# Az Európai Unió L 13/2020

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 13 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 63. évfolyam2020. január 17. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 13

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

63. évfolyam2020. január 17.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | Tájékoztatás az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodásban foglalt, a baromfihúsra és baromfihús-készítményekre meghatározott kereskedelmi kedvezmények módosításáról szóló, az Európai Unió és Ukrajna között levélváltás formájában létrejött megállapodás hatálybalépéséről | 1 |
| | * | Tájékoztatás az Európai Közösség és Nepál kormánya között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről | 2 |
| | * | Tájékoztatás az Európai Közösség és Új-Zéland között a légiközlekedési szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről | 3 |
| | * | Tájékoztatás az Európai Közösség és a Pakisztáni Iszlám Köztársaság között a légi szolgáltatások egyes kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről | 4 |
| | * | Tájékoztatás az Európai Közösség és a Panamai Köztársaság között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről | 5 |
| | * | Tájékoztatás az Európai Közösség és a Paraguayi Köztársaság között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről | 6 |
| | * | Tájékoztatás az Európai Közösség és a Szingapúri Köztársaság kormánya között a légi közlekedési szolgáltatások egyes kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről | 7 |
| | * | Tájékoztatás az Európai Unió és a Srí Lanka Demokratikus Szocialista Köztársaság kormánya között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről | 8 |
| | * | Tájékoztatás az Európai Közösség és az Egyesült Arab Emírségek között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről | 9 |
| | * | Tájékoztatás az Európai Közösség és a Nyugat-afrikai Gazdasági és Monetáris Unió között a légiközlekedési szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről | 10 |
| | * | Tájékoztatás az Európai Közösség és Ukrajna között a légiközlekedési szolgáltatások egyes kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről | 11 |
| | * | Tájékoztatás az Európai Unió és a Vietnami Szocialista Köztársaság kormánya között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről | 12 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/37 végrehajtási rendelete (2020. január 16.) az Irakkal fennálló gazdasági és pénzügyi kapcsolatok egyes korlátozásairól szóló 1210/2003/EK tanácsi rendelet módosításáról | 13 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/38 végrehajtási rendelete (2020. január 16.) a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről szóló (EU) 2017/2403 európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében az információk rögzítésére, formátumára és továbbítási módjaira vonatkozó műszaki operatív követelmények megállapításáról | 15 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/39 Végrehajtási Rendelete (2020. január 16.) a Kínai Népköztársaságból származó peroxoszulfátok (perszulfátok) behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről | 18 |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | A Közösség–Svájc Szárazföldi Szállítási Bizottság 2/2019 Határozata (2019. december 13.) a Svájc és az Európai Unió közötti zökkenőmentes vasúti közlekedés fenntartására irányuló átmeneti intézkedésekről [2020/40] | 43 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

Tájékoztatás az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodásban foglalt, a baromfihúsra és baromfihús-készítményekre meghatározott kereskedelmi kedvezmények módosításáról szóló, az Európai Unió és Ukrajna között levélváltás formájában létrejött megállapodás hatálybalépéséről

1

*

Tájékoztatás az Európai Közösség és Nepál kormánya között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről

2

*

Tájékoztatás az Európai Közösség és Új-Zéland között a légiközlekedési szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről

3

*

Tájékoztatás az Európai Közösség és a Pakisztáni Iszlám Köztársaság között a légi szolgáltatások egyes kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről

4

*

Tájékoztatás az Európai Közösség és a Panamai Köztársaság között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről

5

*

Tájékoztatás az Európai Közösség és a Paraguayi Köztársaság között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről

6

*

Tájékoztatás az Európai Közösség és a Szingapúri Köztársaság kormánya között a légi közlekedési szolgáltatások egyes kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről

7

*

Tájékoztatás az Európai Unió és a Srí Lanka Demokratikus Szocialista Köztársaság kormánya között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről

8

*

Tájékoztatás az Európai Közösség és az Egyesült Arab Emírségek között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről

9

*

Tájékoztatás az Európai Közösség és a Nyugat-afrikai Gazdasági és Monetáris Unió között a légiközlekedési szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről

10

*

Tájékoztatás az Európai Közösség és Ukrajna között a légiközlekedési szolgáltatások egyes kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről

11

*

Tájékoztatás az Európai Unió és a Vietnami Szocialista Köztársaság kormánya között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről

12

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2020/37 végrehajtási rendelete (2020. január 16.) az Irakkal fennálló gazdasági és pénzügyi kapcsolatok egyes korlátozásairól szóló 1210/2003/EK tanácsi rendelet módosításáról

13

*

A Bizottság (EU) 2020/38 végrehajtási rendelete (2020. január 16.) a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről szóló (EU) 2017/2403 európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében az információk rögzítésére, formátumára és továbbítási módjaira vonatkozó műszaki operatív követelmények megállapításáról

15

*

A Bizottság (EU) 2020/39 Végrehajtási Rendelete (2020. január 16.) a Kínai Népköztársaságból származó peroxoszulfátok (perszulfátok) behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

18

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

A Közösség–Svájc Szárazföldi Szállítási Bizottság 2/2019 Határozata (2019. december 13.) a Svájc és az Európai Unió közötti zökkenőmentes vasúti közlekedés fenntartására irányuló átmeneti intézkedésekről [2020/40]

43

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról szóló, 2019. október 9-i (EU) 2019/1776 bizottsági végrehajtási rendelethez ( HL L 280., 2019.10.31. ) | 58 |
| | * | Helyesbítés a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról szóló, 2019. október 9-i (EU) 2019/1776 bizottsági végrehajtási rendelethez ( HL L 280., 2019.10.31. ) | 59 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról szóló, 2019. október 9-i (EU) 2019/1776 bizottsági végrehajtási rendelethez ( HL L 280., 2019.10.31. )

( HL L 280., 2019.10.31. )

58

*

Helyesbítés a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról szóló, 2019. október 9-i (EU) 2019/1776 bizottsági végrehajtási rendelethez ( HL L 280., 2019.10.31. )

( HL L 280., 2019.10.31. )

59

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 2020.1.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 13/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.1.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 13/1

---

Tájékoztatás az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodásban foglalt, a baromfihúsra és baromfihús-készítményekre meghatározott kereskedelmi kedvezmények módosításáról szóló, az Európai Unió és Ukrajna között levélváltás formájában létrejött megállapodás hatálybalépéséről

Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodásban foglalt, a baromfihúsra és baromfihús-készítményekre meghatározott kereskedelmi kedvezmények módosításáról szóló, az Európai Unió és Ukrajna között levélváltás formájában létrejött, 2019. július 30-án Kijevben aláírt megállapodás (1)
  2020. február 1-jén lép hatályba az említett, levélváltás formájában létrejött megállapodásnak megfelelően, mivel a Felek erről szóló utolsó értesítése 2020. január 9-én megérkezett.

1

---

(1)  
  HL L 206., 2019.8.6., 3. o.

1

---

| 2020.1.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 13/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.1.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 13/2

---

Tájékoztatás az Európai Közösség és Nepál kormánya között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről

Az Európai Közösség és Nepál kormánya közötti, a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről szóló, 2009. január 23-án Brüsszelben aláírt megállapodás – a megállapodás 9. cikke (1) bekezdésének megfelelően – 2015. június 25-én hatályba lépett, mivel 2015. június 25-én az utolsó értesítést is letétbe helyezték.

---

| 2020.1.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 13/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.1.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 13/3

---

Tájékoztatás az Európai Közösség és Új-Zéland között a légiközlekedési szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről

Az Európai Közösség és Új-Zéland közötti, a légiközlekedési szolgáltatások bizonyos kérdéseiről szóló, 2006. június 21-én Brüsszelben aláírt megállapodás – a megállapodás 8. cikke (1) bekezdésének megfelelően – 2007. október 25-én hatályba lépett, mivel 2007. október 25-én az utolsó értesítést is letétbe helyezték.

---

| 2020.1.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 13/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.1.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 13/4

---

Tájékoztatás az Európai Közösség és a Pakisztáni Iszlám Köztársaság között a légi szolgáltatások egyes kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről

Az Európai Közösség és a Pakisztáni Iszlám Köztársaság közötti, a légi szolgáltatások egyes kérdéseiről szóló, 2009. február 24-én Brüsszelben aláírt megállapodás – a megállapodás 8. cikke (1) bekezdésének megfelelően – 2015. május 5-én hatályba lépett, mivel 2015. május 5-én az utolsó értesítést is letétbe helyezték.

---

| 2020.1.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 13/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.1.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 13/5

---

Tájékoztatás az Európai Közösség és a Panamai Köztársaság között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről

Az Európai Közösség és a Panamai Köztársaság közötti, a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről szóló, 2007. október 1-jén Panamavárosban aláírt megállapodás – a megállapodás 9. cikkének megfelelően – 2009. március 3-án hatályba lépett, mivel 2009. március 3-án az utolsó értesítést is letétbe helyezték.

---

| 2020.1.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 13/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.1.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 13/6

---

Tájékoztatás az Európai Közösség és a Paraguayi Köztársaság között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről

Az Európai Közösség és a Paraguayi Köztársaság közötti, a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről szóló, 2007. február 22-én Brüsszelben aláírt megállapodás – a megállapodás 9. cikke (1) bekezdésének megfelelően – 2012. december 14-én hatályba lépett, mivel 2012. december 14-én az utolsó értesítést is letétbe helyezték.

---

| 2020.1.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 13/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.1.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 13/7

---

Tájékoztatás az Európai Közösség és a Szingapúri Köztársaság kormánya között a légi közlekedési szolgáltatások egyes kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről

Az Európai Közösség és a Szingapúri Köztársaság kormánya közötti, a légi közlekedési szolgáltatások egyes kérdéseiről szóló, 2006. június 9-én Luxembourgban aláírt megállapodás – a megállapodás 7. cikke (1) bekezdésének megfelelően – 2016. szeptember 30-án hatályba lépett, mivel 2016. szeptember 30-án az utolsó értesítést is letétbe helyezték.

---

| 2020.1.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 13/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.1.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 13/8

---

Tájékoztatás az Európai Unió és a Srí Lanka Demokratikus Szocialista Köztársaság kormánya között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről

Az Európai Unió és a Srí Lanka Demokratikus Szocialista Köztársaság kormánya közötti, a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről szóló, 2012. szeptember 27-én Brüsszelben aláírt megállapodás – a megállapodás 7. cikke (1) bekezdésének megfelelően – 2013. március 4-én hatályba lépett, mivel 2013. március 4-én az utolsó értesítést is letétbe helyezték.

---

| 2020.1.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 13/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.1.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 13/9

---

Tájékoztatás az Európai Közösség és az Egyesült Arab Emírségek között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről

Az Európai Közösség és az Egyesült Arab Emírségek közötti, a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről szóló, 2007. november 30-án Brüsszelben aláírt megállapodás – a megállapodás 9. cikke (1) bekezdésének megfelelően – 2013. április 22-én hatályba lépett, mivel 2013. április 22-én az utolsó értesítést is letétbe helyezték.

---

| 2020.1.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 13/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.1.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 13/10

---

Tájékoztatás az Európai Közösség és a Nyugat-afrikai Gazdasági és Monetáris Unió között a légiközlekedési szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről

Az Európai Közösség és a Nyugat-afrikai Gazdasági és Monetáris Unió közötti, a légiközlekedési szolgáltatások bizonyos kérdéseiről szóló, 2009. november 30-án Brüsszelben aláírt megállapodás – a megállapodás 9. cikke (1) bekezdésének megfelelően – 2011. február 21-én hatályba lépett, mivel 2011. február 21-én az utolsó értesítést is letétbe helyezték.

---

| 2020.1.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 13/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.1.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 13/11

---

Tájékoztatás az Európai Közösség és Ukrajna között a légiközlekedési szolgáltatások egyes kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről

Az Európai Közösség és Ukrajna közötti, a légiközlekedési szolgáltatások egyes kérdéseiről szóló, 2005. december 1-jén Kijevben aláírt megállapodás – a megállapodás 9. cikke (1) bekezdésének megfelelően – 2006. október 13-án hatályba lépett, mivel 2006. október 13-án az utolsó értesítést is letétbe helyezték.

---

| 2020.1.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 13/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.1.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 13/12

---

Tájékoztatás az Európai Unió és a Vietnami Szocialista Köztársaság kormánya között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás hatálybalépéséről

Az Európai Unió és a Vietnami Szocialista Köztársaság kormánya közötti, a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről szóló, 2010. október 4-én Brüsszelben aláírt megállapodás – a megállapodás 7. cikke (1) bekezdésének megfelelően – 2011. május 31-én hatályba lépett, mivel 2011. május 31-én az utolsó értesítést is letétbe helyezték.

---

RENDELETEK

| 2020.1.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 13/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.1.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 13/13

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/37 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. január 16.)

az Irakkal fennálló gazdasági és pénzügyi kapcsolatok egyes korlátozásairól szóló 1210/2003/EK tanácsi rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Irakkal fennálló gazdasági és pénzügyi kapcsolatok egyes korlátozásairól és a 2465/96/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. július 7-i 1210/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke b) pontjára,

mivel:

| (1) | Az 1210/2003/EK rendelet III. melléklete felsorolja azon állami intézményeket, vállalkozásokat és szervezeteket, valamint a korábbi iraki kormány azon természetes és jogi személyeit, intézményeit és szervezeteit, amelyekre az említett rendelet értelmében a 2003. május 22-én Irakon kívül található pénzkészletek és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik. |
| --- | --- |

(1)

Az 1210/2003/EK rendelet III. melléklete felsorolja azon állami intézményeket, vállalkozásokat és szervezeteket, valamint a korábbi iraki kormány azon természetes és jogi személyeit, intézményeit és szervezeteit, amelyekre az említett rendelet értelmében a 2003. május 22-én Irakon kívül található pénzkészletek és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik.

| (2) | 2020. január 2-án az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankcióbizottsága úgy határozott, hogy tizenöt bejegyzést töröl az azon személyekre és szervezetekre vonatkozó jegyzékéből, amelyekre vonatkozóan a pénzkészletek és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(2)

2020. január 2-án az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankcióbizottsága úgy határozott, hogy tizenöt bejegyzést töröl az azon személyekre és szervezetekre vonatkozó jegyzékéből, amelyekre vonatkozóan a pénzkészletek és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell.

| (3) | Az 1210/2003/EK rendelet III. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

Az 1210/2003/EK rendelet III. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1210/2003/EK rendelet III. melléklete az e rendelet mellékletében foglaltak szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. január 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 169., 2003.7.8., 6. o.

1

---

MELLÉKLET

Az 1210/2003/EK rendelet III. mellékletében a következő bejegyzéseket el kell hagyni:

| „21. | BAGDAD MUNICIPALITY. Cím: Khulafa Street, Khulafa Square, Bagdad, Irak.” |
| --- | --- |

„21.

| „24. | CHEMICAL, PETROCHEMICAL, MECHANICAL AND METALURICAL TRAINING CENTRE. Cím: P.O. Box 274, Ashar, Basrah, Irak.” |
| --- | --- |

„24.

| „31. | DIRECTORATE GENERAL OF MINOR PROJECTS AND RURAL ELECTRIFICATION. Cím: P.O. Box 788, Al-Karradah Al-Sharkiya, Arasat Al-Hindiya no. 81, Building No 137/327, Bagdad, Irak.” |
| --- | --- |

„31.

| „32. | DIRECTORATE OF TRAINING CENTRE FOR IRON AND STEEL. Cím: P.O. Box 421, Basrah Khor Al-Zubair, Basrah, Irak.” |
| --- | --- |

„32.

| „77. | MECHANICAL TRAINING CENTRE/NASSIRIYA. Cím: P.O. Box 65, Nassiriyah, Nassiriyah, Irak.” |
| --- | --- |

„77.

| „144. | STATE ENTERPRISE FOR MECHANICAL INDUSTRIES. Címek: a) P.O. Box 5763, Iskandariya, Irak; b) P.O. Box 367, Iskandariyah-Babylon Governate, Irak.” |
| --- | --- |

„144.

| „146. | STATE ENTERPRISE FOR PHOSPHATES. Címek: a) P.O. Box 5954, East Gate, Sadoon St., Bagdad, Irak; b) P.O. Box 5954, South Gate, Al-Kaim, Anbar, Bagdad, Irak.” |
| --- | --- |

„146.

| „156. | STATE ESTABLISHMENT FOR AGRICULTURAL MARKETING. Cím: Eastern Karrda, Bagdad, Irak.” |
| --- | --- |

„156.

| „172. | STATE ORGANISATION FOR AGRICULTURAL MARKETING. Cím: Karkh, Nisoor Square, Bagdad, Irak.” |
| --- | --- |

„172.

| „173. | STATE ORGANISATION FOR AGRICULTURAL MECHANISATION AND AGRICULTURAL SUPPLIES (alias a) STATE ORGANISATION FOR AGRICULTURAL MECHANISATION, b) STATE ESTABLISHMENT FOR AGRICULTURAL MECHANISATION, c) CENTRE FOR AGRICULTURAL MECHANISATION, d) STATE ESTABLISHMENT FOR AGRICULTURAL SUPPLIES). Címek: a) P.O. Box 26028, Waziriya, opp Al Bakr University, Bagdad, Irak; b) P.O. Box 96101, Abu Nuvas St., Bagdad, Irak; c) P.O. Box 26061, Al Wazeria, Bagdad, Irak; Swaira-Hafria, Wasst Muhafadha, Irak; d) P.O. Box 1045, Waziriyah, Bagdad, Irak.” |
| --- | --- |

„173.

| „178. | STATE ORGANISATION FOR ELECTRICITY (alias a) STATE ORGANISATION OF ELECTRICITY, SOUTHERN ELECTRICAL REGION; b) STATE ORGANISATION OF ELECTRICITY / DEPARTMENT OF COMPUTING AND STATISTICS). Címek: a) Off Jumhuriya St/Building 166, Nafoora Square, P.O. Box 5796, Bagdad, Irak; b) P.O. Box 230, Basrah, Irak; c) P.O. Box 14171 Jumhuriya St., Maidan Building no. 9, Bagdad, Irak.” |
| --- | --- |

„178.

| „181. | STATE ORGANISATION FOR FOOD INDUSTRIES. Cím: P.O. Box 2301, Alwiya, Camp Sarah Khatoon, Bagdad, Irak.” |
| --- | --- |

„181.

| „190. | STATE ORGANISATION OF HOUSING. Cím: P.O. Box 5824, Jumhuriya Street, Bagdad, Irak.” |
| --- | --- |

„190.

| „199. | STEEL AND TIMBER STATE ENTERPRISE (alias STATE TRADING ENTERPRISE FOR STEEL AND TIMBER). Cím: Arasat Al Hindya St., Salman Daoud Al Haydar Building, P.O. Box 602, Bagdad, Irak.” |
| --- | --- |

„199.

| „202. | VOCATIONAL TRAINING CENTRE FOR ENGINEERING AND METALLIC INDUSTRIES (alias VOCATIONAL TRAINING CENTRE FOR ENGINEERING). Cím: Iskandariya-Babil, Irak.” |
| --- | --- |

„202.

---

| 2020.1.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 13/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.1.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 13/15

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/38 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. január 16.)

a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről szóló (EU) 2017/2403 európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében az információk rögzítésére, formátumára és továbbítási módjaira vonatkozó műszaki operatív követelmények megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről, valamint az 1006/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2017. december 12-i (EU) 2017/2403 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről szóló rendelet) és különösen annak 40. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről szóló rendelet végrehajtási jogi aktusok elfogadását írja elő az említett rendelet II., III. és IV. címében említett információk rögzítésére, formátumára és továbbítási módjaira vonatkozó műszaki operatív követelmények megállapítása céljából. |
| --- | --- |

(1)

A külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről szóló rendelet végrehajtási jogi aktusok elfogadását írja elő az említett rendelet II., III. és IV. címében említett információk rögzítésére, formátumára és továbbítási módjaira vonatkozó műszaki operatív követelmények megállapítása céljából.

| (2) | A külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről szóló rendelet 40. cikke értelmében a rendelet II., III. és IV. címében említett információcserét elektronikus formában kell lebonyolítani. Helyénvaló megállapítani az ezen adatok elektronikus kitöltésére és továbbítására vonatkozó követelményeket, továbbá meghatározni azok formátumát és a formátum módosítására vonatkozó eljárást. |
| --- | --- |

(2)

A külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről szóló rendelet 40. cikke értelmében a rendelet II., III. és IV. címében említett információcserét elektronikus formában kell lebonyolítani. Helyénvaló megállapítani az ezen adatok elektronikus kitöltésére és továbbítására vonatkozó követelményeket, továbbá meghatározni azok formátumát és a formátum módosítására vonatkozó eljárást.

| (3) | Az (EU) 2017/218 bizottsági végrehajtási rendelet (2) előírja a tagállamok számára, hogy nyújtsák be a Bizottságnak a lobogójuk alatt közlekedő uniós halászhajók tulajdonjogára vonatkozó információkat, valamint a hajók és a halászeszközök jellemzőire és tevékenységére vonatkozó adatokat. Az ezeket tároló adatbázisban rendelkezésre álló információkat fel kell használni a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről szóló rendeletben előírt, halászati engedélyeket érintő információcsere során. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2017/218 bizottsági végrehajtási rendelet (2) előírja a tagállamok számára, hogy nyújtsák be a Bizottságnak a lobogójuk alatt közlekedő uniós halászhajók tulajdonjogára vonatkozó információkat, valamint a hajók és a halászeszközök jellemzőire és tevékenységére vonatkozó adatokat. Az ezeket tároló adatbázisban rendelkezésre álló információkat fel kell használni a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről szóló rendeletben előírt, halászati engedélyeket érintő információcsere során.

| (4) | A halászati engedélyeknek a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről szóló rendelet 39. cikke alapján létrehozott uniós adatbázisában szereplő információk személyes adatokat is tartalmazhatnak, egyebek mellett hajóazonosítókat, valamint hajótulajdonosok nevét és kapcsolattartási adatait. Az ilyen személyes adatok kezelése szükséges a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről szóló rendeletben előírt hatékony adatkezelés és információcsere céljából. Az (EU) 2018/1725 (3) és az (EU) 2016/679 (4) európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott, személyes adatok védelmével kapcsolatos kötelezettségek betartását mindenkor és minden szinten biztosítani kell. A külső vizeken halászó flották, valamint a harmadik országok lobogója alatt közlekedő hajók által az uniós vizeken folytatott halászat fenntartható kezelésének biztosítása érdekében az adatokat 10 évig szükséges tárolni. Bizonyos esetekben az adatokat 10 évnél hosszabb ideig indokolt tárolni. |
| --- | --- |

(4)

A halászati engedélyeknek a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről szóló rendelet 39. cikke alapján létrehozott uniós adatbázisában szereplő információk személyes adatokat is tartalmazhatnak, egyebek mellett hajóazonosítókat, valamint hajótulajdonosok nevét és kapcsolattartási adatait. Az ilyen személyes adatok kezelése szükséges a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről szóló rendeletben előírt hatékony adatkezelés és információcsere céljából. Az (EU) 2018/1725 (3) és az (EU) 2016/679 (4) európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott, személyes adatok védelmével kapcsolatos kötelezettségek betartását mindenkor és minden szinten biztosítani kell. A külső vizeken halászó flották, valamint a harmadik országok lobogója alatt közlekedő hajók által az uniós vizeken folytatott halászat fenntartható kezelésének biztosítása érdekében az adatokat 10 évig szükséges tárolni. Bizonyos esetekben az adatokat 10 évnél hosszabb ideig indokolt tárolni.

| (5) | A tagállamoknak elegendő időt kell hagyni arra, hogy nemzeti rendszereiket hozzáigazítsák az e rendeletben megállapított új adatkövetelményekhez. |
| --- | --- |

(5)

A tagállamoknak elegendő időt kell hagyni arra, hogy nemzeti rendszereiket hozzáigazítsák az e rendeletben megállapított új adatkövetelményekhez.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúraágazati Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúraágazati Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

E rendelet a továbbiakban: a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről szóló rendelet 40. cikkének (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően műszaki operatív követelményeket állapít meg az információk rögzítésére, formátumára és továbbítási módjaira vonatkozóan.

2. cikk

Fogalommeghatározások

(1)   E rendelet alkalmazásában a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről szóló rendelet 3. cikkében szereplő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni.

(2)   E rendelet alkalmazásában továbbá:

| a) | „uniós halászhajóflotta-adatbázis”: az (EU) 2017/218 végrehajtási rendelet értelmében az összes uniós halászhajóra vonatkozó információkat tartalmazó. a Bizottság által vezetett és a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről szóló rendelet szerinti, halászati engedély iránti kérelmek esetében előírt további hajóadatokkal kiegészített nyilvántartás; |
| --- | --- |

a)

„uniós halászhajóflotta-adatbázis”: az (EU) 2017/218 végrehajtási rendelet értelmében az összes uniós halászhajóra vonatkozó információkat tartalmazó. a Bizottság által vezetett és a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről szóló rendelet szerinti, halászati engedély iránti kérelmek esetében előírt további hajóadatokkal kiegészített nyilvántartás;

| b) | „halászati engedélyek uniós adatbázisa”: a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről szóló rendelet 39. cikke alapján a szóban forgó rendelet II. és III. címében említett információcsere biztosítása érdekében létrehozott adatbázis. |
| --- | --- |

b)

„halászati engedélyek uniós adatbázisa”: a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről szóló rendelet 39. cikke alapján a szóban forgó rendelet II. és III. címében említett információcsere biztosítása érdekében létrehozott adatbázis.

II. FEJEZET

A HALÁSZATI ENGEDÉLYEK UNIÓS ADATBÁZISÁBAN TÁROLT INFORMÁCIÓK

3. cikk

Engedély iránti kérelmek

(1)   Amikor a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről szóló rendelet 39. cikkének (3) bekezdésével összhangban halászati engedély iránti kérelmet nyújtanak be, a tagállamok és a harmadik országok megállapodásonként, hajónként, halászati kategóriánként és időszakonként egy kérelmet nyújtanak be.

(2)   A halászati engedélyek uniós adatbázisában az uniós halászhajóflotta-adatbázisban rendelkezésre álló hajóadatokat fel kell használni a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről szóló rendeletben előírt, halászati engedélyeket érintő információcsere biztosításához.

4. cikk

A kicserélt információk formátuma

(1)   A tagállamok, a harmadik országok és a Bizottság között a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről szóló rendelet 11., 18., 22. és 25. cikkével összhangban kicserélt információk formátuma a UN/FLUX (United Nations Fisheries Language for Universal Exchange) P1000-9 szabványon alapuló FLAP (Fishing License Authorization & Permit, halászati engedély) XML séma.

(2)   Az adatmezőknek, az alapvető alkotóelemeknek és a helyesen formázott XML (bővíthető jelölőnyelv) üzeneteknek meg kell felelniük a UN/FLUX szabványosítási könyvtárain alapuló XML sémaleíró nyelv (XSD) szabályainak.

(3)   Az Európai Bizottság halászati weboldalának Master Data Register lapján megadott XML sémát és kódokat kell használni.

(4)   A tagállamok az Európai Bizottság halászati weboldalán elérhető FLAP végrehajtási dokumentumot használják annak biztosítása érdekében, hogy a halászati engedélyek uniós adatbázisa számára megfelelő üzeneteket továbbítsanak és helyes eljárásokat kövessenek.

5. cikk

Az üzenetek továbbítása

(1)   Az üzenetek továbbításának teljesen automatikusan és közvetlenül kell történnie a Bizottság által rendelkezésre bocsátott, a halászati adatok cseréjére szolgáló szállítási réteg segítségével.

(2)   A feladó felel azért, hogy az üzenetek a FLAP végrehajtási dokumentumban meghatározott, megállapodás szerinti hitelesítési és ellenőrzési szabályoknak megfelelő módon kerüljenek továbbításra.

(3)   A címzett válaszüzenetet küld, melyben tájékoztatja a feladót az üzenet fogadásáról, valamint a hitelesítés és az ellenőrzés eredményéről.

6. cikk

Az XML-formátumok és végrehajtási dokumentumok módosítása

(1)   A UN/FLUX FLAP XML formátum és a FLAP végrehajtási dokumentum módosításairól a Bizottság szolgálatai a tagállamokkal egyeztetve döntenek.

(2)   Az (1) bekezdésben említett módosítások legkorábban a döntés meghozatalát követő 6 hónap, de legkésőbb 18 hónap elteltével lépnek hatályba. Az időzítésről a Bizottság szolgálatai a tagállamokkal egyeztetve döntenek.

7. cikk

Személyes adatok

A halászati engedélyek uniós adatbázisában szereplő személyes adatokat legfeljebb 10 évig lehet tárolni, kivéve, ha egy adott személyes adatra jogsértés, vizsgálat, illetve bírósági vagy közigazgatási eljárás nyomon követése érdekében szükség van. Ilyen esetben a személyes adatokat 20 évig lehet tárolni. Amennyiben a személyes adatokat hosszabb ideig őrzik meg, az adatokat anonimizálni kell.

III. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

8. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2020. december 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. január 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 347., 2017.12.28., 81. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2017/218 végrehajtási rendelete (2017. február 6.) az uniós halászflotta-nyilvántartásról (HL L 34., 2017.2.9., 9. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

4

---

| 2020.1.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 13/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.1.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 13/18

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/39 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. január 16.)

a Kínai Népköztársaságból származó peroxoszulfátok (perszulfátok) behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: eredeti intézkedések) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Hatályban lévő intézkedések

Hatályban lévő intézkedések

| (1) | A Tanács 2007 októberében az 1184/2007/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó peroxoszulfátok behozatalára. A rendelet két vállalatot piacgazdasági elbánásban részesített, és az egyik számára 24,5 %-os egyedi dömpingellenes vámot állapított meg. A másik vállalat esetében a rendelet azt állapította meg, hogy nem folytatott dömpinget, ezért nem került az intézkedések hatálya alá. Minden más vállalattal szemben 71,8 %-os vámtétel került bevezetésre. Hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Tanács 2013 decemberében az (EU) 1343/2013 tanácsi végrehajtási rendelettel (3) kiterjesztette a dömpingellenes intézkedéseket (a továbbiakban: hatályban lévő intézkedések). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2007 októberében az 1184/2007/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó peroxoszulfátok behozatalára. A rendelet két vállalatot piacgazdasági elbánásban részesített, és az egyik számára 24,5 %-os egyedi dömpingellenes vámot állapított meg. A másik vállalat esetében a rendelet azt állapította meg, hogy nem folytatott dömpinget, ezért nem került az intézkedések hatálya alá. Minden más vállalattal szemben 71,8 %-os vámtétel került bevezetésre. Hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Tanács 2013 decemberében az (EU) 1343/2013 tanácsi végrehajtási rendelettel (3) kiterjesztette a dömpingellenes intézkedéseket (a továbbiakban: hatályban lévő intézkedések).

