistajan alihankkijoita, jotka toimittavat komponentteja ja yhteentoimivuuden osatekijöitä.

| 3. | EY-tarkastusmenettelyn alaista osajärjestelmää varten hankintayksiköllä tai pääurakoitsijalla, jos sellaista käytetään, on oltava 5 kohdan mukainen suunnittelua, valmistusta, tuotteen lopputarkastusta ja testausta koskeva hyväksytty laatujärjestelmä, jota on valvottava 6 kohdan mukaisesti.
  Koko osajärjestelmähankkeesta vastaavalla pääurakoitsijalla (jolla on erityisesti vastuu osajärjestelmän integroinnista) on joka tapauksessa oltava suunnittelua ja valmistusta sekä tuotteen lopputarkastusta ja testausta koskeva hyväksytty laatujärjestelmä, jota on valvottava 6 kohdan mukaisesti.
  Mikäli hankintayksikkö on itse vastuussa koko osajärjestelmähankkeesta (erityisesti osajärjestelmän integroinnista) tai hankintayksikkö suoranaisesti osallistuu suunniteluun ja/tai tuotantoon (mukaan luettuna kokonpano ja asennus), sillä on oltava käytössä näitä toimintoja koskeva hyväksytty laatujärjestelmä, jota on valvottava 6 kohdan mukaisesti.
  Hakijoilta, jotka ovat mukana vain kokoonpanossa ja asennuksessa, vaaditaan ainoastaan valmistusta, tuotteen lopputarkastusta ja testausta koskeva hyväksytty laatujärjestelmä. |
| --- | --- |

3.

EY-tarkastusmenettelyn alaista osajärjestelmää varten hankintayksiköllä tai pääurakoitsijalla, jos sellaista käytetään, on oltava 5 kohdan mukainen suunnittelua, valmistusta, tuotteen lopputarkastusta ja testausta koskeva hyväksytty laatujärjestelmä, jota on valvottava 6 kohdan mukaisesti.

Koko osajärjestelmähankkeesta vastaavalla pääurakoitsijalla (jolla on erityisesti vastuu osajärjestelmän integroinnista) on joka tapauksessa oltava suunnittelua ja valmistusta sekä tuotteen lopputarkastusta ja testausta koskeva hyväksytty laatujärjestelmä, jota on valvottava 6 kohdan mukaisesti.

Mikäli hankintayksikkö on itse vastuussa koko osajärjestelmähankkeesta (erityisesti osajärjestelmän integroinnista) tai hankintayksikkö suoranaisesti osallistuu suunniteluun ja/tai tuotantoon (mukaan luettuna kokonpano ja asennus), sillä on oltava käytössä näitä toimintoja koskeva hyväksytty laatujärjestelmä, jota on valvottava 6 kohdan mukaisesti.

Hakijoilta, jotka ovat mukana vain kokoonpanossa ja asennuksessa, vaaditaan ainoastaan valmistusta, tuotteen lopputarkastusta ja testausta koskeva hyväksytty laatujärjestelmä.

| 4. | EY-tarkastusmenettely |
| --- | --- |

4.

EY-tarkastusmenettely

| 4.1. | Hankintayksikön on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle osajärjestelmän EY-tarkastushakemus, joka koskee täydellistä laadunvarmistusta ja suunnittelun tarkastusta ja johon sisältyy 5.4 ja 6.6 kohdan mukainen laatujärjestelmien valvonnan koordinaatio. Hankintayksikön on ilmoitettava hankkeessa mukana oleville valmistajille valitsemastaan ilmoitetusta laitoksesta ja hakemuksesta. |
| --- | --- |

4.1.

Hankintayksikön on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle osajärjestelmän EY-tarkastushakemus, joka koskee täydellistä laadunvarmistusta ja suunnittelun tarkastusta ja johon sisältyy 5.4 ja 6.6 kohdan mukainen laatujärjestelmien valvonnan koordinaatio. Hankintayksikön on ilmoitettava hankkeessa mukana oleville valmistajille valitsemastaan ilmoitetusta laitoksesta ja hakemuksesta.

| 4.2. | Hakemuksen avulla on voitava arvioida osajärjestelmän valmistusta, kokoonpanoa, asentamista, kunnossapitoa ja käyttöä sekä sitä, miten se täyttää YTE:n vaatimukset.
  Hakemukseen on sisällyttävä






  — | hankintayksikön tai sen valtuutetun edustajan nimi ja osoite, |
| --- | --- | --- |

4.2.

Hakemuksen avulla on voitava arvioida osajärjestelmän valmistusta, kokoonpanoa, asentamista, kunnossapitoa ja käyttöä sekä sitä, miten se täyttää YTE:n vaatimukset.

Hakemukseen on sisällyttävä

—

hankintayksikön tai sen valtuutetun edustajan nimi ja osoite,

| — | tekninen dokumentaatio, joka sisältää seuraavat tiedot:






  — | osajärjestelmän sekä sen tekniikan ja rakenteen yleiskuvaus, |
| --- | --- | --- |

—

tekninen dokumentaatio, joka sisältää seuraavat tiedot:

—

osajärjestelmän sekä sen tekniikan ja rakenteen yleiskuvaus,

| — | käytetyt suunnittelun perustana olevat tekniset tiedot ja eurooppalaiset eritelmät, |
| --- | --- |

—

käytetyt suunnittelun perustana olevat tekniset tiedot ja eurooppalaiset eritelmät,

| — | tarvittavat todisteet em. eritelmien käytöstä, erityisesti tapauksissa, joissa eurooppalaisia eritelmiä ja olennaisia kohtia ei ole sovellettu täydessä laajuudessaan, |
| --- | --- |

—

tarvittavat todisteet em. eritelmien käytöstä, erityisesti tapauksissa, joissa eurooppalaisia eritelmiä ja olennaisia kohtia ei ole sovellettu täydessä laajuudessaan,

| — | testiohjelma, |
| --- | --- |

—

testiohjelma,

| — | infrastruktuurin ja/tai liikkuvan kaluston (osajärjestelmän) rekisteri, jossa on kaikki YTE:ssä määrätyt tiedot, |
| --- | --- |

—

infrastruktuurin ja/tai liikkuvan kaluston (osajärjestelmän) rekisteri, jossa on kaikki YTE:ssä määrätyt tiedot,

| — | osajärjestelmän valmistukseen ja kokoonpanoon liittyvä tekninen dokumentaatio, |
| --- | --- |

—

osajärjestelmän valmistukseen ja kokoonpanoon liittyvä tekninen dokumentaatio,

| — | luettelo osajärjestelmään kuuluvista yhteentoimivuuden osatekijöistä, |
| --- | --- |

—

luettelo osajärjestelmään kuuluvista yhteentoimivuuden osatekijöistä,

| — | jäljennökset kaikista osatekijöille vaadittavista EY-vaatimustenmukaisuus- tai käyttöönsoveltuvuusvakuutuksista sekä kaikki direktiivien VI liitteessä määritellyt vaadittavat elementit, |
| --- | --- |

—

jäljennökset kaikista osatekijöille vaadittavista EY-vaatimustenmukaisuus- tai käyttöönsoveltuvuusvakuutuksista sekä kaikki direktiivien VI liitteessä määritellyt vaadittavat elementit,

| — | todisteet muissa perustamissopimuksesta johtuvissa säädöksissä (todistukset mukaan luettuina) esitettyjen vaatimusten mukaisuudesta, |
| --- | --- |

—

todisteet muissa perustamissopimuksesta johtuvissa säädöksissä (todistukset mukaan luettuina) esitettyjen vaatimusten mukaisuudesta,

| — | luettelo osajärjestelmän suunnittelussa, valmistuksessa, kokoonpanossa ja asennuksessa mukana olleista valmistajista, |
| --- | --- |

—

luettelo osajärjestelmän suunnittelussa, valmistuksessa, kokoonpanossa ja asennuksessa mukana olleista valmistajista,

| — | osajärjestelmän käyttöön liittyvät ehdot (ajoaikaan tai -matkaan liittyvät rajoitukset, kulumisrajat jne.), |
| --- | --- |

—

osajärjestelmän käyttöön liittyvät ehdot (ajoaikaan tai -matkaan liittyvät rajoitukset, kulumisrajat jne.),

| — | kunnossapitoa koskevat ehdot ja osajärjestelmän kunnossapitoa koskeva tekninen dokumentaatio, |
| --- | --- |

—

kunnossapitoa koskevat ehdot ja osajärjestelmän kunnossapitoa koskeva tekninen dokumentaatio,

| — | kaikki osajärjestelmän tuotannossa, kunnossapidossa tai käytössä huomioon otettavat tekniset vaatimukset, |
| --- | --- |

—

kaikki osajärjestelmän tuotannossa, kunnossapidossa tai käytössä huomioon otettavat tekniset vaatimukset,

| — | selvitys siitä, että kaikki 5.2 kohdan mukaiset vaiheet on tehty hankkeessa pääurakoitsijoiden ja/tai mahdollisesti mukana olevan hankintayksikön laatujärjestelmän alaisuudessa sekä todisteet näiden järjestelmien tehokkuudesta, |
| --- | --- |

—

selvitys siitä, että kaikki 5.2 kohdan mukaiset vaiheet on tehty hankkeessa pääurakoitsijoiden ja/tai mahdollisesti mukana olevan hankintayksikön laatujärjestelmän alaisuudessa sekä todisteet näiden järjestelmien tehokkuudesta,

| — | tiedot siitä ilmoitetusta laitoksesta (laitoksista), joka vastaa näiden laatujärjestelmien hyväksynnästä ja valvonnasta. |
| --- | --- |

—

tiedot siitä ilmoitetusta laitoksesta (laitoksista), joka vastaa näiden laatujärjestelmien hyväksynnästä ja valvonnasta.

| 4.3. | Hankintayksikön on esitettävä asianmukaisen laboratorion tämän puolesta tekemien tutkimusten, tarkastusten ja testien tulokset (24), mukaan luettuina mahdollisesti vaadittujen tyyppitestien tulokset. |
| --- | --- |

4.3.

Hankintayksikön on esitettävä asianmukaisen laboratorion tämän puolesta tekemien tutkimusten, tarkastusten ja testien tulokset (24), mukaan luettuina mahdollisesti vaadittujen tyyppitestien tulokset.

| 4.4. | Ilmoitetun laitoksen on tutkittava hakemus suunnittelun tarkastuksen osalta ja arvioitava testien tulokset. Jos suunnittelun tulos on sitä koskevan YTE:n ja direktiivin vaatimusten mukainen, sen on annettava hakijalle suunnittelun tarkastusraportti. Raportin on sisällettävä suunnittelutarkastuksen päätelmät, voimassaoloehdot, suunnittelukohteen tunnistetiedot sekä tarpeen mukaan kuvaus osajärjestelmän toiminnasta.
  Jos suunnittelun tarkastusraportti evätään hankintayksiköltä, ilmoitetun laitoksen on kerrottava tämän epäämisen yksityiskohtaiset syyt.
  Hakijalle on varattava mahdollisuus valitusmenettelyyn. |
| --- | --- |

4.4.

Ilmoitetun laitoksen on tutkittava hakemus suunnittelun tarkastuksen osalta ja arvioitava testien tulokset. Jos suunnittelun tulos on sitä koskevan YTE:n ja direktiivin vaatimusten mukainen, sen on annettava hakijalle suunnittelun tarkastusraportti. Raportin on sisällettävä suunnittelutarkastuksen päätelmät, voimassaoloehdot, suunnittelukohteen tunnistetiedot sekä tarpeen mukaan kuvaus osajärjestelmän toiminnasta.

Jos suunnittelun tarkastusraportti evätään hankintayksiköltä, ilmoitetun laitoksen on kerrottava tämän epäämisen yksityiskohtaiset syyt.

Hakijalle on varattava mahdollisuus valitusmenettelyyn.

| 5. | Laatujärjestelmä |
| --- | --- |

5.

Laatujärjestelmä

| 5.1. | Hankkeessa mahdollisesti mukana olevan hankintayksikön ja siinä mahdollisesti käytettävien pääurakoitsijoiden on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle laatujärjestelmänsä arvioimista koskeva hakemus.
  Hakemukseen on sisällyttävä






  — | kaikki oleelliset aiottua osajärjestelmää koskevat tiedot, |
| --- | --- | --- |

5.1.

Hankkeessa mahdollisesti mukana olevan hankintayksikön ja siinä mahdollisesti käytettävien pääurakoitsijoiden on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle laatujärjestelmänsä arvioimista koskeva hakemus.

Hakemukseen on sisällyttävä

—

kaikki oleelliset aiottua osajärjestelmää koskevat tiedot,

| — | laatujärjestelmän dokumentaatio. |
| --- | --- |

—

laatujärjestelmän dokumentaatio.

Osapuolista, jotka ovat mukana vain osassa osajärjestelmähanketta, vaaditaan vain tätä osaa koskevat tiedot.

| 5.2. | Koko osajärjestelmähankkeesta vastaavan pääurakoitsijan tai hankintayksikön osalta laatujärjestelmän on varmistettava, että osajärjestelmä kokonaisuudessaan täyttää YTE:n vaatimukset.
  Muiden pääurakoitsijoiden laatujärjestelmiltä edellytetään, että ne varmistavat, että näiden panos osajärjestelmään on YTE:n vaatimusten mukainen.
  Kaikki hakijoiden soveltamat elementit, vaatimukset ja määräykset on dokumentoitava järjestelmällisesti kirjallisina toimintaohjeina, menettelyinä ja ohjeina. Tämän laatujärjestelmän dokumentaation avulla on voitava tulkita yksiselitteisesti laatuohjelmia, suunnitelmia, käsikirjoja ja tallenteita.
  Järjestelmän on erityisesti sisällettävä seuraavien seikkojen asianmukainen kuvaus:






  — | kaikkien hakijoiden osalta:






  — | laatutavoitteet ja organisaatio, |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.