2

3

1.2.   A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

| (2) | A hatályban lévő intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (4) közzétételét követően az együtt a peroxoszulfátok teljes uniós termelésének 100 %-át képviselő RheinPerChemie GmbH és United Initiators GmbH vállalatok (a továbbiakban: kérelmezők) kérelmezték a hatályvesztési felülvizsgálat megindítását. Érvelésük szerint az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné. |
| --- | --- |

(2)

A hatályban lévő intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (4) közzétételét követően az együtt a peroxoszulfátok teljes uniós termelésének 100 %-át képviselő RheinPerChemie GmbH és United Initiators GmbH vállalatok (a továbbiakban: kérelmezők) kérelmezték a hatályvesztési felülvizsgálat megindítását. Érvelésük szerint az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.

4

| (3) | A Bizottság 2018. december 17-én egy, az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (5) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) útján bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján hatályvesztési felülvizsgálatot indít. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2018. december 17-én egy, az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (5) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) útján bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján hatályvesztési felülvizsgálatot indít.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

5

| (4) | A Bizottság 2019. szeptember 26-án hivatalból vizsgálatot indított a hatályban lévő dömpingellenes intézkedéseknek az eredeti vizsgálat megállapításai szerint dömpinget nem folytató ABC Chemicals (Shanghai) Co. Ltd elnevezésű vállalat általi esetleges kijátszására vonatkozóan, és nyilvántartásbavételi kötelezettséget vezetett be a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek a vállalattól érkező behozatalai tekintetében. (6) Ennek a kijátszásellenes vizsgálatnak az eredményeit a jelen hatályvesztési felülvizsgálat eredményei semmilyen módon nem befolyásolják. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2019. szeptember 26-án hivatalból vizsgálatot indított a hatályban lévő dömpingellenes intézkedéseknek az eredeti vizsgálat megállapításai szerint dömpinget nem folytató ABC Chemicals (Shanghai) Co. Ltd elnevezésű vállalat általi esetleges kijátszására vonatkozóan, és nyilvántartásbavételi kötelezettséget vezetett be a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek a vállalattól érkező behozatalai tekintetében. (6) Ennek a kijátszásellenes vizsgálatnak az eredményeit a jelen hatályvesztési felülvizsgálat eredményei semmilyen módon nem befolyásolják.

6

1.3.   Vizsgálat

Vizsgálat

1.3.1.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (5) | A dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2017. október 1-jétől 2018. szeptember 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2015. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(5)

A dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2017. október 1-jétől 2018. szeptember 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2015. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

1.3.2.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (6) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket a vizsgálatban való részvételre. A Bizottság felvette a kapcsolatot különösen a kérelmezőkkel, a Kínai Népköztársaságban működő ismert exportáló gyártókkal, az ismert uniós független importőrökkel és Kína hatóságaival. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket a vizsgálatban való részvételre. A Bizottság felvette a kapcsolatot különösen a kérelmezőkkel, a Kínai Népköztársaságban működő ismert exportáló gyártókkal, az ismert uniós független importőrökkel és Kína hatóságaival.

| (7) | Valamennyi érdekelt fél felkérést kapott arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőkön belül ismertesse álláspontját, szolgáltasson információkat, és mindezeket támassza alá bizonyítékokkal. Az érdekelt felek arra is lehetőséget kaptak, hogy meghallgatást kérjenek a vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtt. |
| --- | --- |

(7)

Valamennyi érdekelt fél felkérést kapott arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőkön belül ismertesse álláspontját, szolgáltasson információkat, és mindezeket támassza alá bizonyítékokkal. Az érdekelt felek arra is lehetőséget kaptak, hogy meghallgatást kérjenek a vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtt.

1.3.3.   Mintavétel

Mintavétel

| (8) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban a kínai exportáló gyártók, valamint a független importőrök körében mintavételt végezhet. Exportáló gyártóként egyedül az United Initiators (Hefei) Co. Ltd, valamint annak United Initiators (Shanghai) Co., Ltd elnevezésű anyavállalata jelentkezett és adta meg a kért információkat. Ezért az exportáló gyártók körében nem volt szükség mintavételre. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban a kínai exportáló gyártók, valamint a független importőrök körében mintavételt végezhet. Exportáló gyártóként egyedül az United Initiators (Hefei) Co. Ltd, valamint annak United Initiators (Shanghai) Co., Ltd elnevezésű anyavállalata jelentkezett és adta meg a kért információkat. Ezért az exportáló gyártók körében nem volt szükség mintavételre.

| (9) | A vizsgálat megindításakor több importőr is jelentkezett a Bizottságnál, de a felülvizsgálati időszakban egyikük sem importálta jelentős mennyiségben a felülvizsgálat tárgyát képező terméket. Ezért a Bizottság az importőrök körében sem végzett mintavételt. |
| --- | --- |

(9)

A vizsgálat megindításakor több importőr is jelentkezett a Bizottságnál, de a felülvizsgálati időszakban egyikük sem importálta jelentős mennyiségben a felülvizsgálat tárgyát képező terméket. Ezért a Bizottság az importőrök körében sem végzett mintavételt.

1.3.4.   Kérdőívek és ellenőrző látogatások

Kérdőívek és ellenőrző látogatások

| (10) | A Bizottság a kérdőíveket valamennyi exportőr számára rendelkezésre bocsátotta és valamennyi uniós gyártónak és felhasználónak megküldte. Emellett a Bizottság Kína kormányának (a továbbiakban: kínai kormány) is küldött kérdőívet. Válasz két uniós gyártótól és egy Kínában működő exportáló gyártótól érkezett. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság a kérdőíveket valamennyi exportőr számára rendelkezésre bocsátotta és valamennyi uniós gyártónak és felhasználónak megküldte. Emellett a Bizottság Kína kormányának (a továbbiakban: kínai kormány) is küldött kérdőívet. Válasz két uniós gyártótól és egy Kínában működő exportáló gyártótól érkezett.

| (11) | A Bizottság minden olyan információt ellenőrzött, amelyet szükségesnek tartott ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét és az uniós érdeket. Ellenőrző látogatásra a következő érdekelt felek telephelyén került sor:






  a) | kínai exportáló gyártó:






  — | United Initiators (Hefei) Co., Ltd, valamint az azzal kapcsolatban álló, értékesítéssel foglalkozó United Initiators (Shanghai) Co., Ltd; |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

A Bizottság minden olyan információt ellenőrzött, amelyet szükségesnek tartott ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét és az uniós érdeket. Ellenőrző látogatásra a következő érdekelt felek telephelyén került sor:

a)

kínai exportáló gyártó:

—

United Initiators (Hefei) Co., Ltd, valamint az azzal kapcsolatban álló, értékesítéssel foglalkozó United Initiators (Shanghai) Co., Ltd;

| b) | uniós gyártók:






  — | RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Németország, |
| --- | --- | --- |

b)

uniós gyártók:

—

RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Németország,

| — | United Initiators GmbH & Co. KG, Németország. |
| --- | --- |

—

United Initiators GmbH & Co. KG, Németország.

1.3.5.   Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához

Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához

| (12) | mivel a felülvizsgálati kérelem elegendő arra utaló bizonyítékot tartalmazott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn, a Bizottság helyénvalónak ítélte, hogy a felülvizsgálatot az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése figyelembevételével indítsa meg. |
| --- | --- |

(12)

mivel a felülvizsgálati kérelem elegendő arra utaló bizonyítékot tartalmazott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn, a Bizottság helyénvalónak ítélte, hogy a felülvizsgálatot az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése figyelembevételével indítsa meg.

| (13) | Ezért a 2. cikk (6a) bekezdésének esetleges alkalmazásához szükséges adatok összegyűjtése érdekében a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte a Kínában működő összes ismert exportáló gyártót arra, hogy bocsássa rendelkezésre az eljárás megindításáról szóló értesítés III. mellékletében a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához felhasznált inputokra vonatkozóan kért információkat. A mintavételi űrlapot kitöltő egyetlen gyártó a III. mellékletben kért információkat is megküldte. |
| --- | --- |

(13)

Ezért a 2. cikk (6a) bekezdésének esetleges alkalmazásához szükséges adatok összegyűjtése érdekében a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte a Kínában működő összes ismert exportáló gyártót arra, hogy bocsássa rendelkezésre az eljárás megindításáról szóló értesítés III. mellékletében a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához felhasznált inputokra vonatkozóan kért információkat. A mintavételi űrlapot kitöltő egyetlen gyártó a III. mellékletben kért információkat is megküldte.

| (14) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett állítólagos jelentős torzulásokra irányuló vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság emellett kérdőívet küldött a kínai kormánynak is. Ebben a kérdőívben felkérte a kínai kormányt, hogy fejtse ki álláspontját a kérelmezők kérelmében foglalt bizonyítékokkal, az ügy iratai között a jelentős torzulások fennállására vonatkozóan található további, különösen pedig a „Bizottsági szolgálati munkadokumentum piacvédelmi vizsgálatokhoz a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól” című dokumentumban (7) (a továbbiakban: jelentés) ismertetett bizonyítékokkal, valamint az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének az ügyben való alkalmazása helyénvalóságával kapcsolatban. A Bizottsághoz nem érkezett válasz a kínai kormánytól. |
| --- | --- |

(14)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett állítólagos jelentős torzulásokra irányuló vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság emellett kérdőívet küldött a kínai kormánynak is. Ebben a kérdőívben felkérte a kínai kormányt, hogy fejtse ki álláspontját a kérelmezők kérelmében foglalt bizonyítékokkal, az ügy iratai között a jelentős torzulások fennállására vonatkozóan található további, különösen pedig a „Bizottsági szolgálati munkadokumentum piacvédelmi vizsgálatokhoz a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól” című dokumentumban (7) (a továbbiakban: jelentés) ismertetett bizonyítékokkal, valamint az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének az ügyben való alkalmazása helyénvalóságával kapcsolatban. A Bizottsághoz nem érkezett válasz a kínai kormánytól.

7

| (15) | A Bizottság az érdekelt feleket felkérte arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben kitűzött határidőn belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazásának helyénvalóságát illetően, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság az érdekelt feleket felkérte arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben kitűzött határidőn belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazásának helyénvalóságát illetően, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal.

| (16) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy a rendelkezésére álló bizonyítékokra való tekintettel a rendes érték torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő meghatározása az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében egy megfelelő reprezentatív ország kiválasztását teheti szükségessé. |
| --- | --- |

(16)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy a rendelkezésére álló bizonyítékokra való tekintettel a rendes érték torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő meghatározása az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében egy megfelelő reprezentatív ország kiválasztását teheti szükségessé.

| (17) | A Bizottság 2019. január 15-én egy, az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához fűzött első feljegyzés (8) (a továbbiakban: január 15-i feljegyzés) útján az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése e) pontjának második bekezdésével összhangban tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához felhasználhat. Az eljárás megindításáról szóló értesítés III. mellékletében feltett kérdésekre adott válaszok alapján a Bizottság összeállította a peroxoszulfátok előállítása során felhasznált összes termelési tényező (például anyagok, energia, munkaerő) jegyzékét. Emellett a torzulástól mentes árak, illetve referenciaértékek megválasztásának kritériumai alapján a Bizottság megállapította, hogy a vizsgálat adott szakaszában Törökország tekinthető a legmegfelelőbb reprezentatív országnak. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság 2019. január 15-én egy, az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához fűzött első feljegyzés (8) (a továbbiakban: január 15-i feljegyzés) útján az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése e) pontjának második bekezdésével összhangban tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához felhasználhat. Az eljárás megindításáról szóló értesítés III. mellékletében feltett kérdésekre adott válaszok alapján a Bizottság összeállította a peroxoszulfátok előállítása során felhasznált összes termelési tényező (például anyagok, energia, munkaerő) jegyzékét. Emellett a torzulástól mentes árak, illetve referenciaértékek megválasztásának kritériumai alapján a Bizottság megállapította, hogy a vizsgálat adott szakaszában Törökország tekinthető a legmegfelelőbb reprezentatív országnak.

8

| (18) | A Bizottság lehetőséget biztosított az érdekelt feleknek észrevételeik megtételére. Észrevételek egyedül a kérelmezőktől érkeztek. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság lehetőséget biztosított az érdekelt feleknek észrevételeik megtételére. Észrevételek egyedül a kérelmezőktől érkeztek.

| (19) | A Bizottság az észrevételekre egy második, a rendes érték megállapításához felhasznált forrásokról készített, 2019. május 6-án kelt feljegyzésben (9) (a továbbiakban: május 6-i feljegyzés) reagált. A május 6-i feljegyzésben a Bizottság pontosította a termelési tényezők jegyzékét, és megerősítette azt a következtetését, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése alapján Törökország a legmegfelelőbb reprezentatív ország. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy ismertessék ezzel kapcsolatos észrevételeiket. Észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottság az észrevételekre egy második, a rendes érték megállapításához felhasznált forrásokról készített, 2019. május 6-án kelt feljegyzésben (9) (a továbbiakban: május 6-i feljegyzés) reagált. A május 6-i feljegyzésben a Bizottság pontosította a termelési tényezők jegyzékét, és megerősítette azt a következtetését, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése alapján Törökország a legmegfelelőbb reprezentatív ország. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy ismertessék ezzel kapcsolatos észrevételeiket. Észrevétel nem érkezett.

9

2.   AZ FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

AZ FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   A felülvizsgálat tárgyát képező termék

A felülvizsgálat tárgyát képező termék

| (20) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék: a Kínából származó, jelenleg a 2833 40 00 és ex 2842 90 80 (TARIC-kód: 2842908020) KN-kódok alá tartozó peroxoszulfátok (perszulfátok), beleértve a kálium-peroximonoszulfát-szulfátot is (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék). |
| --- | --- |

(20)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék: a Kínából származó, jelenleg a 2833 40 00 és ex 2842 90 80 (TARIC-kód: 2842908020) KN-kódok alá tartozó peroxoszulfátok (perszulfátok), beleértve a kálium-peroximonoszulfát-szulfátot is (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék).

| (21) | A peroxoszulfátokat reakcióindítóként és oxidálószerként alkalmazzák számos eljárásban. Például a polimergyártásban a polimerizációs folyamat iniciátoraként, a nyomtatott áramkörök gyártásában maratóanyagként, a hajápoló szerekben pedig fehérítőszerként használják. |
| --- | --- |

(21)

A peroxoszulfátokat reakcióindítóként és oxidálószerként alkalmazzák számos eljárásban. Például a polimergyártásban a polimerizációs folyamat iniciátoraként, a nyomtatott áramkörök gyártásában maratóanyagként, a hajápoló szerekben pedig fehérítőszerként használják.

2.2.   A hasonló termék

A hasonló termék

| (22) | Ahogyan azt az eredeti vizsgálat megállapította, az Unióban az uniós gazdasági ágazat által értékesített peroxoszulfátok, a kínai belföldi piacon előállított és értékesített peroxoszulfátok, valamint a Kínából az Unióba behozott peroxoszulfátok ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, és végső felhasználásaik is megegyeznek. Ezért ezeket a termékeket a Bizottság az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek tekintette. |
| --- | --- |

(22)

Ahogyan azt az eredeti vizsgálat megállapította, az Unióban az uniós gazdasági ágazat által értékesített peroxoszulfátok, a kínai belföldi piacon előállított és értékesített peroxoszulfátok, valamint a Kínából az Unióba behozott peroxoszulfátok ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, és végső felhasználásaik is megegyeznek. Ezért ezeket a termékeket a Bizottság az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek tekintette.

3.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (23) | Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy valószínűsíthető-e, hogy a hatályban lévő intézkedések hatályvesztése a Kínából érkező dömping folytatódásával vagy megismétlődésével járna. |
| --- | --- |

(23)

Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy valószínűsíthető-e, hogy a hatályban lévő intézkedések hatályvesztése a Kínából érkező dömping folytatódásával vagy megismétlődésével járna.

3.1.   A dömpingelt behozatal folytatódása a felülvizsgálati időszakban

A dömpingelt behozatal folytatódása a felülvizsgálati időszakban

3.1.1.   Rendes érték

Rendes érték

| (24) | Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik.” |
| --- | --- |

(24)

Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik.”

[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik.

| (25) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint ugyanakkor „[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”, és annak „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét” (az igazgatási, értékesítési és általános költségekre a továbbiakban az „SGA-költségek” kifejezéssel utalunk). Az alábbiakban található részletes magyarázat szerint a Bizottság e vizsgálatban a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján – a kínai kormány együttműködésének és az exportáló gyártók észrevételeinek hiányára is figyelemmel – arra a következtetésre jutott, hogy indokolt az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. |
| --- | --- |

(25)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint ugyanakkor „[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”, és annak „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét” (az igazgatási, értékesítési és általános költségekre a továbbiakban az „SGA-költségek” kifejezéssel utalunk). Az alábbiakban található részletes magyarázat szerint a Bizottság e vizsgálatban a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján – a kínai kormány együttműködésének és az exportáló gyártók észrevételeinek hiányára is figyelemmel – arra a következtetésre jutott, hogy indokolt az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása.

[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni

tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét

3.1.2.   A jelentős torzulások fennállása

A jelentős torzulások fennállása

3.1.2.1.   Bevezetés

| (26) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja a következőket mondja ki: Jelentős torzulások azok a torzulások, amelyek akkor következnek be, ha a jelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve – jelentős kormányzati beavatkozás hatására nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A jelentős torzulások fennállásának értékelése során – többek között – figyelembe kell venni az alábbiak közül egy vagy több elem lehetséges hatását:







  — | a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak, |
| --- | --- | --- |

(26)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja a következőket mondja ki: Jelentős torzulások azok a torzulások, amelyek akkor következnek be, ha a jelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve – jelentős kormányzati beavatkozás hatására nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A jelentős torzulások fennállásának értékelése során – többek között – figyelembe kell venni az alábbiak közül egy vagy több elem lehetséges hatását:

Jelentős torzulások azok a torzulások, amelyek akkor következnek be, ha a jelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve – jelentős kormányzati beavatkozás hatására nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A jelentős torzulások fennállásának értékelése során – többek között – figyelembe kell venni az alábbiak közül egy vagy több elem lehetséges hatását:

—

a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak,

a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak,

| — | az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében, |
| --- | --- |

—

az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében,

az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében,

| — | a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések, |
| --- | --- |

—

a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések,

a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések,

| — | a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése, |
| --- | --- |

—

a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése,

a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése,

| — | a bérköltségek torzult volta, |
| --- | --- |

—

a bérköltségek torzult volta,

a bérköltségek torzult volta,

| — | közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe. |
| --- | --- |

—

közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe.

közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe

| (27) | Ebből következően az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja alapján a jelentős torzulások fennállására vonatkozóan végzett értékelés során azt kell vizsgálni, hogy ezen elemek közül egy vagy több milyen hatást gyakorolhat a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az exportáló országban érvényes áraira és költségeire. Mivel azonban a felsorolt elemeknek nem együttesen kell fennállniuk, a jelentős torzulások fennállásának megállapításához nem szükséges mindegyik elemet megvizsgálni. Emellett bizonyos esetekben ugyanazok a ténybeli körülmények több felsorolt elem fennállásának megállapításához is felhasználhatók. A 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállására vonatkozó következtetést az összes rendelkezésre álló bizonyíték alapján kell megfogalmazni. A torzulások fennállására vonatkozó általános értékelés során figyelembe vehetők az exportáló országot jellemző általános összefüggések és körülmények is. |
| --- | --- |

(27)

Ebből következően az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja alapján a jelentős torzulások fennállására vonatkozóan végzett értékelés során azt kell vizsgálni, hogy ezen elemek közül egy vagy több milyen hatást gyakorolhat a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az exportáló országban érvényes áraira és költségeire. Mivel azonban a felsorolt elemeknek nem együttesen kell fennállniuk, a jelentős torzulások fennállásának megállapításához nem szükséges mindegyik elemet megvizsgálni. Emellett bizonyos esetekben ugyanazok a ténybeli körülmények több felsorolt elem fennállásának megállapításához is felhasználhatók. A 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállására vonatkozó következtetést az összes rendelkezésre álló bizonyíték alapján kell megfogalmazni. A torzulások fennállására vonatkozó általános értékelés során figyelembe vehetők az exportáló országot jellemző általános összefüggések és körülmények is.

| (28) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja szerint „[a]mennyiben a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a b) pontban említettek szerinti torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról, és amennyiben az e rendelet eredményes alkalmazása szempontjából helyénvaló, a Bizottságnak jelentést kell készítenie, nyilvánosságra hoznia és rendszeresen frissítenie, amelyben leírja a b) pontban említett piaci körülményeket az adott országban vagy ágazatban.” |
| --- | --- |

(28)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja szerint „[a]mennyiben a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a b) pontban említettek szerinti torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról, és amennyiben az e rendelet eredményes alkalmazása szempontjából helyénvaló, a Bizottságnak jelentést kell készítenie, nyilvánosságra hoznia és rendszeresen frissítenie, amelyben leírja a b) pontban említett piaci körülményeket az adott országban vagy ágazatban.”

[a]mennyiben a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a b) pontban említettek szerinti torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról, és amennyiben az e rendelet eredményes alkalmazása szempontjából helyénvaló, a Bizottságnak jelentést kell készítenie, nyilvánosságra hoznia és rendszeresen frissítenie, amelyben leírja a b) pontban említett piaci körülményeket az adott országban vagy ágazatban

| (29) | E rendelkezés alapján a Bizottság összeállította a (14) preambulumbekezdésben említett jelentést, amely bemutatja, hogy Kínában a kormányzat számos szinten jelentős mértékben beavatkozik a gazdaság működésébe, és ezzel torzulásokat idéz elő különösen több fontos termelési tényező (például a földterület, az energia, a tőke, a nyersanyagok és a munkaerő) esetében, illetve meghatározott ágazatokban (például a peroxoszulfát-ágazatban). A Bizottság a jelentést a vizsgálat megindításakor elhelyezte a vizsgálat iratai között. |
| --- | --- |

(29)

E rendelkezés alapján a Bizottság összeállította a (14) preambulumbekezdésben említett jelentést, amely bemutatja, hogy Kínában a kormányzat számos szinten jelentős mértékben beavatkozik a gazdaság működésébe, és ezzel torzulásokat idéz elő különösen több fontos termelési tényező (például a földterület, az energia, a tőke, a nyersanyagok és a munkaerő) esetében, illetve meghatározott ágazatokban (például a peroxoszulfát-ágazatban). A Bizottság a jelentést a vizsgálat megindításakor elhelyezte a vizsgálat iratai között.

| (30) | A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem (a továbbiakban: kérelem) további, a jelentésben foglaltakat kiegészítő bizonyítékokkal szolgált a peroxoszulfát-ágazatban a 2. cikk (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulásokkal kapcsolatban. A kérelmezők bizonyítékokat szolgáltattak arra vonatkozóan, hogy a jelentésben ismertetett torzulások – és különösen a peroxoszulfát-ágazatban tapasztalható nagyfokú állami befolyás – (legalább potenciálisan) kihatnak a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártására és értékesítésére. |
| --- | --- |

(30)

A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem (a továbbiakban: kérelem) további, a jelentésben foglaltakat kiegészítő bizonyítékokkal szolgált a peroxoszulfát-ágazatban a 2. cikk (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulásokkal kapcsolatban. A kérelmezők bizonyítékokat szolgáltattak arra vonatkozóan, hogy a jelentésben ismertetett torzulások – és különösen a peroxoszulfát-ágazatban tapasztalható nagyfokú állami befolyás – (legalább potenciálisan) kihatnak a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártására és értékesítésére.

3.1.2.2.   A kínai belföldi árakat és költségeket befolyásoló jelentős torzulások: általános gazdasági háttér

| (31) | A kínai gazdasági rendszer a „szocialista piacgazdaság” koncepcióján alapul. Ez a kínai alkotmányban is rögzített koncepció határozza meg a kínai gazdaságirányítást. Alapelve, hogy „a termelőeszközök állami tulajdonban, azaz a nép egészének tulajdonában és a dolgozók kollektív tulajdonában vannak”. Az állami tulajdonon alapuló gazdaság „a nemzetgazdaság első számú motorja”, és az államnak feladata a gazdaság „konszolidációjának és növekedésének biztosítása (10)”. Következésképpen Kína általános gazdasági berendezkedése nemhogy lehetővé teszi, hanem kifejezetten megköveteli a gazdaságba való jelentős mértékű állami beavatkozást. Az az alapelv, hogy az állami tulajdon elsőbbséget élvez a magántulajdonnal szemben, a teljes jogrendszert áthatja, és minden fontosabb jogszabályban alapelvként kap hangsúlyt. Jó példa erre a kínai ingatlantörvény, amely a szocializmus kezdeti szakaszára hivatkozva az államot olyan alapvető gazdasági rendszer fenntartásával bízza meg, amelyben uralkodó szerepet játszik az állami tulajdon. A jogrendszer megtűr más tulajdoni formákat is, de azoknak az állami tulajdon mellett kell fejlődniük. (11) |
| --- | --- |

(31)

A kínai gazdasági rendszer a „szocialista piacgazdaság” koncepcióján alapul. Ez a kínai alkotmányban is rögzített koncepció határozza meg a kínai gazdaságirányítást. Alapelve, hogy „a termelőeszközök állami tulajdonban, azaz a nép egészének tulajdonában és a dolgozók kollektív tulajdonában vannak”. Az állami tulajdonon alapuló gazdaság „a nemzetgazdaság első számú motorja”, és az államnak feladata a gazdaság „konszolidációjának és növekedésének biztosítása (10)”. Következésképpen Kína általános gazdasági berendezkedése nemhogy lehetővé teszi, hanem kifejezetten megköveteli a gazdaságba való jelentős mértékű állami beavatkozást. Az az alapelv, hogy az állami tulajdon elsőbbséget élvez a magántulajdonnal szemben, a teljes jogrendszert áthatja, és minden fontosabb jogszabályban alapelvként kap hangsúlyt. Jó példa erre a kínai ingatlantörvény, amely a szocializmus kezdeti szakaszára hivatkozva az államot olyan alapvető gazdasági rendszer fenntartásával bízza meg, amelyben uralkodó szerepet játszik az állami tulajdon. A jogrendszer megtűr más tulajdoni formákat is, de azoknak az állami tulajdon mellett kell fejlődniük. (11)

a termelőeszközök állami tulajdonban, azaz a nép egészének tulajdonában és a dolgozók kollektív tulajdonában vannak

a nemzetgazdaság első számú motorja

konszolidációjának és növekedésének biztosítása

10

11

| (32) | A kínai jog szerint a szocialista piacgazdaság fejlesztése a Kínai Kommunista Párt (a továbbiakban: KKP) vezetésével történik. A kínai állam és a KKP struktúrái minden szinten (a jog, az intézmények és a személyek szintjén egyaránt) egymásba fonódnak, és olyan felépítményt alkotnak, amelyben a KKP és az állam szerepe nem választható szét. A kínai alkotmány 2018. márciusi módosítása nyomán a KKP vezető szerepe még nagyobb hangsúlyt kapott azzal, hogy az alkotmány 1. cikkébe is bekerült. A módosítás a cikk korábbi első mondata mögé, amely szerint „[a] Kínai Népköztársaság alaprendszere a szocialista rendszer”, beillesztett egy új második mondatot, amely szerint „[a] kínai típusú szocializmus meghatározó eleme a Kínai Kommunista Párt vezető szerepe (12)”. Ez jól szemlélteti, hogy a KKP milyen mértékben gyakorol ellenőrzést a kínai gazdasági rendszer felett. Ez az ellenőrzés alapvető ismérve a kínai rendszernek, és túlmutat a más országokban megszokott helyzeten, ahol a kormány a szabadpiaci erők működése mellett lát el átfogó makrogazdasági szabályozó szerepet. |
| --- | --- |

(32)

A kínai jog szerint a szocialista piacgazdaság fejlesztése a Kínai Kommunista Párt (a továbbiakban: KKP) vezetésével történik. A kínai állam és a KKP struktúrái minden szinten (a jog, az intézmények és a személyek szintjén egyaránt) egymásba fonódnak, és olyan felépítményt alkotnak, amelyben a KKP és az állam szerepe nem választható szét. A kínai alkotmány 2018. márciusi módosítása nyomán a KKP vezető szerepe még nagyobb hangsúlyt kapott azzal, hogy az alkotmány 1. cikkébe is bekerült. A módosítás a cikk korábbi első mondata mögé, amely szerint „[a] Kínai Népköztársaság alaprendszere a szocialista rendszer”, beillesztett egy új második mondatot, amely szerint „[a] kínai típusú szocializmus meghatározó eleme a Kínai Kommunista Párt vezető szerepe (12)”. Ez jól szemlélteti, hogy a KKP milyen mértékben gyakorol ellenőrzést a kínai gazdasági rendszer felett. Ez az ellenőrzés alapvető ismérve a kínai rendszernek, és túlmutat a más országokban megszokott helyzeten, ahol a kormány a szabadpiaci erők működése mellett lát el átfogó makrogazdasági szabályozó szerepet.

[a] Kínai Népköztársaság alaprendszere a szocialista rendszer

[a] kínai típusú szocializmus meghatározó eleme a Kínai Kommunista Párt vezető szerepe

12

| (33) | Először: az állam által gyakorolt ellenőrzés általános szintjén a kínai gazdaság fejlődési irányát az ipartervezés összetett rendszere határozza meg, amely kihat az országban zajló valamennyi gazdasági tevékenységre. A tervek áthatják a gazdasági ágazatok és a horizontális politikák bonyolult szövevényét, és a kormányzat minden szintjén jelen vannak. A tartományi szintű tervek részletesek, míg az országos szintűek általánosabb célokat tűznek ki. A tervek emellett meghatározzák az érintett gazdasági ágazatok támogatásának eszközeit, valamint a célkitűzések megvalósításának időkereteit is. Egyes tervek konkrét kimeneti célokat rögzítenek. A tervek a kormányzati prioritásoknak megfelelően kijelölik, hogy mely konkrét ipari ágazatokat és/vagy projekteket kell pozitív vagy negatív prioritásnak tekinteni, és milyen konkrét fejlesztési célokat kell velük kapcsolatban teljesíteni (ipar-korszerűsítés, nemzetközi terjeszkedés stb.). A gazdasági szereplőknek – a magán- és az állami tulajdonban lévőknek egyaránt – lényegében a tervrendszer által megszabott realitáshoz kell igazítaniuk üzleti tevékenységüket. Nemcsak a tervek kötelező volta miatt, hanem azért is, mert az illetékes kínai hatóságok a kormányzat valamennyi szintjén a tervek szerint járnak el és hatáskörüket azoknak megfelelően gyakorolják, a gazdasági szereplők kénytelenek követni a tervekben meghatározott prioritásokat. (13) |
| --- | --- |

(33)

Először: az állam által gyakorolt ellenőrzés általános szintjén a kínai gazdaság fejlődési irányát az ipartervezés összetett rendszere határozza meg, amely kihat az országban zajló valamennyi gazdasági tevékenységre. A tervek áthatják a gazdasági ágazatok és a horizontális politikák bonyolult szövevényét, és a kormányzat minden szintjén jelen vannak. A tartományi szintű tervek részletesek, míg az országos szintűek általánosabb célokat tűznek ki. A tervek emellett meghatározzák az érintett gazdasági ágazatok támogatásának eszközeit, valamint a célkitűzések megvalósításának időkereteit is. Egyes tervek konkrét kimeneti célokat rögzítenek. A tervek a kormányzati prioritásoknak megfelelően kijelölik, hogy mely konkrét ipari ágazatokat és/vagy projekteket kell pozitív vagy negatív prioritásnak tekinteni, és milyen konkrét fejlesztési célokat kell velük kapcsolatban teljesíteni (ipar-korszerűsítés, nemzetközi terjeszkedés stb.). A gazdasági szereplőknek – a magán- és az állami tulajdonban lévőknek egyaránt – lényegében a tervrendszer által megszabott realitáshoz kell igazítaniuk üzleti tevékenységüket. Nemcsak a tervek kötelező volta miatt, hanem azért is, mert az illetékes kínai hatóságok a kormányzat valamennyi szintjén a tervek szerint járnak el és hatáskörüket azoknak megfelelően gyakorolják, a gazdasági szereplők kénytelenek követni a tervekben meghatározott prioritásokat. (13)

13

| (34) | Másodszor: a pénzügyi erőforrások elosztásának szintjén Kína pénzügyi rendszerét az állami tulajdonú kereskedelmi bankok uralják. Ezeknek a bankoknak a hitelezési politikájuk kialakításakor és végrehajtásakor a kormányzat iparpolitikai célkitűzéseihez kell igazodniuk, ahelyett, hogy elsődlegesen az adott projekt gazdasági megalapozottságát értékelnék (lásd még a 3.3.2.9. szakaszt). (14) Ugyanez mondható el a kínai pénzügyi rendszer többi eleméről, például a részvénypiacokról, a kötvénypiacokról, a magántőkepiacokról stb. is. Bár a pénzügyi rendszer e szegmensei a bankszektorhoz képest kevésbé jelentősek, intézményi berendezkedésük és tevékenységük nem a pénzügyi piacok hatékony működését szolgálja, hanem az állam és a KKP számára biztosítja az ellenőrzés és a beavatkozás lehetőségét. (15) |
| --- | --- |

(34)

Másodszor: a pénzügyi erőforrások elosztásának szintjén Kína pénzügyi rendszerét az állami tulajdonú kereskedelmi bankok uralják. Ezeknek a bankoknak a hitelezési politikájuk kialakításakor és végrehajtásakor a kormányzat iparpolitikai célkitűzéseihez kell igazodniuk, ahelyett, hogy elsődlegesen az adott projekt gazdasági megalapozottságát értékelnék (lásd még a 3.3.2.9. szakaszt). (14) Ugyanez mondható el a kínai pénzügyi rendszer többi eleméről, például a részvénypiacokról, a kötvénypiacokról, a magántőkepiacokról stb. is. Bár a pénzügyi rendszer e szegmensei a bankszektorhoz képest kevésbé jelentősek, intézményi berendezkedésük és tevékenységük nem a pénzügyi piacok hatékony működését szolgálja, hanem az állam és a KKP számára biztosítja az ellenőrzés és a beavatkozás lehetőségét. (15)

14

15

| (35) | Harmadszor: a szabályozási környezet szintjén az államnak a gazdaságba való beavatkozása sokféle formában jelenik meg. Például a közbeszerzési szabályokat rendszeresen használják fel a gazdasági hatékonyságtól eltérő szakpolitikai célok elérése érdekében, ami akadályozza ezen a területen a piacközpontú elvek érvényesülését. A vonatkozó jogszabály kifejezetten arról rendelkezik, hogy a közbeszerzések lebonyolításával az állami politikai intézkedések keretében kitűzött célok megvalósulását kell elősegíteni. Az viszont, hogy nincs meghatározva e célok mibenléte, széles mérlegelési jogkört biztosít a döntéshozó szervek számára. (16) Ugyanígy a beruházások területén a kínai kormány jelentős mértékben ellenőrzi és befolyásolja mind az állami, mind a magánberuházások rendeltetését és méretét. A beruházások szűrése, valamint a beruházásokhoz kapcsolódó különféle ösztönzők, korlátozások és tilalmak fontos hatósági eszközei az iparpolitikai célok támogatásának, például a kulcságazatok feletti állami ellenőrzés fenntartásának vagy a belföldi ipar megerősítésének. (17) |
| --- | --- |

(35)

Harmadszor: a szabályozási környezet szintjén az államnak a gazdaságba való beavatkozása sokféle formában jelenik meg. Például a közbeszerzési szabályokat rendszeresen használják fel a gazdasági hatékonyságtól eltérő szakpolitikai célok elérése érdekében, ami akadályozza ezen a területen a piacközpontú elvek érvényesülését. A vonatkozó jogszabály kifejezetten arról rendelkezik, hogy a közbeszerzések lebonyolításával az állami politikai intézkedések keretében kitűzött célok megvalósulását kell elősegíteni. Az viszont, hogy nincs meghatározva e célok mibenléte, széles mérlegelési jogkört biztosít a döntéshozó szervek számára. (16) Ugyanígy a beruházások területén a kínai kormány jelentős mértékben ellenőrzi és befolyásolja mind az állami, mind a magánberuházások rendeltetését és méretét. A beruházások szűrése, valamint a beruházásokhoz kapcsolódó különféle ösztönzők, korlátozások és tilalmak fontos hatósági eszközei az iparpolitikai célok támogatásának, például a kulcságazatok feletti állami ellenőrzés fenntartásának vagy a belföldi ipar megerősítésének. (17)

16

17

| (36) | Összefoglalva: a kínai gazdasági modell olyan alapelveken nyugszik, amelyek biztosítják és ösztönzik a sokrétű kormányzati beavatkozást. A jelentős mértékű kormányzati beavatkozás ellentétes a piaci erők szabad érvényesülésével, ennélfogva a piaci elveknek megfelelő erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez. (18) |
| --- | --- |

(36)

Összefoglalva: a kínai gazdasági modell olyan alapelveken nyugszik, amelyek biztosítják és ösztönzik a sokrétű kormányzati beavatkozást. A jelentős mértékű kormányzati beavatkozás ellentétes a piaci erők szabad érvényesülésével, ennélfogva a piaci elveknek megfelelő erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez. (18)

18

3.1.2.3.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése szerint: a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak

| (37) | Kínában az exportáló ország hatóságainak tulajdonában lévő, azok ellenőrzése és szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt álló vállalatok jelentős részét teszik ki a gazdaságnak. |
| --- | --- |

(37)

Kínában az exportáló ország hatóságainak tulajdonában lévő, azok ellenőrzése és szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt álló vállalatok jelentős részét teszik ki a gazdaságnak.

| (38) | A Bizottsággal e vizsgálatban együttműködő egyetlen kínai peroxoszulfát-gyártó magántulajdonban van. A Bizottság nem rendelkezik pontos információkkal a kínai peroxoszulfát-ágazatban működő többi vállalat tulajdonosi szerkezetéről. |
| --- | --- |

(38)

A Bizottsággal e vizsgálatban együttműködő egyetlen kínai peroxoszulfát-gyártó magántulajdonban van. A Bizottság nem rendelkezik pontos információkkal a kínai peroxoszulfát-ágazatban működő többi vállalat tulajdonosi szerkezetéről.

| (39) | Ami az állam által gyakorolt ellenőrzést, szakpolitikai felügyeletet és irányítást illeti, a kormányzat és a KKP olyan struktúrákat tart fenn, amelyekkel biztosítja folyamatos befolyását a vállalatok felett. Az állam (és sok tekintetben a KKP) nem csupán megfogalmazza az általános gazdaságpolitikát és tevékenyen felügyeli annak az egyes állami tulajdonú vállalatoknál történő végrehajtását, hanem jogot formál arra is, hogy részt vegyen az egyes vállalatok operatív döntéshozatalában. A peroxoszulfát-ágazatban működő vállalatok feletti kormányzati ellenőrzésre utaló tényezőket a 3.1.2.4. szakasz elemzi részletesebben. A vegyiparban érvényesülő kormányzati ellenőrzésnek és irányításnak az alábbiakban ismertetett magas szintje mellett még a magántulajdonban lévő peroxoszulfát-gyártók sem működhetnek piaci viszonyok között. |
| --- | --- |

(39)

Ami az állam által gyakorolt ellenőrzést, szakpolitikai felügyeletet és irányítást illeti, a kormányzat és a KKP olyan struktúrákat tart fenn, amelyekkel biztosítja folyamatos befolyását a vállalatok felett. Az állam (és sok tekintetben a KKP) nem csupán megfogalmazza az általános gazdaságpolitikát és tevékenyen felügyeli annak az egyes állami tulajdonú vállalatoknál történő végrehajtását, hanem jogot formál arra is, hogy részt vegyen az egyes vállalatok operatív döntéshozatalában. A peroxoszulfát-ágazatban működő vállalatok feletti kormányzati ellenőrzésre utaló tényezőket a 3.1.2.4. szakasz elemzi részletesebben. A vegyiparban érvényesülő kormányzati ellenőrzésnek és irányításnak az alábbiakban ismertetett magas szintje mellett még a magántulajdonban lévő peroxoszulfát-gyártók sem működhetnek piaci viszonyok között.

3.1.2.4.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése szerint: az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében

| (40) | A kínai kormány a vállalatokban való állami jelenlétnek köszönhetően abban a helyzetben van, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre. Azáltal, hogy a kínai jogszabályoknak megfelelően a KKP alapszervezetei az állami és a magántulajdonú vállalatokban egyaránt jelen vannak, az állam egy másik olyan csatornával is rendelkezik, amelynek révén befolyásolhatja az üzleti döntéseket. A kínai társasági jog szerint minden vállalatnál KKP-szervezetet kell létrehozni (és ebben a KKP alapszabálya szerint legalább három KKP-tagnak lennie kell), (19) amely számára az adott vállalatnak kell biztosítania a szükséges működési feltételeket. A beszámolók szerint emellett a KKP annak érdekében is nyomást gyakorol a magántulajdonú vállalatokra, hogy azok elsődlegesnek tekintsék a „patriotizmust”, és pártfegyelmet tanúsítsanak. (20) Értesülések szerint 2017-ben a mintegy 1,86 millió magántulajdonú vállalat 70 %-ában működött pártalapszervezet, a vállalatok pedig egyre inkább arra kényszerültek, hogy a KKP szervezeteinek engedjék át a végső üzleti döntéshozatal jogát. (21) Ezek a szabályok a kínai gazdaság teljes egészében alapelvként érvényesülnek. A Bizottság megállapította, hogy ezek a szabályok a peroxoszulfátok gyártóira és az általuk felhasznált inputok beszállítóira is érvényesek. |
| --- | --- |

(40)

A kínai kormány a vállalatokban való állami jelenlétnek köszönhetően abban a helyzetben van, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre. Azáltal, hogy a kínai jogszabályoknak megfelelően a KKP alapszervezetei az állami és a magántulajdonú vállalatokban egyaránt jelen vannak, az állam egy másik olyan csatornával is rendelkezik, amelynek révén befolyásolhatja az üzleti döntéseket. A kínai társasági jog szerint minden vállalatnál KKP-szervezetet kell létrehozni (és ebben a KKP alapszabálya szerint legalább három KKP-tagnak lennie kell), (19) amely számára az adott vállalatnak kell biztosítania a szükséges működési feltételeket. A beszámolók szerint emellett a KKP annak érdekében is nyomást gyakorol a magántulajdonú vállalatokra, hogy azok elsődlegesnek tekintsék a „patriotizmust”, és pártfegyelmet tanúsítsanak. (20) Értesülések szerint 2017-ben a mintegy 1,86 millió magántulajdonú vállalat 70 %-ában működött pártalapszervezet, a vállalatok pedig egyre inkább arra kényszerültek, hogy a KKP szervezeteinek engedjék át a végső üzleti döntéshozatal jogát. (21) Ezek a szabályok a kínai gazdaság teljes egészében alapelvként érvényesülnek. A Bizottság megállapította, hogy ezek a szabályok a peroxoszulfátok gyártóira és az általuk felhasznált inputok beszállítóira is érvényesek.

19

20

21

| (41) | A peroxoszulfátokkal kapcsolatos eredeti vizsgálatban megállapítást nyert, hogy az egyik vállalat esetében az igazgatótanácsban tagsággal rendelkező igazgatók többsége – köztük az igazgatótanács elnöke, aki maga jelentős tulajdoni hányaddal rendelkezett a vállalatban – már a privatizáció előtt is ugyanebben a pozícióban volt, és kinevezését az államnak köszönhette. Ezek a személyek KKP-tagok voltak. Emellett a vállalat nem tudta bizonyítani, hogy a privatizáció során a tulajdonrészt szerző személyek fizettek a részvényekért. (22) |
| --- | --- |

(41)

A peroxoszulfátokkal kapcsolatos eredeti vizsgálatban megállapítást nyert, hogy az egyik vállalat esetében az igazgatótanácsban tagsággal rendelkező igazgatók többsége – köztük az igazgatótanács elnöke, aki maga jelentős tulajdoni hányaddal rendelkezett a vállalatban – már a privatizáció előtt is ugyanebben a pozícióban volt, és kinevezését az államnak köszönhette. Ezek a személyek KKP-tagok voltak. Emellett a vállalat nem tudta bizonyítani, hogy a privatizáció során a tulajdonrészt szerző személyek fizettek a részvényekért. (22)

22

| (42) | Egy másik, állami tulajdonú vállalatként alapított, majd 2000-ben privatizált vállalat esetében az eredeti vizsgálat azt állapította meg, hogy a privatizációt három olyan személy folytatta le, aki a privatizáció előtt vezetőként dolgozott a cégnél, és ezek a személyek a privatizáció után is megtartották ellenőrzésüket a vállalat fő döntéshozó szervei felett. Ez a három személy szintén KKP-tag volt. (23) Az eredeti vizsgálat keretében megvizsgált harmadik vállalat esetében megállapítást nyert, hogy a vállalat létrehozásához felhasznált tőke olyan kollektív tulajdonban lévő vállalkozásoktól származott, amelyeket akkor a vállalat jelenlegi elnöke vezetett. (24) |
| --- | --- |

(42)

Egy másik, állami tulajdonú vállalatként alapított, majd 2000-ben privatizált vállalat esetében az eredeti vizsgálat azt állapította meg, hogy a privatizációt három olyan személy folytatta le, aki a privatizáció előtt vezetőként dolgozott a cégnél, és ezek a személyek a privatizáció után is megtartották ellenőrzésüket a vállalat fő döntéshozó szervei felett. Ez a három személy szintén KKP-tag volt. (23) Az eredeti vizsgálat keretében megvizsgált harmadik vállalat esetében megállapítást nyert, hogy a vállalat létrehozásához felhasznált tőke olyan kollektív tulajdonban lévő vállalkozásoktól származott, amelyeket akkor a vállalat jelenlegi elnöke vezetett. (24)

23

24

| (43) | Az államnak a pénzügyi piacokon (lásd még a 3.3.2.8. szakaszt), valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és azok működésébe való beavatkozása torzító hatást fejt ki a piacra. (25) |
| --- | --- |

(43)

Az államnak a pénzügyi piacokon (lásd még a 3.3.2.8. szakaszt), valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és azok működésébe való beavatkozása torzító hatást fejt ki a piacra. (25)

25

| (44) | A fenti megfontolások alapján és ellenkező értelmű információk hiányában a Bizottság megállapítja, hogy a peroxoszulfát-ágazatban működő vállalatokban, valamint a pénzügyi szektorban és az inputokat előállító gazdasági ágazatokban való állami jelenlét a 3.3.2.3. szakaszban és az azt követő szakaszokban ismertetett kerettel együtt lehetővé teszi a kínai kormány számára, hogy befolyást gyakoroljon az árakra és a költségekre. |
| --- | --- |

(44)

A fenti megfontolások alapján és ellenkező értelmű információk hiányában a Bizottság megállapítja, hogy a peroxoszulfát-ágazatban működő vállalatokban, valamint a pénzügyi szektorban és az inputokat előállító gazdasági ágazatokban való állami jelenlét a 3.3.2.3. szakaszban és az azt követő szakaszokban ismertetett kerettel együtt lehetővé teszi a kínai kormány számára, hogy befolyást gyakoroljon az árakra és a költségekre.

3.1.2.5.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése szerint: a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések

| (45) | A kínai gazdaság fejlődésének irányát jelentős mértékben egy részletesen kidolgozott tervrendszer határozza meg, amely prioritásokat állít fel és célokat tűz ki a központi és a helyi kormányzati szervek számára. A tervek a kormányzat valamennyi szintjén jelen vannak, szinte minden gazdasági ágazatot lefednek, és kötelezően betartandó célokat rögzítenek, miközben a közigazgatás egyes szintjein működő hatóságok figyelemmel kísérik, hogy az alattuk lévő szinten elhelyezkedő kormányzati szervek hogyan hajtják végre őket. Összességében a kínai tervrendszer hatására az erőforrások a kormányzat által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag másként fontosnak tartott ágazatokba irányulnak, ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erők határoznák meg. (26) |
| --- | --- |

(45)

A kínai gazdaság fejlődésének irányát jelentős mértékben egy részletesen kidolgozott tervrendszer határozza meg, amely prioritásokat állít fel és célokat tűz ki a központi és a helyi kormányzati szervek számára. A tervek a kormányzat valamennyi szintjén jelen vannak, szinte minden gazdasági ágazatot lefednek, és kötelezően betartandó célokat rögzítenek, miközben a közigazgatás egyes szintjein működő hatóságok figyelemmel kísérik, hogy az alattuk lévő szinten elhelyezkedő kormányzati szervek hogyan hajtják végre őket. Összességében a kínai tervrendszer hatására az erőforrások a kormányzat által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag másként fontosnak tartott ágazatokba irányulnak, ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erők határoznák meg. (26)

26

| (46) | A kínai vegyiparra vonatkozó legátfogóbb és legrészletesebb szakpolitikai dokumentum a tizenharmadik petrolkémiai és vegyipari ötéves terv (2016–2020). Például a peroxoszulfátok legfontosabb nyersanyaga, az ammónia tekintetében a terv értelmében a Cangzhou Zhengyuan elnevezésű, 600 000 tonna kapacitású ammóniaipari létesítmény második üteme megépítésének előmozdítására kell összpontosítani. (27) A terv értelmében elvi szinten nem szabad olyan új szintetikusammónia-gyárat építeni, amely füstmentes darabos szenet és földgázt hasznosít nyersanyagként. Helyette arra kell törekedni, hogy az ágazat olyan versenyelőnyhöz jusson, amelynek segítségével új kapcsolódások hozhatók létre az ipari értékláncban, például a szén- és a vegyipar között. (28) A terv emellett olyan műszaki megoldások és berendezések alkalmazását ösztönzi, amelyek éves szinten egymillió tonna feletti szintetikus ammónium és szintetikus metanol előállítását biztosítják. (29) |
| --- | --- |

(46)

A kínai vegyiparra vonatkozó legátfogóbb és legrészletesebb szakpolitikai dokumentum a tizenharmadik petrolkémiai és vegyipari ötéves terv (2016–2020). Például a peroxoszulfátok legfontosabb nyersanyaga, az ammónia tekintetében a terv értelmében a Cangzhou Zhengyuan elnevezésű, 600 000 tonna kapacitású ammóniaipari létesítmény második üteme megépítésének előmozdítására kell összpontosítani. (27) A terv értelmében elvi szinten nem szabad olyan új szintetikusammónia-gyárat építeni, amely füstmentes darabos szenet és földgázt hasznosít nyersanyagként. Helyette arra kell törekedni, hogy az ágazat olyan versenyelőnyhöz jusson, amelynek segítségével új kapcsolódások hozhatók létre az ipari értékláncban, például a szén- és a vegyipar között. (28) A terv emellett olyan műszaki megoldások és berendezések alkalmazását ösztönzi, amelyek éves szinten egymillió tonna feletti szintetikus ammónium és szintetikus metanol előállítását biztosítják. (29)

27

28

29

| (47) | Egy másik fontos nyersanyag, a kénsav esetében Hebei tartomány tizenharmadik petrolkémiai ötéves terve jó példája annak, ahogyan a szakpolitikai célkitűzések és irányszámok az országos szintről a következő szintre közvetítődnek. A tizenkettedik ötéves terv keretében elért eredmények áttekintése után a terv a következő öt év fő problémáit jelöli meg, amelyek között szerepel a termékszerkezet javításának szükségessége. (30) |
| --- | --- |

(47)

Egy másik fontos nyersanyag, a kénsav esetében Hebei tartomány tizenharmadik petrolkémiai ötéves terve jó példája annak, ahogyan a szakpolitikai célkitűzések és irányszámok az országos szintről a következő szintre közvetítődnek. A tizenkettedik ötéves terv keretében elért eredmények áttekintése után a terv a következő öt év fő problémáit jelöli meg, amelyek között szerepel a termékszerkezet javításának szükségessége. (30)

30

| (48) | Egy további nyersanyag, a kálium-hidroxid kapcsán a tizenharmadik ásványierőforrás-ipari ötéves terv említést tesz a káliumsókról. A terv több problémát is megjelöl a bányászatban: az erőforrás-elosztás területén továbbra is túl sok a kormányzati beavatkozás, a bányászati jogokkal kapcsolatos piaci elvek nem mindig érvényesülnek maradéktalanul, a bányászati piac korszerű rendszere még nem teljes. (31) A káliumsókat a terv a „stratégiai jelentőségű” ásványi anyagok között említi. A terv egyik kimondott célja, hogy konszolidálja a Chaerhan (Qinghai) és a Lopnur (Xinjiang) káliumsó-készleteket, 55–60 %-os szinten tartsa az ország önellátó képességét, és szabályozza a káliumsó-kitermelés intenzitását és az új gyártási kapacitások kiépítését. (32) |
| --- | --- |

(48)

Egy további nyersanyag, a kálium-hidroxid kapcsán a tizenharmadik ásványierőforrás-ipari ötéves terv említést tesz a káliumsókról. A terv több problémát is megjelöl a bányászatban: az erőforrás-elosztás területén továbbra is túl sok a kormányzati beavatkozás, a bányászati jogokkal kapcsolatos piaci elvek nem mindig érvényesülnek maradéktalanul, a bányászati piac korszerű rendszere még nem teljes. (31) A káliumsókat a terv a „stratégiai jelentőségű” ásványi anyagok között említi. A terv egyik kimondott célja, hogy konszolidálja a Chaerhan (Qinghai) és a Lopnur (Xinjiang) káliumsó-készleteket, 55–60 %-os szinten tartsa az ország önellátó képességét, és szabályozza a káliumsó-kitermelés intenzitását és az új gyártási kapacitások kiépítését. (32)

31

32

| (49) | Mindemellett a legfontosabb nyersanyagok és az energia kínai értékláncára számos állami beavatkozás irányul. A villamosenergia-ágazatban jelentős állami befolyás érvényesül, túlzottak a kapacitások, és a kínai peroxoszulfát-ágazat villamosenergia-költségeinek csökkentése érdekében az ágazat szereplői differenciált, illetve kedvezményes árakon juthatnak villamos energiához. (33) Az ammónium-szulfát területén támogatási rendszerek működnek, például adó-, ingatlanszerzési, hitel-, vissza nem térintendő támogatást nyújtó és más programok vannak érvényben. (34) A nátrium-hidroxid (marónátron) területén csökkentett áron lehet villamos energiát vásárolni. (35) |
| --- | --- |

(49)

Mindemellett a legfontosabb nyersanyagok és az energia kínai értékláncára számos állami beavatkozás irányul. A villamosenergia-ágazatban jelentős állami befolyás érvényesül, túlzottak a kapacitások, és a kínai peroxoszulfát-ágazat villamosenergia-költségeinek csökkentése érdekében az ágazat szereplői differenciált, illetve kedvezményes árakon juthatnak villamos energiához. (33) Az ammónium-szulfát területén támogatási rendszerek működnek, például adó-, ingatlanszerzési, hitel-, vissza nem térintendő támogatást nyújtó és más programok vannak érvényben. (34) A nátrium-hidroxid (marónátron) területén csökkentett áron lehet villamos energiát vásárolni. (35)

33

34

35

| (50) | Mindezek alapján a Bizottság megállapítja, hogy a peroxoszulfát-ágazatban felhasznált nyersanyagok gyártása területén a kínai kormányzat által folytatott közpolitikák egy része befolyásolja a szabadpiaci erőviszonyokat. Az intézkedések gátolják a piaci erők rendes érvényesülését. |
| --- | --- |

(50)

Mindezek alapján a Bizottság megállapítja, hogy a peroxoszulfát-ágazatban felhasznált nyersanyagok gyártása területén a kínai kormányzat által folytatott közpolitikák egy része befolyásolja a szabadpiaci erőviszonyokat. Az intézkedések gátolják a piaci erők rendes érvényesülését.

3.1.2.6.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése szerint: a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése

| (51) | Az ügyben rendelkezésre álló információk szerint a kínai csődjogi rendszer alkalmatlan a céljainak elérésére, így például arra, hogy biztosítsa a követelések és a tartozások méltányos rendezését, vagy hogy védelmet nyújtson a hitelezők és az adósok törvényes jogai és érdekei számára. Ennek okai a jelek szerint abban keresendők, hogy bár formálisan a kínai csődjog hasonló elveken nyugszik, mint más országok megfelelő jogszabályai, a kínai rendszert a jogérvényesítés alapvető hiánya jellemzi. A csődesetek száma az ország gazdaságának méretéhez képest feltűnően alacsony, nem utolsósorban azért, mert a fizetésképtelenségi eljárásoknak számos olyan hiányosságuk van, amelyek a gyakorlatban visszatartják a vállalkozásokat a csődvédelem igénybevételétől. Emellett az állam továbbra is hangsúlyos és tevékeny szerepet játszik a fizetésképtelenségi eljárásokban, és sok esetben közvetlenül befolyásolja azok kimenetelét. (36) |
| --- | --- |

(51)

Az ügyben rendelkezésre álló információk szerint a kínai csődjogi rendszer alkalmatlan a céljainak elérésére, így például arra, hogy biztosítsa a követelések és a tartozások méltányos rendezését, vagy hogy védelmet nyújtson a hitelezők és az adósok törvényes jogai és érdekei számára. Ennek okai a jelek szerint abban keresendők, hogy bár formálisan a kínai csődjog hasonló elveken nyugszik, mint más országok megfelelő jogszabályai, a kínai rendszert a jogérvényesítés alapvető hiánya jellemzi. A csődesetek száma az ország gazdaságának méretéhez képest feltűnően alacsony, nem utolsósorban azért, mert a fizetésképtelenségi eljárásoknak számos olyan hiányosságuk van, amelyek a gyakorlatban visszatartják a vállalkozásokat a csődvédelem igénybevételétől. Emellett az állam továbbra is hangsúlyos és tevékeny szerepet játszik a fizetésképtelenségi eljárásokban, és sok esetben közvetlenül befolyásolja azok kimenetelét. (36)

36

| (52) | A tulajdonjogi rendszer hiányosságai Kínában elsősorban a földterületek tulajdonjogával és a földhasználati jogokkal összefüggésben nyilvánvalóak. (37) Minden földterület a kínai állam tulajdona (a vidéki földterületek kollektív, a városi földterületek állami tulajdonban vannak). A földhasználati jogok allokálása továbbra is kizárólag az államtól függ. Vannak olyan jogszabályi előírások, amelyek – például aukciók előírásával – azt kívánják biztosítani, hogy a földhasználati jogok allokálása átlátható módon, piaci árakon történjen. Ezeket az előírásokat azonban rendszeresen figyelmen kívül hagyják, és egyes vevők ingyen vagy a piaci ár alatt jutnak földterülethez. (38) A hatóságok emellett a földhasználati jogok allokálásakor gyakran törekednek konkrét politikai célok elérésére, például a gazdasági tervek teljesítésére. (39) |
| --- | --- |

(52)

A tulajdonjogi rendszer hiányosságai Kínában elsősorban a földterületek tulajdonjogával és a földhasználati jogokkal összefüggésben nyilvánvalóak. (37) Minden földterület a kínai állam tulajdona (a vidéki földterületek kollektív, a városi földterületek állami tulajdonban vannak). A földhasználati jogok allokálása továbbra is kizárólag az államtól függ. Vannak olyan jogszabályi előírások, amelyek – például aukciók előírásával – azt kívánják biztosítani, hogy a földhasználati jogok allokálása átlátható módon, piaci árakon történjen. Ezeket az előírásokat azonban rendszeresen figyelmen kívül hagyják, és egyes vevők ingyen vagy a piaci ár alatt jutnak földterülethez. (38) A hatóságok emellett a földhasználati jogok allokálásakor gyakran törekednek konkrét politikai célok elérésére, például a gazdasági tervek teljesítésére. (39)

37

38

39

| (53) | A kínai csődeljárási és tulajdonjogi jogszabályok tehát láthatóan nem fejtenek ki megfelelő hatást, ami torzulásokat idéz elő Kínában a fizetésképtelen vállalatok életben tartása, valamint a földterületek használati jogának allokálása és megszerzése területén. Ezek a jogszabályok a peroxoszulfát-ágazatban és a nyersanyag-beszállító ágazatokban is érvényesülnek. Két peroxoszulfát-gyártó kapcsán a Bizottság megállapította, hogy a piacgazdaság előtti időkből származó torzulások egy része – például a földhasználati jog megszerzésének költsége tekintetében – még mindig fennáll. (40) Más ágazatokban lefolytatott közelmúltbeli vizsgálatok szintén megerősítették a földhasználati jogok megfelelő nagyságú díjazásnál alacsonyabb összeg megfizetése ellenében történő biztosítását. (41) |
| --- | --- |

(53)

A kínai csődeljárási és tulajdonjogi jogszabályok tehát láthatóan nem fejtenek ki megfelelő hatást, ami torzulásokat idéz elő Kínában a fizetésképtelen vállalatok életben tartása, valamint a földterületek használati jogának allokálása és megszerzése területén. Ezek a jogszabályok a peroxoszulfát-ágazatban és a nyersanyag-beszállító ágazatokban is érvényesülnek. Két peroxoszulfát-gyártó kapcsán a Bizottság megállapította, hogy a piacgazdaság előtti időkből származó torzulások egy része – például a földhasználati jog megszerzésének költsége tekintetében – még mindig fennáll. (40) Más ágazatokban lefolytatott közelmúltbeli vizsgálatok szintén megerősítették a földhasználati jogok megfelelő nagyságú díjazásnál alacsonyabb összeg megfizetése ellenében történő biztosítását. (41)

40

41

| (54) | A fentiek alapján – és az együttműködésnek az ügyben tapasztalt hiányát is figyelembe véve – a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a peroxoszulfát-ágazatban a csődeljárási és a tulajdonjogi jogszabályokat diszkriminatív módon alkalmazzák vagy nem érvényesítik megfelelő módon. |
| --- | --- |

(54)

A fentiek alapján – és az együttműködésnek az ügyben tapasztalt hiányát is figyelembe véve – a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a peroxoszulfát-ágazatban a csődeljárási és a tulajdonjogi jogszabályokat diszkriminatív módon alkalmazzák vagy nem érvényesítik megfelelő módon.