Koko osajärjestelmähankkeesta vastaavan pääurakoitsijan tai hankintayksikön osalta laatujärjestelmän on varmistettava, että osajärjestelmä kokonaisuudessaan täyttää YTE:n vaatimukset.

Muiden pääurakoitsijoiden laatujärjestelmiltä edellytetään, että ne varmistavat, että näiden panos osajärjestelmään on YTE:n vaatimusten mukainen.

Kaikki hakijoiden soveltamat elementit, vaatimukset ja määräykset on dokumentoitava järjestelmällisesti kirjallisina toimintaohjeina, menettelyinä ja ohjeina. Tämän laatujärjestelmän dokumentaation avulla on voitava tulkita yksiselitteisesti laatuohjelmia, suunnitelmia, käsikirjoja ja tallenteita.

Järjestelmän on erityisesti sisällettävä seuraavien seikkojen asianmukainen kuvaus:

—

kaikkien hakijoiden osalta:

—

laatutavoitteet ja organisaatio,

| — | vastaavat käytettävät valmistus-, laadunvalvonta- ja laadunhallintamenetelmät ja -prosessit sekä järjestelmälliset toimenpiteet, |
| --- | --- |

—

vastaavat käytettävät valmistus-, laadunvalvonta- ja laadunhallintamenetelmät ja -prosessit sekä järjestelmälliset toimenpiteet,

| — | ennen suunnittelua, valmistusta, kokoonpanoa ja asennusta, niiden aikana ja niiden jälkeen tehtävät tutkimukset, tarkastukset ja testit sekä selvitys siitä, kuinka usein niitä tehdään, |
| --- | --- |

—

ennen suunnittelua, valmistusta, kokoonpanoa ja asennusta, niiden aikana ja niiden jälkeen tehtävät tutkimukset, tarkastukset ja testit sekä selvitys siitä, kuinka usein niitä tehdään,

| — | laatuun liittyvät tallenteet, kuten tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointitiedot, raportti laadunvarmistuksessa työskentelevien henkilöiden pätevyyksistä jne., |
| --- | --- |

—

laatuun liittyvät tallenteet, kuten tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointitiedot, raportti laadunvarmistuksessa työskentelevien henkilöiden pätevyyksistä jne.,

| — | pääurakoitsijoiden osalta siinä laajuudessa, kuin ne ovat oleellisia näiden osajärjestelmän suunnitteluun antaman panoksen osalta:






  — | ne suunnittelun pohjana olevat tekniset tiedot ja eurooppalaiset eritelmät (25), joita sovelletaan, ja, mikäli eurooppalaisia eritelmiä ei sovelleta kokonaisuudessaan, keinot, joilla varmistetaan, että osajärjestelmää koskevat YTE:n vaatimukset täytetään, |
| --- | --- | --- |

—

pääurakoitsijoiden osalta siinä laajuudessa, kuin ne ovat oleellisia näiden osajärjestelmän suunnitteluun antaman panoksen osalta:

—

ne suunnittelun pohjana olevat tekniset tiedot ja eurooppalaiset eritelmät (25), joita sovelletaan, ja, mikäli eurooppalaisia eritelmiä ei sovelleta kokonaisuudessaan, keinot, joilla varmistetaan, että osajärjestelmää koskevat YTE:n vaatimukset täytetään,

| — | käytettävät suunnittelunvalvonta- ja suunnitteluntarkastusmenetelmät, prosessit ja järjestelmälliset toimet, joita käytetään osajärjestelmän suunnittelussa, |
| --- | --- |

—

käytettävät suunnittelunvalvonta- ja suunnitteluntarkastusmenetelmät, prosessit ja järjestelmälliset toimet, joita käytetään osajärjestelmän suunnittelussa,

| — | keinot, joilla suunnittelun ja osajärjestelmän vaaditun laatutason saavuttamista ja laatujärjestelmän tehokasta toimintaa seurataan kaikissa vaiheissa, myös tuotannossa, |
| --- | --- |

—

keinot, joilla suunnittelun ja osajärjestelmän vaaditun laatutason saavuttamista ja laatujärjestelmän tehokasta toimintaa seurataan kaikissa vaiheissa, myös tuotannossa,

| — | sekä myös koko osajärjestelmähankkeesta vastaavan pääurakoitsijan tai hankintayksikön osalta:






  — | osajärjestelmän kokonaislaatuun liittyvät johdon vastuut ja oikeudet, mukaan luettuna erityisesti osajärjestelmän integraation hallinta. |
| --- | --- | --- |

—

sekä myös koko osajärjestelmähankkeesta vastaavan pääurakoitsijan tai hankintayksikön osalta:

—

osajärjestelmän kokonaislaatuun liittyvät johdon vastuut ja oikeudet, mukaan luettuna erityisesti osajärjestelmän integraation hallinta.

Tutkimusten, testien ja tarkastusten on koskettava kaikkia seuraavia osa-alueita:

| — | tekniikan yleiskuvaus, |
| --- | --- |

—

tekniikan yleiskuvaus,

| — | osajärjestelmän rakenne, mukaan luettuina erityisesti maa- ja vesirakennustyöt, osatekijöiden kokoonpano, lopulliset säätötoimenpiteet, |
| --- | --- |

—

osajärjestelmän rakenne, mukaan luettuina erityisesti maa- ja vesirakennustyöt, osatekijöiden kokoonpano, lopulliset säätötoimenpiteet,

| — | osajärjestelmän lopputestaus, |
| --- | --- |

—

osajärjestelmän lopputestaus,

| — | ja arviointi normaaleissa käytön aikaisissa oloissa, milloin YTE sitä vaatii. |
| --- | --- |

—

ja arviointi normaaleissa käytön aikaisissa oloissa, milloin YTE sitä vaatii.

| 5.3. | Hankintayksikön valitseman ilmoitetun laitoksen on tutkittava, kattaako hakijoiden laatujärjestelmän hyväksyntä ja valvonta riittävästi ja asianmukaisesti kaikki osajärjestelmään liittyvät 5.2 kohdan mukaiset vaiheet (26).
  Jos osajärjestelmän YTE:n vaatimusten mukaisuus perustuu useampaan kuin yhteen laatujärjestelmään, ilmoitetun laitoksen on erityisesti tutkittava seuraavat seikat:






  — | onko laatujärjestelmien väliset suhteet ja liitäntäkohdat selkeästi dokumentoitu, |
| --- | --- | --- |

5.3.

Hankintayksikön valitseman ilmoitetun laitoksen on tutkittava, kattaako hakijoiden laatujärjestelmän hyväksyntä ja valvonta riittävästi ja asianmukaisesti kaikki osajärjestelmään liittyvät 5.2 kohdan mukaiset vaiheet (26).

Jos osajärjestelmän YTE:n vaatimusten mukaisuus perustuu useampaan kuin yhteen laatujärjestelmään, ilmoitetun laitoksen on erityisesti tutkittava seuraavat seikat:

—

onko laatujärjestelmien väliset suhteet ja liitäntäkohdat selkeästi dokumentoitu,

| — | onko koko osajärjestelmän vaatimustenmukaisuutta koskevat pääurakoitsijan johdon vastuut ja valtuudet riittävästi ja asianmukaisesti määritelty. |
| --- | --- |

—

onko koko osajärjestelmän vaatimustenmukaisuutta koskevat pääurakoitsijan johdon vastuut ja valtuudet riittävästi ja asianmukaisesti määritelty.

| 5.4. | Edellä 5.1 kohdassa mainitun ilmoitetun laitoksen on arvioitava laatujärjestelmä selvittääkseen, täyttääkö se 5.2 kohdassa esitetyt vaatimukset. Ilmoitetun laitoksen on katsottava, että laatujärjestelmä on vaatimusten mukainen, jos valmistaja toteuttaa suunnittelussa, tuotannossa, tuotteen lopputarkastuksessa ja testauksessa yhdenmukaistetun standardin EN/ISO 9001:2000 mukaista laatujärjestelmää, jossa otetaan huomioon sen yhteentoimivuuden osatekijän ominaispiirteet, johon sitä sovelletaan.
  Jos hakijalla on käytössä sertifioitu laatujärjestelmä, ilmoitetun laitoksen on otettava tämä huomioon arviointia tehdessään.
  Tarkastus on tehtävä nimenomaan kyseiselle osajärjestelmälle, ja hakijan panos siihen on otettava huomioon. Arviointiryhmässä on oltava ainakin yksi jäsen, jolla on kokemusta kyseisen tuotantotekniikan arvioimisesta.
  Arviointimenettelyyn on sisällyttävä tarkastuskäynti hakijan tiloihin.
  Arvioinnin tuloksesta on ilmoitettava hakijalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä tarkastuksen päätelmät ja arviointipäätöksen perustelut. |
| --- | --- |

5.4.

Edellä 5.1 kohdassa mainitun ilmoitetun laitoksen on arvioitava laatujärjestelmä selvittääkseen, täyttääkö se 5.2 kohdassa esitetyt vaatimukset. Ilmoitetun laitoksen on katsottava, että laatujärjestelmä on vaatimusten mukainen, jos valmistaja toteuttaa suunnittelussa, tuotannossa, tuotteen lopputarkastuksessa ja testauksessa yhdenmukaistetun standardin EN/ISO 9001:2000 mukaista laatujärjestelmää, jossa otetaan huomioon sen yhteentoimivuuden osatekijän ominaispiirteet, johon sitä sovelletaan.

Jos hakijalla on käytössä sertifioitu laatujärjestelmä, ilmoitetun laitoksen on otettava tämä huomioon arviointia tehdessään.

Tarkastus on tehtävä nimenomaan kyseiselle osajärjestelmälle, ja hakijan panos siihen on otettava huomioon. Arviointiryhmässä on oltava ainakin yksi jäsen, jolla on kokemusta kyseisen tuotantotekniikan arvioimisesta.

Arviointimenettelyyn on sisällyttävä tarkastuskäynti hakijan tiloihin.

Arvioinnin tuloksesta on ilmoitettava hakijalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä tarkastuksen päätelmät ja arviointipäätöksen perustelut.

| 5.5. | Hankintayksikön, mikäli se on mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijoiden on vastattava hyväksytyn laatujärjestelmän mukaisista velvoitteista sekä järjestelmän pitämisestä asianmukaisena ja tehokkaana.
  Niiden on ilmoitettava laatujärjestelmän hyväksyneelle ilmoitetulle laitokselle kaikista merkittävistä muutoksista, jotka vaikuttavat siihen, täyttääkö osajärjestelmä annetut vaatimukset.
  Ilmoitetun laitoksen on arvioitava ehdotetut muutokset ja päätettävä, täyttääkö muutettu laatujärjestelmä edelleen 5.2 kohdan vaatimukset vai onko se arvioitava uudelleen.
  Ilmoitetun laitoksen on ilmoitettava päätöksestään hakijalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä tutkimuksen johtopäätökset ja arviointipäätöksen perustelut. |
| --- | --- |

5.5.

Hankintayksikön, mikäli se on mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijoiden on vastattava hyväksytyn laatujärjestelmän mukaisista velvoitteista sekä järjestelmän pitämisestä asianmukaisena ja tehokkaana.

Niiden on ilmoitettava laatujärjestelmän hyväksyneelle ilmoitetulle laitokselle kaikista merkittävistä muutoksista, jotka vaikuttavat siihen, täyttääkö osajärjestelmä annetut vaatimukset.

Ilmoitetun laitoksen on arvioitava ehdotetut muutokset ja päätettävä, täyttääkö muutettu laatujärjestelmä edelleen 5.2 kohdan vaatimukset vai onko se arvioitava uudelleen.

Ilmoitetun laitoksen on ilmoitettava päätöksestään hakijalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä tutkimuksen johtopäätökset ja arviointipäätöksen perustelut.

| 6. | Ilmoitetun laitoksen vastuulla tapahtuva laatujärjestelmien valvonta |
| --- | --- |

6.

Ilmoitetun laitoksen vastuulla tapahtuva laatujärjestelmien valvonta

| 6.1. | Valvonnan tarkoituksena on varmistaa, että hankintayksikkö, mikäli se on mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijat täyttävät hyväksytystä laatujärjestelmästä seuraavat velvoitteensa. |
| --- | --- |

6.1.

Valvonnan tarkoituksena on varmistaa, että hankintayksikkö, mikäli se on mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijat täyttävät hyväksytystä laatujärjestelmästä seuraavat velvoitteensa.

| 6.2. | Hankintayksikön, mikäli se on mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijoiden on lähetettävä (tai annettava lähettää) 5.1 kohdassa mainitulle ilmoitetulle laitokselle kaikki tähän tarvittavat asiakirjat sekä erityisesti osajärjestelmää koskevat toteutussuunnitelmat ja tekniset tiedot (sikäli kuin ne hakijan osajärjestelmähankkeeseen antaman panoksen kannalta ovat oleellisia), mukaan luettuna seuraavat tiedot:






  — | laatujärjestelmän dokumentaatio, mukaan luettuna erityiset toimet, joihin on ryhdytty sen varmistamiseksi, että:






  — | koko osajärjestelmähankkeesta vastuussa olevan pääurakoitsijan tai hankintayksikön osalta koko osajärjestelmän vaatimustenmukaisuuteen liittyvät johdon vastuut ja valtuudet on riittävästi ja asianmukaisesti määritelty, |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.

Hankintayksikön, mikäli se on mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijoiden on lähetettävä (tai annettava lähettää) 5.1 kohdassa mainitulle ilmoitetulle laitokselle kaikki tähän tarvittavat asiakirjat sekä erityisesti osajärjestelmää koskevat toteutussuunnitelmat ja tekniset tiedot (sikäli kuin ne hakijan osajärjestelmähankkeeseen antaman panoksen kannalta ovat oleellisia), mukaan luettuna seuraavat tiedot:

—

laatujärjestelmän dokumentaatio, mukaan luettuna erityiset toimet, joihin on ryhdytty sen varmistamiseksi, että:

—

koko osajärjestelmähankkeesta vastuussa olevan pääurakoitsijan tai hankintayksikön osalta koko osajärjestelmän vaatimustenmukaisuuteen liittyvät johdon vastuut ja valtuudet on riittävästi ja asianmukaisesti määritelty,

| — | kunkin hakijan laatujärjestelmiä hoidetaan oikein, jotta integraatio osajärjestelmätasolla voidaan toteuttaa, |
| --- | --- |

—

kunkin hakijan laatujärjestelmiä hoidetaan oikein, jotta integraatio osajärjestelmätasolla voidaan toteuttaa,

| — | suunnitteluun liittyvän laatujärjestelmän osan tallenteet, kuten analyysien, laskelmien ja testien tulokset jne., |
| --- | --- |

—

suunnitteluun liittyvän laatujärjestelmän osan tallenteet, kuten analyysien, laskelmien ja testien tulokset jne.,

| — | valmistukseen (mukaan luettuna kokoonpano, asennus ja integrointi) liittyvän laatujärjestelmän osan tallenteet, kuten tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointitiedot, raportti laadunvarmistuksessa työskentelevien henkilöiden pätevyyksistä jne. |
| --- | --- |

—

valmistukseen (mukaan luettuna kokoonpano, asennus ja integrointi) liittyvän laatujärjestelmän osan tallenteet, kuten tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointitiedot, raportti laadunvarmistuksessa työskentelevien henkilöiden pätevyyksistä jne.

| 6.3. | Ilmoitetun laitoksen on suoritettava säännöllisiä tarkastuksia varmistaakseen, että hankintayksikkö, mikäli se on mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijat ylläpitävät ja käyttävät laatujärjestelmää, sekä annettava näille tarkastuksista raportti. Kun näillä on käytössä sertifioitu laatujärjestelmä, ilmoitetun laitoksen on otettava tämä valvonnassa huomioon.
  Näitä tarkastuksia on suoritettava vähintään kerran vuodessa siten, että vähintään yksi 7 kohdan mukaisen EY-tarkastuksen alaisen osajärjestelmän tarkastus tehdään kunkin vaiheen (suunnittelu, valmistus, kokoonpano tai asennus) aikana. |
| --- | --- |

6.3.

Ilmoitetun laitoksen on suoritettava säännöllisiä tarkastuksia varmistaakseen, että hankintayksikkö, mikäli se on mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijat ylläpitävät ja käyttävät laatujärjestelmää, sekä annettava näille tarkastuksista raportti. Kun näillä on käytössä sertifioitu laatujärjestelmä, ilmoitetun laitoksen on otettava tämä valvonnassa huomioon.

Näitä tarkastuksia on suoritettava vähintään kerran vuodessa siten, että vähintään yksi 7 kohdan mukaisen EY-tarkastuksen alaisen osajärjestelmän tarkastus tehdään kunkin vaiheen (suunnittelu, valmistus, kokoonpano tai asennus) aikana.

| 6.4. | Lisäksi ilmoitettu laitos voi tehdä ennalta ilmoittamatta käyntejä hakijan (hakijoiden) 5.2 kohdassa mainittuihin tiloihin. Tällaisten käyntien aikana ilmoitettu laitos voi tarvittaessa tehdä täydellisiä tai osittaisia tarkastuksia sekä tehdä tai teettää testejä todentaakseen, että laatujärjestelmä toimii oikein. Ilmoitetun laitoksen on annettava hakijalle (hakijoille) asianmukainen raportti käynnistä, tarkastusraportti, ja/tai testiraportti. |
| --- | --- |

6.4.

Lisäksi ilmoitettu laitos voi tehdä ennalta ilmoittamatta käyntejä hakijan (hakijoiden) 5.2 kohdassa mainittuihin tiloihin. Tällaisten käyntien aikana ilmoitettu laitos voi tarvittaessa tehdä täydellisiä tai osittaisia tarkastuksia sekä tehdä tai teettää testejä todentaakseen, että laatujärjestelmä toimii oikein. Ilmoitetun laitoksen on annettava hakijalle (hakijoille) asianmukainen raportti käynnistä, tarkastusraportti, ja/tai testiraportti.

| 6.5. | Mikäli hankintayksikön valitsema ja EY-tarkastuksesta vastaava ilmoitettu laitos ei itse valvo kaikkia 5 kohdassa mainittuja asiaan liittyviä laatujärjestelmiä, sen on koordinoitava kaikkien muiden tästä tehtävästä vastaavien ilmoitettujen laitosten valvontaa siten, että






  — | varmistetaan, että osajärjestelmään liittyvien eri laatujärjestelmien väliset liitännät on oikein hallittu, |
| --- | --- | --- |

6.5.

Mikäli hankintayksikön valitsema ja EY-tarkastuksesta vastaava ilmoitettu laitos ei itse valvo kaikkia 5 kohdassa mainittuja asiaan liittyviä laatujärjestelmiä, sen on koordinoitava kaikkien muiden tästä tehtävästä vastaavien ilmoitettujen laitosten valvontaa siten, että

—

varmistetaan, että osajärjestelmään liittyvien eri laatujärjestelmien väliset liitännät on oikein hallittu,

| — | kerätään yhteistyössä hankintayksikön kanssa arvioinnissa vaadittavat elementit, jotta voidaan taata erilaisten laatujärjestelmien yhdenmukaisuus ja kokonaisvalvonta. |
| --- | --- |

—

kerätään yhteistyössä hankintayksikön kanssa arvioinnissa vaadittavat elementit, jotta voidaan taata erilaisten laatujärjestelmien yhdenmukaisuus ja kokonaisvalvonta.

Tähän koordinointiin sisältyvät seuraavat ilmoitetun laitoksen oikeudet:

| — | oikeus saada muiden ilmoitettujen laitosten laatima dokumentaatio (hyväksyntään ja valvontaan liittyvä), |
| --- | --- |

—

oikeus saada muiden ilmoitettujen laitosten laatima dokumentaatio (hyväksyntään ja valvontaan liittyvä),

| — | oikeus olla todistamassa 5.4 kohdan mukaisia valvontatarkastuksia, |
| --- | --- |

—

oikeus olla todistamassa 5.4 kohdan mukaisia valvontatarkastuksia,

| — | oikeus käynnistää 5.5 kohdan mukaisia lisätarkastuksia omalla vastuullaan sekä yhdessä toisten ilmoitettujen laitosten kanssa. |
| --- | --- |

—

oikeus käynnistää 5.5 kohdan mukaisia lisätarkastuksia omalla vastuullaan sekä yhdessä toisten ilmoitettujen laitosten kanssa.

| 7. | Kohdassa 5.1 mainitun ilmoitetun laitoksen on aina päästävä tarkastuksia ja valvontaa varten suunnittelutiloihin, rakennustyömaille, tuotanto- ja kokoonpanotiloihin, asennustyömaille ja varastotiloihin sekä tarvittaessa esivalmistus- ja testaustiloihin ja yleensä kaikkiin tiloihin, jonne pääsyä se pitää tehtäviensä kannalta välttämättömänä hakijan osajärjestelmähankkeeseen antaman panoksen mukaan. |
| --- | --- |

7.

Kohdassa 5.1 mainitun ilmoitetun laitoksen on aina päästävä tarkastuksia ja valvontaa varten suunnittelutiloihin, rakennustyömaille, tuotanto- ja kokoonpanotiloihin, asennustyömaille ja varastotiloihin sekä tarvittaessa esivalmistus- ja testaustiloihin ja yleensä kaikkiin tiloihin, jonne pääsyä se pitää tehtäviensä kannalta välttämättömänä hakijan osajärjestelmähankkeeseen antaman panoksen mukaan.

| 8. | Hankintayksikön, mikäli se on mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijoiden on säilytettävä seuraavat asiakirjat kansallisia viranomaisia varten kymmenen vuotta sen jälkeen, kun viimeinen osajärjestelmä on valmistettu:






  — | 5.1 kohdan toisen kappaleen toisen luetelmakohdan mukainen dokumentaatio, |
| --- | --- | --- |

8.

Hankintayksikön, mikäli se on mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijoiden on säilytettävä seuraavat asiakirjat kansallisia viranomaisia varten kymmenen vuotta sen jälkeen, kun viimeinen osajärjestelmä on valmistettu:

—

5.1 kohdan toisen kappaleen toisen luetelmakohdan mukainen dokumentaatio,

| — | 5.5 kohdan toisen kappaleen mukaisiin muutoksiin liittyvät asiakirjat, |
| --- | --- |

—

5.5 kohdan toisen kappaleen mukaisiin muutoksiin liittyvät asiakirjat,

| — | 5.4, 5.5 ja 6.4 kohdan mukaiset ilmoitetun laitoksen päätökset ja raportit. |
| --- | --- |

—

5.4, 5.5 ja 6.4 kohdan mukaiset ilmoitetun laitoksen päätökset ja raportit.

| 9. | Jos osajärjestelmä täyttää YTE:n vaatimukset, ilmoitetun laitoksen on suunnittelun tarkastuksen sekä laatujärjestelmän (-järjestelmien) hyväksynnän ja valvonnan perusteella laadittava hankintayksikölle tarkoitettu vaatimustenmukaisuustodistus. Hankintayksikkö puolestaan laatii EY-tarkastusvakuutuksen, joka on tarkoitettu sen jäsenvaltion valvontaviranomaiselle, jonka alueella osajärjestelmä sijaitsee ja/tai toimii.
  EY-tarkastusvakuutus ja sen liitteenä olevat asiakirjat on varustettava allekirjoituksella ja päiväyksellä. Vakuutus on kirjoitettava samalla kielellä kuin tekniset asiakirjat, ja siinä on oltava vähintään direktiivin liitteen V mukaiset tiedot. |
| --- | --- |

9.

Jos osajärjestelmä täyttää YTE:n vaatimukset, ilmoitetun laitoksen on suunnittelun tarkastuksen sekä laatujärjestelmän (-järjestelmien) hyväksynnän ja valvonnan perusteella laadittava hankintayksikölle tarkoitettu vaatimustenmukaisuustodistus. Hankintayksikkö puolestaan laatii EY-tarkastusvakuutuksen, joka on tarkoitettu sen jäsenvaltion valvontaviranomaiselle, jonka alueella osajärjestelmä sijaitsee ja/tai toimii.

EY-tarkastusvakuutus ja sen liitteenä olevat asiakirjat on varustettava allekirjoituksella ja päiväyksellä. Vakuutus on kirjoitettava samalla kielellä kuin tekniset asiakirjat, ja siinä on oltava vähintään direktiivin liitteen V mukaiset tiedot.

| 10. | Hankintayksikön valitseman ilmoitetun laitoksen on laadittava EY-tarkastusvakuutukseen liitettävät tekniset asiakirjat. Niihin on sisällyttävä vähintään direktiivin 18 artiklan 3 kohdan mukaiset tiedot ja erityisesti seuraavat tiedot:






  — | kaikki tarvittavat osajärjestelmän ominaisuuksiin liittyvät asiakirjat, |
| --- | --- | --- |

10.