3.1.2.7.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése szerint: a bérköltségek torzult volta

| (55) | Kínában nem fejlődhet ki teljes mértékben piaci alapokon nyugvó bérrendszer, mert a munkavállalók és a munkaadók nem gyakorolhatják kollektív önszerveződési jogaikat. Kína nem erősítette meg a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) több alapegyezményét, köztük azokat sem, amelyek az egyesülés szabadságára és a kollektív tárgyaláshoz való jogra vonatkoznak. (42) A nemzeti jog értelmében egyetlen szakszervezet működik. Ez a szakszervezet azonban nem független az állami hatóságoktól, a kollektív tárgyalások és a munkavállalói jogok védelme melletti elkötelezettsége pedig csupán kezdetleges. (43) Emellett a kínai munkaerő mobilitását korlátozza a háztartás-regisztrációs rendszer, amely a társadalombiztosítási és más juttatásokat kizárólag az adott közigazgatási területen lakók számára teszi maradéktalanul elérhetővé. Ennek eredményeként a regisztrált helyi lakcímmel nem rendelkező munkavállalók kiszolgáltatott foglalkoztatási helyzetben vannak és alacsonyabb jövedelemhez jutnak a regisztrált helyi lakcímmel rendelkezőkhöz képest. (44) Ezek a ténymegállapítások a kínai bérköltségek tekintetében fennálló torzulásokat jelzik. |
| --- | --- |

(55)

Kínában nem fejlődhet ki teljes mértékben piaci alapokon nyugvó bérrendszer, mert a munkavállalók és a munkaadók nem gyakorolhatják kollektív önszerveződési jogaikat. Kína nem erősítette meg a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) több alapegyezményét, köztük azokat sem, amelyek az egyesülés szabadságára és a kollektív tárgyaláshoz való jogra vonatkoznak. (42) A nemzeti jog értelmében egyetlen szakszervezet működik. Ez a szakszervezet azonban nem független az állami hatóságoktól, a kollektív tárgyalások és a munkavállalói jogok védelme melletti elkötelezettsége pedig csupán kezdetleges. (43) Emellett a kínai munkaerő mobilitását korlátozza a háztartás-regisztrációs rendszer, amely a társadalombiztosítási és más juttatásokat kizárólag az adott közigazgatási területen lakók számára teszi maradéktalanul elérhetővé. Ennek eredményeként a regisztrált helyi lakcímmel nem rendelkező munkavállalók kiszolgáltatott foglalkoztatási helyzetben vannak és alacsonyabb jövedelemhez jutnak a regisztrált helyi lakcímmel rendelkezőkhöz képest. (44) Ezek a ténymegállapítások a kínai bérköltségek tekintetében fennálló torzulásokat jelzik.

42

43

44

| (56) | Az ügy irataiban semmi nem utal arra, hogy a kínai munkajogi rendszer hatálya ne terjedne ki a peroxoszulfát-ágazatra. Ebben az ágazatban a jelek szerint a bérköltségek torzult volta közvetlenül (a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőke és alapanyagok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesül. |
| --- | --- |

(56)

Az ügy irataiban semmi nem utal arra, hogy a kínai munkajogi rendszer hatálya ne terjedne ki a peroxoszulfát-ágazatra. Ebben az ágazatban a jelek szerint a bérköltségek torzult volta közvetlenül (a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőke és alapanyagok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesül.

| (57) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a peroxoszulfát-ágazatban – a felülvizsgálat tárgyát képező terméket is ideértve – a bérköltségek torzultnak tekinthetők. |
| --- | --- |

(57)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a peroxoszulfát-ágazatban – a felülvizsgálat tárgyát képező terméket is ideértve – a bérköltségek torzultnak tekinthetők.

3.1.2.8.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerint: közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe

| (58) | Kínában a vállalati szektor tőkéhez jutása többféle szempontból torzultnak tekinthető. |
| --- | --- |

(58)

Kínában a vállalati szektor tőkéhez jutása többféle szempontból torzultnak tekinthető.

| (59) | Először: a kínai pénzügyi rendszert az állami tulajdonú bankok erős pozíciója jellemzi, (45) valamint az, hogy ezek a bankok a források kihelyezésekor az adott projekt gazdasági életképességétől eltérő szempontokat vesznek figyelembe. A pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan a bankok nemcsak a tulajdoni jogviszonyon, hanem személyes kapcsolatokon keresztül is kötődnek az államhoz (a nagy állami tulajdonú pénzügyi intézmények felső vezetőit végső soron a KKP nevezi ki), (46) továbbá – szintén a pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan – rendszeresen részt vesznek a kormányzat által kidolgozott közpolitikai intézkedések végrehajtásában. Ezzel összefüggésben a bankok eleget tesznek azon kifejezett jogszabályi kötelezettségüknek, hogy működésük során a nemzeti gazdaság- és társadalomfejlesztés igényeinek megfelelően, az állami iparpolitika iránymutatása szerint kell eljárniuk. (47) Ezt a helyzetet további olyan szabályok tetézik, amelyek a pénzügyi forrásokat a kormányzat által ösztönzendőként kijelölt vagy másként fontosnak tartott ágazatokba irányítják. (48) |
| --- | --- |

(59)

Először: a kínai pénzügyi rendszert az állami tulajdonú bankok erős pozíciója jellemzi, (45) valamint az, hogy ezek a bankok a források kihelyezésekor az adott projekt gazdasági életképességétől eltérő szempontokat vesznek figyelembe. A pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan a bankok nemcsak a tulajdoni jogviszonyon, hanem személyes kapcsolatokon keresztül is kötődnek az államhoz (a nagy állami tulajdonú pénzügyi intézmények felső vezetőit végső soron a KKP nevezi ki), (46) továbbá – szintén a pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan – rendszeresen részt vesznek a kormányzat által kidolgozott közpolitikai intézkedések végrehajtásában. Ezzel összefüggésben a bankok eleget tesznek azon kifejezett jogszabályi kötelezettségüknek, hogy működésük során a nemzeti gazdaság- és társadalomfejlesztés igényeinek megfelelően, az állami iparpolitika iránymutatása szerint kell eljárniuk. (47) Ezt a helyzetet további olyan szabályok tetézik, amelyek a pénzügyi forrásokat a kormányzat által ösztönzendőként kijelölt vagy másként fontosnak tartott ágazatokba irányítják. (48)

45

46

47

48

| (60) | Amellett, hogy létezhetnek olyan jogszabályi rendelkezések, amelyek a rendes banki magatartás követéséről és a prudenciális szabályok tiszteletben tartásáról, így például a hitelfelvevők hitelképességi vizsgálatának szükségességéről rendelkeznek, a kapcsolódó bizonyítékok azt jelzik, hogy ezek a fajta szabályok a különböző jogszabályi rendelkezések alkalmazása során csupán másodlagos szerepet töltenek be. (49) Egyes korábbi piacvédelmi vizsgálatok ténymegállapításai ugyanezt a következtetést tartalmazzák. (50) |
| --- | --- |

(60)

Amellett, hogy létezhetnek olyan jogszabályi rendelkezések, amelyek a rendes banki magatartás követéséről és a prudenciális szabályok tiszteletben tartásáról, így például a hitelfelvevők hitelképességi vizsgálatának szükségességéről rendelkeznek, a kapcsolódó bizonyítékok azt jelzik, hogy ezek a fajta szabályok a különböző jogszabályi rendelkezések alkalmazása során csupán másodlagos szerepet töltenek be. (49) Egyes korábbi piacvédelmi vizsgálatok ténymegállapításai ugyanezt a következtetést tartalmazzák. (50)

49

50

| (61) | Emellett a kötvény- és a hitelminősítések gyakran különféle okokból torzultnak tekinthetők, többek között amiatt, hogy a kockázatértékelést befolyásolja az adott vállalat stratégiai fontossága a kínai kormány számára, valamint az implicit állami kezességvállalás megléte. A becslések határozottan arra utalnak, hogy a kínai hitelminősítések szisztematikusan gyengébb nemzetközi minősítésnek felelnek meg. (51) |
| --- | --- |

(61)

Emellett a kötvény- és a hitelminősítések gyakran különféle okokból torzultnak tekinthetők, többek között amiatt, hogy a kockázatértékelést befolyásolja az adott vállalat stratégiai fontossága a kínai kormány számára, valamint az implicit állami kezességvállalás megléte. A becslések határozottan arra utalnak, hogy a kínai hitelminősítések szisztematikusan gyengébb nemzetközi minősítésnek felelnek meg. (51)

51

| (62) | Emiatt a hitelezés súlypontja az állami tulajdonú vállalatok, a jó összeköttetésekkel rendelkező, nagyobb méretű magántulajdonú vállalatok, valamint a kulcsfontosságú ipari ágazatokban működő vállalatok felé tolódik el, ami azt jelzi, hogy a tőkéhez jutás feltételei és költségei nem minden piaci szereplő számára azonosak. |
| --- | --- |

(62)

Emiatt a hitelezés súlypontja az állami tulajdonú vállalatok, a jó összeköttetésekkel rendelkező, nagyobb méretű magántulajdonú vállalatok, valamint a kulcsfontosságú ipari ágazatokban működő vállalatok felé tolódik el, ami azt jelzi, hogy a tőkéhez jutás feltételei és költségei nem minden piaci szereplő számára azonosak.

| (63) | Másodszor: az elmúlt időszakban a hitelfelvétel költségeit a beruházások élénkítése érdekében mesterségen alacsonyan tartották. Ez túlhajtotta a tőkeberuházásokat, amelyek egyre kisebb megtérülési ráta mellett valósultak meg. A folyamatot szemlélteti, hogy az állami szektorban a vállalatok tőkeáttételi mutatója az utóbbi időben a jövedelmezőség drasztikus visszaesése ellenére is nőtt, ami arra utal, hogy a bankrendszer mechanizmusai nem a szokásos kereskedelmi reakcióknak megfelelően működnek. |
| --- | --- |

(63)

Másodszor: az elmúlt időszakban a hitelfelvétel költségeit a beruházások élénkítése érdekében mesterségen alacsonyan tartották. Ez túlhajtotta a tőkeberuházásokat, amelyek egyre kisebb megtérülési ráta mellett valósultak meg. A folyamatot szemlélteti, hogy az állami szektorban a vállalatok tőkeáttételi mutatója az utóbbi időben a jövedelmezőség drasztikus visszaesése ellenére is nőtt, ami arra utal, hogy a bankrendszer mechanizmusai nem a szokásos kereskedelmi reakcióknak megfelelően működnek.

| (64) | Harmadszor: bár 2015 októberében megtörtént a nominális kamatlábak liberalizációja, az árjelzések a kormányzat által előidézett torzulások hatása miatt továbbra sem a szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Erre utal, hogy a referencia-kamatlábbal megegyező vagy annál alacsonyabb kamat melletti hitelnyújtás továbbra is 45 %-os részarányt képvisel a teljes hitelállományon belül, a célzott hitelezés pedig a jelek szerint egyre nagyobb szerephez jut, részaránya a romló gazdasági körülmények ellenére is határozottan nőtt 2015 óta. (52) A mesterségesen alacsony kamatlábak alulárazást eredményeznek, ez pedig túlzott tőkefelhasználáshoz vezet. |
| --- | --- |

(64)

Harmadszor: bár 2015 októberében megtörtént a nominális kamatlábak liberalizációja, az árjelzések a kormányzat által előidézett torzulások hatása miatt továbbra sem a szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Erre utal, hogy a referencia-kamatlábbal megegyező vagy annál alacsonyabb kamat melletti hitelnyújtás továbbra is 45 %-os részarányt képvisel a teljes hitelállományon belül, a célzott hitelezés pedig a jelek szerint egyre nagyobb szerephez jut, részaránya a romló gazdasági körülmények ellenére is határozottan nőtt 2015 óta. (52) A mesterségesen alacsony kamatlábak alulárazást eredményeznek, ez pedig túlzott tőkefelhasználáshoz vezet.

52

| (65) | A kínai hitelezés általános bővülése azt jelzi, hogy a tőkeallokáció hatékonyságának romlása ellenére nincs jele a hitelezési gyakorlat szigorításának, amelyre pedig torzulásmentes piaci környezetben számítani lehetne. Emiatt az elmúlt években rohamosan nőtt a nemteljesítő hitelek volumene. A veszélyeztetett hitelállomány bővülésével szembesülő kínai kormány a nemteljesítések elkerülése mellett döntött. A rossz hitelekre egyrészt a hitelek megújítása volt a válasz, ami úgynevezett „zombicégek” létrejöttéhez vezetett, másrészt az adósság átruházása (például vállalategyesülések vagy hitel-tőke konverzió formájában), ezek a módszerek azonban nem feltétlenül oldották meg az általános hitelproblémát vagy kezelték annak elsődleges okait. (53) |
| --- | --- |

(65)

A kínai hitelezés általános bővülése azt jelzi, hogy a tőkeallokáció hatékonyságának romlása ellenére nincs jele a hitelezési gyakorlat szigorításának, amelyre pedig torzulásmentes piaci környezetben számítani lehetne. Emiatt az elmúlt években rohamosan nőtt a nemteljesítő hitelek volumene. A veszélyeztetett hitelállomány bővülésével szembesülő kínai kormány a nemteljesítések elkerülése mellett döntött. A rossz hitelekre egyrészt a hitelek megújítása volt a válasz, ami úgynevezett „zombicégek” létrejöttéhez vezetett, másrészt az adósság átruházása (például vállalategyesülések vagy hitel-tőke konverzió formájában), ezek a módszerek azonban nem feltétlenül oldották meg az általános hitelproblémát vagy kezelték annak elsődleges okait. (53)

53

| (66) | Összességében az utóbbi időszakban a piac liberalizációja érdekében tett lépések ellenére a kínai vállalati hitelezésben továbbra is jelen vannak az állam mindent átható tőkepiaci jelenlétéből fakadó rendszerszintű problémák. |
| --- | --- |

(66)

Összességében az utóbbi időszakban a piac liberalizációja érdekében tett lépések ellenére a kínai vállalati hitelezésben továbbra is jelen vannak az állam mindent átható tőkepiaci jelenlétéből fakadó rendszerszintű problémák.

| (67) | A vizsgálat irataiban semmi nem utal arra, hogy a peroxoszulfát-gyártók és/vagy a nyersanyagok és más inputok beszállítói ne részesülnének e pénzügyi rendszer előnyeiből. |
| --- | --- |

(67)

A vizsgálat irataiban semmi nem utal arra, hogy a peroxoszulfát-gyártók és/vagy a nyersanyagok és más inputok beszállítói ne részesülnének e pénzügyi rendszer előnyeiből.

| (68) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a peroxoszulfátok gyártói hozzáféréssel rendelkeztek a közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozáshoz. |
| --- | --- |

(68)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a peroxoszulfátok gyártói hozzáféréssel rendelkeztek a közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozáshoz.

3.1.2.9.   A bemutatott torzulások rendszerszintű jellege

| (69) | A Bizottság megállapította, hogy a jelentésben bemutatott torzulások nem egy-egy ágazatra korlátozódnak. Ellenkezőleg: a rendelkezésre álló bizonyítékok szerint a kínai rendszer jellemzőiről a 3.1.2.1–3.1.2.8. szakaszban és a jelentés A. és B. részében tett ténymegállapítások az ország egészére és a gazdaság valamennyi ágazatára érvényesek. |
| --- | --- |

(69)

A Bizottság megállapította, hogy a jelentésben bemutatott torzulások nem egy-egy ágazatra korlátozódnak. Ellenkezőleg: a rendelkezésre álló bizonyítékok szerint a kínai rendszer jellemzőiről a 3.1.2.1–3.1.2.8. szakaszban és a jelentés A. és B. részében tett ténymegállapítások az ország egészére és a gazdaság valamennyi ágazatára érvényesek.

| (70) | A peroxoszulfátok gyártása fontos nyersanyagokat igényel. Amikor a gyártók beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében, az általuk fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) nyilvánvalóan kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói olyan munkaerőt foglalkoztatnak, amelyre kihatnak a torzulások. Amikor kölcsönt vesznek fel, olyan forrásokat vesznek igénybe, amelyekre kihathatnak a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai. Működésüket behatárolja a tervrendszer, amely a kormányzat minden szintjén és az összes gazdasági ágazatban érvényesül. |
| --- | --- |

(70)

A peroxoszulfátok gyártása fontos nyersanyagokat igényel. Amikor a gyártók beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében, az általuk fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) nyilvánvalóan kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói olyan munkaerőt foglalkoztatnak, amelyre kihatnak a torzulások. Amikor kölcsönt vesznek fel, olyan forrásokat vesznek igénybe, amelyekre kihathatnak a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai. Működésüket behatárolja a tervrendszer, amely a kormányzat minden szintjén és az összes gazdasági ágazatban érvényesül.

| (71) | Következésképpen nemcsak a peroxoszulfátok belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a fentiekben bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes egészében érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputokra szintén jelentős torzulások hatnak. |
| --- | --- |

(71)

Következésképpen nemcsak a peroxoszulfátok belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a fentiekben bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes egészében érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputokra szintén jelentős torzulások hatnak.

3.1.2.10.   Következtetés

| (72) | A 3.1.2.2–3.1.2.9. szakaszban ismertetett, az egyebek mellett az általában a kínai gazdaságra, konkrétan pedig a peroxoszulfát-ágazatra (és azon belül a felülvizsgálat tárgyát képező terméket előállító ágazatra) irányuló állami beavatkozásra vonatkozó bizonyítékok vizsgálatát is tartalmazó elemzés arról tanúskodott, hogy az árak és a költségek – a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségeket is ideértve – az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ennek alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiányában és a Kínában működő exportáló gyártók által ezekről a kérdésekről szolgáltatott korlátozott mennyiségű információ figyelembevételével a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az ügyben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához. |
| --- | --- |

(72)

A 3.1.2.2–3.1.2.9. szakaszban ismertetett, az egyebek mellett az általában a kínai gazdaságra, konkrétan pedig a peroxoszulfát-ágazatra (és azon belül a felülvizsgálat tárgyát képező terméket előállító ágazatra) irányuló állami beavatkozásra vonatkozó bizonyítékok vizsgálatát is tartalmazó elemzés arról tanúskodott, hogy az árak és a költségek – a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségeket is ideértve – az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ennek alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiányában és a Kínában működő exportáló gyártók által ezekről a kérdésekről szolgáltatott korlátozott mennyiségű információ figyelembevételével a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az ügyben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához.

| (73) | A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országban érvényes előállítási és értékesítési költségek – alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte. A Bizottság emlékeztetett arra, hogy nem érkezett hozzá olyan észrevétel, amely szerint a belföldi költségek bármelyike az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának harmadik franciabekezdése értelmében torzulástól mentesnek volna tekinthető. |
| --- | --- |

(73)

A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országban érvényes előállítási és értékesítési költségek – alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte. A Bizottság emlékeztetett arra, hogy nem érkezett hozzá olyan észrevétel, amely szerint a belföldi költségek bármelyike az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának harmadik franciabekezdése értelmében torzulástól mentesnek volna tekinthető.

3.1.3.   Reprezentatív ország

Reprezentatív ország

| (74) | A Bizottság a reprezentatív országot a következő kritériumok alapján választotta ki:






  a) | a Kínához hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vizsgált, amelyek egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa szerint hasonló Kínáéhoz; (54) |
| --- | --- | --- |

(74)

A Bizottság a reprezentatív országot a következő kritériumok alapján választotta ki:

a)

a Kínához hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vizsgált, amelyek egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa szerint hasonló Kínáéhoz; (54)

54

| b) | a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelése az adott országban; |
| --- | --- |

b)

a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelése az adott országban;

| c) | a vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása az adott országban; |
| --- | --- |

c)

a vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása az adott országban;

| d) | több lehetséges reprezentatív ország esetén indokolt esetben előnyben kell részesíteni azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő. |
| --- | --- |

d)

több lehetséges reprezentatív ország esetén indokolt esetben előnyben kell részesíteni azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő.

| (75) | A Bizottság rendelkezésére álló adatok szerint a felülvizsgálat tárgyát képező terméket csak néhány gyártó gyártja néhány országban. A legnagyobb volumenű termelés a Kínai Népköztársaságban, Indiában, az EU-ban, Törökországban, Japánban és az USA-ban folyik. |
| --- | --- |

(75)

A Bizottság rendelkezésére álló adatok szerint a felülvizsgálat tárgyát képező terméket csak néhány gyártó gyártja néhány országban. A legnagyobb volumenű termelés a Kínai Népköztársaságban, Indiában, az EU-ban, Törökországban, Japánban és az USA-ban folyik.

| (76) | Azon országok közül, amelyekben gyártják a felülvizsgálat tárgyát képező terméket, a Világbank adatbázisa szerint egyedül Törökország gazdasági fejlettsége hasonló a Kínai Népköztársaságéhoz.
  Ezért a Bizottság a fenti kritériumok alapján Törökországot azonosította egyedüli lehetséges reprezentatív országként. |
| --- | --- |

(76)

Azon országok közül, amelyekben gyártják a felülvizsgálat tárgyát képező terméket, a Világbank adatbázisa szerint egyedül Törökország gazdasági fejlettsége hasonló a Kínai Népköztársaságéhoz.

Ezért a Bizottság a fenti kritériumok alapján Törökországot azonosította egyedüli lehetséges reprezentatív országként.

| (77) | Az egyetlen fél, amely észrevételeket tett ezzel kapcsolatban (a kérelmezők), támogatta ezt a választást. Mivel Törökország reprezentatív országként való figyelembevételével szemben nem érkezett észrevétel, a Bizottság megerősítette a reprezentatív országgal kapcsolatos ténymegállapításait, és a rendes értéket Törökország adatai alapján képezte. |
| --- | --- |

(77)

Az egyetlen fél, amely észrevételeket tett ezzel kapcsolatban (a kérelmezők), támogatta ezt a választást. Mivel Törökország reprezentatív országként való figyelembevételével szemben nem érkezett észrevétel, a Bizottság megerősítette a reprezentatív országgal kapcsolatos ténymegállapításait, és a rendes értéket Törökország adatai alapján képezte.

3.1.4.   Számítási módszer

Számítási módszer

| (78) | A Bizottság a számtanilag képzett rendes értéket a következő módszerrel állapította meg. Elsőként megállapította a torzulástól mentes előállítási költségeket. Ezt követően a Törökországhoz mint reprezentatív országhoz tartozó tényleges torzulástól mentes egységköltségeket megszorozta az együttműködő exportáló gyártó gyártási folyamatában az anyagok, a munkaerő és a villamos energia tekintetében megfigyelt felhasználási tényezőkkel. |
| --- | --- |

(78)

A Bizottság a számtanilag képzett rendes értéket a következő módszerrel állapította meg. Elsőként megállapította a torzulástól mentes előállítási költségeket. Ezt követően a Törökországhoz mint reprezentatív országhoz tartozó tényleges torzulástól mentes egységköltségeket megszorozta az együttműködő exportáló gyártó gyártási folyamatában az anyagok, a munkaerő és a villamos energia tekintetében megfigyelt felhasználási tényezőkkel.

| (79) | Második lépésben a Bizottság a fentiek szerint meghatározott előállítási költségeket megnövelte az Ak-Kim Kimya Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi törökországi vállalat (a továbbiakban: Ak-Kim) SGA-költségeivel és nyereségével. Az Ak-Kim volt az egyetlen olyan peroxoszulfát-gyártó a reprezentatív országban, amelyre vonatkozóan az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően rendelkezésre álltak nyilvánosan hozzáférhető adatok. Ezért, figyelemmel arra is, hogy az érdekelt felek nem fogalmaztak meg észrevételeket ezzel kapcsolatban, a Bizottság az Ak-Kimot megfelelőnek ítélte ahhoz, hogy adatai alapján meghatározza a rendes érték számításához szükséges torzulástól mentes és észszerű SGA-költségeket és nyereséget. |
| --- | --- |

(79)

Második lépésben a Bizottság a fentiek szerint meghatározott előállítási költségeket megnövelte az Ak-Kim Kimya Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi törökországi vállalat (a továbbiakban: Ak-Kim) SGA-költségeivel és nyereségével. Az Ak-Kim volt az egyetlen olyan peroxoszulfát-gyártó a reprezentatív országban, amelyre vonatkozóan az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően rendelkezésre álltak nyilvánosan hozzáférhető adatok. Ezért, figyelemmel arra is, hogy az érdekelt felek nem fogalmaztak meg észrevételeket ezzel kapcsolatban, a Bizottság az Ak-Kimot megfelelőnek ítélte ahhoz, hogy adatai alapján meghatározza a rendes érték számításához szükséges torzulástól mentes és észszerű SGA-költségeket és nyereséget.

| (80) | A Bizottság a fentiek alapján az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként megállapította az együttműködő exportáló gyártóhoz tartozó, gyártelepi alapon számított rendes értéket. |
| --- | --- |

(80)

A Bizottság a fentiek alapján az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként megállapította az együttműködő exportáló gyártóhoz tartozó, gyártelepi alapon számított rendes értéket.

3.1.4.1.   A rendes érték képzéséhez felhasznált adatok

| (81) | Január 15-i és május 6-i feljegyzésében a Bizottság jelezte, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti képzéséhez a következő forrásokat kívánja felhasználni:






  a) | a nyersanyagok esetében a Globális Kereskedelmi Atlaszt; (55) |
| --- | --- | --- |

(81)

Január 15-i és május 6-i feljegyzésében a Bizottság jelezte, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti képzéséhez a következő forrásokat kívánja felhasználni:

a)

a nyersanyagok esetében a Globális Kereskedelmi Atlaszt; (55)

55

| b) | a munkaerő és a villamos energia esetében a Török Statisztikai Hivatal (Turkstat) (56) adatait; |
| --- | --- |

b)

a munkaerő és a villamos energia esetében a Török Statisztikai Hivatal (Turkstat) (56) adatait;

56

| c) | az Ak-Kim Kimya Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi törökországi vállalat pénzügyi adatai tekintetében, különös tekintettel az SGA-költségekre és a nyereségre, az Orbis adatbázist. (57) |
| --- | --- |

c)

az Ak-Kim Kimya Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi törökországi vállalat pénzügyi adatai tekintetében, különös tekintettel az SGA-költségekre és a nyereségre, az Orbis adatbázist. (57)

57

| (82) | Az alábbi táblázat összefoglalja a számításokban figyelembe vett termelési tényezőket, valamint a hozzájuk tartozó HR-kódokat és a Globális Kereskedelmi Atlasz, illetve a törökországi adatbázisok szerinti, az importvámokat és a fuvarozási költségeket is magukban foglaló egységárakat.

  1. táblázat


  Termelési tényezők








  Termelési tényező | HR-kód (58) | Ár (RMB/egység) |
| --- | --- | --- | --- |
| Nyersanyagok |
| Kénsav; óleum | 2807 00 | 371,86/tonna |
| Ammónia | 2814 10 | 2 099,05/tonna |
| Ammónium-szulfát | 3102 21 | 1 079,46/tonna |
| Nátrium-hidroxid (marónátron) | 2815 12 | 2 601,91/tonna |
| Kálium-hidroxid | 2815 20 | 4 063,65/tonna |
| Munkaerő |
| Feldolgozóipari munkaerőköltségek | N. a. | 43,96/óra |
| Energia |
| Villamos energia | N. a. | 0,485/kWh |

(82)

Az alábbi táblázat összefoglalja a számításokban figyelembe vett termelési tényezőket, valamint a hozzájuk tartozó HR-kódokat és a Globális Kereskedelmi Atlasz, illetve a törökországi adatbázisok szerinti, az importvámokat és a fuvarozási költségeket is magukban foglaló egységárakat.