Hankintayksikön valitseman ilmoitetun laitoksen on laadittava EY-tarkastusvakuutukseen liitettävät tekniset asiakirjat. Niihin on sisällyttävä vähintään direktiivin 18 artiklan 3 kohdan mukaiset tiedot ja erityisesti seuraavat tiedot:

—

kaikki tarvittavat osajärjestelmän ominaisuuksiin liittyvät asiakirjat,

| — | luettelo osajärjestelmään kuuluvista yhteentoimivuuden osatekijöistä, |
| --- | --- |

—

luettelo osajärjestelmään kuuluvista yhteentoimivuuden osatekijöistä,

| — | EY-vaatimustenmukaisuusvakuutusten ja tarvittaessa EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutusten jäljennökset, jotka on annettava direktiivin 13 artiklan mukaisesti, sekä tarvittaessa niiden liitteenä vastaavat, ilmoitettujen laitosten antamat asiakirjat (todistukset, laatujärjestelmien hyväksynnät ja valvonta-asiakirjat), |
| --- | --- |

—

EY-vaatimustenmukaisuusvakuutusten ja tarvittaessa EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutusten jäljennökset, jotka on annettava direktiivin 13 artiklan mukaisesti, sekä tarvittaessa niiden liitteenä vastaavat, ilmoitettujen laitosten antamat asiakirjat (todistukset, laatujärjestelmien hyväksynnät ja valvonta-asiakirjat),

| — | todisteet muissa perustamissopimuksesta johtuvissa säädöksissä (todistukset mukaan luettuina) esitettyjen vaatimusten mukaisuudesta, |
| --- | --- |

—

todisteet muissa perustamissopimuksesta johtuvissa säädöksissä (todistukset mukaan luettuina) esitettyjen vaatimusten mukaisuudesta,

| — | kaikki osajärjestelmän kunnossapitoon ja käytön ehtoihin ja rajoituksiin liittyvät tiedot, |
| --- | --- |

—

kaikki osajärjestelmän kunnossapitoon ja käytön ehtoihin ja rajoituksiin liittyvät tiedot,

| — | kaikki ohjeet, jotka liittyvät huoltoon, jatkuvaan tai normaaliin valvontaan, säätöihin ja kunnossapitoon, |
| --- | --- |

—

kaikki ohjeet, jotka liittyvät huoltoon, jatkuvaan tai normaaliin valvontaan, säätöihin ja kunnossapitoon,

| — | edellä 9 kohdassa mainittu ilmoitetun laitoksen antama ja allekirjoituksellaan vahvistama vaatimustenmukaisuustodistus, jonka liitteenä on asiaa koskevat laskelmat ja muistiinpanot ja jossa todetaan, että hanke on direktiivin ja YTE:n vaatimusten mukainen ja jossa tarvittaessa mainitaan ne varaukset, jotka on arvioinnin kestäessä kirjattu ja joita ei ole peruttu. Todistukseen on myös tarvittaessa liitettävä tarkastuksen yhteydessä laaditut 6.4 ja 6.5 kohdassa mainitut tarkastusraportit, |
| --- | --- |

—

edellä 9 kohdassa mainittu ilmoitetun laitoksen antama ja allekirjoituksellaan vahvistama vaatimustenmukaisuustodistus, jonka liitteenä on asiaa koskevat laskelmat ja muistiinpanot ja jossa todetaan, että hanke on direktiivin ja YTE:n vaatimusten mukainen ja jossa tarvittaessa mainitaan ne varaukset, jotka on arvioinnin kestäessä kirjattu ja joita ei ole peruttu. Todistukseen on myös tarvittaessa liitettävä tarkastuksen yhteydessä laaditut 6.4 ja 6.5 kohdassa mainitut tarkastusraportit,

| — | infrastruktuurin ja/tai liikkuvan kaluston (osajärjestelmän) rekisteri, jossa on kaikki YTE:ssä määrätyt tiedot. |
| --- | --- |

—

infrastruktuurin ja/tai liikkuvan kaluston (osajärjestelmän) rekisteri, jossa on kaikki YTE:ssä määrätyt tiedot.

| 11. | Jokaisen ilmoitetun laitoksen on annettava toisille ilmoitetuille laitoksille olennaiset tiedot antamistaan, perumistaan tai eväämistään laatujärjestelmien hyväksynnöistä ja suunnittelun EY-tarkastusraporteista.
  Toiset ilmoitetut laitokset saavat pyynnöstä jäljennökset seuraavista asiakirjoista:






  — | annetut laatujärjestelmän hyväksynnät ja lisähyväksynnät sekä |
| --- | --- | --- |

11.

Jokaisen ilmoitetun laitoksen on annettava toisille ilmoitetuille laitoksille olennaiset tiedot antamistaan, perumistaan tai eväämistään laatujärjestelmien hyväksynnöistä ja suunnittelun EY-tarkastusraporteista.

Toiset ilmoitetut laitokset saavat pyynnöstä jäljennökset seuraavista asiakirjoista:

—

annetut laatujärjestelmän hyväksynnät ja lisähyväksynnät sekä

| — | annetut suunnittelun EY-tarkastusraportit ja niiden lisäykset. |
| --- | --- |

—

annetut suunnittelun EY-tarkastusraportit ja niiden lisäykset.

| 12. | Kaikki vaatimustenmukaisuustodistuksen liitteenä olevat tallenteet on annettava hankintayksikölle.
  Hankintayksikön on säilytettävä mainittujen teknisten asiakirjojen jäljennöksiä niin kauan kuin osajärjestelmä on käytössä sekä lähetettävä jäljennös sitä pyytävälle jäsenvaltiolle. |
| --- | --- |

12.

Kaikki vaatimustenmukaisuustodistuksen liitteenä olevat tallenteet on annettava hankintayksikölle.

Hankintayksikön on säilytettävä mainittujen teknisten asiakirjojen jäljennöksiä niin kauan kuin osajärjestelmä on käytössä sekä lähetettävä jäljennös sitä pyytävälle jäsenvaltiolle.

Moduuli SG: yksikkötarkastus

| 1. | Tässä moduulissa kuvaillaan EY-tarkastusmenettely, jota noudattaen ilmoitettu laitos hankintayksikön tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan pyynnöstä tarkastaa ja todistaa, että hallintaa ja ohjausta koskeva osajärjestelmä:






  — | on tämän YTE:n ja muiden asiaa koskevien YTE:ien mukainen, mikä osoittaa, että olennaiset vaatimukset (27), jotka on esitetty direktiivissä 2001/16/EY (28), on täytetty, |
| --- | --- | --- |

1.

Tässä moduulissa kuvaillaan EY-tarkastusmenettely, jota noudattaen ilmoitettu laitos hankintayksikön tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan pyynnöstä tarkastaa ja todistaa, että hallintaa ja ohjausta koskeva osajärjestelmä:

—

on tämän YTE:n ja muiden asiaa koskevien YTE:ien mukainen, mikä osoittaa, että olennaiset vaatimukset (27), jotka on esitetty direktiivissä 2001/16/EY (28), on täytetty,

| — | on muiden perustamissopimuksesta seuraavien säädösten mukainen, |
| --- | --- |

—

on muiden perustamissopimuksesta seuraavien säädösten mukainen,

ja voidaan ottaa käyttöön.

| 2. | Hankintayksikön (29) on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle osajärjestelmän (yksikkötarkastuksena tehtävää) EY-tarkastusta koskeva hakemus.
  Hakemukseen on sisällyttävä seuraavat tiedot ja asiakirjat:






  — | hankintayksikön tai tämän valtuutetun edustajan nimi ja osoite, |
| --- | --- | --- |

2.

Hankintayksikön (29) on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle osajärjestelmän (yksikkötarkastuksena tehtävää) EY-tarkastusta koskeva hakemus.

Hakemukseen on sisällyttävä seuraavat tiedot ja asiakirjat:

—

hankintayksikön tai tämän valtuutetun edustajan nimi ja osoite,

| — | tekninen dokumentaatio. |
| --- | --- |

—

tekninen dokumentaatio.

| 3. | Teknisen dokumentaation avulla on voitava arvioida osajärjestelmän suunnittelua, valmistusta, asentamista ja käyttöä sekä sitä, miten se täyttää YTE:n vaatimukset.
  Tekniseen dokumentaatioon on sisällyttävä seuraavat osat:






  — | osajärjestelmän, sen tekniikan ja rakenteen yleiskuvaus, |
| --- | --- | --- |

3.

Teknisen dokumentaation avulla on voitava arvioida osajärjestelmän suunnittelua, valmistusta, asentamista ja käyttöä sekä sitä, miten se täyttää YTE:n vaatimukset.

Tekniseen dokumentaatioon on sisällyttävä seuraavat osat:

—

osajärjestelmän, sen tekniikan ja rakenteen yleiskuvaus,

| — | infrastruktuurin ja/tai liikkuvan kaluston (osajärjestelmän) rekisteri, jossa on kaikki YTE:ssä määrätyt tiedot, |
| --- | --- |

—

infrastruktuurin ja/tai liikkuvan kaluston (osajärjestelmän) rekisteri, jossa on kaikki YTE:ssä määrätyt tiedot,

| — | komponenttien, osakokoonpanojen, kokoonpanojen, virtapiirien jne. periaatepiirustukset sekä osapiirustukset ja -luettelot, |
| --- | --- |

—

komponenttien, osakokoonpanojen, kokoonpanojen, virtapiirien jne. periaatepiirustukset sekä osapiirustukset ja -luettelot,

| — | kuvaukset ja selitykset, jotka selvittävät edellä mainittuja piirustuksia ja luetteloja sekä osajärjestelmän käyttöä, |
| --- | --- |

—

kuvaukset ja selitykset, jotka selvittävät edellä mainittuja piirustuksia ja luetteloja sekä osajärjestelmän käyttöä,

| — | käytetyt tekniset eritelmät, mukaan luettuna eurooppalaiset eritelmät (30), |
| --- | --- |

—

käytetyt tekniset eritelmät, mukaan luettuna eurooppalaiset eritelmät (30),

| — | tarvittavat todisteet kyseisten määräysten riittävyydestä erityisesti, mikäli eurooppalaisia eritelmiä ja asianomaisia kohtia ei ole sovellettu kokonaisuudessaan, |
| --- | --- |

—

tarvittavat todisteet kyseisten määräysten riittävyydestä erityisesti, mikäli eurooppalaisia eritelmiä ja asianomaisia kohtia ei ole sovellettu kokonaisuudessaan,

| — | luettelo osajärjestelmään kuuluvista yhteentoimivuuden osatekijöistä, |
| --- | --- |

—

luettelo osajärjestelmään kuuluvista yhteentoimivuuden osatekijöistä,

| — | jäljennökset kaikista osatekijöille vaadittavista EY-vaatimustenmukaisuus- tai käyttöönsoveltuvuusvakuutuksista sekä kaikki direktiivien VI liitteessä määritellyt vaadittavat elementit, |
| --- | --- |

—

jäljennökset kaikista osatekijöille vaadittavista EY-vaatimustenmukaisuus- tai käyttöönsoveltuvuusvakuutuksista sekä kaikki direktiivien VI liitteessä määritellyt vaadittavat elementit,

| — | todisteet muissa perustamissopimuksesta johtuvissa säädöksissä (todistukset mukaan luettuina) esitettyjen vaatimusten mukaisuudesta, |
| --- | --- |

—

todisteet muissa perustamissopimuksesta johtuvissa säädöksissä (todistukset mukaan luettuina) esitettyjen vaatimusten mukaisuudesta,

| — | osajärjestelmän valmistusta ja kokoonpanoa koskeva tekninen dokumentaatio, |
| --- | --- |

—

osajärjestelmän valmistusta ja kokoonpanoa koskeva tekninen dokumentaatio,

| — | luettelo osajärjestelmän suunnittelussa, valmistuksessa, kokoonpanossa ja asennuksessa mukana olleista valmistajista. |
| --- | --- |

—

luettelo osajärjestelmän suunnittelussa, valmistuksessa, kokoonpanossa ja asennuksessa mukana olleista valmistajista.

| — | osajärjestelmän käyttöön liittyvät ehdot (ajoaikaan tai -matkaan liittyvät rajoitukset, kulumisrajat jne.), |
| --- | --- |

—

osajärjestelmän käyttöön liittyvät ehdot (ajoaikaan tai -matkaan liittyvät rajoitukset, kulumisrajat jne.),

| — | kunnossapitoa koskevat ehdot ja osajärjestelmän kunnossapitoa koskeva tekninen dokumentaatio, |
| --- | --- |

—

kunnossapitoa koskevat ehdot ja osajärjestelmän kunnossapitoa koskeva tekninen dokumentaatio,

| — | kaikki osajärjestelmän tuotannossa, kunnossapidossa tai käytössä huomioon otettavat tekniset vaatimukset, |
| --- | --- |

—

kaikki osajärjestelmän tuotannossa, kunnossapidossa tai käytössä huomioon otettavat tekniset vaatimukset,

| — | suunnittelun yhteydessä tehtyjen laskelmien tulokset, tehdyt tarkastukset jne., |
| --- | --- |

—

suunnittelun yhteydessä tehtyjen laskelmien tulokset, tehdyt tarkastukset jne.,

| — | kaikki muut asianmukaiset tekniset todisteet, joilla voidaan osoittaa, että itsenäiset ja valtuutetut elimet ovat aiemmin hyväksyttävästi tarkastaneet testit vastaavissa oloissa. |
| --- | --- |

—

kaikki muut asianmukaiset tekniset todisteet, joilla voidaan osoittaa, että itsenäiset ja valtuutetut elimet ovat aiemmin hyväksyttävästi tarkastaneet testit vastaavissa oloissa.

Mikäli YTE edellyttää, että tekninen dokumentaatio sisältää muita tietoja, ne on lisättävä.

| 4. | Ilmoitetun laitoksen on tarkastettava hakemus ja tekninen dokumentaatio sekä yksilöitävä ne elementit, jotka on suunniteltu YTE:n ja eurooppalaisten eritelmien asiaa koskevien määräysten mukaisesti, sekä ne elementit, jotka on suunniteltu soveltamatta näiden eurooppalaisten eritelmien asiaa koskevia määräyksiä.
  Ilmoitetun laitoksen on tarkastettava osajärjestelmä ja ryhdyttävä (tai osallistuttava) asianmukaisiin ja välttämättömiin testeihin sen selvittämiseksi, että milloin asiaa koskevat eurooppalaiset eritelmät on valittu, niitä on todella sovellettu, ja että valitut ratkaisut ovat YTE:n vaatimusten mukaisia tapauksissa, joissa asianmukaisia eurooppalaisia eritelmiä ei ole sovellettu.
  YTE:n mukaan tehtävät tutkimukset, testit ja tarkastukset koskevat seuraavia osa-alueita:






  — | tekniikan yleiskuvaus, |
| --- | --- | --- |

4.

Ilmoitetun laitoksen on tarkastettava hakemus ja tekninen dokumentaatio sekä yksilöitävä ne elementit, jotka on suunniteltu YTE:n ja eurooppalaisten eritelmien asiaa koskevien määräysten mukaisesti, sekä ne elementit, jotka on suunniteltu soveltamatta näiden eurooppalaisten eritelmien asiaa koskevia määräyksiä.

Ilmoitetun laitoksen on tarkastettava osajärjestelmä ja ryhdyttävä (tai osallistuttava) asianmukaisiin ja välttämättömiin testeihin sen selvittämiseksi, että milloin asiaa koskevat eurooppalaiset eritelmät on valittu, niitä on todella sovellettu, ja että valitut ratkaisut ovat YTE:n vaatimusten mukaisia tapauksissa, joissa asianmukaisia eurooppalaisia eritelmiä ei ole sovellettu.

YTE:n mukaan tehtävät tutkimukset, testit ja tarkastukset koskevat seuraavia osa-alueita:

—

tekniikan yleiskuvaus,

| — | osajärjestelmän rakenne, tarvittaessa mukaan luettuna maa- ja vesirakennustyöt, osatekijöiden kokoonpano, yleiset säätötoimenpiteet, |
| --- | --- |

—

osajärjestelmän rakenne, tarvittaessa mukaan luettuna maa- ja vesirakennustyöt, osatekijöiden kokoonpano, yleiset säätötoimenpiteet,

| — | osajärjestelmän lopputestaus, ja |
| --- | --- |

—

osajärjestelmän lopputestaus, ja

| — | arviointi normaaleissa käytön aikaisissa oloissa, milloin YTE sitä vaatii. |
| --- | --- |

—

arviointi normaaleissa käytön aikaisissa oloissa, milloin YTE sitä vaatii.

Ilmoitetun laitoksen on otettava huomioon muiden itsenäisten ja valtuutettujen elinten aiemmin vastaavissa oloissa tekemät hyväksyttävät tarkastukset tai testit (31). Ilmoitettu laitos päättää sitten, käyttääkö se näiden tarkastusten tai testien tuloksia. Jos se hyväksyy tulokset, ilmoitetun laitoksen on tutkittava näiden aiemmin tehtyjen tarkastusten tai testien tuloksia ja päätettävä, ovatko ne YTE:n vaatimusten mukaisia. Kaikissa tapauksissa lopullinen vastuu niistä kuuluu ilmoitetulle laitokselle.

| 5. | Ilmoitettu laitos voi sopia hankintayksikön kanssa siitä, missä testit tehdään, sekä siitä, että hankintayksikkö tekee itse osajärjestelmän lopputestit ja YTE:n edellyttämät testit normaaleissa käytön aikaisissa oloissa ilmoitetun laitoksen valvonnassa ja sen läsnä ollessa. |
| --- | --- |

5.

Ilmoitettu laitos voi sopia hankintayksikön kanssa siitä, missä testit tehdään, sekä siitä, että hankintayksikkö tekee itse osajärjestelmän lopputestit ja YTE:n edellyttämät testit normaaleissa käytön aikaisissa oloissa ilmoitetun laitoksen valvonnassa ja sen läsnä ollessa.

| 6. | Ilmoitetun laitoksen on päästävä testauksia ja tarkastuksia varten suunnitteluosastoille, rakennustyömaille, tuotanto- ja kokoonpanotiloihin sekä asennustyömaille sekä tarvittaessa esivalmistus- ja testaustiloihin, jotta se voi suorittaa sille YTE:ssä määrätyt tehtävät. |
| --- | --- |

6.

Ilmoitetun laitoksen on päästävä testauksia ja tarkastuksia varten suunnitteluosastoille, rakennustyömaille, tuotanto- ja kokoonpanotiloihin sekä asennustyömaille sekä tarvittaessa esivalmistus- ja testaustiloihin, jotta se voi suorittaa sille YTE:ssä määrätyt tehtävät.

| 7. | Jos osajärjestelmä täyttää YTE:n vaatimukset, ilmoitetun laitoksen on YTE:n ja/tai asiaa koskevien eurooppalaisten eritelmien vaatimusten mukaisesti tehtyjen testien, tarkastuksien ja tarkistusten perusteella laadittava hankintayksikölle tarkoitettu vaatimustenmukaisuustodistus. Hankintayksikkö puolestaan laatii EY-tarkastusvakuutuksen, joka on tarkoitettu sen jäsenvaltion valvontaviranomaiselle, jonka alueella osajärjestelmä sijaitsee ja/tai toimii.
  EY-tarkastusvakuutus ja sen liitteenä olevat asiakirjat on varustettava allekirjoituksella ja päiväyksellä. Vakuutus on kirjoitettava samalla kielellä kuin tekniset asiakirjat, ja siinä on oltava vähintään direktiivin liitteen V mukaiset tiedot. |
| --- | --- |

7.

Jos osajärjestelmä täyttää YTE:n vaatimukset, ilmoitetun laitoksen on YTE:n ja/tai asiaa koskevien eurooppalaisten eritelmien vaatimusten mukaisesti tehtyjen testien, tarkastuksien ja tarkistusten perusteella laadittava hankintayksikölle tarkoitettu vaatimustenmukaisuustodistus. Hankintayksikkö puolestaan laatii EY-tarkastusvakuutuksen, joka on tarkoitettu sen jäsenvaltion valvontaviranomaiselle, jonka alueella osajärjestelmä sijaitsee ja/tai toimii.

EY-tarkastusvakuutus ja sen liitteenä olevat asiakirjat on varustettava allekirjoituksella ja päiväyksellä. Vakuutus on kirjoitettava samalla kielellä kuin tekniset asiakirjat, ja siinä on oltava vähintään direktiivin liitteen V mukaiset tiedot.

| 8. | Ilmoitetun laitoksen on laadittava EY-tarkastusvakuutukseen liitettävät tekniset asiakirjat. Niihin on sisällyttävä vähintään direktiivin 18 artiklan 3 kohdan mukaiset tiedot ja erityisesti seuraavat tiedot:






  — | kaikki tarvittavat osajärjestelmän ominaisuuksiin liittyvät asiakirjat, |
| --- | --- | --- |

8.

Ilmoitetun laitoksen on laadittava EY-tarkastusvakuutukseen liitettävät tekniset asiakirjat. Niihin on sisällyttävä vähintään direktiivin 18 artiklan 3 kohdan mukaiset tiedot ja erityisesti seuraavat tiedot:

—

kaikki tarvittavat osajärjestelmän ominaisuuksiin liittyvät asiakirjat,

| — | luettelo osajärjestelmään kuuluvista yhteentoimivuuden osatekijöistä, |
| --- | --- |

—

luettelo osajärjestelmään kuuluvista yhteentoimivuuden osatekijöistä,

| — | EY-vaatimustenmukaisuusvakuutusten ja tarvittaessa EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutusten jäljennökset, jotka on annettava direktiivin 13 artiklan mukaisesti, sekä tarvittaessa niiden liitteenä vastaavat, ilmoitettujen laitosten antamat asiakirjat (todistukset, laatujärjestelmien hyväksynnät ja valvonta-asiakirjat), |
| --- | --- |

—

EY-vaatimustenmukaisuusvakuutusten ja tarvittaessa EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutusten jäljennökset, jotka on annettava direktiivin 13 artiklan mukaisesti, sekä tarvittaessa niiden liitteenä vastaavat, ilmoitettujen laitosten antamat asiakirjat (todistukset, laatujärjestelmien hyväksynnät ja valvonta-asiakirjat),

| — | kaikki osajärjestelmän kunnossapitoon ja käytön ehtoihin ja rajoituksiin liittyvät tiedot, |
| --- | --- |

—

kaikki osajärjestelmän kunnossapitoon ja käytön ehtoihin ja rajoituksiin liittyvät tiedot,

| — | kaikki ohjeet, jotka liittyvät huoltoon, jatkuvaan tai normaaliin valvontaan, säätöihin ja kunnossapitoon, |
| --- | --- |

—

kaikki ohjeet, jotka liittyvät huoltoon, jatkuvaan tai normaaliin valvontaan, säätöihin ja kunnossapitoon,

| — | edellä 7 kohdassa mainittu ilmoitetun laitoksen antama ja allekirjoituksellaan vahvistama vaatimustenmukaisuustodistus, jonka liitteenä on asiaa koskevat laskelmat ja muistiinpanot ja jossa todetaan, että hanke on direktiivin ja YTE:n vaatimusten mukainen ja jossa tarvittaessa mainitaan ne varaukset, jotka on arvioinnin kestäessä kirjattu ja joita ei ole peruttu; todistukseen on myös tarvittaessa liitettävä tarkastuksen yhteydessä laaditut raportit, |
| --- | --- |

—

edellä 7 kohdassa mainittu ilmoitetun laitoksen antama ja allekirjoituksellaan vahvistama vaatimustenmukaisuustodistus, jonka liitteenä on asiaa koskevat laskelmat ja muistiinpanot ja jossa todetaan, että hanke on direktiivin ja YTE:n vaatimusten mukainen ja jossa tarvittaessa mainitaan ne varaukset, jotka on arvioinnin kestäessä kirjattu ja joita ei ole peruttu; todistukseen on myös tarvittaessa liitettävä tarkastuksen yhteydessä laaditut raportit,

| — | todisteet muissa perustamissopimuksesta johtuvissa säädöksissä (todistukset mukaan luettuina) esitettyjen vaatimusten mukaisuudesta, |
| --- | --- |

—

todisteet muissa perustamissopimuksesta johtuvissa säädöksissä (todistukset mukaan luettuina) esitettyjen vaatimusten mukaisuudesta,

| — | infrastruktuurin ja/tai liikkuvan kaluston (osajärjestelmän) rekisteri, jossa on kaikki YTE:ssä määrätyt tiedot. |
| --- | --- |

—

infrastruktuurin ja/tai liikkuvan kaluston (osajärjestelmän) rekisteri, jossa on kaikki YTE:ssä määrätyt tiedot.

| 9. | Kaikki vaatimustenmukaisuustodistuksen liitteenä olevat tallenteet on annettava hankintayksikölle. Hankintayksikön on säilytettävä mainittujen teknisten asiakirjojen jäljennöksiä niin kauan kuin osajärjestelmä on käytössä sekä lähetettävä jäljennös sitä pyytävälle jäsenvaltiolle. |
| --- | --- |

9.

Kaikki vaatimustenmukaisuustodistuksen liitteenä olevat tallenteet on annettava hankintayksikölle. Hankintayksikön on säilytettävä mainittujen teknisten asiakirjojen jäljennöksiä niin kauan kuin osajärjestelmä on käytössä sekä lähetettävä jäljennös sitä pyytävälle jäsenvaltiolle.

---

(1)  Eurooppalainen eritelmä määritellään direktiiveissä 96/48/EY ja 2001/16/EY. Suurten nopeuksien rautatiejärjestelmää koskevien YTE:ien soveltamisohjeessa selostetaan, kuinka eurooppalaisia eritelmiä käytetään.

(2)  Eurooppalainen eritelmä määritellään direktiiveissä 96/48/EY ja 2001/16/EY. Suurten nopeuksien rautatiejärjestelmää koskevien YTE:ien soveltamisohjeessa selostetaan, kuinka eurooppalaisia eritelmiä käytetään.

(3)  Valmistajan valinnanvapaus saattaa tiettyjen YTE:ien kohdalla olla rajoitettu.

(4)  Eurooppalainen eritelmä määritellään direktiiveissä 96/48/EY ja 2001/16/EY. Suurten nopeuksien rautatiejärjestelmää koskevien YTE:ien soveltamisohjeessa selostetaan, kuinka eurooppalaisia eritelmiä käytetään.

(5)  Eurooppalainen eritelmä määritellään direktiiveissä 96/48/EY ja 2001/16/EY. Suurten nopeuksien rautatiejärjestelmää koskevien YTE:ien soveltamisohjeessa selostetaan, kuinka eurooppalaisia eritelmiä käytetään.

(6)  Tulokset voidaan esittää hakemusta jätettäessä tai myöhemmin.

(7)  Olennaiset vaatimukset käyvät ilmi teknisistä parametreista, liitynnöistä ja suorituskykyvaatimuksista, jotka esitetään YTE:n 4 luvussa.

(8)  Tätä moduulia voidaan käyttää tulevaisuudessa, kun suurten nopeuksien rautatiejärjestelmää koskevan direktiivin 96/48/EY YTE:t päivitetään.

(9)  Tässä moduulissa ’hankintayksiköllä’ tarkoitetaan ”osajärjestelmän hankintayksikköä siten kuin se on direktiivissä määritelty, tai tämän yhteisöön sijoittautunutta edustajaa”.

(10)  Asiaa koskevassa YTE:n osassa mahdollisesti määritellään erityisiä vaatimuksia tämän osalta.

(11)  Eurooppalainen eritelmä määritellään direktiiveissä 96/48/EY ja 2001/16/EY. Suurten nopeuksien rautatiejärjestelmää koskevien YTE:ien soveltamisohjeessa selostetaan, kuinka eurooppalaisia eritelmiä käytetään.

(12)  Olennaiset vaatimukset käyvät ilmi teknisistä parametreista, liitynnöistä ja suorituskykyvaatimuksista, jotka esitetään YTE:n 4 luvussa.

(13)  Tätä moduulia voidaan käyttää tulevaisuudessa, kun suurten nopeuksien rautatiejärjestelmää koskevan direktiivin 96/48/EY YTE:t päivitetään.

(14)  Tässä moduulissa ’hankintayksiköllä’ tarkoitetaan ”osajärjestelmän hankintayksikköä siten kuin se on direktiivissä määritelty, tai tämän yhteisöön sijoittautunutta edustajaa”.

(15)  Liikkuvaa kalustoa koskevan YTE:n osalta ilmoitettu laitos voi osallistua veturien tai junien YTE:n asiaa koskevassa luvussa määritellyissä oloissa tehtävään käytönaikaiseen lopputestiin.

(16)  Olennaiset vaatimukset käyvät ilmi teknisistä parametreista, liitynnöistä ja suorituskykyvaatimuksista, jotka esitetään YTE:n 4 luvussa.