1. táblázat

1. táblázat

Termelési tényezők

Termelési tényezők

Termelési tényező

HR-kód (58)

58

Ár (RMB/egység)

Nyersanyagok

Kénsav; óleum

2807 00

371,86/tonna

Ammónia

2814 10

2 099,05/tonna

Ammónium-szulfát

3102 21

1 079,46/tonna

Nátrium-hidroxid (marónátron)

2815 12

2 601,91/tonna

Kálium-hidroxid

2815 20

4 063,65/tonna

Munkaerő

Feldolgozóipari munkaerőköltségek

N. a.

43,96/óra

Energia

Villamos energia

N. a.

0,485/kWh

3.1.4.2.   Nyersanyagok

| (83) | A reprezentatív országbeli gyártó telephelyére leszállított nyersanyagok torzulástól mentes árának megállapítása során a Bizottság a reprezentatív országba irányuló importnak a Globális Kereskedelmi Atlasz szerinti súlyozott átlagos importárát vette alapul, amelyet megnövelt az importvámmal és a fuvarozási költségekkel. A Bizottság a számításban a Kínából érkező importot nem vette figyelembe, mert ott a 3.1.2. szakaszban ismertetett módon jelentős torzulások állnak fenn. A más harmadik országokból érkező import Kína kizárását követően is reprezentatív maradt, és a Törökországba érkező teljes volumen 48–100 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(83)

A reprezentatív országbeli gyártó telephelyére leszállított nyersanyagok torzulástól mentes árának megállapítása során a Bizottság a reprezentatív országba irányuló importnak a Globális Kereskedelmi Atlasz szerinti súlyozott átlagos importárát vette alapul, amelyet megnövelt az importvámmal és a fuvarozási költségekkel. A Bizottság a számításban a Kínából érkező importot nem vette figyelembe, mert ott a 3.1.2. szakaszban ismertetett módon jelentős torzulások állnak fenn. A más harmadik országokból érkező import Kína kizárását követően is reprezentatív maradt, és a Törökországba érkező teljes volumen 48–100 %-át tette ki.

| (84) | Az importvámokkal kapcsolatban a Bizottság megállapította, hogy Törökország a felhasználható nyersanyagokat több mint 70 országból importálta eltérő importvámtételek és jelentős mennyiségi különbségek mellett. Ezért, és mivel a hatályvesztési felülvizsgálat keretében nem a pontos dömpingkülönbözetet kell meghatározni, hanem csupán a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét kell megállapítani, a Bizottság az egyes nyersanyagok importvámját az országok egy kisebb csoportjából érkező reprezentatív importvolumenek alapján állapította meg, azzal, hogy a figyelembe vett import a legtöbb nyersanyag esetében csaknem az összes importot, és minden esetben a teljes import legalább 90 %-át adták. |
| --- | --- |

(84)

Az importvámokkal kapcsolatban a Bizottság megállapította, hogy Törökország a felhasználható nyersanyagokat több mint 70 országból importálta eltérő importvámtételek és jelentős mennyiségi különbségek mellett. Ezért, és mivel a hatályvesztési felülvizsgálat keretében nem a pontos dömpingkülönbözetet kell meghatározni, hanem csupán a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét kell megállapítani, a Bizottság az egyes nyersanyagok importvámját az országok egy kisebb csoportjából érkező reprezentatív importvolumenek alapján állapította meg, azzal, hogy a figyelembe vett import a legtöbb nyersanyag esetében csaknem az összes importot, és minden esetben a teljes import legalább 90 %-át adták.

| (85) | A Bizottság az együttműködő exportáló gyártónál a nyersanyagok beszerzésével kapcsolatban felmerült fuvarozási költségeket kifejezte az érintett nyersanyagok tényleges költségének százalékában, majd a torzulásmentes fuvarozási költség megállapítása érdekében ezt a százalékot alkalmazta az érintett nyersanyagok torzulásmentes költségére. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy e vizsgálat keretében az exportáló gyártó nyersanyagköltségéből és a jelentett fuvarozási költségekből képzett hányados észszerű módon felhasználható a vállalat telephelyére leszállított nyersanyagok torzulásmentes költségeinek becslésére. |
| --- | --- |

(85)

A Bizottság az együttműködő exportáló gyártónál a nyersanyagok beszerzésével kapcsolatban felmerült fuvarozási költségeket kifejezte az érintett nyersanyagok tényleges költségének százalékában, majd a torzulásmentes fuvarozási költség megállapítása érdekében ezt a százalékot alkalmazta az érintett nyersanyagok torzulásmentes költségére. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy e vizsgálat keretében az exportáló gyártó nyersanyagköltségéből és a jelentett fuvarozási költségekből képzett hányados észszerű módon felhasználható a vállalat telephelyére leszállított nyersanyagok torzulásmentes költségeinek becslésére.

3.1.4.3.   Munkaerő

| (86) | A Török Statisztikai Hivatal részletes információkkal szolgál a különböző gazdasági ágazatokban érvényes törökországi bérekről. A Bizottság a NACE Rev.2 egységes ágazati osztályozási rendszer (59) szerinti C.20 jelű feldolgozóipari gazdasági tevékenység (vegyi anyag, termék gyártása) 2016. évi béreiből (60) indult ki. A 2016. évi átlagos havi értéket a Bizottság az infláció figyelembevétele érdekében a Török Statisztikai Hivatal által közzétett belföldi termelőiár-index (61) segítségével megfelelő módon kiigazította. |
| --- | --- |

(86)

A Török Statisztikai Hivatal részletes információkkal szolgál a különböző gazdasági ágazatokban érvényes törökországi bérekről. A Bizottság a NACE Rev.2 egységes ágazati osztályozási rendszer (59) szerinti C.20 jelű feldolgozóipari gazdasági tevékenység (vegyi anyag, termék gyártása) 2016. évi béreiből (60) indult ki. A 2016. évi átlagos havi értéket a Bizottság az infláció figyelembevétele érdekében a Török Statisztikai Hivatal által közzétett belföldi termelőiár-index (61) segítségével megfelelő módon kiigazította.

59

60

61

3.1.4.4.   Villamos energia

| (87) | A törökországi ipari villamosenergia-árakat a Török Statisztikai Hivatal rendszeresen kiadott sajtóközlemények útján teszi közzé. A Bizottság a 2019. március 26-án közzétett (a felülvizsgálati időszakot lefedő), (62) kuruş/kWh-ban megadott, a megfelelő fogyasztási sávokhoz tartozó ipari villamosenergiaár-adatokat (63) használta fel. |
| --- | --- |

(87)

A törökországi ipari villamosenergia-árakat a Török Statisztikai Hivatal rendszeresen kiadott sajtóközlemények útján teszi közzé. A Bizottság a 2019. március 26-án közzétett (a felülvizsgálati időszakot lefedő), (62) kuruş/kWh-ban megadott, a megfelelő fogyasztási sávokhoz tartozó ipari villamosenergiaár-adatokat (63) használta fel.

62

63

3.1.4.5.   Vízgőz és egyéb közvetlen költségek

| (88) | A vízgőzzel nem kereskednek határokon átívelő módon, és HR-kódja sincs. Ezért a vízgőz torzítatlan értékének meghatározása érdekében a Bizottság elsőként meghatározta, hogy a vízgőz mekkora hányadot képvisel a többi termelési tényező összességéhez képest, majd az így nyert százalékot alkalmazta ugyanezen termelési tényezők torzítatlan összköltségére. |
| --- | --- |

(88)

A vízgőzzel nem kereskednek határokon átívelő módon, és HR-kódja sincs. Ezért a vízgőz torzítatlan értékének meghatározása érdekében a Bizottság elsőként meghatározta, hogy a vízgőz mekkora hányadot képvisel a többi termelési tényező összességéhez képest, majd az így nyert százalékot alkalmazta ugyanezen termelési tényezők torzítatlan összköltségére.

| (89) | A Bizottság ugyanezt a módszert követte az egyéb közvetlen költségek esetében is, amelyek az exportáló gyártó által szolgáltatott adatok szerint együttesen körülbelül 2 %-ot képviseltek a termelési tényezők összköltségén belül. |
| --- | --- |

(89)

A Bizottság ugyanezt a módszert követte az egyéb közvetlen költségek esetében is, amelyek az exportáló gyártó által szolgáltatott adatok szerint együttesen körülbelül 2 %-ot képviseltek a termelési tényezők összköltségén belül.

3.1.4.6.   Gyártási általános költségek

| (90) | A gyártási általános költségek torzulástól mentes értékének meghatározásakor a Bizottság abból indult ki, hogy az együttműködő exportáló gyártó költségszerkezetében a gyártási általános költségek mekkora hányadát képezik az előállítási költségeknek. Pontosabban szólva a Bizottság elsőként kifejezte az együttműködő exportáló gyártó tényleges gyártási általános költségét a tényleges előállítási költség százalékában. Ezt követően a Bizottság a gyártási általános költség torzulástól mentes értékét úgy határozta meg, hogy az így nyert százalékot alkalmazta az előállítási költség torzulástól mentes értékére. A Bizottság ebben az ügyben észszerűnek ítélte ezt az eljárást, mert nem álltak rendelkezésre nyilvánosan hozzáférhető adatok az a SGA-költségek és a nyereség meghatározása (lásd a (91) preambulumbekezdést) céljából kiválasztott törökországi gyártó gyártási általános költségeire vonatkozóan, és az így kiszámított érték tükrözi az egyes exportáló gyártók által alkalmazott tényleges termelési tényezőket, továbbá meg van szorozva a megfelelő reprezentatív országhoz tartozó tényleges termelési költséggel. |
| --- | --- |

(90)

A gyártási általános költségek torzulástól mentes értékének meghatározásakor a Bizottság abból indult ki, hogy az együttműködő exportáló gyártó költségszerkezetében a gyártási általános költségek mekkora hányadát képezik az előállítási költségeknek. Pontosabban szólva a Bizottság elsőként kifejezte az együttműködő exportáló gyártó tényleges gyártási általános költségét a tényleges előállítási költség százalékában. Ezt követően a Bizottság a gyártási általános költség torzulástól mentes értékét úgy határozta meg, hogy az így nyert százalékot alkalmazta az előállítási költség torzulástól mentes értékére. A Bizottság ebben az ügyben észszerűnek ítélte ezt az eljárást, mert nem álltak rendelkezésre nyilvánosan hozzáférhető adatok az a SGA-költségek és a nyereség meghatározása (lásd a (91) preambulumbekezdést) céljából kiválasztott törökországi gyártó gyártási általános költségeire vonatkozóan, és az így kiszámított érték tükrözi az egyes exportáló gyártók által alkalmazott tényleges termelési tényezőket, továbbá meg van szorozva a megfelelő reprezentatív országhoz tartozó tényleges termelési költséggel.

3.1.4.7.   SGA-költségek és nyereség

| (91) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának negyedik bekezdése szerint „[a] képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét.” |
| --- | --- |

(91)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának negyedik bekezdése szerint „[a] képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét.”

| (92) | Az SGA-költségek és a nyereség torzulásmentes értékének meghatározásához a Bizottság a felülvizsgálat tárgyát képező terméket gyártó egyetlen törökországi vállalat, az Ak-Kim Kimya Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi tekintetében az Orbis adatbázisban rendelkezésre álló pénzügyi adatokat használta fel. (64) A rendelkezésre álló adatok alapján a vállalat üzleti tevékenységének legnagyobb része a felülvizsgálat tárgyát képező termékre irányult, és a pénzügyi kimutatásokban található információk szerint a vizsgált időszakban nem történt olyan különleges esemény, amely miatt a jelentett adatok kiigazításra szorulnának. |
| --- | --- |

(92)

Az SGA-költségek és a nyereség torzulásmentes értékének meghatározásához a Bizottság a felülvizsgálat tárgyát képező terméket gyártó egyetlen törökországi vállalat, az Ak-Kim Kimya Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi tekintetében az Orbis adatbázisban rendelkezésre álló pénzügyi adatokat használta fel. (64) A rendelkezésre álló adatok alapján a vállalat üzleti tevékenységének legnagyobb része a felülvizsgálat tárgyát képező termékre irányult, és a pénzügyi kimutatásokban található információk szerint a vizsgált időszakban nem történt olyan különleges esemény, amely miatt a jelentett adatok kiigazításra szorulnának.

64

| (93) | Mindezek alapján a Bizottság az előállítási költség torzulástól mentes értékét a következő összegekkel növelte meg:






  a) | az értékesített áruk költségére vonatkoztatott, az előállítási költségek összegére alkalmazott, az SGA-költségeket kifejező 19,34 %-os értékkel; |
| --- | --- | --- |

(93)

Mindezek alapján a Bizottság az előállítási költség torzulástól mentes értékét a következő összegekkel növelte meg:

a)

az értékesített áruk költségére vonatkoztatott, az előállítási költségek összegére alkalmazott, az SGA-költségeket kifejező 19,34 %-os értékkel;

| b) | az értékesített áruk költségére vonatkoztatott, az előállítási költségre alkalmazott, a nyereséget kifejező 27,81 %-os értékkel. |
| --- | --- |

b)

az értékesített áruk költségére vonatkoztatott, az előállítási költségre alkalmazott, a nyereséget kifejező 27,81 %-os értékkel.

3.2.   Exportár és dömpingkülönbözet

Exportár és dömpingkülönbözet

| (94) | A felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártó csak jelentéktelen mennyiségben értékesítette termékeit az Unióban. Ezért a Bizottság az árakat nem ítélte reprezentatívnak. Ennek megfelelően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek az értékesítések nem kellően megbízhatóak ahhoz, hogy a dömpingszámítás keretében alapot képezzenek az exportár meghatározásához. |
| --- | --- |

(94)

A felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártó csak jelentéktelen mennyiségben értékesítette termékeit az Unióban. Ezért a Bizottság az árakat nem ítélte reprezentatívnak. Ennek megfelelően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek az értékesítések nem kellően megbízhatóak ahhoz, hogy a dömpingszámítás keretében alapot képezzenek az exportár meghatározásához.

3.3.   A dömping megismétlődésének valószínűsége

A dömping megismétlődésének valószínűsége

| (95) | A Comext adatai szerint a felülvizsgálati időszak alatt Kínából az Unióba érkező behozatal lényegében teljes egészében attól az exportőrtől eredt, amelyről az eredeti vizsgálat azt állapította meg, hogy nem folytatott dömpinget, (65) és amelyre ezért a jelen felülvizsgálat nem terjed ki. |
| --- | --- |

(95)

A Comext adatai szerint a felülvizsgálati időszak alatt Kínából az Unióba érkező behozatal lényegében teljes egészében attól az exportőrtől eredt, amelyről az eredeti vizsgálat azt állapította meg, hogy nem folytatott dömpinget, (65) és amelyre ezért a jelen felülvizsgálat nem terjed ki.

65

| (96) | Ezért – az előző hatályvesztési felülvizsgálat során alkalmazott módszert követve – a Bizottság az együttműködő exportáló gyártó által a harmadik országokkal (66) szemben alkalmazott exportár és a rendes érték összehasonlítása alapján vizsgálta, hogy valószínűsíthető-e az intézkedések hatályvesztése esetére a dömping megismétlődése. |
| --- | --- |

(96)

Ezért – az előző hatályvesztési felülvizsgálat során alkalmazott módszert követve – a Bizottság az együttműködő exportáló gyártó által a harmadik országokkal (66) szemben alkalmazott exportár és a rendes érték összehasonlítása alapján vizsgálta, hogy valószínűsíthető-e az intézkedések hatályvesztése esetére a dömping megismétlődése.

66

3.3.1.   A rendes érték és az Unión kívüli országokkal szemben alkalmazott exportár összehasonlítása

A rendes érték és az Unión kívüli országokkal szemben alkalmazott exportár összehasonlítása

| (97) | A rendes érték és az Unión kívüli országokkal szemben alkalmazott exportár méltányos összehasonlítása érdekében a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló tényezők figyelembevétele érdekében megfelelő kiigazításokat végzett. A kiigazítások az FOB-alapon rendelkezésre álló exportértékesítési árak esetében a szárazföldi fuvarozás, az anyagmozgatás, a rakodás és a csomagolás költségeit, valamint a banki díjakat és a hitelköltségeket, a CIF-alapon rendelkezésre álló értékesítési adatok esetében pedig mindezek mellett a tengeri fuvarozás és a kapcsolódó biztosítás költségeit vették figyelembe. |
| --- | --- |

(97)

A rendes érték és az Unión kívüli országokkal szemben alkalmazott exportár méltányos összehasonlítása érdekében a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló tényezők figyelembevétele érdekében megfelelő kiigazításokat végzett. A kiigazítások az FOB-alapon rendelkezésre álló exportértékesítési árak esetében a szárazföldi fuvarozás, az anyagmozgatás, a rakodás és a csomagolás költségeit, valamint a banki díjakat és a hitelköltségeket, a CIF-alapon rendelkezésre álló értékesítési adatok esetében pedig mindezek mellett a tengeri fuvarozás és a kapcsolódó biztosítás költségeit vették figyelembe.

| (98) | mivel az exportáló gyártó az exportértékesítései után teljes összegű hozzáadottérték-adót fizetett, a Bizottság a képzett rendes értéket a hozzáadottérték-adó teljes összegével is kiigazította. |
| --- | --- |

(98)

mivel az exportáló gyártó az exportértékesítései után teljes összegű hozzáadottérték-adót fizetett, a Bizottság a képzett rendes értéket a hozzáadottérték-adó teljes összegével is kiigazította.

| (99) | A Bizottság ennek alapján megállapította, hogy az együttműködő gyártó minden országba a rendes értéknél több mint 20 %-kal alacsonyabb árakon értékesített. |
| --- | --- |

(99)

A Bizottság ennek alapján megállapította, hogy az együttműködő gyártó minden országba a rendes értéknél több mint 20 %-kal alacsonyabb árakon értékesített.

3.3.2.   Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

| (100) | Kínában a felülvizsgálat tárgyát képező terméket 15 gyártó gyártja. A felülvizsgálati kérelemben a kérelmezők – a saját adatgyűjtésük alapján (67) – úgy becsülték, hogy Kína jelentős, legalább évi 75 000 tonna kapacitásfelesleggel rendelkezik. (68) Ez akkora termelési kapacitást jelent, hogy Kína egymaga képes lenne fedezni a 35 000–45 000 tonnára becsült teljes felülvizsgálati időszakbeli uniós felhasználást. |
| --- | --- |

(100)

Kínában a felülvizsgálat tárgyát képező terméket 15 gyártó gyártja. A felülvizsgálati kérelemben a kérelmezők – a saját adatgyűjtésük alapján (67) – úgy becsülték, hogy Kína jelentős, legalább évi 75 000 tonna kapacitásfelesleggel rendelkezik. (68) Ez akkora termelési kapacitást jelent, hogy Kína egymaga képes lenne fedezni a 35 000–45 000 tonnára becsült teljes felülvizsgálati időszakbeli uniós felhasználást.

67

68

| (101) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Kína a világ legnagyobb peroxoszulfát-termelői közé tartozik és jelentős szabad kapacitással rendelkezik, ennélfogva az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén könnyedén tudna további mennyiségeket exportálni az Unióba. |
| --- | --- |

(101)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Kína a világ legnagyobb peroxoszulfát-termelői közé tartozik és jelentős szabad kapacitással rendelkezik, ennélfogva az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén könnyedén tudna további mennyiségeket exportálni az Unióba.

| (102) | Emellett az uniós piac – viszonylag nagy mérete és a folyamatosan növekvő felhasználás miatt (lásd 5.2. szakasz) – továbbra is vonzó a kínai exportáló gyártók számára. |
| --- | --- |

(102)

Emellett az uniós piac – viszonylag nagy mérete és a folyamatosan növekvő felhasználás miatt (lásd 5.2. szakasz) – továbbra is vonzó a kínai exportáló gyártók számára.

3.4.   A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés

A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés

| (103) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a jelenlegi intézkedések hatályvesztése esetén fennáll a valószínűsége a dömping megismétlődésének. Különösen a Kína tekintetében megállapított rendes értékek nagysága, az együttműködő gyártó által a harmadik országok piacain alkalmazott exportárak szintje, az uniós piac vonzereje és a Kínában rendelkezésre álló jelentős termelési kapacitás miatt nagy a valószínűsége annak, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén megismétlődik a dömping. |
| --- | --- |

(103)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a jelenlegi intézkedések hatályvesztése esetén fennáll a valószínűsége a dömping megismétlődésének. Különösen a Kína tekintetében megállapított rendes értékek nagysága, az együttműködő gyártó által a harmadik országok piacain alkalmazott exportárak szintje, az uniós piac vonzereje és a Kínában rendelkezésre álló jelentős termelési kapacitás miatt nagy a valószínűsége annak, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén megismétlődik a dömping.

4.   A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

4.1.   Az uniós termelés és az uniós gazdasági ágazat

Az uniós termelés és az uniós gazdasági ágazat

| (104) | A peroxoszulfátokat az Unióban két gyártó gyártja. Ez a két gyártó adta a felülvizsgálati időszakbeli uniós termelés 100 %-át. Mindkét gyártó támogatta a felülvizsgálati kérelmet, és együttműködést tanúsított a vizsgálatban. |
| --- | --- |

(104)

A peroxoszulfátokat az Unióban két gyártó gyártja. Ez a két gyártó adta a felülvizsgálati időszakbeli uniós termelés 100 %-át. Mindkét gyártó támogatta a felülvizsgálati kérelmet, és együttműködést tanúsított a vizsgálatban.

| (105) | Ezért az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében ez a két gyártó alkotja az uniós gazdasági ágazatot; ezekre a gyártókra a továbbiakban az „uniós gazdasági ágazat” kifejezéssel utalunk. |
| --- | --- |

(105)

Ezért az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében ez a két gyártó alkotja az uniós gazdasági ágazatot; ezekre a gyártókra a továbbiakban az „uniós gazdasági ágazat” kifejezéssel utalunk.

4.2.   Előzetes megjegyzés

Előzetes megjegyzés

| (106) | Az alaprendelet 19. cikkével összhangban titoktartási megfontolásból a két uniós gyártó adatait relatív mennyiségek vagy értéktartományok formájában adjuk meg. |
| --- | --- |

(106)

Az alaprendelet 19. cikkével összhangban titoktartási megfontolásból a két uniós gyártó adatait relatív mennyiségek vagy értéktartományok formájában adjuk meg.

| (107) | A Bizottság a behozatalra vonatkozó információkat a hasonló termék három fő típusa (ammónium-perszulfát, nátrium-perszulfát, kálium-perszulfát) esetében a KN-kódok szintjén, a negyedik (kálium-peroximonoszulfát) esetében a TARIC-kódok szintjén elemezte. A behozatalok értékelését az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése alapján gyűjtött adatok egészítették ki. |
| --- | --- |

(107)

A Bizottság a behozatalra vonatkozó információkat a hasonló termék három fő típusa (ammónium-perszulfát, nátrium-perszulfát, kálium-perszulfát) esetében a KN-kódok szintjén, a negyedik (kálium-peroximonoszulfát) esetében a TARIC-kódok szintjén elemezte. A behozatalok értékelését az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése alapján gyűjtött adatok egészítették ki.

4.3.   Felhasználás az Unióban

Felhasználás az Unióban

| (108) | A Bizottság az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon elért értékesítési volumen és az Eurostat behozatali adatai alapján, a KN-kódok és a TARIC-kódok szintjén határozta meg. Ezeket az értékesítési volumeneket a Bizottság az adatok egybevetésével ellenőrizte, és az uniós gyártóktól származó ellenőrzött információk alapján szükség szerint módosította. |
| --- | --- |

(108)

A Bizottság az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon elért értékesítési volumen és az Eurostat behozatali adatai alapján, a KN-kódok és a TARIC-kódok szintjén határozta meg. Ezeket az értékesítési volumeneket a Bizottság az adatok egybevetésével ellenőrizte, és az uniós gyártóktól származó ellenőrzött információk alapján szükség szerint módosította.

| (109) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  2. táblázat


  Felhasználás | 2015 | 2016 | 2017 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Felhasználás (tonna) | 37 000–43 000 | 37 000–43 000 | 37 000–43 000 | 37 000–43 000 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 100 | 106 | 108 |
| Források: kitöltött kérdőívek, Eurostat, az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerinti adatbázis |

(109)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

2. táblázat

2. táblázat

Felhasználás

Felhasználás

2015

2016

2017

Felülvizsgálati időszak

Felhasználás (tonna)

37 000–43 000

37 000–43 000

37 000–43 000

37 000–43 000

Index (2009 = 100)

Index (2009 = 100)

100

100

106

108

Források: kitöltött kérdőívek, Eurostat, az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerinti adatbázis

| (110) | A figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás 8 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(110)

A figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás 8 %-kal nőtt.

4.4.   A Kínából az Unióba érkező behozatal

A Kínából az Unióba érkező behozatal

4.4.1.   Volumen és piaci részesedés

Volumen és piaci részesedés

| (111) | A (95) preambulumbekezdésben említett módon a Kínából érkező behozatal csaknem teljes egészében egyetlen vállalattól származik, amelyről az eredeti vizsgálat azt állapította meg, hogy nem folytat dömpinget. Mivel az intézkedések hatálya alá tartozó behozatal jelentéktelen (piaci részesedése 1 %-nál kisebb), a Bizottság megállapította, hogy az árai nem reprezentatívak. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingelt behozatal árainak alakulása nem elemezhető. Ugyanebből az okból az áralákínálás számítása sem volt lehetséges. |
| --- | --- |

(111)

A (95) preambulumbekezdésben említett módon a Kínából érkező behozatal csaknem teljes egészében egyetlen vállalattól származik, amelyről az eredeti vizsgálat azt állapította meg, hogy nem folytat dömpinget. Mivel az intézkedések hatálya alá tartozó behozatal jelentéktelen (piaci részesedése 1 %-nál kisebb), a Bizottság megállapította, hogy az árai nem reprezentatívak. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingelt behozatal árainak alakulása nem elemezhető. Ugyanebből az okból az áralákínálás számítása sem volt lehetséges.

4.5.   Más harmadik országokból érkező behozatal

Más harmadik országokból érkező behozatal

| (112) | Az alábbi táblázat bemutatja a más országokból érkező behozatalnak, valamint a Kínából érkező nem dömpingelt behozatalnak a figyelembe vett időszak alatti volumenét, árait és piaci részesedését. A (106) preambulumbekezdésben említett titoktartási okokból a piaci részesedéseket és a Kínából érkező nem dömpingelt behozatal volumeneit relatív mennyiségek formájában adjuk meg.

  3. táblázat


  A más harmadik országokból érkező behozatal, valamint a Kínából érkező nem dömpingelt behozatal | 2015 | 2016 | 2017 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kína |
| Behozatali volumen (tonna) | 3 000–3 500 | 2 500–3 000 | 3 500–4 000 | 4 000–4 500 |
| A nem dömpingelt behozatal volumene

  Index (2015 = 100) | 100 | 84 | 114 | 135 |
| Ár (EUR/tonna) | 1100–1300 | 1100–1200 | 1000–1100 | 1000–1100 |
| Piaci részesedés

  Index (2015 = 100) | 100 | 84 | 108 | 125 |
| Törökország |
| Behozatali volumen (tonna) | 2 328 | 2 522 | 2 008 | 2 303 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 108 | 86 | 99 |
| Ár (EUR/tonna) | 1 177 | 1 216 | 1 240 | 1 344 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 103 | 105 | 114 |
| Piaci részesedés

  Index | 100 | 108 | 82 | 92 |
| USA |
| Behozatali volumen (tonna) | 4 520 | 4 828 | 5 019 | 5 364 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 107 | 111 | 119 |
| Ár (EUR/tonna) | 1 104 | 1 588 | 1 204 | 1 275 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 144 | 109 | 116 |
| Piaci részesedés

  Index | 100 | 107 | 105 | 110 |
| India |
| Behozatali volumen (tonna) | 934 | 956 | 1 299 | 1 668 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 102 | 139 | 179 |
| Ár (EUR/tonna) | 1 537 | 1 514 | 1 487 | 1 545 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 99 | 97 | 101 |
| Piaci részesedés

  Index | 100 | 102 | 132 | 165 |
| További harmadik országok |
| Behozatali volumen (tonna) | 819 | 1 042 | 1 223 | 1 088 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 127 | 149 | 133 |
| Ár (EUR/tonna) | 1 148 | 1 397 | 1 305 | 1 411 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 122 | 114 | 123 |
| Piaci részesedés

  Index | 100 | 127 | 141 | 123 |
| Harmadik országok összesen |
| Behozatali volumen (tonna) | 9 000–12 000 | 10 000–13 000 | 11 000–14 000 | 12 000–15 000 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 102 | 112 | 125 |
| Ár (EUR/tonna) | 1 000–1 200 | 1 200–1 400 | 1 200–1 400 | 1 200–1 400 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 117 | 102 | 106 |
| Piaci részesedés

  Index | 100 | 102 | 106 | 116 |
| Források: Eurostat, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis |

(112)

Az alábbi táblázat bemutatja a más országokból érkező behozatalnak, valamint a Kínából érkező nem dömpingelt behozatalnak a figyelembe vett időszak alatti volumenét, árait és piaci részesedését. A (106) preambulumbekezdésben említett titoktartási okokból a piaci részesedéseket és a Kínából érkező nem dömpingelt behozatal volumeneit relatív mennyiségek formájában adjuk meg.

3. táblázat

3. táblázat

A más harmadik országokból érkező behozatal, valamint a Kínából érkező nem dömpingelt behozatal

A más harmadik országokból érkező behozatal, valamint a Kínából érkező nem dömpingelt behozatal

2015

2016

2017

Felülvizsgálati időszak

Kína

Kína

Behozatali volumen (tonna)

3 000–3 500

2 500–3 000

3 500–4 000

4 000–4 500

A nem dömpingelt behozatal volumene

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

84

114

135

Ár (EUR/tonna)

1100–1300

1100–1200

1000–1100

1000–1100

Piaci részesedés

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

84

108

125

Törökország

Törökország

Behozatali volumen (tonna)

2 328

2 522

2 008

2 303

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

108

86

99

Ár (EUR/tonna)

1 177

1 216

1 240

1 344

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

103

105

114

Piaci részesedés

Index

Index

100

108

82

92

USA

USA

Behozatali volumen (tonna)

4 520

4 828

5 019

5 364

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

107

111

119

Ár (EUR/tonna)

1 104

1 588

1 204

1 275

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

144

109

116

Piaci részesedés

Index

Index

100

107

105

110

India

India

Behozatali volumen (tonna)

934

956

1 299

1 668

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

102

139

179

Ár (EUR/tonna)

1 537

1 514

1 487

1 545

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

99

97

101

Piaci részesedés

Index

Index

100

102

132

165

További harmadik országok

További harmadik országok

Behozatali volumen (tonna)

819

1 042

1 223

1 088

Index (2009 = 100)

Index (2009 = 100)

100

127

149

133

Ár (EUR/tonna)

1 148

1 397

1 305

1 411

Index (2009 = 100)

Index (2009 = 100)

100

122

114

123

Piaci részesedés

Index

Index

100

127

141

123

Harmadik országok összesen

Harmadik országok összesen

Behozatali volumen (tonna)

9 000–12 000

10 000–13 000

11 000–14 000

12 000–15 000

Index (2009 = 100)

Index (2009 = 100)

100

102

112

125

Ár (EUR/tonna)

1 000–1 200

1 200–1 400

1 200–1 400

1 200–1 400

Index (2009 = 100)

Index (2009 = 100)

100

117

102

106

Piaci részesedés

Index

Index

100

102

106

116

Források: Eurostat, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis

| (113) | A más harmadik országokból az uniós piacra érkező behozatali volumenek (a Kínából érkező nem dömpingelt behozatal volumenét is beleszámítva) a figyelembe vett időszak alatt körülbelül 25 %-kal nőttek, az átlagár pedig ugyanebben az időszakban mintegy 6 %-kal emelkedett. A más harmadik országok piaci részesedése (a Kínából érkező nem dömpingelt behozatal piaci részesedését is beleszámítva) ugyanebben az időszakban mintegy 16 %-kal lett nagyobb. Ezzel párhuzamosan az uniós gazdasági ágazat árai átlagosan 5 %-kal növekedtek (lásd a (124) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(113)

A más harmadik országokból az uniós piacra érkező behozatali volumenek (a Kínából érkező nem dömpingelt behozatal volumenét is beleszámítva) a figyelembe vett időszak alatt körülbelül 25 %-kal nőttek, az átlagár pedig ugyanebben az időszakban mintegy 6 %-kal emelkedett. A más harmadik országok piaci részesedése (a Kínából érkező nem dömpingelt behozatal piaci részesedését is beleszámítva) ugyanebben az időszakban mintegy 16 %-kal lett nagyobb. Ezzel párhuzamosan az uniós gazdasági ágazat árai átlagosan 5 %-kal növekedtek (lásd a (124) preambulumbekezdést).

4.6.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

| (114) | A dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra kifejtett hatás vizsgálata az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban valamennyi olyan gazdasági tényező és mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(114)

A dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra kifejtett hatás vizsgálata az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban valamennyi olyan gazdasági tényező és mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

4.6.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (115) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelése, termelési kapacitása és kapacitáskihasználása a következőképpen alakult:

  4. táblázat | 2015 | 2016 | 2017 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen (tonna) | 30 000–40 000 | 30 000–40 000 | 30 000–40 000 | 30 000–40 000 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 100 | 104 | 101 |
| Termelési kapacitás (tonna) | 40 000–45 000 | 40 000–45 000 | 40 000–45 000 | 40 000–45 000 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 104 | 103 | 103 |
| Kapacitáskihasználás (%) | 80–90 | 80–90 | 80–90 | 80–90 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 96 | 101 | 99 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek |

(115)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelése, termelési kapacitása és kapacitáskihasználása a következőképpen alakult:

4. táblázat

4. táblázat

2015

2016

2017

Felülvizsgálati időszak

Termelési volumen (tonna)

30 000–40 000

30 000–40 000

30 000–40 000

30 000–40 000

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

100

104

101

Termelési kapacitás (tonna)

40 000–45 000

40 000–45 000

40 000–45 000

40 000–45 000

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

104

103

103

Kapacitáskihasználás (%)

80–90

80–90

80–90

80–90

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

96

101

99

Forrás: kitöltött kérdőívek

| (116) | Mint látható, a termelési kapacitás szerény mértékben (2–4 %-kal) nőtt, a termelési volumen és a kapacitáskihasználás azonban állandó szinten maradt. |
| --- | --- |

(116)

Mint látható, a termelési kapacitás szerény mértékben (2–4 %-kal) nőtt, a termelési volumen és a kapacitáskihasználás azonban állandó szinten maradt.

4.6.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés az Unióban

Értékesítési volumen és piaci részesedés az Unióban

| (117) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazatnak az Unión belüli értékesítései a következőképpen alakultak:

  5. táblázat | 2015 | 2016 | 2017 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen az Unióban (tonna) | 20 000–30 000 | 20 000–30 000 | 20 000–30 000 | 20 000–30 000 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 99 | 103 | 101 |
| Piaci részesedés

  Index (2015 = 100) | 100 | 99 | 98 | 93 |
| Források: kitöltött kérdőívek, Eurostat, az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerinti adatbázis |

(117)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazatnak az Unión belüli értékesítései a következőképpen alakultak:

5. táblázat

5. táblázat

2015

2016

2017

Felülvizsgálati időszak

Értékesítési volumen az Unióban (tonna)

20 000–30 000

20 000–30 000

20 000–30 000

20 000–30 000

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

99

103

101

Piaci részesedés

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

99

98

93

Források: kitöltött kérdőívek, Eurostat, az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerinti adatbázis

| (118) | Az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon végrehajtott értékesítések volumene a figyelembe vett időszakban állandó értéket mutatott. Ugyanebben az időszakban azonban az uniós gazdasági ágazat fokozatosan veszített piaci részesedéséből (összességében 7 %-ot), miközben az uniós felhasználás 8 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(118)

Az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon végrehajtott értékesítések volumene a figyelembe vett időszakban állandó értéket mutatott. Ugyanebben az időszakban azonban az uniós gazdasági ágazat fokozatosan veszített piaci részesedéséből (összességében 7 %-ot), miközben az uniós felhasználás 8 %-kal nőtt.

4.6.3.   Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

| (119) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatása és termelékenysége a következőképpen alakult:

  6. táblázat | 2015 | 2016 | 2017 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index (alkalmazottak száma, 2015 = 100) | 100 | 103 | 102 | 103 |
| Index (termelékenység, 2015 = 100) | 100 | 97 | 102 | 99 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek |

(119)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatása és termelékenysége a következőképpen alakult:

6. táblázat

6. táblázat

2015

2016

2017

Felülvizsgálati időszak

Index (alkalmazottak száma, 2015 = 100)

Index (alkalmazottak száma, 2015 = 100)

100

103

102

103

Index (termelékenység, 2015 = 100)

Index (termelékenység, 2015 = 100)

100

97

102

99

Forrás: kitöltött kérdőívek

| (120) | A foglalkoztatás a figyelembe vett időszakban folyamatosan bővült (összességében 3 %-kal). Az uniós gyártók termelékenysége – egy alkalmazott éves termelésében (tonna) mérve – a figyelembe vett időszak alatt nem változott. Ez részben azoknak az erőfeszítéseknek köszönhető, amelyekkel az uniós gazdasági ágazat már a figyelembe vett időszak előtt – a Kínából érkező dömpingelt behozatal akkori nyomására reagálva – magas szintre növelte termelékenységét. |
| --- | --- |

(120)

A foglalkoztatás a figyelembe vett időszakban folyamatosan bővült (összességében 3 %-kal). Az uniós gyártók termelékenysége – egy alkalmazott éves termelésében (tonna) mérve – a figyelembe vett időszak alatt nem változott. Ez részben azoknak az erőfeszítéseknek köszönhető, amelyekkel az uniós gazdasági ágazat már a figyelembe vett időszak előtt – a Kínából érkező dömpingelt behozatal akkori nyomására reagálva – magas szintre növelte termelékenységét.

4.6.4.   Növekedés

Növekedés

| (121) | A figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás 8 százalékponttal nőtt. A fogyasztás e szerény mértékű növekedéséből azonban az uniós gazdasági ágazatnak nem származott előnye, hiszen a figyelembe vett időszak alatt folyamatosan veszített piaci részesedéséből. |
| --- | --- |

(121)

A figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás 8 százalékponttal nőtt. A fogyasztás e szerény mértékű növekedéséből azonban az uniós gazdasági ágazatnak nem származott előnye, hiszen a figyelembe vett időszak alatt folyamatosan veszített piaci részesedéséből.

4.6.5.   Készletek

Készletek

| (122) | A figyelembe vett időszakban a mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak:

  7. táblázat | 2015 | 2016 | 2017 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Készlet (tonna) | 2 000–3 000 | 2 000–3 000 | 2 000–3 000 | 2 000–3 000 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 113 | 101 | 108 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek |

(122)

A figyelembe vett időszakban a mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak:

7. táblázat

7. táblázat

2015

2016

2017

Felülvizsgálati időszak

Készlet (tonna)

2 000–3 000

2 000–3 000

2 000–3 000

2 000–3 000

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

113

101

108

Forrás: kitöltött kérdőívek

| (123) | Noha az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje 2015 és a felülvizsgálati időszak között nőtt, a termelés szintjéhez képest továbbra is viszonylag alacsony. |
| --- | --- |

(123)

Noha az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje 2015 és a felülvizsgálati időszak között nőtt, a termelés szintjéhez képest továbbra is viszonylag alacsony.

4.6.6.   Átlagos értékesítési egységárak az Unióban és termelési költség

Átlagos értékesítési egységárak az Unióban és termelési költség

| (124) | A figyelembe vett időszakban a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán a független vevők felé felszámított értékesítési ár és a mintában szereplő uniós gyártók átlagos termelési egységköltsége a következőképpen alakult:

  8. táblázat | 2015 | 2016 | 2017 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos értékesítési egységár az Unióban

  Index (2015 = 100) | 100 | 101 | 101 | 105 |
| Termelési egységköltség

  Index (2015 = 100) | 100 | 102 | 99 | 104 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek |

(124)

A figyelembe vett időszakban a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán a független vevők felé felszámított értékesítési ár és a mintában szereplő uniós gyártók átlagos termelési egységköltsége a következőképpen alakult:

8. táblázat

8. táblázat

2015

2016

2017

Felülvizsgálati időszak

Átlagos értékesítési egységár az Unióban

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

101

101

105

Termelési egységköltség

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

102

99

104

Forrás: kitöltött kérdőívek

| (125) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat költsége 3–5 %-kal nőtt. Ugyanebben az időszakban az árak 4–6 %-kal emelkedtek, tehát az uniós gazdasági ágazat az árai növelésével képes volt fedezni a költségnövekedést. |
| --- | --- |

(125)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat költsége 3–5 %-kal nőtt. Ugyanebben az időszakban az árak 4–6 %-kal emelkedtek, tehát az uniós gazdasági ágazat az árai növelésével képes volt fedezni a költségnövekedést.

4.6.7.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség és bérek

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség és bérek

9. táblázat

9. táblázat

| | 2015 | 2016 | 2017 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Jövedelmezőség

  Index (2015 = 100) | 100 | 86 | 123 | 110 |
| Pénzforgalom

  Index (2015 = 100) | 100 | 79 | 117 | 103 |
| Beruházások

  Index (2015 = 100) | 100 | 60 | 91 | 99 |
| A beruházások megtérülése

  Index (2015 = 100) | 100 | 88 | 128 | 110 |
| Alkalmazottankénti éves munkaerőköltség

  Index (2015 = 100) | 100 | 97 | 102 | 103 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek |

2015

2016

2017

Felülvizsgálati időszak

Jövedelmezőség

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

86

123

110

Pénzforgalom

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

79

117

103

Beruházások

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

60

91

99

A beruházások megtérülése

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

88

128

110

Alkalmazottankénti éves munkaerőköltség

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

97

102

103

Forrás: kitöltött kérdőívek

| (126) | A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevőknek megvalósított uniós értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége a 2016-ban elért legalacsonyabb szint (6–8 %) és a 2017-es legmagasabb szint (8–10 %) között ingadozott, és mindvégig elmaradt az eredeti vizsgálat keretében megállapított 12,0 %-os nyereségcéltól. |
| --- | --- |

(126)

A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevőknek megvalósított uniós értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége a 2016-ban elért legalacsonyabb szint (6–8 %) és a 2017-es legmagasabb szint (8–10 %) között ingadozott, és mindvégig elmaradt az eredeti vizsgálat keretében megállapított 12,0 %-os nyereségcéltól.

| (127) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat a pénzforgalom tekintetében 3 %-os bővülést ért el, miközben a beruházások változatlan szinten voltak. |
| --- | --- |

(127)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat a pénzforgalom tekintetében 3 %-os bővülést ért el, miközben a beruházások változatlan szinten voltak.

| (128) | A beruházások megtérülése, azaz a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség 2015 és a felülvizsgálati időszak között 10 %-kal nőtt. Ugyanebben az időszakban az átlagos bérszint – a termelési egységköltséghez hasonló trendet követve – enyhén emelkedett. |
| --- | --- |

(128)

A beruházások megtérülése, azaz a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség 2015 és a felülvizsgálati időszak között 10 %-kal nőtt. Ugyanebben az időszakban az átlagos bérszint – a termelési egységköltséghez hasonló trendet követve – enyhén emelkedett.

4.6.8.   A dömping nagysága és felépülés a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból

A dömping nagysága és felépülés a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból

| (129) | A fentieknek megfelelően a figyelembe vett időszakban nem érkezett dömpingelt behozatal Kínából, ezért a dömpingkülönbözet nagyságának meghatározására nem volt lehetőség. |
| --- | --- |

(129)

A fentieknek megfelelően a figyelembe vett időszakban nem érkezett dömpingelt behozatal Kínából, ezért a dömpingkülönbözet nagyságának meghatározására nem volt lehetőség.

| (130) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat a felépülés jeleit mutatta a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból. Az uniós gazdasági ágazat termelése, kapacitáskihasználása, értékesítései és beruházásai állandó szinten maradtak, míg a pénzforgalom és a beruházások megtérülése kedvező irányban alakult. Az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak alatt az alkalmazottak számát kis mértékben még növelni is tudta. Ezért – annak ellenére, hogy az értékesítési volumen stabil maradt, és nem követte az uniós piacon tapasztalt keresletnövekedést – a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat felépült a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból. |
| --- | --- |

(130)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat a felépülés jeleit mutatta a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból. Az uniós gazdasági ágazat termelése, kapacitáskihasználása, értékesítései és beruházásai állandó szinten maradtak, míg a pénzforgalom és a beruházások megtérülése kedvező irányban alakult. Az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak alatt az alkalmazottak számát kis mértékben még növelni is tudta. Ezért – annak ellenére, hogy az értékesítési volumen stabil maradt, és nem követte az uniós piacon tapasztalt keresletnövekedést – a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat felépült a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból.

4.7.   Következtetés

Következtetés

| (131) | Az uniós gazdasági ágazat helyzete javult a figyelembe vett időszak alatt. A kármutatók többsége kedvező tendenciát vagy változatlan helyzetet jelzett. Azt, hogy az uniós gazdasági ágazat előnyét látta az intézkedéseknek, jól mutatja egyebek mellett az a körülmény, hogy magas szinten volt a kapacitáskihasználás, és nőtt a pénzforgalom és a beruházások megtérülése. A Kínából az uniós piacra érkező behozatal kizárólag attól az egyetlen kínai gyártótól ered, amelyről az eredeti vizsgálat azt állapította meg, hogy nem folytatott dömpinget. A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszakban az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében nem érte jelentős kár. |
| --- | --- |

(131)

Az uniós gazdasági ágazat helyzete javult a figyelembe vett időszak alatt. A kármutatók többsége kedvező tendenciát vagy változatlan helyzetet jelzett. Azt, hogy az uniós gazdasági ágazat előnyét látta az intézkedéseknek, jól mutatja egyebek mellett az a körülmény, hogy magas szinten volt a kapacitáskihasználás, és nőtt a pénzforgalom és a beruházások megtérülése. A Kínából az uniós piacra érkező behozatal kizárólag attól az egyetlen kínai gyártótól ered, amelyről az eredeti vizsgálat azt állapította meg, hogy nem folytatott dömpinget. A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszakban az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében nem érte jelentős kár.

5.   A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (132) | Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy valószínűsíthető-e a Kínával szemben meghozott intézkedések hatályvesztése esetére a jelentős kár megismétlődése. |
| --- | --- |

(132)

Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy valószínűsíthető-e a Kínával szemben meghozott intézkedések hatályvesztése esetére a jelentős kár megismétlődése.

| (133) | Ennek keretében a Bizottság megvizsgálta a Kínában meglévő termelési kapacitást és szabad kapacitást, az uniós piac vonzerejét, ideértve az azzal kapcsolatos megfontolásokat is, hogy vannak-e hatályban más harmadik országokban a peroxoszulfátokkal kapcsolatban dömpingellenes vagy kiegyenlítő intézkedések, a kínai exportáló gyártóknak az árak területén más harmadik országok piacain tanúsított magatartását, valamint az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatásokat. |
| --- | --- |

(133)

Ennek keretében a Bizottság megvizsgálta a Kínában meglévő termelési kapacitást és szabad kapacitást, az uniós piac vonzerejét, ideértve az azzal kapcsolatos megfontolásokat is, hogy vannak-e hatályban más harmadik országokban a peroxoszulfátokkal kapcsolatban dömpingellenes vagy kiegyenlítő intézkedések, a kínai exportáló gyártóknak az árak területén más harmadik országok piacain tanúsított magatartását, valamint az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatásokat.

5.1.   Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

| (134) | Kína messze a felülvizsgálat tárgyát képező termék legnagyobb exportőre a világon. A felülvizsgálati időszakbeli export teljes értékét tekintve az EU Kína harmadik legfontosabb exportpiaca volt. (69) |
| --- | --- |

(134)

Kína messze a felülvizsgálat tárgyát képező termék legnagyobb exportőre a világon. A felülvizsgálati időszakbeli export teljes értékét tekintve az EU Kína harmadik legfontosabb exportpiaca volt. (69)

69

| (135) | A (100)–(101) preambulumbekezdésben ismertetett módon a kínai gyártók jelentős termelési kapacitással rendelkeznek, és komoly mértékű becsült szabad kapacitásuk jóval nagyobb a felülvizsgálati időszak alatti teljes uniós felhasználásnál. |
| --- | --- |

(135)

A (100)–(101) preambulumbekezdésben ismertetett módon a kínai gyártók jelentős termelési kapacitással rendelkeznek, és komoly mértékű becsült szabad kapacitásuk jóval nagyobb a felülvizsgálati időszak alatti teljes uniós felhasználásnál.

5.2.   Az uniós piac vonzereje

Az uniós piac vonzereje

| (136) | Az uniós piac a felülvizsgálat tárgyát képező termék legnagyobb importőre a világon. (70) Továbbá, mint az 1. táblázatban látható, 2015 és a felülvizsgálati időszak között az érintett termék uniós felhasználása 8 %-kal nőtt. Ez azt mutatja, hogy az uniós felhasználás továbbra is komoly mértékű, és növekvő tendenciát mutat. Az uniós piac – viszonylag nagy méreténél és az egyértelműen növekvő felhasználásnál fogva – továbbra is vonzó a kínai exportáló gyártók számára. |
| --- | --- |

(136)

Az uniós piac a felülvizsgálat tárgyát képező termék legnagyobb importőre a világon. (70) Továbbá, mint az 1. táblázatban látható, 2015 és a felülvizsgálati időszak között az érintett termék uniós felhasználása 8 %-kal nőtt. Ez azt mutatja, hogy az uniós felhasználás továbbra is komoly mértékű, és növekvő tendenciát mutat. Az uniós piac – viszonylag nagy méreténél és az egyértelműen növekvő felhasználásnál fogva – továbbra is vonzó a kínai exportáló gyártók számára.

70

| (137) | Emellett más harmadik országokban, például az USA-ban vagy Indiában piacvédelmi intézkedések vannak érvényben a felülvizsgálat tárgyát képező termék kivitelével szemben, ami nehezíti a kínai exportáló gyártók számára e piacok elérését, és további vonzerőt kölcsönöz az uniós piac számára, ahová az így kieső export átirányítható lehet. |
| --- | --- |

(137)

Emellett más harmadik országokban, például az USA-ban vagy Indiában piacvédelmi intézkedések vannak érvényben a felülvizsgálat tárgyát képező termék kivitelével szemben, ami nehezíti a kínai exportáló gyártók számára e piacok elérését, és további vonzerőt kölcsönöz az uniós piac számára, ahová az így kieső export átirányítható lehet.

5.3.   A kínai exportáló gyártók magatartása az árak területén

A kínai exportáló gyártók magatartása az árak területén

| (138) | Az uniós piac vonzerejét a kínai exportáló gyártók árképzési stratégiája is alátámasztja. Ezzel összefüggésben a Bizottság elvégzett egy elemzést, amelynek keretében összehasonlította egymással egyfelől az uniós gyártók értékesítési árait, másfelől pedig a kínai exportáló gyártó által a harmadik országok felé felszámított gyártelepi szinű árak CIF-szintre átszámított, azaz az Unióba való fuvarozás és a biztosítás költségeivel megnövelt, majd pedig a behozatal után felmerülő költségek és a szerződéses vámok figyelembevételével kiigazított értékét. Ez az elemzés azt mutatta, hogy azonos szinten összehasonlítva a kínai exportárak 26 %-kal alacsonyabbak az uniós gyártók értékesítési árainál. Ugyanezt az elemzést a Bizottság a Globális Kereskedelmi Atlasz szerinti, az Unión kívüli harmadik országokba irányuló kivitel kapcsán felszámított összes kínai exportár alapján is elvégezte. Ez az elemzés azt mutatta, hogy azonos szinten összehasonlítva a kínai exportárak 18 %-kal alacsonyabbak az uniós gyártók értékesítési árainál. Ezért észszerűen arra lehet számítani, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai export az uniós gazdasági ágazat árainál alacsonyabb árak mellett fog belépni az uniós piacra. |
| --- | --- |

(138)

Az uniós piac vonzerejét a kínai exportáló gyártók árképzési stratégiája is alátámasztja. Ezzel összefüggésben a Bizottság elvégzett egy elemzést, amelynek keretében összehasonlította egymással egyfelől az uniós gyártók értékesítési árait, másfelől pedig a kínai exportáló gyártó által a harmadik országok felé felszámított gyártelepi szinű árak CIF-szintre átszámított, azaz az Unióba való fuvarozás és a biztosítás költségeivel megnövelt, majd pedig a behozatal után felmerülő költségek és a szerződéses vámok figyelembevételével kiigazított értékét. Ez az elemzés azt mutatta, hogy azonos szinten összehasonlítva a kínai exportárak 26 %-kal alacsonyabbak az uniós gyártók értékesítési árainál. Ugyanezt az elemzést a Bizottság a Globális Kereskedelmi Atlasz szerinti, az Unión kívüli harmadik országokba irányuló kivitel kapcsán felszámított összes kínai exportár alapján is elvégezte. Ez az elemzés azt mutatta, hogy azonos szinten összehasonlítva a kínai exportárak 18 %-kal alacsonyabbak az uniós gyártók értékesítési árainál. Ezért észszerűen arra lehet számítani, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai export az uniós gazdasági ágazat árainál alacsonyabb árak mellett fog belépni az uniós piacra.

| (139) | A Kínában rendelkezésre álló jelentős szabad kapacitás, az uniós piac vonzereje és a kínai exportáló gyártóknak a (134)–(138) preambulumbekezdésben bemutatott árazási magatartása miatt valószínűsíthető, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén már rövid távon is nagy mennyiségben érkeznének, illetve kerülnének átirányításra alacsony árú peroxoszulfátok az Unióba. |
| --- | --- |

(139)

A Kínában rendelkezésre álló jelentős szabad kapacitás, az uniós piac vonzereje és a kínai exportáló gyártóknak a (134)–(138) preambulumbekezdésben bemutatott árazási magatartása miatt valószínűsíthető, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén már rövid távon is nagy mennyiségben érkeznének, illetve kerülnének átirányításra alacsony árú peroxoszulfátok az Unióba.

| (140) | Ennek következtében az uniós gazdasági ágazatnak, amely jelenleg képes az Unióban jelentkező kereslet kielégítésére, csökkenne az uniós piacon az értékesítési volumene és a piaci részesedése. |
| --- | --- |

(140)

Ennek következtében az uniós gazdasági ágazatnak, amely jelenleg képes az Unióban jelentkező kereslet kielégítésére, csökkenne az uniós piacon az értékesítési volumene és a piaci részesedése.

5.4.   Az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatás

Az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatás

| (141) | Annak felmérése érdekében, hogy az intézkedések hatályvesztése milyen hatást gyakorolhat az uniós gazdasági ágazatra, a Bizottság elemezte, hogy hogyan alakulnának valószínűsíthetően az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai, értékesítési volumenei és jövedelmezősége abban az esetben, ha jelentős mennyiségű alacsony árú kínai behozatal lépne be az Unió piacára. |
| --- | --- |

(141)

Annak felmérése érdekében, hogy az intézkedések hatályvesztése milyen hatást gyakorolhat az uniós gazdasági ágazatra, a Bizottság elemezte, hogy hogyan alakulnának valószínűsíthetően az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai, értékesítési volumenei és jövedelmezősége abban az esetben, ha jelentős mennyiségű alacsony árú kínai behozatal lépne be az Unió piacára.

| (142) | Ebben a tekintetben a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy akkor, amikor 2002 és 2007 között átmenetileg nem voltak hatályban intézkedések, a kínai dömpingelt behozatal a 2001. évi 200 tonnáról 2006-ra csaknem 9 000 tonnára szökött fel, aminek következtében az uniós gazdasági ágazatnak csökkenő árakkal, piaci részesedése visszaszorulásával, valamint jövedelmezősége jelentős visszaesésével kellett szembesülnie. |
| --- | --- |

(142)

Ebben a tekintetben a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy akkor, amikor 2002 és 2007 között átmenetileg nem voltak hatályban intézkedések, a kínai dömpingelt behozatal a 2001. évi 200 tonnáról 2006-ra csaknem 9 000 tonnára szökött fel, aminek következtében az uniós gazdasági ágazatnak csökkenő árakkal, piaci részesedése visszaszorulásával, valamint jövedelmezősége jelentős visszaesésével kellett szembesülnie.

| (143) | A korábbi tapasztalatok és az uniós gazdasági ágazat jelenlegi versenypozíciója alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése milyen valószínűsíthető hatást gyakorolna a kármutatókra. Ennek keretében a Bizottság szimulációt végzett a következő feltételezésekből kiindulva:






  a) | Az értékesítési volumenek becsült alakulása részben az intézkedések első hatályvesztése nyomán tapasztalt volumennövekedésen (azaz amikor a dömpingelt kínai behozatal 9 000 tonnára szökött fel 2006-ra), részben pedig az uniós gazdasági ágazat jelenlegi terméktípusonkénti versenypozícióján alapult azzal, hogy a Bizottság figyelembe vette az uniós gazdasági ágazat egyes terméktípusokkal kapcsolatban meglévő versenyelőnyét (például a jobb minőséget vagy a gyorsabb szállítást), valamint azt is, hogy a behozatal megnövekedése nemcsak az uniós gazdasági ágazat piaci részesedését csökkenti, hanem más harmadik országokét is. |
| --- | --- | --- |

(143)

A korábbi tapasztalatok és az uniós gazdasági ágazat jelenlegi versenypozíciója alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése milyen valószínűsíthető hatást gyakorolna a kármutatókra. Ennek keretében a Bizottság szimulációt végzett a következő feltételezésekből kiindulva:

a)

Az értékesítési volumenek becsült alakulása részben az intézkedések első hatályvesztése nyomán tapasztalt volumennövekedésen (azaz amikor a dömpingelt kínai behozatal 9 000 tonnára szökött fel 2006-ra), részben pedig az uniós gazdasági ágazat jelenlegi terméktípusonkénti versenypozícióján alapult azzal, hogy a Bizottság figyelembe vette az uniós gazdasági ágazat egyes terméktípusokkal kapcsolatban meglévő versenyelőnyét (például a jobb minőséget vagy a gyorsabb szállítást), valamint azt is, hogy a behozatal megnövekedése nemcsak az uniós gazdasági ágazat piaci részesedését csökkenti, hanem más harmadik országokét is.

| b) | Az uniós gazdasági ágazat árainak várt alakulása a felülvizsgálati időszak tekintetében jelentett, az Unió felé felszámított kínai exportárakon alapul, amelyekből – a terméktípusok közötti különbségek figyelembevétele mellett – a Bizottság levonta a (99) preambulumbekezdés szerinti árszintkülönbségek egy meghatározott hányadát. |
| --- | --- |

b)

Az uniós gazdasági ágazat árainak várt alakulása a felülvizsgálati időszak tekintetében jelentett, az Unió felé felszámított kínai exportárakon alapul, amelyekből – a terméktípusok közötti különbségek figyelembevétele mellett – a Bizottság levonta a (99) preambulumbekezdés szerinti árszintkülönbségek egy meghatározott hányadát.

| c) | Ezt követően az így kiadódó becsült bevételeket az uniós gazdasági ágazatnak a felülvizsgálati időszak alatti, a helyszínen ellenőrzött költségszerkezetére alkalmazva a Bizottság újraszámította a jövedelmezőség értékeit. |
| --- | --- |

c)

Ezt követően az így kiadódó becsült bevételeket az uniós gazdasági ágazatnak a felülvizsgálati időszak alatti, a helyszínen ellenőrzött költségszerkezetére alkalmazva a Bizottság újraszámította a jövedelmezőség értékeit.

| (144) | A szimuláció azt mutatta, hogy az intézkedések hatályvesztése nyomán egy év alatt mintegy 13 %-kal, két év alatt mintegy 20 %-kal zsugorodna az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene, értékesítési árai pedig 15 %-kal csökkennének. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat jelenlegi jövedelmezősége egy év alatt a már veszteséges szint közelébe kerülne, két év elteltével pedig az uniós gazdasági ágazat veszteségessé válna. |
| --- | --- |

(144)

A szimuláció azt mutatta, hogy az intézkedések hatályvesztése nyomán egy év alatt mintegy 13 %-kal, két év alatt mintegy 20 %-kal zsugorodna az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene, értékesítési árai pedig 15 %-kal csökkennének. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat jelenlegi jövedelmezősége egy év alatt a már veszteséges szint közelébe kerülne, két év elteltével pedig az uniós gazdasági ágazat veszteségessé válna.

5.5.   Következtetés

Következtetés

| (145) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából érkező behozatalra vonatkozó intézkedések hatályon kívül helyezése valószínűsíthetően rövid idő alatt az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár megismétlődéséhez vezetne. |
| --- | --- |

(145)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából érkező behozatalra vonatkozó intézkedések hatályon kívül helyezése valószínűsíthetően rövid idő alatt az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár megismétlődéséhez vezetne.

6.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (146) | A (144) preambulumbekezdésben foglalt következtetés szerint a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén az uniós gazdasági ágazat helyzete valószínűsíthetően jelentős mértékben romlana. Ennélfogva az uniós gazdasági ágazat számára az intézkedések fenntartása előnyös lenne, hiszen az uniós gyártók meg tudnák őrizni értékesítési volumenük, piaci részesedésük és jövedelmezőségük jelenlegi szintjét, valamint kedvező általános gazdasági helyzetüket. Az intézkedések megszüntetése ezzel szemben veszélybe sodorhatná az uniós gazdasági ágazat életképességét, hiszen a jelek szerint dömpingáron és jelentős mennyiségekben érkezne kínai behozatal az Unió piacára, és ez a kár megismétlődését eredményezné. |
| --- | --- |

(146)

A (144) preambulumbekezdésben foglalt következtetés szerint a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén az uniós gazdasági ágazat helyzete valószínűsíthetően jelentős mértékben romlana. Ennélfogva az uniós gazdasági ágazat számára az intézkedések fenntartása előnyös lenne, hiszen az uniós gyártók meg tudnák őrizni értékesítési volumenük, piaci részesedésük és jövedelmezőségük jelenlegi szintjét, valamint kedvező általános gazdasági helyzetüket. Az intézkedések megszüntetése ezzel szemben veszélybe sodorhatná az uniós gazdasági ágazat életképességét, hiszen a jelek szerint dömpingáron és jelentős mennyiségekben érkezne kínai behozatal az Unió piacára, és ez a kár megismétlődését eredményezné.