(17)  Tätä moduulia voidaan käyttää tulevaisuudessa, kun suurten nopeuksien rautatiejärjestelmää koskevan direktiivin 96/48/EY YTE:t päivitetään.

(18)  Tässä moduulissa ’hankintayksiköllä’ tarkoitetaan ”osajärjestelmän hankintayksikköä siten kuin se on direktiivissä määritelty, tai tämän yhteisöön sijoittautunutta edustajaa”.

(19)  Sanalla ’pääurakoitsijat’ tarkoitetaan yrityksiä, joiden toiminta edesauttaa YTE:n olennaisten vaatimusten täyttämistä. Näitä ovat yritykset, jotka vastaavat koko osajärjestelmähankkeesta sekä muut yritykset, jotka ovat mukana vain osassa osajärjestelmähanketta (esimerkiksi osajärjestelmän kokoonpanossa tai asennuksessa).

(20)  Ilmoitettu laitos osallistuu liikkuvaa kalustoa koskevan YTE:n osalta erityisesti liikkuvan kaluston tai junan käytönaikaisiin lopputesteihin. Tämä käy ilmi YTE:n vastaavasta kohdasta.

(21)  Olennaiset vaatimukset käyvät ilmi teknisistä parametreista, liitynnöistä ja suorituskykyvaatimuksista, jotka esitetään YTE:n 4 luvussa.

(22)  Tätä moduulia voidaan käyttää tulevaisuudessa, kun suurten nopeuksien rautatiejärjestelmää koskevan direktiivin 96/48/EY YTE:t päivitetään.

(23)  Tässä moduulissa ’hankintayksiköllä’ tarkoitetaan ”osajärjestelmän hankintayksikköä siten kuin se on direktiivissä määritelty, tai tämän yhteisöön sijoittautunutta edustajaa”.

(24)  Tulokset voidaan esittää hakemusta jätettäessä tai myöhemmin.

(25)  Eurooppalainen eritelmä määritellään direktiiveissä 96/48/EY ja 2001/16/EY. Suurten nopeuksien rautatiejärjestelmää koskevien YTE:ien soveltamisohjeessa selostetaan, kuinka eurooppalaisia eritelmiä käytetään.

(26)  Liikkuvaa kalustoa koskevan YTE:n osalta ilmoitettu laitos voi osallistua liikkuvan kaluston tai junan YTE:n asiaa koskevassa luvussa määritellyissä oloissa tehtävään käytönaikaiseen lopputestiin.

(27)  Olennaiset vaatimukset käyvät ilmi teknisistä parametreista, liitynnöistä ja suorituskykyvaatimuksista, jotka esitetään YTE:n 4 luvussa.

(28)  Tätä moduulia voidaan käyttää tulevaisuudessa, kun suurten nopeuksien rautatiejärjestelmää koskevan direktiivin 96/48/EY YTE:t päivitetään.

(29)  Tässä moduulissa ’hankintayksiköllä’ tarkoitetaan ”osajärjestelmän hankintayksikköä siten kuin se on direktiivissä määritelty, tai tämän yhteisöön sijoittautunutta edustajaa”.

(30)  Eurooppalainen eritelmä määritellään direktiiveissä 96/48/EY ja 2001/16/EY. Suurten nopeuksien rautatiejärjestelmää koskevien YTE:ien soveltamisohjeessa selostetaan, kuinka eurooppalaisia eritelmiä käytetään.

(31)  Aiempien tarkastusten ja testien luotettavuuteen olisi sovellettava samoja edellytyksiä kuin ilmoitettu laitos itse noudattaa alihankinnan osalta (ks. uutta lähestymistapaa koskevan sinisen kirjan 6.5 kohta); erityisesti ilmoitettu laitos saa ottaa nämä asianmukaiset todisteet huomioon vain siinä tapauksessa, että mainitut elimet noudattavat samoja itsenäisyyttä ja valtuutusta koskevia kriteerejä kuin ilmoitetut laitokset.

LIITE F

VAATIMUSTENMUKAISUUDEN ARVIOINTIMENETTELY

Kunnossapitojärjestelyjen arviointi

| 1. | Tämä vaatimustenmukaisuuden arviointimenettely koskee menettelyn sitä osaa, jolla ilmoitettu laitos varmistaa, että aiottua kunnossapitoa edustavat tehdyt kunnossapitojärjestelyt täyttävät asiaa koskevan YTE:n vaatimukset ja että niillä varmistetaan se, että osajärjestelmä koko elinikänsä ajan on perusparametrien mukainen ja täyttää olennaiset vaatimukset. |
| --- | --- |

1.

Tämä vaatimustenmukaisuuden arviointimenettely koskee menettelyn sitä osaa, jolla ilmoitettu laitos varmistaa, että aiottua kunnossapitoa edustavat tehdyt kunnossapitojärjestelyt täyttävät asiaa koskevan YTE:n vaatimukset ja että niillä varmistetaan se, että osajärjestelmä koko elinikänsä ajan on perusparametrien mukainen ja täyttää olennaiset vaatimukset.

| 2. | Kunnossapitojärjestelyjä ehdottavan hankintayksikön (tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan) on jätettävä kunnossapitojärjestelyjen arviointia koskeva hakemus ilmoitetulle laitokselle.
  Hakemukseen on sisällyttävä seuraavat tiedot ja asiakirjat:






  — | hankintayksikön nimi ja osoite ja, mikäli pyynnön esittää valtuutettu edustaja, myös tämän nimi ja osoite, |
| --- | --- | --- |

2.

Kunnossapitojärjestelyjä ehdottavan hankintayksikön (tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan) on jätettävä kunnossapitojärjestelyjen arviointia koskeva hakemus ilmoitetulle laitokselle.

Hakemukseen on sisällyttävä seuraavat tiedot ja asiakirjat:

—

hankintayksikön nimi ja osoite ja, mikäli pyynnön esittää valtuutettu edustaja, myös tämän nimi ja osoite,

| — | kirjallinen vakuutus siitä, ettei samaa pyyntöä ole esitetty millekään muulle elimelle, |
| --- | --- |

—

kirjallinen vakuutus siitä, ettei samaa pyyntöä ole esitetty millekään muulle elimelle,

| — | kaikki suunnitteluvaiheesta seuraavat tekniset vaatimukset, jotka on otettava huomioon kunnossapidon aikana, |
| --- | --- |

—

kaikki suunnitteluvaiheesta seuraavat tekniset vaatimukset, jotka on otettava huomioon kunnossapidon aikana,

| — | 3 kohdassa esitetyn mukainen kunnossapitojärjestelyjen dokumentaatio, |
| --- | --- |

—

3 kohdassa esitetyn mukainen kunnossapitojärjestelyjen dokumentaatio,

| — | 4 kohdassa esitetyn mukainen tekninen dokumentaatio. |
| --- | --- |

—

4 kohdassa esitetyn mukainen tekninen dokumentaatio.

Hakemukseen liitettävän kunnossapitojärjestelyjä koskevan dokumentaation on oltava hakijan hyväksymä lopullinen versio.

Ilmoitettu laitos voi pyytää lisäkappaleita, jos niitä tarvitaan arvioinnissa.

| 3. | Kunnossapitojärjestelyjä koskevan dokumentaation on sisällettävä vähintään seuraavat osat:






  — | kuvaus siitä, kuinka kunnossapitojärjestelyt toteutetaan ja kuinka niitä käytetään ja valvotaan, |
| --- | --- | --- |

3.

Kunnossapitojärjestelyjä koskevan dokumentaation on sisällettävä vähintään seuraavat osat:

—

kuvaus siitä, kuinka kunnossapitojärjestelyt toteutetaan ja kuinka niitä käytetään ja valvotaan,

| — | kaikkien vaadittavien kunnossapitotöiden yksityiskohdat ja aikataulut, |
| --- | --- |

—

kaikkien vaadittavien kunnossapitotöiden yksityiskohdat ja aikataulut,

| — | käyttöä koskevia tapausselostuksia, joista selviää, kuinka välttämätön palaute (ja kaikki muut kunnossapitoon liittyvät tiedot) kulkevat osajärjestelmän ja muiden tuotteiden/osajärjestelmien vaiheilla tukien kunnossapitoprosessia, |
| --- | --- |

—

käyttöä koskevia tapausselostuksia, joista selviää, kuinka välttämätön palaute (ja kaikki muut kunnossapitoon liittyvät tiedot) kulkevat osajärjestelmän ja muiden tuotteiden/osajärjestelmien vaiheilla tukien kunnossapitoprosessia,

| — | menettelyt (tai viittaukset menettelyihin), joita käytetään tietyissä prosesseissa tuotteen/osajärjestelmän kunnossapitotöiden yhteydessä, |
| --- | --- |

—

menettelyt (tai viittaukset menettelyihin), joita käytetään tietyissä prosesseissa tuotteen/osajärjestelmän kunnossapitotöiden yhteydessä,

| — | muutosten hallintaa ja kunnossapitojärjestelyjen päivitystä koskeva menettely, |
| --- | --- |

—

muutosten hallintaa ja kunnossapitojärjestelyjen päivitystä koskeva menettely,

| — | kunnossapitojärjestelyjen lukemiseen tarvittavien tietokonelaitteiden ja -ohjelmistojen kuvaus, |
| --- | --- |

—

kunnossapitojärjestelyjen lukemiseen tarvittavien tietokonelaitteiden ja -ohjelmistojen kuvaus,

| — | kaikkien kunnossapitojärjestelmän käyttöönotossa tarvittavien elementtien kuvaus (1). |
| --- | --- |

—

kaikkien kunnossapitojärjestelmän käyttöönotossa tarvittavien elementtien kuvaus (1).

| 4. | Teknisen dokumentaation avulla on voitava arvioida sitä, kuinka kunnossapitojärjestelyt täyttävät YTE:n vaatimukset. Dokumentaation on katettava kunnossapitojärjestelyjen kehittämisen eri vaiheet niiltä osin kuin se tämän arvioinnin kannalta on oleellista.
  Kunnossapitojärjestelyjen perusteluna toimivan teknisen dokumentaation on sisällettävä seuraavat tiedot:






  — | yleinen tyyppikuvaus, (osajärjestelmän toiminnan yleiskatsaus ja teknisen toiminnallisuuden kuvaus) |
| --- | --- | --- |

4.

Teknisen dokumentaation avulla on voitava arvioida sitä, kuinka kunnossapitojärjestelyt täyttävät YTE:n vaatimukset. Dokumentaation on katettava kunnossapitojärjestelyjen kehittämisen eri vaiheet niiltä osin kuin se tämän arvioinnin kannalta on oleellista.

Kunnossapitojärjestelyjen perusteluna toimivan teknisen dokumentaation on sisällettävä seuraavat tiedot:

—

yleinen tyyppikuvaus, (osajärjestelmän toiminnan yleiskatsaus ja teknisen toiminnallisuuden kuvaus)

| — | eritelmä, josta selviävät ne olot ja asiayhteys, joissa osajärjestelmää on käytettävä ja kunnossapidettävä |
| --- | --- |

—

eritelmä, josta selviävät ne olot ja asiayhteys, joissa osajärjestelmää on käytettävä ja kunnossapidettävä

| — | todisteet siitä, että YTE:n vaatimukset, kunnossapito-organisaatio, tekninen toiminnallisuus ja kunnossapitoa koskevat järjestelyt ovat kaikki yhdenmukaisia |
| --- | --- |

—

todisteet siitä, että YTE:n vaatimukset, kunnossapito-organisaatio, tekninen toiminnallisuus ja kunnossapitoa koskevat järjestelyt ovat kaikki yhdenmukaisia

| — | kaikki kunnossapitojärjestelyjen kehittämistä havainnollistavat kuvaukset, selitykset ja tallenteet |
| --- | --- |

—

kaikki kunnossapitojärjestelyjen kehittämistä havainnollistavat kuvaukset, selitykset ja tallenteet

| — | kunnossapitojärjestelyjen kelpuutusta koskevasta työstä syntyneet tallenteet |
| --- | --- |

—

kunnossapitojärjestelyjen kelpuutusta koskevasta työstä syntyneet tallenteet

| — | kunnossapitojärjestelyjen analysoinnissa käytettyjä laitteita ja siinä mukana olleita henkilöitä koskevat tallenteet |
| --- | --- |

—

kunnossapitojärjestelyjen analysoinnissa käytettyjä laitteita ja siinä mukana olleita henkilöitä koskevat tallenteet

| — | vaatimukset, jotka koskevat yhteentoimivuuden osatekijän käyttöä ja huoltoa (käyttöaikaa tai -matkaa koskevat rajoitukset, kulumisrajat jne.) |
| --- | --- |

—

vaatimukset, jotka koskevat yhteentoimivuuden osatekijän käyttöä ja huoltoa (käyttöaikaa tai -matkaa koskevat rajoitukset, kulumisrajat jne.)

| — | luettelo niistä teknisistä vaatimuksista, joita käyttäen osajärjestelmän kunnossapitojärjestelyjen kelpuutus on tehty. |
| --- | --- |

—

luettelo niistä teknisistä vaatimuksista, joita käyttäen osajärjestelmän kunnossapitojärjestelyjen kelpuutus on tehty.

| 5. | Ilmoitetun laitoksen velvollisuudet:






  — | Ilmoitetun laitoksen on yksilöitävä ne TSI:n määräykset, jotka kunnossapitojärjestelyn on täytettävä. |
| --- | --- | --- |

5.