7.   A felhasználók érdeke

A felhasználók érdeke

| (147) | Azok a felhasználók, amelyekkel a Bizottság felvette a kapcsolatot, nem küldtek vissza kitöltött kérdőívet. Mindazonáltal egy felhasználó, a Wacker Chemie AG benyújtott egy beadványt, amelyben azt szorgalmazta, hogy a Bizottság az intézkedéseket az alábbiakban kifejtett okokból szüntesse meg. |
| --- | --- |

(147)

Azok a felhasználók, amelyekkel a Bizottság felvette a kapcsolatot, nem küldtek vissza kitöltött kérdőívet. Mindazonáltal egy felhasználó, a Wacker Chemie AG benyújtott egy beadványt, amelyben azt szorgalmazta, hogy a Bizottság az intézkedéseket az alábbiakban kifejtett okokból szüntesse meg.

| (148) | Először: a felhasználó szerint az uniós gazdasági ágazat helyzete a Kínából érkező jelentős volumenű behozatal, valamint a máshonnan hasonló vagy sok esetben csökkenő áron érkező behozatalok ellenére is kedvezően alakult. Ez a felhasználó álláspontja szerint azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat a továbbiakban képes volna állni a versenyt a kínai behozatallal szemben. Másodszor: a Wacker Chemie állítása szerint a termelési költség csökkenésétől függetlenül az uniós gyártók képesek voltak növelni áraikat az EU piacán. Végezetül: az intézkedések megszüntetése nyomán fokozódna a piaci verseny, és a peroxoszulfátokat minden forrásból versenyképes áron lehetne beszerezni. |
| --- | --- |

(148)

Először: a felhasználó szerint az uniós gazdasági ágazat helyzete a Kínából érkező jelentős volumenű behozatal, valamint a máshonnan hasonló vagy sok esetben csökkenő áron érkező behozatalok ellenére is kedvezően alakult. Ez a felhasználó álláspontja szerint azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat a továbbiakban képes volna állni a versenyt a kínai behozatallal szemben. Másodszor: a Wacker Chemie állítása szerint a termelési költség csökkenésétől függetlenül az uniós gyártók képesek voltak növelni áraikat az EU piacán. Végezetül: az intézkedések megszüntetése nyomán fokozódna a piaci verseny, és a peroxoszulfátokat minden forrásból versenyképes áron lehetne beszerezni.

| (149) | A 4.7. szakaszban ismertetett módon a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszakban nem érte jelentős kár, és az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak folyamán növelte értékesítési árait. Az értékesítési ár növekedését azonban a termelési költség hasonló mértékű növekedése kísérte (lásd a (125) preambulumbekezdést). A Kínából érkező behozatal árával és volumenével kapcsolatban a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a Kínából az Unióba érkező behozatal csaknem teljes egészében attól az exportőrtől eredt, amelyről az eredeti vizsgálat azt állapította meg, hogy nem folytat dömpinget, és amelyre ezért e felülvizsgálat hatálya nem terjed ki. Emellett más harmadik országokból az uniós gazdasági ágazat áraihoz hasonló árakon érkeztek a behozatalok, és ezek az árak növekvő, nem pedig csökkenő tendenciát mutattak. A vizsgálat arra is rámutatott, hogy a termék jellegének, valamint a piacon rendelkezésre álló számos beszerzési forrásnak köszönhetően a felhasználók könnyen válthatnak beszállítót. A Bizottság ezért a felhasználó felvetéseit elutasította. |
| --- | --- |

(149)

A 4.7. szakaszban ismertetett módon a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszakban nem érte jelentős kár, és az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak folyamán növelte értékesítési árait. Az értékesítési ár növekedését azonban a termelési költség hasonló mértékű növekedése kísérte (lásd a (125) preambulumbekezdést). A Kínából érkező behozatal árával és volumenével kapcsolatban a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a Kínából az Unióba érkező behozatal csaknem teljes egészében attól az exportőrtől eredt, amelyről az eredeti vizsgálat azt állapította meg, hogy nem folytat dömpinget, és amelyre ezért e felülvizsgálat hatálya nem terjed ki. Emellett más harmadik országokból az uniós gazdasági ágazat áraihoz hasonló árakon érkeztek a behozatalok, és ezek az árak növekvő, nem pedig csökkenő tendenciát mutattak. A vizsgálat arra is rámutatott, hogy a termék jellegének, valamint a piacon rendelkezésre álló számos beszerzési forrásnak köszönhetően a felhasználók könnyen válthatnak beszállítót. A Bizottság ezért a felhasználó felvetéseit elutasította.

| (150) | Mindemellett az eredeti vizsgálat megállapította, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék az értéklánc következő szakaszain található termékek költségeire csak marginális hatást gyakorol, ezért a dömpingellenes vám hatása elhanyagolható mértékű. (71) A felhasználók nem szolgáltattak olyan információkat, amelyek megkérdőjelezik a korábbi vizsgálatok azon következtetéseit, hogy a vám csupán marginális hatást gyakorol a felhasználók üzleti tevékenységére. |
| --- | --- |

(150)

Mindemellett az eredeti vizsgálat megállapította, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék az értéklánc következő szakaszain található termékek költségeire csak marginális hatást gyakorol, ezért a dömpingellenes vám hatása elhanyagolható mértékű. (71) A felhasználók nem szolgáltattak olyan információkat, amelyek megkérdőjelezik a korábbi vizsgálatok azon következtetéseit, hogy a vám csupán marginális hatást gyakorol a felhasználók üzleti tevékenységére.

71

8.   Az importőrök érdeke

Az importőrök érdeke

| (151) | Azok közül az importőrök közül, amelyekkel a Bizottság felvette a kapcsolatot, egyik sem importálta a felülvizsgálat tárgyát képező terméket jelentős mennyiségben, ezért a Bizottság egyik ilyen importőrt sem kérte fel kérdőív kitöltésére. Azok közül az importőrök közül, amelyek a felülvizsgálat kezdetén jelentkeztek a Bizottságnál, egyik sem fogalmazott meg észrevételeket. |
| --- | --- |

(151)

Azok közül az importőrök közül, amelyekkel a Bizottság felvette a kapcsolatot, egyik sem importálta a felülvizsgálat tárgyát képező terméket jelentős mennyiségben, ezért a Bizottság egyik ilyen importőrt sem kérte fel kérdőív kitöltésére. Azok közül az importőrök közül, amelyek a felülvizsgálat kezdetén jelentkeztek a Bizottságnál, egyik sem fogalmazott meg észrevételeket.

| (152) | A vizsgálat megerősítette, hogy az importőrök könnyen vásárolhatnak a piacon jelenleg rendelkezésre álló különböző forrásokból, különösen az uniós gazdasági ágazattól, az Egyesült Államok exportőreitől és a termékeit nem dömpingáron értékesítő kínai exportőrtől. A Bizottság az eredeti vizsgálat keretében megállapította, hogy az importőrök teljes forgalmán belül a peroxoszulfátok behozatala 0,03–1,3 %-ot képviselt. (72) Ezért olyan bizonyítékok hiányában, amelyek megkérdőjelezik ezt a ténymegállapítást, és figyelemmel arra, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatala jelentéktelen volt a felülvizsgálati időszak alatt, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések az importőrökre nem gyakorolnának aránytalanul nagy hatást. |
| --- | --- |

(152)

A vizsgálat megerősítette, hogy az importőrök könnyen vásárolhatnak a piacon jelenleg rendelkezésre álló különböző forrásokból, különösen az uniós gazdasági ágazattól, az Egyesült Államok exportőreitől és a termékeit nem dömpingáron értékesítő kínai exportőrtől. A Bizottság az eredeti vizsgálat keretében megállapította, hogy az importőrök teljes forgalmán belül a peroxoszulfátok behozatala 0,03–1,3 %-ot képviselt. (72) Ezért olyan bizonyítékok hiányában, amelyek megkérdőjelezik ezt a ténymegállapítást, és figyelemmel arra, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatala jelentéktelen volt a felülvizsgálati időszak alatt, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések az importőrökre nem gyakorolnának aránytalanul nagy hatást.

72

9.   Következtetés

Következtetés

| (153) | Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság mérlegelte a különböző versengő érdekeket, és ennek során különös figyelmet szentelt annak, hogy védelmet nyújtson az uniós gazdasági ágazatnak a kár valószínűsíthető megismétlődésével szemben. Mivel az eredeti vizsgálat ténymegállapításait egyetlen bizonyíték sem vonja kétségbe, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az importőrök és a felhasználók érintettsége nem olyan jelentős mértékű, hogy az intézkedések fenntartása egyértelműen aránytalan megoldás lenne. A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nincsenek olyan kényszerítő okok, amelyekből az következik, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása nem szolgálja az Unió érdekét. |
| --- | --- |

(153)

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság mérlegelte a különböző versengő érdekeket, és ennek során különös figyelmet szentelt annak, hogy védelmet nyújtson az uniós gazdasági ágazatnak a kár valószínűsíthető megismétlődésével szemben. Mivel az eredeti vizsgálat ténymegállapításait egyetlen bizonyíték sem vonja kétségbe, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az importőrök és a felhasználók érintettsége nem olyan jelentős mértékű, hogy az intézkedések fenntartása egyértelműen aránytalan megoldás lenne. A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nincsenek olyan kényszerítő okok, amelyekből az következik, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása nem szolgálja az Unió érdekét.

10.   Az eljárás további menete

Az eljárás további menete

| (154) | A Bizottság 2019. november 8-án tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján fenn kívánja tartani a dömpingellenes vámokat (a továbbiakban: az érdekelt felek végső tájékoztatása). A Bizottsághoz az érdekelt felektől nem érkeztek olyan észrevételek, amelyek vitatják a tájékoztatásban foglalt ténymegállapításokat. |
| --- | --- |

(154)

A Bizottság 2019. november 8-án tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján fenn kívánja tartani a dömpingellenes vámokat (a továbbiakban: az érdekelt felek végső tájékoztatása). A Bizottsághoz az érdekelt felektől nem érkeztek olyan észrevételek, amelyek vitatják a tájékoztatásban foglalt ténymegállapításokat.

| (155) | A Bizottság megfontolta és indokolt esetben figyelembe vette az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket. |
| --- | --- |

(155)

A Bizottság megfontolta és indokolt esetben figyelembe vette az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket.

11.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (156) | A fentiekből következően a Kínából származó peroxoszulfátokra alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(156)

A fentiekből következően a Kínából származó peroxoszulfátokra alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.

| (157) | A vámtételek közötti jelentős különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében az egyedi dömpingellenes vámok helyes alkalmazásának biztosításához különleges intézkedéseket kell hozni. Azoknak a vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, be kell mutatniuk egy érvényes kereskedelmi számlát a tagállamok vámhatóságai előtt. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Ha a behozatalt nem kíséri ilyen számla, a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vámot kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(157)

A vámtételek közötti jelentős különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében az egyedi dömpingellenes vámok helyes alkalmazásának biztosításához különleges intézkedéseket kell hozni. Azoknak a vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, be kell mutatniuk egy érvényes kereskedelmi számlát a tagállamok vámhatóságai előtt. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Ha a behozatalt nem kíséri ilyen számla, a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vámot kell alkalmazni.

| (158) | Bár e számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai alkalmazhassák a behozatalokra az egyedi dömpingellenes vámtételeket, a vámhatóságoknak nem kizárólag ezt a számlát kell figyelembe venniük. A tagállamok vámhatóságai akkor is kötelesek elvégezni a szokásos ellenőrzéseket és – minden más esethez hasonlóan, a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak biztosítása érdekében, hogy az adott vámtétel alkalmazása vámjogi szempontból indokolt legyen – akkor is jogosultak további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) megkövetelni, ha a bemutatott számla teljesíti az 1. cikk (3) bekezdésében meghatározott összes követelményt. |
| --- | --- |

(158)

Bár e számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai alkalmazhassák a behozatalokra az egyedi dömpingellenes vámtételeket, a vámhatóságoknak nem kizárólag ezt a számlát kell figyelembe venniük. A tagállamok vámhatóságai akkor is kötelesek elvégezni a szokásos ellenőrzéseket és – minden más esethez hasonlóan, a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak biztosítása érdekében, hogy az adott vámtétel alkalmazása vámjogi szempontból indokolt legyen – akkor is jogosultak további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) megkövetelni, ha a bemutatott számla teljesíti az 1. cikk (3) bekezdésében meghatározott összes követelményt.

| (159) | Ha – különösen az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően – egy alacsonyabb egyedi vámtétel igénybevételére jogosult vállalat kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségnövekedés már önmagában tekinthető az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése miatt bekövetkezett változásnak. Ilyenkor a jogszabályi feltételek teljesülése esetén kijátszásellenes vizsgálat indítható. Ez a vizsgálat irányulhat egyebek mellett annak tisztázására, hogy szükség van-e az egyedi vámtétel vagy vámtételek eltörlésére és ebből következően országos hatályú vám kivetésére. |
| --- | --- |

(159)

Ha – különösen az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően – egy alacsonyabb egyedi vámtétel igénybevételére jogosult vállalat kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségnövekedés már önmagában tekinthető az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése miatt bekövetkezett változásnak. Ilyenkor a jogszabályi feltételek teljesülése esetén kijátszásellenes vizsgálat indítható. Ez a vizsgálat irányulhat egyebek mellett annak tisztázására, hogy szükség van-e az egyedi vámtétel vagy vámtételek eltörlésére és ebből következően országos hatályú vám kivetésére.

| (160) | Az az egyedi dömpingellenes vámtétellel rendelkező vállalat, amelynek a későbbiekben megváltozik a neve, kérheti e vámtétel folytatólagos alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni. (73) A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság értesítést tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(160)

Az az egyedi dömpingellenes vámtétellel rendelkező vállalat, amelynek a későbbiekben megváltozik a neve, kérheti e vámtétel folytatólagos alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni. (73) A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság értesítést tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

73

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (161) | Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (74) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletét követően teljesítendő visszatérítések esetében az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában minden hónap első naptári napján közzétett kamatlábnak megfelelő késedelmi kamat fizetendő. |
| --- | --- |

(161)

Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (74) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletét követően teljesítendő visszatérítések esetében az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában minden hónap első naptári napján közzétett kamatlábnak megfelelő késedelmi kamat fizetendő.

74

Európai Unió Hivatalos Lapjának

| (162) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(162)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 2833 40 00 és ex 2842 90 80 (TARIC-kód: 2842908020) KN-kódok alá tartozó peroxoszulfátok (perszulfátok, beleértve a kálium-peroximonoszulfát-szulfátot is) behozatalára.

(2)   Az alábbi vállalatok által előállított, az (1) bekezdésben meghatározott termék vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám vámtétele a következő:

| Vállalat | Vámtétel (%) | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd, Shanghai | 0,0 | A820 |
| United Initiators Shanghai Co., Ltd | 24,5 | A821 |
| Minden más vállalat | 71,8 | A999 |

Vállalat

Vámtétel (%)

TARIC-kiegészítő kód

ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd, Shanghai

0,0

A820

United Initiators Shanghai Co., Ltd

24,5

A821

Minden más vállalat

71,8

A999

(3)   A (2) bekezdésben megjelölt vállalatok esetében meghatározott egyedi vámtétel alkalmazásának feltétele olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak, amelyen szerepel a számlát kibocsátó vállalat név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt következő nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) [érintett termék]-et a(z) [vállalat neve és címe] [TARIC-kiegészítő kód] állította elő [érintett ország]-ban/-ben. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.” Ha ilyen számlát nem mutatnak be, a minden más vállalatra alkalmazandó vámtételt kell alkalmazni.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. január 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula von der LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o., a legutóbb az (EU) 2018/825 európai parlamenti és tanácsi rendelettel módosított változatában.

1

(2)  
  HL L 265., 2007.10.11., 1. o.

2

(3)  
  HL L 338., 2013.12.17., 11. o.

3

(4)  
  HL C 110., 2018.3.23., 29. o.

4

(5)  
  HL C 454., 2018.12.17., 7. o.

5

(6)  A Bizottság (EU) 2019/1584 végrehajtási rendelete (2019. szeptember 25.) a Kínai Népköztársaságból származó peroxoszulfátok (perszulfátok) behozatalára vonatkozóan az 1343/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedések esetleges kijátszására vonatkozó vizsgálat megindításáról, valamint az ezekre a behozatalokra vonatkozó nyilvántartásbavételi kötelezettség bevezetéséről (HL L 246., 2019.9.26., 19. o.).

6

(7)  Brüsszel, 2017. december 20., SWD(2017) 483 final/2, megtekinthető a következő internetcímen: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

7

(8)  Feljegyzés az ügy irataihoz, január 15., Sherlock-szám: t19.000129 (megtekinthető az ügy nyilvános iratai között).

8

(9)  Feljegyzés az ügy irataihoz, május 6., Sherlock-szám: t19.002077 (megtekinthető az ügy nyilvános iratai között).

9

(10)  Jelentés: 6–7. o.

10

(11)  Jelentés: 10. o.

11

(12)  Lásd: http://en.pkulaw.cn/display.aspx?cgid=311950&lib=law

12

(13)  Jelentés: 41. és 73–74. o.

13

(14)  Jelentés: 120–121. o.

14

(15)  Jelentés: 122–135. o.

15

(16)  Jelentés: 167–168. o.

16

(17)  Jelentés: 169–170. és 200–201. o.

17

(18)  Jelentés: 15–16., 50., 84. és 108–109. o.

18

(19)  Jelentés: 26. o.

19

(20)  Jelentés: 31–32. o.

20

(21)  https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU

21

(22)  Jelentés: 431. o.

22

(23)  Jelentés: 431. o.

23

(24)  Jelentés: 431. o.

24

(25)  Jelentés: 111–150. o.

25

(26)  Jelentés: 41–42. és 83. o.

26

(27)  Jelentés: 69. o.

27

(28)  Jelentés: 409. o.

28

(29)  Jelentés: 411. o.

29

(30)  Jelentés: 66. o.

30

(31)  Jelentés: 267–268. o.

31

(32)  Jelentés: 271. o.

32

(33)  Jelentés: 217–234. o.

33

(34)  Jelentés: 431. o.

34

(35)  Jelentés: 223., 231., 408. és 412. o.

35

(36)  Jelentés: 138–149. o.

36

(37)  Jelentés: 216. o.

37

(38)  Jelentés: 213–215. o.

38

(39)  Jelentés: 209–211. o.

39

(40)  Lásd a 390/2007/EK bizottsági rendelet (HL L 97., 2007.4.12., 6. o.) (58) preambulumbekezdését.

40

(41)  Lásd az (EU) 2018/1690 bizottsági végrehajtási rendelet (HL L 283., 2018.11.12., 1. o.) (478)–(493) preambulumbekezdését.

41

(42)  Jelentés: 332–337. o.

42

(43)  Jelentés: 336. o.

43

(44)  Jelentés: 337–341. o.

44

(45)  Jelentés: 114–117. o.

45

(46)  Jelentés: 119. o.

46

(47)  Jelentés: 120. o.

47

(48)  Jelentés: 121–122., 126–128. és 133–135. o.

48

(49)  Jelentés: 121–122., 126–128. és 133–135. o.

49

(50)  Jelentés: 362–363. o.

50

(51)  Jelentés: 127. o.

51

(52)  
  OECD Economic Surveys: China 2017, OECD Publishing, Párizs, 22. o. Részletes adatokat a Kínai Központi Bank kínai negyedéves monetáris politikai jelentése is tartalmaz. Jelentés: 241. o.

52

OECD Economic Surveys: China 2017

(53)  Jelentés: 252–255. o.

53

(54)  World Bank Open Data – Upper Middle Income (A Világbank nyílt hozzáférésű adatai – közepes jövedelmű országok, felső sáv): https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income (hozzáférés: 2019. március 27.).

54

(55)  https://connect.ihs.com/gta/standardreports

55

(56)  Török Statisztikai Hivatal: http://www.turkstat.gov.tr

56

(57)  https://orbis4.bvdinfo.com/version-201866/orbis/Companies

57

(58)  A vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy két nyersanyagot: a kénsavat és a kálium-hidroxidot a törökországi adatbázisok 12 számjegyű kódok szerinti albontásokban tartalmaztak. Csaknem az összes import egyetlen kód: a kénsav esetében a 28 07 00 00 00 19, a kálium-hidroxid esetében a 28 15 20 00 00 00 kód alatt érkezett Törökországba. A 2019. január 15-i feljegyzésben jelzett módon a Bizottság a hat számjegyű kódok (HR-kódok) szintjén dolgozott.

58

(59)  A gazdasági tevékenységeknek az Eurostat által alkalmazott egységes ágazati osztályozási rendszere, lásd: https://ec.europa.eu/eurostat/web/nace-rev2, legutóbbi hozzáférés: 2019. augusztus 12.

59

(60)  http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2090, legutóbbi hozzáférés: 2019. augusztus 12.

60

(61)  http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2104, legutóbbi hozzáférés: 2019. augusztus 12.

61

(62)  A rendelkezésre álló adatok féléves időszakokra vonatkoznak. A Bizottság a felülvizsgálati időszakban érvényes átlagárat a 2017. második félévi érték 25 %-ának, a 2018. első félévi érték 50 %-ának és a 2018. második félévi érték 25 %-ának összegeként határozta meg.

62

(63)  http://www.turkstat.gov.tr/PreHaberBultenleri.do?id=30608, legutóbbi hozzáférés: 2019. augusztus 12. 100 kuruş = 1 török líra.

63

(64)  https://orbis4.bvdinfo.com/version-201988/orbis/1/Companies/report/Index?format=114678F1-A093-E711-8A1A-2C44FD99A5A0&BookSection=GLOBALSTANDARDFORMAT&seq=0

64

(65)  Ahogyan az (5) preambulumbekezdésben jeleztük, a Bizottság ezekre a behozatalokra vonatkozóan 2019. szeptember 26-án kijátszásellenes vizsgálatot indított. A vizsgálat az ABC Chemicals (Shanghai) Co. Ltd vállalatra terjed ki.

65

(66)  Az exportáló gyártó 25 ázsiai, amerikai, afrikai és az Unión kívüli európai országba értékesített.

66

(67)  A kérelem nyilvános változatában a melléklet 4.2.2. b) pontja az érintett vállalatok internetes oldalai alapján felsorolja a kínai termelési kapacitásokat.

67

(68)  A kérelmezők a kapacitásfeleslegről a kérelem nyilvános változatának 4.1.2. szakaszában számoltak be (18. o.).

68

(69)  A Globális Kereskedelmi Atlasz adatai alapján.

69

(70)  A Globális Kereskedelmi Atlasz adatai alapján.

70

(71)  
  HL L 97., 2007.4.12., 6. o.

71

(72)  
  HL L 97., 2007.4.12., 6. o.

72

(73)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

73

(74)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

74

---

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 2020.1.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 13/43 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.1.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 13/43

---

A KÖZÖSSÉG–SVÁJC SZÁRAZFÖLDI SZÁLLÍTÁSI BIZOTTSÁG 2/2019 HATÁROZATA

(2019. december 13.)

a Svájc és az Európai Unió közötti zökkenőmentes vasúti közlekedés fenntartására irányuló átmeneti intézkedésekről [2020/40]

A BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között 1999. június 21-én létrejött, a vasúti és közúti áru- és személyszállításról szóló megállapodásra (a továbbiakban: megállapodás) és különösen annak 52. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A megállapodás 51. cikkének (2) bekezdése szerint a Közösség–Svájc Szárazföldi Szállítási Bizottság (a továbbiakban: vegyes bizottság) biztosítja a megállapodás rendelkezéseinek nyomon követését és alkalmazását, továbbá végrehajtja a megállapodás 52. és 55. cikkében említett kiigazítási és felülvizsgálati záradékokat. |
| --- | --- |

(1)

A megállapodás 51. cikkének (2) bekezdése szerint a Közösség–Svájc Szárazföldi Szállítási Bizottság (a továbbiakban: vegyes bizottság) biztosítja a megállapodás rendelkezéseinek nyomon követését és alkalmazását, továbbá végrehajtja a megállapodás 52. és 55. cikkében említett kiigazítási és felülvizsgálati záradékokat.

| (2) | A megállapodás 52. cikkének (4) bekezdésével összhangban a vegyes bizottság többek között határozatokat hoz az 1. melléklet felülvizsgálatáról annak érdekében, hogy az – szükség esetén, viszonossági alapon – kiegészüljön az érintett jogszabályokban bekövetkezett módosításokkal, illetve határoz minden egyéb, a megállapodás megfelelő érvényesülésének biztosítását célzó intézkedésről. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodás 52. cikkének (4) bekezdésével összhangban a vegyes bizottság többek között határozatokat hoz az 1. melléklet felülvizsgálatáról annak érdekében, hogy az – szükség esetén, viszonossági alapon – kiegészüljön az érintett jogszabályokban bekövetkezett módosításokkal, illetve határoz minden egyéb, a megállapodás megfelelő érvényesülésének biztosítását célzó intézkedésről.

| (3) | A vegyes bizottság 1/2013 határozata (1) a 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (2) összhangban a tagállamok nemzeti biztonsági hatóságai vagy Svájc nemzeti biztonsági hatóságai által a vasúti társaságok számára kibocsátott biztonsági tanúsítványok kölcsönösségi alapon történő elismeréséről rendelkezik. Rendelkezik továbbá az alrendszerekre, járművekre és járműtípusokra vonatkozóan kiállított EK-megfelelőségi, alkalmazhatósági és hitelesítési nyilatkozatok, EK-hitelesítési tanúsítványok, üzembehelyezési engedélyek, valamint a 2008/57/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (3) előírt bejelentett szervezetek kölcsönösségi alapon történő elismeréséről. |
| --- | --- |

(3)

A vegyes bizottság 1/2013 határozata (1) a 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (2) összhangban a tagállamok nemzeti biztonsági hatóságai vagy Svájc nemzeti biztonsági hatóságai által a vasúti társaságok számára kibocsátott biztonsági tanúsítványok kölcsönösségi alapon történő elismeréséről rendelkezik. Rendelkezik továbbá az alrendszerekre, járművekre és járműtípusokra vonatkozóan kiállított EK-megfelelőségi, alkalmazhatósági és hitelesítési nyilatkozatok, EK-hitelesítési tanúsítványok, üzembehelyezési engedélyek, valamint a 2008/57/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (3) előírt bejelentett szervezetek kölcsönösségi alapon történő elismeréséről.

| (4) | Az (EU) 2016/797 európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek, az alrendszerek és a vasúti járművek forgalomba hozatalára vonatkozó új követelményeket határoz meg. Az (EU) 2016/798 európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) új követelményeket állapít meg a vasúti társaságok egységes biztonsági tanúsítványainak kiállítására vonatkozóan. Ezek az irányelvek emellett új feladatokat ruháznak az Európai Unió Vasúti Ügynökségére (a továbbiakban: Ügynökség). Az Ügynökség felel különösen az (EU) 2016/797 irányelv 21. és 24. cikke szerinti forgalombahozatali járműengedélyek, illetve járműtípus-engedélyek (a továbbiakban: uniós járműengedélyek), valamint az (EU) 2016/798 irányelv 10. cikke szerinti egységes biztonsági tanúsítványok (a továbbiakban: egységes biztonsági tanúsítványok) kiállításáért. A tagállamoknak legkésőbb 2019. június 16-ig, illetve azoknak a tagállamoknak az esetében, amelyek e célból értesítették a Bizottságot és az Ügynökséget, 2020. június 16-ig kell átültetniük az irányelveket. 2020. június 16-ával a 2004/49/EK és a 2008/57/EK irányelv hatályát veszti, a helyükbe pedig az (EU) 2016/797 és az (EU) 2016/798 irányelv lép. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2016/797 európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek, az alrendszerek és a vasúti járművek forgalomba hozatalára vonatkozó új követelményeket határoz meg. Az (EU) 2016/798 európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) új követelményeket állapít meg a vasúti társaságok egységes biztonsági tanúsítványainak kiállítására vonatkozóan. Ezek az irányelvek emellett új feladatokat ruháznak az Európai Unió Vasúti Ügynökségére (a továbbiakban: Ügynökség). Az Ügynökség felel különösen az (EU) 2016/797 irányelv 21. és 24. cikke szerinti forgalombahozatali járműengedélyek, illetve járműtípus-engedélyek (a továbbiakban: uniós járműengedélyek), valamint az (EU) 2016/798 irányelv 10. cikke szerinti egységes biztonsági tanúsítványok (a továbbiakban: egységes biztonsági tanúsítványok) kiállításáért. A tagállamoknak legkésőbb 2019. június 16-ig, illetve azoknak a tagállamoknak az esetében, amelyek e célból értesítették a Bizottságot és az Ügynökséget, 2020. június 16-ig kell átültetniük az irányelveket. 2020. június 16-ával a 2004/49/EK és a 2008/57/EK irányelv hatályát veszti, a helyükbe pedig az (EU) 2016/797 és az (EU) 2016/798 irányelv lép.

| (5) | Emellett Svájc az (EU) 2016/797 és az (EU) 2016/798 irányelvvel egyenértékű jogi rendelkezéseket kíván alkalmazni. Ezért az 1. melléklet felülvizsgálata révén be kell építeni a megállapodásba az (EU) 2016/797 és az (EU) 2016/798 irányelv új érdemi rendelkezéseit. |
| --- | --- |

(5)

Emellett Svájc az (EU) 2016/797 és az (EU) 2016/798 irányelvvel egyenértékű jogi rendelkezéseket kíván alkalmazni. Ezért az 1. melléklet felülvizsgálata révén be kell építeni a megállapodásba az (EU) 2016/797 és az (EU) 2016/798 irányelv új érdemi rendelkezéseit.

| (6) | A megállapodás jelenlegi formájában nem teszi lehetővé, hogy az Európai Unió intézményei vagy szervei hatásköreiket Svájcban gyakorolják, mint ahogy azt sem, hogy a vegyes bizottság ilyen értelemben módosítsa a megállapodást. A megállapodásnak a vonatkozó eljárások szerinti módosításáig átmeneti rendelkezéseket kell megállapítani a Svájc és az Európai Unió közötti zökkenőmentes vasúti közlekedés fenntartása érdekében. E célból egyértelművé kell tenni, hogy Svájcban az alkalmazandó biztonsági és átjárhatósági követelményeknek való megfelelés egyrészt egy, az Ügynökség által kiállított egységes biztonsági tanúsítványnak vagy uniós járműengedélynek, másrészt a svájci nemzeti szabályoknak való megfelelés Svájc általi ellenőrzésének együttes alkalmazása révén állapítható meg. Az egységes biztonsági tanúsítványok vagy uniós járműengedélyek kiállítása tekintetében az Ügynökségnek bizonyítékként kell figyelembe vennie a svájci vasúti hálózatra vonatkozó biztonsági tanúsítványok vagy járműengedélyek kiállítása céljából a vonatkozó európai uniós jognak megfelelő svájci jogszabályok követelményeinek való megfelelés Svájc általi értékelését. |
| --- | --- |