Ilmoitetun laitoksen velvollisuudet:

—

Ilmoitetun laitoksen on yksilöitävä ne TSI:n määräykset, jotka kunnossapitojärjestelyn on täytettävä.

| — | Ilmoitetun laitoksen on tarkastettava, että kunnossapitojärjestelyjä koskeva dokumentaatio ja tekninen dokumentaatio ovat täydellisiä ja 3 ja 4 kohdan mukaisia. |
| --- | --- |

—

Ilmoitetun laitoksen on tarkastettava, että kunnossapitojärjestelyjä koskeva dokumentaatio ja tekninen dokumentaatio ovat täydellisiä ja 3 ja 4 kohdan mukaisia.

| — | Ilmoitetun laitoksen on tarkastettava kunnossapitojärjestelyjen jokainen kehitysvaihe ja niiden tulokset arvioidakseen seuraavat asiat:






  — | onko jokaista vaihetta hallittu hallitusti |
| --- | --- | --- |

—

Ilmoitetun laitoksen on tarkastettava kunnossapitojärjestelyjen jokainen kehitysvaihe ja niiden tulokset arvioidakseen seuraavat asiat:

—

onko jokaista vaihetta hallittu hallitusti

| — | onko kunnossapitojärjestelmän vaatimuksenmukaisuutta koskevien vaatimusten täyttäminen mahdollista. |
| --- | --- |

—

onko kunnossapitojärjestelmän vaatimuksenmukaisuutta koskevien vaatimusten täyttäminen mahdollista.

| — | Ilmoitetun laitoksen on dokumentoitava kunnossapitojärjestelyjen YTE:n vaatimusten mukaisuutta koskevat havaintonsa. |
| --- | --- |

—

Ilmoitetun laitoksen on dokumentoitava kunnossapitojärjestelyjen YTE:n vaatimusten mukaisuutta koskevat havaintonsa.

| 6. | Jos kunnossapitojärjestelyt ovat YTE:n määräysten mukaisia, ilmoitetun laitoksen on annettava hakijalle kunnossapitojärjestelyjen tarkastustodistus. Todistuksessa on oltava hankintayksikön nimi ja osoite, tarkastuksen päätelmät, todistuksen voimassaolon ehdot, kunnossa pidettävän osajärjestelmän viitetiedot ja hyväksyttyjen kunnossapitojärjestelyjen yksilöimiseen tarvittavat tiedot.
  Teknisen dokumentaation oleelliset osat, mukaan luettuna kunnossapitojärjestelyjen kuvaus ja niiden käyttöönoton ehdot, on liitettävä todistukseen, ja ilmoitetun laitoksen on säilytettävä niiden jäljennöstä.
  Jos hankintayksiköltä evätään kunnossapitojärjestelyjen tarkastustodistus, ilmoitetun laitoksen on kerrottava tämän epäämisen yksityiskohtaiset syyt.
  Hakijalle on varattava mahdollisuus valitusmenettelyyn. |
| --- | --- |

6.

Jos kunnossapitojärjestelyt ovat YTE:n määräysten mukaisia, ilmoitetun laitoksen on annettava hakijalle kunnossapitojärjestelyjen tarkastustodistus. Todistuksessa on oltava hankintayksikön nimi ja osoite, tarkastuksen päätelmät, todistuksen voimassaolon ehdot, kunnossa pidettävän osajärjestelmän viitetiedot ja hyväksyttyjen kunnossapitojärjestelyjen yksilöimiseen tarvittavat tiedot.

Teknisen dokumentaation oleelliset osat, mukaan luettuna kunnossapitojärjestelyjen kuvaus ja niiden käyttöönoton ehdot, on liitettävä todistukseen, ja ilmoitetun laitoksen on säilytettävä niiden jäljennöstä.

Jos hankintayksiköltä evätään kunnossapitojärjestelyjen tarkastustodistus, ilmoitetun laitoksen on kerrottava tämän epäämisen yksityiskohtaiset syyt.

Hakijalle on varattava mahdollisuus valitusmenettelyyn.

---

(1)  Tämän vuoksi kunnossapitojärjestelyissä on määriteltävä esimerkiksi seuraavat seikat:

| — | käyttöönottoa koskevat menettelyt ja ohjeet |
| --- | --- |

—

käyttöönottoa koskevat menettelyt ja ohjeet

| — | koulutus- tai pätevyysvaatimukset |
| --- | --- |

—

koulutus- tai pätevyysvaatimukset

| — | kunnossapitojärjestelyjen eri vaiheiden toteuttamisen yhteydessä tehtävät tarkistukset, kelpuutukset, valvonta, tarkastukset, testit ja muistiinpanot sekä osajärjestelmän hyväksyntäkriteerit |
| --- | --- |

—

kunnossapitojärjestelyjen eri vaiheiden toteuttamisen yhteydessä tehtävät tarkistukset, kelpuutukset, valvonta, tarkastukset, testit ja muistiinpanot sekä osajärjestelmän hyväksyntäkriteerit

| — | kunnossapitotöissä tai testeissä käytettävien erityisten työkalujen tai tarvikkeiden käyttöä koskevat ehdot. |
| --- | --- |

—

kunnossapitotöissä tai testeissä käytettävien erityisten työkalujen tai tarvikkeiden käyttöä koskevat ehdot.

LIITE G

AVOIMET KYSYMYKSET

AVOIMEN KYSYMYKSEN KIIREELLISYYS

On tehtävä ero kahden eri kiireellisyysasteen välillä:

Kiireellisyysaste 1 (P1): kiireellisin osa

Kiireellisyysaste 2 (P2): vähemmän kiireellinen osa

Liitännät

4.3 kohta

Tasoristeyksien toiminnallisuus (P1)

Liitännät käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevaan YTE:ään (P1)

Liitännät liikkuvan kaluston vetoyksikköjen ja matkustajavaunujen YTE:ään (P1)

Liite A

| 1 kohta | Teknisen toiminnallisuuden eritelmä (FRS) (tasoristeyksiä koskeva) (P1, joka liittyy tasoristeyksiin) |
| --- | --- |
| 16 kohta | Eurosilmukkaa koskeva FFFIS-eritelmä on tällä hetkellä luonnosvaiheessa (UNISIG SUBSET-044 versio 2.1.0) taajuuskaistan muuttumisen takia. Siitä tulee laillisesti sitova sitten, kun avoimet kysymykset (esim. taajuuksien jakaminen, yhteensopivuus entisten järjestelmien kanssa, ristiintestaus) on ratkaistu ja lopullinen versio laadittu. Kaikki mukana olevat osapuolet ovat sitoutuneet tukemaan ponnistuksia lopullisen version laatimiseksi vuoden 2005 puoliväliin mennessä. |
| 24 kohta | Heräämistä koskeva selvennys- ja muutoseritelmä (P1) |
| B32 kohta | Viitteitä koskevat ohjeet (P1) |
| 36 kohta | STM:n testausta koskeva eritelmä (P1) |
| 28 kohta | Luotettavuus- ja käytettävyysvaatimukset (P1) |
| 41 kohta | 55 kohtaan liittyvä rekisteröintilaitteen testauseritelmä (P1) |
| 42 kohta | Ajoturvatoiminnon vaatimukset (P2) |
| 44 kohta | Matkan mittauksen FIS-eritelmä (P2) |
| 45 kohta | K-liitäntä (P1) |
| 47 kohta | Yhteentoimivuuden edellyttämän riski- ja vaara-analyysin vaatimukset (P1) |
| 48 kohta | Siirrettävien GSM-R-laitteiden testieritelmä (P1) |
| 50 kohta | Eurosilmukan testieritelmä (P1) |
| 51 kohta | Kuljettajan käyttöliittymän ergonomiset näkökohdat (P1) |
| 53 kohta | UIC:n valvomat ETCS-muuttujien arvot (P1) |
| 54 kohta | Palvelujen laatu, käyttäjän vaatimukset (alustavasti) (P1) |
| 55 kohta | Veturitietojen rekisteröintilaitteen versiovaatimukset (kokonaisuuden osalta P1) |
| 57 kohta | Junan ERTMS-laitteiden esiasennusta koskevat vaatimukset (P1) |
| 58 kohta | Radiosuojastuskeskusten välinen liitäntä (P1) |
| 59 kohta | Radanvarressa olevien ERTMS-laitteiden esiasennusta koskevat vaatimukset (P1) |
| 60 kohta | ETCS-versionhallinta (P1) |
| 61 kohta | GSM-R-versionhallinta (P1) |

1 kohta

Teknisen toiminnallisuuden eritelmä (FRS) (tasoristeyksiä koskeva) (P1, joka liittyy tasoristeyksiin)

16 kohta

Eurosilmukkaa koskeva FFFIS-eritelmä on tällä hetkellä luonnosvaiheessa (UNISIG SUBSET-044 versio 2.1.0) taajuuskaistan muuttumisen takia. Siitä tulee laillisesti sitova sitten, kun avoimet kysymykset (esim. taajuuksien jakaminen, yhteensopivuus entisten järjestelmien kanssa, ristiintestaus) on ratkaistu ja lopullinen versio laadittu. Kaikki mukana olevat osapuolet ovat sitoutuneet tukemaan ponnistuksia lopullisen version laatimiseksi vuoden 2005 puoliväliin mennessä.

24 kohta

Heräämistä koskeva selvennys- ja muutoseritelmä (P1)

B32 kohta

Viitteitä koskevat ohjeet (P1)

36 kohta

STM:n testausta koskeva eritelmä (P1)

28 kohta

Luotettavuus- ja käytettävyysvaatimukset (P1)

41 kohta

55 kohtaan liittyvä rekisteröintilaitteen testauseritelmä (P1)

42 kohta

Ajoturvatoiminnon vaatimukset (P2)

44 kohta

Matkan mittauksen FIS-eritelmä (P2)

45 kohta

K-liitäntä (P1)

47 kohta

Yhteentoimivuuden edellyttämän riski- ja vaara-analyysin vaatimukset (P1)

48 kohta

Siirrettävien GSM-R-laitteiden testieritelmä (P1)

50 kohta

Eurosilmukan testieritelmä (P1)

51 kohta

Kuljettajan käyttöliittymän ergonomiset näkökohdat (P1)

53 kohta

UIC:n valvomat ETCS-muuttujien arvot (P1)

54 kohta

Palvelujen laatu, käyttäjän vaatimukset (alustavasti) (P1)

55 kohta

Veturitietojen rekisteröintilaitteen versiovaatimukset (kokonaisuuden osalta P1)

57 kohta

Junan ERTMS-laitteiden esiasennusta koskevat vaatimukset (P1)

58 kohta

Radiosuojastuskeskusten välinen liitäntä (P1)

59 kohta

Radanvarressa olevien ERTMS-laitteiden esiasennusta koskevat vaatimukset (P1)

60 kohta

ETCS-versionhallinta (P1)

61 kohta

GSM-R-versionhallinta (P1)

GSM-R:

GSM-R-verkkojen välinen yhdysliikenne ja verkkovierailut (P1)

Rajojen ylittäminen (P1)

GSM-R-laitteiden käyttöä koskevat säännöt (P1)

GPRS ja ASCI (P2)

GSM-R-versionhallinta (muutoksenhallinta) (P1)

Liite A — lisäys 1: (P1)

| 2.1.5. | Akselivälin ja pyörän halkaisijan suhde |
| --- | --- |
| 3.2.1. | Metalliton tila pyörien ympärillä |
| 3.3.1. | Kulkuneuvon metalliosien paino |
| 3.5.5. | Vetureita ja junayksikköjä koskevat lisävaatimukset |
| 4.1. | Hiekoituslaitteiden käyttö |
| 4.2.1. | Komposiittimateriaaleista valmistettujen jarrukenkien käyttö |
| 5.1.1. | Sähkömagneettiset häiriöt (sähköradan ajovirta) |
| 5.3.1. | Sähkömagneettiset häiriöt (sähköiset, magneettiset ja sähkömagneettiset kentät) |

2.1.5.

Akselivälin ja pyörän halkaisijan suhde

3.2.1.

Metalliton tila pyörien ympärillä

3.3.1.

Kulkuneuvon metalliosien paino

3.5.5.

Vetureita ja junayksikköjä koskevat lisävaatimukset

4.1.

Hiekoituslaitteiden käyttö

4.2.1.

Komposiittimateriaaleista valmistettujen jarrukenkien käyttö

5.1.1.

Sähkömagneettiset häiriöt (sähköradan ajovirta)

5.3.1.

Sähkömagneettiset häiriöt (sähköiset, magneettiset ja sähkömagneettiset kentät)

Liite A — lisäys 2: (P1)

Kuumakäynti-ilmaisin

Liite B, osa 4

ETCS luokan 1 ohjaus- ja hallintalaitteisiin liittyvät avoimet kysymykset

Eräiden ETCS-muuttujien arvot (P1)

Lisäliitännät

Henkilökunnan turvajärjestelmien toiminnot ja liitännät merkinantojärjestelmän kanssa (P2)

Liitäntä käyttöjarruun. Tätä asiaa on tutkittava liikkuvaan kalustoa koskevan YTE:n käsittelyn yhteydessä.

LIITE H

ETCS-VERKKOKÄYTÄVIEN YHDISTELMÄ

Päätöksen N:o 884/2004/EY liitteen II mukaiset ETCS-verkon tavanomaiset rataosuudet
   (1)

Rautatiereitti Berliini–Verona/Milano–Bologna–Napoli–Messina–Palermo

| — | Halle/Leipzig–Nürnberg |
| --- | --- |

—

Halle/Leipzig–Nürnberg

| — | Nürnberg–München |
| --- | --- |

—

Nürnberg–München

| — | München–Kufstein |
| --- | --- |

—

München–Kufstein

| — | Kufstein–Innsbruck |
| --- | --- |

—

Kufstein–Innsbruck

| — | Brenner–tunneli, rajan ylitttävä osuus |
| --- | --- |

—

Brenner–tunneli, rajan ylitttävä osuus

| — | Verona–Napoli |
| --- | --- |

—

Verona–Napoli

| — | Milano–Bologna |
| --- | --- |

—

Milano–Bologna

Betuwen rata

Rautatiereitti Lyon–Trieste–Divača/Koper–Divača–Ljubljana–Budapest–Ukrainan raja

| — | Lyon–St Jean de Maurienne |
| --- | --- |

—

Lyon–St Jean de Maurienne

| — | Mont–Cenisin tunneli, rajan ylittävä osuus |
| --- | --- |

—

Mont–Cenisin tunneli, rajan ylittävä osuus

| — | Bussoleno–Torino |
| --- | --- |

—

Bussoleno–Torino

| — | Torino–Venetsia |
| --- | --- |

—

Torino–Venetsia

| — | Venezia–Ronchi Sud–Trieste Divača |
| --- | --- |

—

Venezia–Ronchi Sud–Trieste Divača

| — | Koper–Divača–Ljubljana |
| --- | --- |

—

Koper–Divača–Ljubljana

| — | Ljubljana–Budapest |
| --- | --- |

—

Ljubljana–Budapest

Monimuotoliikennereitti Portugali/Espanja–muu Eurooppa

| — | La Coruña–Porto |
| --- | --- |

—

La Coruña–Porto

| — | Porto–Valladolid |
| --- | --- |

—

Porto–Valladolid

Pohjoismaiden kolmio, rautatie-/maantiereitti

| — | Rautatiehankeet Ruotsissa, mukaan luettuna Tukholma–Malmö, Tukholma–Charlottenberg (Norjan raja) ja Kornsjö (Norjan raja)–Göteborg–Malmö. |
| --- | --- |

—

Rautatiehankeet Ruotsissa, mukaan luettuna Tukholma–Malmö, Tukholma–Charlottenberg (Norjan raja) ja Kornsjö (Norjan raja)–Göteborg–Malmö.

| — | Kerava–Lahti |
| --- | --- |

—

Kerava–Lahti

| — | Helsinki–Vainikkala (Venäjän raja) |
| --- | --- |

—

Helsinki–Vainikkala (Venäjän raja)

Tavaraliikenteen rautatiereitti Sines–Madrid–Pariisi

| — | Uusi suuren kapasiteetin omaava rautatiereitti Pyreneiden yli |
| --- | --- |

—

Uusi suuren kapasiteetin omaava rautatiereitti Pyreneiden yli

| — | Sines–Badajoz |
| --- | --- |

—

Sines–Badajoz

| — | Algeciras–Bobadilla |
| --- | --- |

—

Algeciras–Bobadilla

Rautatiereitti Pariisi–Strasbourg–Stuttgart–Wien–Bratislava

| — | Baudrecourt–Strasbourg–Stuttgart, raja ylittävänä osuutena Kehlin silta |
| --- | --- |

—

Baudrecourt–Strasbourg–Stuttgart, raja ylittävänä osuutena Kehlin silta

| — | Stuttgart–Ulm |
| --- | --- |

—

Stuttgart–Ulm

| — | München–Salzburg, rajan ylittävä osuus |
| --- | --- |

—

München–Salzburg, rajan ylittävä osuus

| — | Salzburg–Wien |
| --- | --- |

—

Salzburg–Wien

| — | Wien–Bratislava, rajan ylittävä osuus |
| --- | --- |

—

Wien–Bratislava, rajan ylittävä osuus

Fehmarninsalmen rautatiereitti

| — | Fehmarninsalmen kiinteä rautatie-/maantieyhteys |
| --- | --- |

—

Fehmarninsalmen kiinteä rautatie-/maantieyhteys

| — | Juutinraumasta lähtevä liityntärautatie Tanskassa |
| --- | --- |

—

Juutinraumasta lähtevä liityntärautatie Tanskassa

| — | Hampurista lähtevä liityntärautatie Saksassa |
| --- | --- |

—

Hampurista lähtevä liityntärautatie Saksassa

| — | Rautatie Hannover–Hampuri/Bremen |
| --- | --- |

—

Rautatie Hannover–Hampuri/Bremen

Rautatiereitti Ateena–Sofia–Budapest–Wien–Praha–Nürnberg/Dresden

| — | Kreikan/Bulgarian raja–Kulata–Sofia–Vidin/Calafat |
| --- | --- |

—

Kreikan/Bulgarian raja–Kulata–Sofia–Vidin/Calafat

| — | Curtici–Brasov (kohti Bukarestia ja Constantaa) |
| --- | --- |

—

Curtici–Brasov (kohti Bukarestia ja Constantaa)

| — | Budapest–Wien, rajan ylittävä osuus |
| --- | --- |

—

Budapest–Wien, rajan ylittävä osuus

| — | Břeclav–Praha–Nürnberg, rajan ylittävä osuus Nürnberg–Praha |
| --- | --- |

—

Břeclav–Praha–Nürnberg, rajan ylittävä osuus Nürnberg–Praha

| — | Rautatiereitti Praha–Linz |
| --- | --- |

—

Rautatiereitti Praha–Linz

Rautatiereitti Gdansk–Varsova–Brno/Bratislava–Wien

| — | Rautatie Gdansk–Varsova–Katowice |
| --- | --- |

—

Rautatie Gdansk–Varsova–Katowice

| — | Rautatie Katowice–Břeclav |
| --- | --- |

—

Rautatie Katowice–Břeclav

| — | Rautatie Katowice–Žilina–Nové Město n.V. |
| --- | --- |

—

Rautatie Katowice–Žilina–Nové Město n.V.

Rautatiereitti Lyon/Genova–Basel–Duisburg–Rotterdam/Antwerpen

| — | Lyon–Mulhouse–Mülheim (2), rajan ylittävänä osuutena Mulhouse–Mülheim |
| --- | --- |

—

Lyon–Mulhouse–Mülheim (2), rajan ylittävänä osuutena Mulhouse–Mülheim

| — | Genova–Milano/Novara–Sveitsin raja |
| --- | --- |

—

Genova–Milano/Novara–Sveitsin raja

| — | Basel–Karlsruhe |
| --- | --- |

—

Basel–Karlsruhe

| — | Frankfurt (tai Mainz)–Mannheim |
| --- | --- |

—

Frankfurt (tai Mainz)–Mannheim

| — | Duisburg–Emmerich |
| --- | --- |

—

Duisburg–Emmerich

| — | ”Rautateiden Rein” Rheidt–Antwerpen, rajan ylittävä osuus |
| --- | --- |

—

”Rautateiden Rein” Rheidt–Antwerpen, rajan ylittävä osuus

Rautatie-/maantiereitti Irlanti/Yhdistynyt kuningaskunta/Manner-Eurooppa

| — | Felixstowe–Nuneaton |
| --- | --- |

—

Felixstowe–Nuneaton

| — | Crewe–Holyhead |
| --- | --- |

—

Crewe–Holyhead

”Rail Baltica”, rautatiereitti Varsova–Kaunas–Riika–Tallinna–Helsinki

| — | Varsova–Kaunas–Vilna |
| --- | --- |

—

Varsova–Kaunas–Vilna

| — | Kaunas–Riika |
| --- | --- |

—

Kaunas–Riika

| — | Riika–Tallinna |
| --- | --- |

—

Riika–Tallinna

”Eurocaprail”, rautatiereitti Bryssel–Luxemburg–Strasbourg

| — | Bryssel–Luxemburg–Strasburg (2012) |
| --- | --- |

—

Bryssel–Luxemburg–Strasburg (2012)

Päätöksen N:o 884/2004/EY liitteeseen II sisältymättömät ETCS-verkon tavanomaiset rataosuudet Ryhmä I
   (3)

Euroopan laajuisen rautatiejärjestelmän liikennekäytävä II — E20 Berliini–Warsova-reitillä Puolassa

Euroopan laajuisen rautatiejärjestelmän liikennekäytävä III — E30 länsirajan (Zgorzelec) ja Krakovan välillä Puolassa

TINA/AGTC-kaksiraiteinen rata CE-59 — pohjois-eteläsuuntainen liikenne Skandinaviasta Balkanin maihin ja Puolaan

Budapest–Bukarest–Constanta (osa yleiseurooppalaista liikennekäytävää IV)

Ljubljana–Zagreb/Belgrad/Bar/Skopje–Tessalonika (osa yleiseurooppalaista liikennekäytävää X)

Päätöksen N:o 884/2004/EY liitteeseen II sisältymättömät ETCS-verkon tavanomaiset rataosuudet Ryhmä II

Antwerpen–Athus/Bettembourg–Basel–Milano

Hallsberg/Mjölby, Ruotsi

ETCS Juutinrauman reitillä läpi Tanskan käyttäen Ison Beltin yhteyttä

Aachen–Horka/Frankfurt (O), Saksa

Saksa

| — | Kehl–Salzburg |
| --- | --- |

—

Kehl–Salzburg

| — | Flensburg–Kufstein |
| --- | --- |

—

Flensburg–Kufstein

| — | Emmerich–Basel, osia Saksan läpi kulkevasta rietistä |
| --- | --- |

—

Emmerich–Basel, osia Saksan läpi kulkevasta rietistä

| — | Hampuri–Bad Schandau |
| --- | --- |

—

Hampuri–Bad Schandau

| — | Darmstart–Passau |
| --- | --- |

—

Darmstart–Passau

Ranska

| — | Metz–Dijon–Lion–Avignon–Perpignan (Espanjan raja) |
| --- | --- |

—

Metz–Dijon–Lion–Avignon–Perpignan (Espanjan raja)

| — | Le Havre–Rouen–Amien–Arras |
| --- | --- |

—

Le Havre–Rouen–Amien–Arras

| — | Pariisi–Tours–Bordeaux–Dax |
| --- | --- |

—

Pariisi–Tours–Bordeaux–Dax

| — | Pariisi–Remis–Metz (TGV EST) |
| --- | --- |

—

Pariisi–Remis–Metz (TGV EST)

| — | Pariisi–Macon–Lion (TGV Sud-Est) |
| --- | --- |

—

Pariisi–Macon–Lion (TGV Sud-Est)

| — | Calais–Metz |
| --- | --- |

—

Calais–Metz

Tukholma–Nyland–Uumaja

ETCS-verkon suurten nopeuksien rataosuudet
   (4)

Suurnopeuksinen rautatiereitti Pariiisi–Bryssel–Köln–Amsterdam–Lontoo

| — | Kanaalin tunneli–Lontoo |
| --- | --- |

—

Kanaalin tunneli–Lontoo

| — | Bryssel–Liège–Köln |
| --- | --- |

—

Bryssel–Liège–Köln

| — | Bryssel–Rotterdam–Amsterdam |
| --- | --- |

—

Bryssel–Rotterdam–Amsterdam

Lounais-Euroopan suurnopeuksinen rautatiereitti

| — | Lissabon/Porto–Madrid |
| --- | --- |

—

Lissabon/Porto–Madrid

| — | Madrid–Barcelona |
| --- | --- |

—

Madrid–Barcelona

| — | Cordoba–Sevilla |
| --- | --- |

—

Cordoba–Sevilla

| — | Barcelona–Figueras–Perpignan |
| --- | --- |

—

Barcelona–Figueras–Perpignan

| — | Perpignan–Montpellier |
| --- | --- |

—

Perpignan–Montpellier

| — | Montpellier–Nîmes |
| --- | --- |

—

Montpellier–Nîmes

| — | Madrid–Vitoria–Irún/Hendaye |
| --- | --- |

—

Madrid–Vitoria–Irún/Hendaye

| — | Irún/Hendaye–Dax, rajan ylittävä osuus |
| --- | --- |

—

Irún/Hendaye–Dax, rajan ylittävä osuus

| — | Dax–Bordeaux |
| --- | --- |

—

Dax–Bordeaux

| — | Bordeaux–Tours |
| --- | --- |

—

Bordeaux–Tours

Itäinen rautatiereitti

| — | Pariisi–Baudrecourt |
| --- | --- |

—

Pariisi–Baudrecourt

| — | Metz–Luxemburg |
| --- | --- |

—

Metz–Luxemburg

| — | Saarbrücken–Mannheim |
| --- | --- |

—

Saarbrücken–Mannheim

Länsirannikon päärata

Suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuus Pyreneiden niemimaalla

| — | Madrid–Andalusia |
| --- | --- |

—

Madrid–Andalusia

| — | Koillinen |
| --- | --- |

—

Koillinen

| — | Madrid–Levante ja Välimeri |
| --- | --- |

—

Madrid–Levante ja Välimeri

| — | Pohjoinen/kaakkoinen liikennekäytävä, mukaan luettuna Vigo–Porto |
| --- | --- |

—

Pohjoinen/kaakkoinen liikennekäytävä, mukaan luettuna Vigo–Porto

| — | Extremadura |
| --- | --- |

—

Extremadura

---

(1)  ERTMS/ETCS-järjestelmän käyttöönottoa tähän luetteloon sisältyvien hankkeiden suurten nopeuksien rataosuuksilla koskee päätös 2002/731/EY.

(2)  Sisältää suurnopeusjunayhteyden Rein–Rhône ilman sen läntistä haaraa.

(3)  Kokonaan tai osittain jäsenvaltioiden alueella olevat hankkeet, joita asetus (EY) N:o 1260/1999 ja (EY) N:o 1260/1999 (koheesiorahastot) koskevat.

(4)  Käyttöönottoa koskee päätös 2002/731/EY.

---