(6)

A megállapodás jelenlegi formájában nem teszi lehetővé, hogy az Európai Unió intézményei vagy szervei hatásköreiket Svájcban gyakorolják, mint ahogy azt sem, hogy a vegyes bizottság ilyen értelemben módosítsa a megállapodást. A megállapodásnak a vonatkozó eljárások szerinti módosításáig átmeneti rendelkezéseket kell megállapítani a Svájc és az Európai Unió közötti zökkenőmentes vasúti közlekedés fenntartása érdekében. E célból egyértelművé kell tenni, hogy Svájcban az alkalmazandó biztonsági és átjárhatósági követelményeknek való megfelelés egyrészt egy, az Ügynökség által kiállított egységes biztonsági tanúsítványnak vagy uniós járműengedélynek, másrészt a svájci nemzeti szabályoknak való megfelelés Svájc általi ellenőrzésének együttes alkalmazása révén állapítható meg. Az egységes biztonsági tanúsítványok vagy uniós járműengedélyek kiállítása tekintetében az Ügynökségnek bizonyítékként kell figyelembe vennie a svájci vasúti hálózatra vonatkozó biztonsági tanúsítványok vagy járműengedélyek kiállítása céljából a vonatkozó európai uniós jognak megfelelő svájci jogszabályok követelményeinek való megfelelés Svájc általi értékelését.

| (7) | Az (EU) 2016/797 irányelv értelmében kiállított EK-tanúsítványokat és EK-nyilatkozatokat kölcsönösen el kell ismerni. |
| --- | --- |

(7)

Az (EU) 2016/797 irányelv értelmében kiállított EK-tanúsítványokat és EK-nyilatkozatokat kölcsönösen el kell ismerni.

| (8) | Az adminisztratív terhek csökkentése érdekében helyénvaló lehetővé tenni a kérelmezők számára, hogy egyidejűleg kérelmezzék az Ügynökség által kiadott egységes biztonsági tanúsítványt vagy uniós járműengedélyt, valamint a Svájc nemzeti szabályainak való megfelelés ellenőrzését. Ugyanebből a célból helyénvaló lehetővé tenni a kérelmezők számára, hogy az említett célra az (EU) 2016/796 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 12. cikkében említett egyablakos információs és kommunikációs rendszert alkalmazzák. Svájc számára hozzáférést kell biztosítani az egyablakos információs és kommunikációs rendszerhez, valamint az Ügynökségnek és Svájcnak az e határozat végrehajtásához szükséges mértékben együtt kell működniük. |
| --- | --- |

(8)

Az adminisztratív terhek csökkentése érdekében helyénvaló lehetővé tenni a kérelmezők számára, hogy egyidejűleg kérelmezzék az Ügynökség által kiadott egységes biztonsági tanúsítványt vagy uniós járműengedélyt, valamint a Svájc nemzeti szabályainak való megfelelés ellenőrzését. Ugyanebből a célból helyénvaló lehetővé tenni a kérelmezők számára, hogy az említett célra az (EU) 2016/796 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 12. cikkében említett egyablakos információs és kommunikációs rendszert alkalmazzák. Svájc számára hozzáférést kell biztosítani az egyablakos információs és kommunikációs rendszerhez, valamint az Ügynökségnek és Svájcnak az e határozat végrehajtásához szükséges mértékben együtt kell működniük.

| (9) | Az (EU) 2016/797 irányelv 13. cikkének (2) bekezdésében és az (EU) 2016/798 irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett, a biztonsági tanúsítványok és járműengedélyek Svájcban történő kiállítására alkalmazandó nemzeti szabályokat (a továbbiakban: nemzeti szabályok) az (EU) 2016/796 rendelet 27. cikkében említett informatikai rendszeren keresztül kell közzététel céljából bejelenteni. A megállapodás 1. mellékletében fel kell sorolni azokat a területeket, amelyeken svájci nemzeti szabályokat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(9)

Az (EU) 2016/797 irányelv 13. cikkének (2) bekezdésében és az (EU) 2016/798 irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett, a biztonsági tanúsítványok és járműengedélyek Svájcban történő kiállítására alkalmazandó nemzeti szabályokat (a továbbiakban: nemzeti szabályok) az (EU) 2016/796 rendelet 27. cikkében említett informatikai rendszeren keresztül kell közzététel céljából bejelenteni. A megállapodás 1. mellékletében fel kell sorolni azokat a területeket, amelyeken svájci nemzeti szabályokat kell alkalmazni.

| (10) | Svájc és az Európai Unió elkötelezett a szükségtelen nemzeti szabályok megszüntetése mellett, amelyek akadályozzák a kölcsönös átjárhatóságot, valamint a Svájc és az Európai Unió közötti zökkenőmentes vasúti közlekedést. Lehetséges, hogy a megállapodás 1. mellékletében felsorolt egyes svájci nemzeti szabályok nem egyeztethetők össze az átjárhatósági műszaki előírásokkal, és 2020. december 31. előtt felül kell őket vizsgálni azok megszüntetése, módosítása vagy fenntartása céljából. |
| --- | --- |

(10)

Svájc és az Európai Unió elkötelezett a szükségtelen nemzeti szabályok megszüntetése mellett, amelyek akadályozzák a kölcsönös átjárhatóságot, valamint a Svájc és az Európai Unió közötti zökkenőmentes vasúti közlekedést. Lehetséges, hogy a megállapodás 1. mellékletében felsorolt egyes svájci nemzeti szabályok nem egyeztethetők össze az átjárhatósági műszaki előírásokkal, és 2020. december 31. előtt felül kell őket vizsgálni azok megszüntetése, módosítása vagy fenntartása céljából.

| (11) | A vegyes bizottság 1/2013 határozatát hatályon kívül kell helyezni. Mivel azonban egyes tagállamok az (EU) 2016/797 és az (EU) 2016/798 irányelvvel összhangban csak legkésőbb 2020. június 16-ig ültetik át az irányelveket, helyénvaló a vegyes bizottság szóban forgó határozata 2. cikkének (1) bekezdését és 3. cikkének (1) bekezdését az említett időpontig továbbra is alkalmazni az érintett tagállamok tekintetében. |
| --- | --- |

(11)

A vegyes bizottság 1/2013 határozatát hatályon kívül kell helyezni. Mivel azonban egyes tagállamok az (EU) 2016/797 és az (EU) 2016/798 irányelvvel összhangban csak legkésőbb 2020. június 16-ig ültetik át az irányelveket, helyénvaló a vegyes bizottság szóban forgó határozata 2. cikkének (1) bekezdését és 3. cikkének (1) bekezdését az említett időpontig továbbra is alkalmazni az érintett tagállamok tekintetében.

| (12) | Az 1/2013 határozattal összhangban elismert, alrendszerekre, járművekre és járműtípusokra vonatkozóan kiállított EK-megfelelőségi, alkalmazhatósági és hitelesítési nyilatkozatokat, EK-hitelesítési tanúsítványokat és üzembehelyezési engedélyeket, valamint biztonsági tanúsítványokat a kiállításuk feltételeivel összhangban továbbra is el kell ismerni. |
| --- | --- |

(12)

Az 1/2013 határozattal összhangban elismert, alrendszerekre, járművekre és járműtípusokra vonatkozóan kiállított EK-megfelelőségi, alkalmazhatósági és hitelesítési nyilatkozatokat, EK-hitelesítési tanúsítványokat és üzembehelyezési engedélyeket, valamint biztonsági tanúsítványokat a kiállításuk feltételeivel összhangban továbbra is el kell ismerni.

| (13) | A megállapodás a célból történő módosításáig, hogy az Ügynökség biztonsági tanúsítványok és járműengedélyek terén betöltött szerepét kiterjesszék a svájci vasúti hálózatra, e határozat átmeneti rendelkezéseit 2020. december 31. napjáig kell alkalmazni. A vegyes bizottságnak fontolóra kell vennie az átmeneti intézkedések alkalmazásának 2020. december 31-ét követő meghosszabbítását, amennyiben az (EU) 2016/796 rendelettel, valamint az (EU) 2016/797 és az (EU) 2016/798 irányelvvel egyenértékű jogi rendelkezések alkalmazására 2020. december 31-ig valószínűleg nem kerül sor, |
| --- | --- |

(13)

A megállapodás a célból történő módosításáig, hogy az Ügynökség biztonsági tanúsítványok és járműengedélyek terén betöltött szerepét kiterjesszék a svájci vasúti hálózatra, e határozat átmeneti rendelkezéseit 2020. december 31. napjáig kell alkalmazni. A vegyes bizottságnak fontolóra kell vennie az átmeneti intézkedések alkalmazásának 2020. december 31-ét követő meghosszabbítását, amennyiben az (EU) 2016/796 rendelettel, valamint az (EU) 2016/797 és az (EU) 2016/798 irányelvvel egyenértékű jogi rendelkezések alkalmazására 2020. december 31-ig valószínűleg nem kerül sor,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A megállapodás 1. melléklete helyébe e határozat melléklete lép.

2. cikk

(1)   Egy vasúti társaságnak a svájci vasúthálózat használatára vonatkozó követelményeknek való megfelelése a következők együttes alkalmazásával állapítható meg:

| — | az Ügynökség által az (EU) 2016/798 irányelv 10. cikkével összhangban kiállított egységes biztonsági tanúsítvány, és |
| --- | --- |

—

az Ügynökség által az (EU) 2016/798 irányelv 10. cikkével összhangban kiállított egységes biztonsági tanúsítvány, és

| — | Svájc határozata a 6. cikk (1) bekezdésében említett svájci nemzeti szabályoknak való megfelelés ellenőrzéséről. |
| --- | --- |

—

Svájc határozata a 6. cikk (1) bekezdésében említett svájci nemzeti szabályoknak való megfelelés ellenőrzéséről.

Az első albekezdés alkalmazásában Svájc elismeri az Ügynökség által az (EU) 2016/798 irányelv 10. cikkével összhangban kiállított egységes biztonsági tanúsítványokat.

A svájci nemzeti hatóságok a nemzeti szabályoknak való megfelelést az (EU) 2018/763 bizottsági végrehajtási rendelet (7) 6. cikkében megállapított határidőn belül ellenőrzik.

(2)   Az európai uniós vasúthálózat használatára vonatkozó egységes biztonsági tanúsítvány kiállítása tekintetében az Ügynökség bizonyítékként veszi figyelembe a svájci vasúti hálózatra vonatkozó biztonsági tanúsítvány kiállítása céljából a vonatkozó európai uniós jognak megfelelő svájci jogszabályok követelményeinek való megfelelés Svájc általi értékelését.

(3)   A kérelmezők egyidejűleg kérelmezhetik az egységes biztonsági tanúsítványt és a svájci nemzeti szabályoknak való megfelelés ellenőrzésére vonatkozó határozat meghozatalát. Ilyen esetekben az Ügynökség és Svájc együttműködnek annak biztosítása érdekében, hogy az egységes biztonsági tanúsítvány iránti kérelemről és a svájci nemzeti szabályoknak való megfelelés ellenőrzéséről szóló határozatokat az (EU) 2018/763 rendelet 6. cikkében megállapított határidőn belül és az (1) bekezdés harmadik albekezdésével összhangban meghozzák.

3. cikk

(1)   A járműveknek a svájci vasúthálózaton történő használatára vonatkozó követelményeknek való megfelelés a következők együttes alkalmazásával állapítható meg:

| — | az Ügynökség által az (EU) 2016/797 irányelv 21. és 24. cikkével összhangban kiállított uniós járműengedély, és |
| --- | --- |

—

az Ügynökség által az (EU) 2016/797 irányelv 21. és 24. cikkével összhangban kiállított uniós járműengedély, és

| — | Svájc határozata a 6. cikk (1) bekezdésében említett svájci nemzeti szabályoknak való megfelelés ellenőrzéséről. |
| --- | --- |

—

Svájc határozata a 6. cikk (1) bekezdésében említett svájci nemzeti szabályoknak való megfelelés ellenőrzéséről.

Az első albekezdés alkalmazásában Svájc elismeri az Ügynökség által az (EU) 2016/797 irányelv 21. és 24. cikkével összhangban kiállított uniós járműengedélyeket.

Svájc a nemzeti szabályoknak való megfelelést az (EU) 2018/545 bizottsági végrehajtási rendelet (8) 34. cikkében megállapított határidőn belül ellenőrzi.

(2)   A járműveknek az európai uniós vasúthálózaton történő használatára vonatkozó uniós járműengedély kiállítása tekintetében az Ügynökség bizonyítékként veszi figyelembe a svájci vasúti hálózatra vonatkozó járműengedély kiállítása céljából a vonatkozó európai uniós jognak megfelelő svájci jogszabályok követelményeinek való megfelelés Svájc általi értékelését.

(3)   A kérelmezők egyidejűleg kérelmezhetik az uniós járműengedélyt és a svájci nemzeti szabályoknak való megfelelés ellenőrzésére vonatkozó határozat meghozatalát. Ilyen esetekben az Ügynökség és Svájc együttműködnek annak biztosítása érdekében, hogy az uniós járműengedély iránti kérelemről és a svájci nemzeti szabályoknak való megfelelés ellenőrzéséről szóló határozatokat az (EU) 2018/545 végrehajtási rendelet 34. cikkében megállapított határidőn belül és az (1) bekezdés harmadik albekezdésével összhangban meghozzák.

4. cikk

(1)   Kölcsönösségi alapon elismertnek minősülnek a következők:

| a) | az (EU) 2016/797 irányelv 9. cikkének (2) bekezdésében említett és egy bejelentett szervezet által kiállított EK-megfelelőségi vagy alkalmazhatósági tanúsítványok; |
| --- | --- |

a)

az (EU) 2016/797 irányelv 9. cikkének (2) bekezdésében említett és egy bejelentett szervezet által kiállított EK-megfelelőségi vagy alkalmazhatósági tanúsítványok;

| b) | az (EU) 2016/797 irányelv 9. cikkében és 10. cikkének (1) bekezdésében említett és a gyártó vagy meghatalmazott képviselője által kiállított EK-megfelelőségi vagy alkalmazhatósági nyilatkozatok; |
| --- | --- |

b)

az (EU) 2016/797 irányelv 9. cikkében és 10. cikkének (1) bekezdésében említett és a gyártó vagy meghatalmazott képviselője által kiállított EK-megfelelőségi vagy alkalmazhatósági nyilatkozatok;

| c) | az (EU) 2016/797 irányelv IV. mellékletében említett és egy bejelentett szervezet által kiállított EK-hitelesítési tanúsítványok; |
| --- | --- |

c)

az (EU) 2016/797 irányelv IV. mellékletében említett és egy bejelentett szervezet által kiállított EK-hitelesítési tanúsítványok;

| d) | az (EU) 2016/797 irányelv 15. cikkének (1) bekezdésében említett és a kérelmező által kiállított EK-hitelesítési nyilatkozatok; |
| --- | --- |

d)

az (EU) 2016/797 irányelv 15. cikkének (1) bekezdésében említett és a kérelmező által kiállított EK-hitelesítési nyilatkozatok;

| e) | a svájci és az európai uniós megfelelőségértékelő szervezeteknek az (EU) 2016/797 irányelv 38. cikkében előírt jegyzéke. |
| --- | --- |

e)

a svájci és az európai uniós megfelelőségértékelő szervezeteknek az (EU) 2016/797 irányelv 38. cikkében előírt jegyzéke.

(2)   Svájc az (EU) 2016/797 irányelv 37. cikkének megfelelően bejelenti az Európai Bizottságnak és az Európai Unió tagállamainak a Svájcban letelepedett megfelelőségértékelő szervezeteket.

A svájci bejelentett szervezetek az (EU) 2016/797 irányelvben meghatározott feltételek mellett és addig végezhetik tevékenységeiket, amíg megfelelnek az (EU) 2016/797 irányelv követelményeinek.

A Bizottság nyilvánosan hozzáférhetővé teszi a svájci bejelentett szervezetek jegyzékét.

5. cikk

(1)   A 2. cikk (1) bekezdésében és a 3. cikk (1) bekezdésében említett svájci nemzeti szabályoknak való megfelelés ellenőrzésére vonatkozó határozat iránti kérelmeket az (EU) 2016/796 rendelet 12. cikkében említett egyablakos információs és kommunikációs rendszeren keresztül kell benyújtani.

(2)   A 2. cikk (3) bekezdésében és a 3. cikk (3) bekezdésében említett kérelmeket az egyablakos információs és kommunikációs rendszeren keresztül kell benyújtani.

(3)   Svájc a nemzeti szabályoknak való megfelelés ellenőrzéséről szóló határozat egy példányát az egyablakos információs és kommunikációs rendszerben nyilvántartásba veszi.

(4)   E határozat alkalmazásában Svájc hozzáféréssel rendelkezik az egyablakos információs és kommunikációs rendszerhez.

6. cikk

(1)   A svájci nemzeti szabályok kiegészíthetik az európai uniós követelményeket, illetve eltérhetnek azoktól, amennyiben ezek a szabályok alrendszerek műszaki jellemzőit, üzemeltetési szempontokat, valamint biztonsági feladatokat ellátó személyzetre vonatkozó szempontokat érintenek a megállapodás 1. mellékletében felsoroltak szerint.

(2)   Svájc az (1) bekezdésben említett nemzeti szabályokat az (EU) 2016/796 rendelet 27. cikkében említett informatikai rendszeren keresztül jelenti be közzététel céljából az Ügynökségnek.

7. cikk

(1)   A vegyes bizottság 1/2013 határozata e határozat hatálybalépésének napjával hatályát veszti.

(2)   A vegyes bizottság 1/2013 határozata 2. cikkének (1) bekezdését és 3. cikkének (1) bekezdését 2020. június 16-ig továbbra is alkalmazni kell azon tagállamok tekintetében, amelyek az (EU) 2016/797 irányelv 57. cikkének (2) bekezdése vagy az (EU) 2016/798 irányelv 33. cikkének (2) bekezdése értelmében értesítették az Ügynökséget és a Bizottságot.

(3)   A vegyes bizottság 1/2013 határozatával összhangban elismert EK-megfelelőségi vagy alkalmazhatósági nyilatkozatokat, EK-hitelesítési tanúsítványokat és EK-hitelesítési nyilatkozatokat a kiállításuk feltételeivel összhangban továbbra is el kell ismerni.

(4)   A vegyes bizottság 1/2013 határozatával összhangban elismert, alrendszerekre, járművekre és járműtípusokra vonatkozóan kiállított biztonsági tanúsítványokat és üzembehelyezési engedélyeket a kiállításuk feltételeivel összhangban továbbra is el kell ismerni.

8. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

A 2., 3., 4. és 5. cikket 2020. december 31-ig kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2019. december 13-án.

az Európai Unió részéről

az elnök

Elisabeth WERNER

a Svájci Államszövetség részéről

a svájci küldöttség vezetője

Peter FÜGLISTALER

---

(1)  A Közösség–Svájc Szárazföldi Szállítási Bizottság 1/2013 határozata (2013. december 6.) az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a vasúti és közúti áru- és személyszállításról szóló megállapodás 1. mellékletének módosításáról (HL L 352., 2013.12.24., 79. o.).

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/49/EK irányelve (2004. április 29.) a közösségi vasutak biztonságáról, valamint a vasúttársaságok engedélyezéséről szóló 95/18/EK tanácsi irányelv és a vasúti infrastruktúrakapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról és a biztonsági tanúsítványról szóló 2001/14/EK irányelv módosításáról (vasútbiztonsági irányelv) (HL L 164., 2004.4.30., 44. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/57/EK irányelve (2008. június 17.) a vasúti rendszer Közösségen belüli kölcsönös átjárhatóságáról (HL L 191., 2008.7.18., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/797 irányelve (2016. május 11.) a vasúti rendszer Európai Unión belüli kölcsönös átjárhatóságáról (HL L 138., 2016.5.26., 44. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/798 irányelve (2016. május 11.) a vasútbiztonságról (HL L 138., 2016.5.26., 102. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/796 rendelete (2016. május 11.) az Európai Unió Vasúti Ügynökségéről és a 881/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 138., 2016.5.26., 1. o.).

6

(7)  A Bizottság (EU) 2018/763 végrehajtási rendelete (2018. április 9.) az (EU) 2016/798 európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján egységes biztonsági tanúsítványok vasúti társaságok részére történő kiadására vonatkozó gyakorlati szabályok megállapításáról, valamint a 653/2007/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 129., 2018.5.25., 49. o.).

7

(8)  A Bizottság (EU) 2018/545 végrehajtási rendelete (2018. április 4.) az (EU) 2016/797 európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a vasúti járművek és a vasúti járműtípusok engedélyezési eljárására vonatkozó gyakorlati szabályok megállapításáról (HL L 90., 2018.4.6., 66. o.).

8

---

MELLÉKLET

‘
  1. MELLÉKLET

Alkalmazandó rendelkezések

E megállapodás 52. cikkének (6) bekezdése értelmében Svájc az alábbi jogszabályokkal egyenértékű jogszabályi rendelkezéseket alkalmazza:

Az uniós jog vonatkozó rendelkezései

1. szakasz – A szakma gyakorlásának feltételei

| — | Az Európai Parlament és a Tanács 2006/1/EK irányelve (2006. január 18.) a gépjárművezető nélkül bérelt járművek közúti árufuvarozásra történő használatáról (kodifikált változat) (HL L 33., 2006.2.4., 82. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács 2006/1/EK irányelve (2006. január 18.) a gépjárművezető nélkül bérelt járművek közúti árufuvarozásra történő használatáról (kodifikált változat) (HL L 33., 2006.2.4., 82. o.).

| — | A legutóbb a 2013. május 13-i 517/2013/EU tanácsi rendelettel (HL L 158., 2013.6.10., 1. o.) módosított, a közúti fuvarozói szakma gyakorlására vonatkozó feltételek közös szabályainak megállapításáról és a 96/26/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1071/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 300., 2009.11.14., 51. o.). |
| --- | --- |

—

A legutóbb a 2013. május 13-i 517/2013/EU tanácsi rendelettel (HL L 158., 2013.6.10., 1. o.) módosított, a közúti fuvarozói szakma gyakorlására vonatkozó feltételek közös szabályainak megállapításáról és a 96/26/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1071/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 300., 2009.11.14., 51. o.).

| — | A legutóbb a 2013. május 13-i 517/2013/EU tanácsi rendelettel (HL L 158., 2013.6.10., 1. o.) módosított, a nemzetközi közúti árufuvarozási piachoz való hozzáférés közös szabályairól szóló, 2009. október 21-i 1072/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 300., 2009.11.14., 72. o.).
  E megállapodás alkalmazásában,






  a) | az Európai Unió és a Svájci Államszövetség a Svájci Államszövetségnek, az Európai Unió tagállamainak és az Európai Gazdasági Térség tagállamainak állampolgárait mentesíti a járművezetői igazolvány birtoklásának kötelezettsége alól; |
| --- | --- | --- |

—

A legutóbb a 2013. május 13-i 517/2013/EU tanácsi rendelettel (HL L 158., 2013.6.10., 1. o.) módosított, a nemzetközi közúti árufuvarozási piachoz való hozzáférés közös szabályairól szóló, 2009. október 21-i 1072/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 300., 2009.11.14., 72. o.).

E megállapodás alkalmazásában,

a)

az Európai Unió és a Svájci Államszövetség a Svájci Államszövetségnek, az Európai Unió tagállamainak és az Európai Gazdasági Térség tagállamainak állampolgárait mentesíti a járművezetői igazolvány birtoklásának kötelezettsége alól;

| b) | a Svájci Államszövetség az a) pontban nem említett államok polgárait kizárólag az Európai Unióval folytatott konzultáció és az Európai Unió jóváhagyása után mentesítheti a járművezetői igazolvány birtoklásának kötelezettsége alól; |
| --- | --- |

b)

a Svájci Államszövetség az a) pontban nem említett államok polgárait kizárólag az Európai Unióval folytatott konzultáció és az Európai Unió jóváhagyása után mentesítheti a járművezetői igazolvány birtoklásának kötelezettsége alól;

| c) | az 1072/2009/EK rendelet (kabotázsról szóló) III. fejezetének rendelkezései nem alkalmazandók. |
| --- | --- |

c)

az 1072/2009/EK rendelet (kabotázsról szóló) III. fejezetének rendelkezései nem alkalmazandók.

| — | A legutóbb a 2013. május 13-i 517/2013/EU tanácsi rendelettel (HL L 158., 2013.6.10., 1. o.) módosított, az autóbusszal végzett személyszállítás nemzetközi piacához való hozzáférés közös szabályairól és az 561/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2009. október 21-i 1073/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 300., 2009.11.14., 88. o.).
  E megállapodás alkalmazásában az 1073/2009/EK rendelet (kabotázsról szóló) V. fejezetének rendelkezései nem alkalmazandók. |
| --- | --- |

—

A legutóbb a 2013. május 13-i 517/2013/EU tanácsi rendelettel (HL L 158., 2013.6.10., 1. o.) módosított, az autóbusszal végzett személyszállítás nemzetközi piacához való hozzáférés közös szabályairól és az 561/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2009. október 21-i 1073/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 300., 2009.11.14., 88. o.).

E megállapodás alkalmazásában az 1073/2009/EK rendelet (kabotázsról szóló) V. fejezetének rendelkezései nem alkalmazandók.

| — | A Bizottság 2009/992/EU határozata (2009. december 17.) a közúti fuvarozási vállalkozások nemzeti elektronikus nyilvántartásában rögzítendő adatokra vonatkozó minimális követelményekről (HL L 339., 2009.12.22., 36. o.). |
| --- | --- |

—

A Bizottság 2009/992/EU határozata (2009. december 17.) a közúti fuvarozási vállalkozások nemzeti elektronikus nyilvántartásában rögzítendő adatokra vonatkozó minimális követelményekről (HL L 339., 2009.12.22., 36. o.).

| — | A Bizottság 1213/2010/EU rendelete (2010. december 16.) a közúti fuvarozó vállalkozásokról vezetett országos elektronikus nyilvántartások összekapcsolására vonatkozó közös szabályok megállapításáról (HL L 335., 2010.12.18., 21. o.). |
| --- | --- |

—

A Bizottság 1213/2010/EU rendelete (2010. december 16.) a közúti fuvarozó vállalkozásokról vezetett országos elektronikus nyilvántartások összekapcsolására vonatkozó közös szabályok megállapításáról (HL L 335., 2010.12.18., 21. o.).

| — | A Bizottság 361/2014/EU rendelete (2014. április 9.) az autóbusszal végzett nemzetközi személyszállítás okmányaira vonatkozóan az 1073/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról és a 2121/98/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 107., 2014.4.10., 39. o.). |
| --- | --- |

—

A Bizottság 361/2014/EU rendelete (2014. április 9.) az autóbusszal végzett nemzetközi személyszállítás okmányaira vonatkozóan az 1073/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról és a 2121/98/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 107., 2014.4.10., 39. o.).

| — | A Bizottság (EU) 2016/403 rendelete (2016. március 18.) az 1071/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az uniós jogszabályokat érintő – adott esetben a közúti fuvarozó jó hírnevének elveszítését eredményező – súlyos jogsértések osztályozása tekintetében történő kiegészítéséről és a 2006/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv III. mellékletének módosításáról (HL L 74., 2016.3.19., 8. o.). |
| --- | --- |

—

A Bizottság (EU) 2016/403 rendelete (2016. március 18.) az 1071/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az uniós jogszabályokat érintő – adott esetben a közúti fuvarozó jó hírnevének elveszítését eredményező – súlyos jogsértések osztályozása tekintetében történő kiegészítéséről és a 2006/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv III. mellékletének módosításáról (HL L 74., 2016.3.19., 8. o.).

2. szakasz – Szociális előírások

| — | Az Európai Parlament és a Tanács 2002/15/EK irányelve (2002. március 11.) a közúti fuvarozásban utazó tevékenységet végző személyek munkaidejének szervezéséről (HL L 80., 2002.3.23., 35. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács 2002/15/EK irányelve (2002. március 11.) a közúti fuvarozásban utazó tevékenységet végző személyek munkaidejének szervezéséről (HL L 80., 2002.3.23., 35. o.).

| — | Az Európai Parlament és a Tanács 2003/59/EK irányelve (2003. július 15.) egyes közúti árufuvarozást vagy személyszállítást végző járművek vezetőinek alapképzéséről és továbbképzéséről, valamint a 3820/85/EGK tanácsi rendelet és a 91/439/EGK, illetve a 76/914/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 226., 2003.9.10., 4. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács 2003/59/EK irányelve (2003. július 15.) egyes közúti árufuvarozást vagy személyszállítást végző járművek vezetőinek alapképzéséről és továbbképzéséről, valamint a 3820/85/EGK tanácsi rendelet és a 91/439/EGK, illetve a 76/914/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 226., 2003.9.10., 4. o.).

| — | A legutóbb a 2014. február 4-i 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 60., 2014.2.28., 1. o.) módosított, a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról, a 3821/85/EGK és a 2135/98/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 3820/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. március 15-i 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 102., 2006.4.11., 1. o.). |
| --- | --- |

—

A legutóbb a 2014. február 4-i 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 60., 2014.2.28., 1. o.) módosított, a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról, a 3821/85/EGK és a 2135/98/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 3820/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. március 15-i 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 102., 2006.4.11., 1. o.).

| — | A legutóbb a 2016. március 18-i (EU) 2016/403 bizottsági rendelettel (HL L 74., 2016.3.19., 8. o.) módosított, a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályokkal kapcsolatos 3820/85/EGK és a 3821/85/EGK tanácsi rendelet végrehajtásának minimumfeltételeiről és a 88/599/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. március 15-i, 2006/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 102., 2006.4.11., 35. o.). |
| --- | --- |

—

A legutóbb a 2016. március 18-i (EU) 2016/403 bizottsági rendelettel (HL L 74., 2016.3.19., 8. o.) módosított, a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályokkal kapcsolatos 3820/85/EGK és a 3821/85/EGK tanácsi rendelet végrehajtásának minimumfeltételeiről és a 88/599/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. március 15-i, 2006/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 102., 2006.4.11., 35. o.).

| — | A Bizottság 581/2010/EU rendelete (2010. július 1.) a vonatkozó adatoknak a járműegységekről és a járművezetői kártyákról történő letöltésére irányadó maximális időtartamok meghatározásáról (HL L 168., 2010.7.2., 16. o.). |
| --- | --- |

—

A Bizottság 581/2010/EU rendelete (2010. július 1.) a vonatkozó adatoknak a járműegységekről és a járművezetői kártyákról történő letöltésére irányadó maximális időtartamok meghatározásáról (HL L 168., 2010.7.2., 16. o.).

| — | Az Európai Parlament és a Tanács 165/2014/EU rendelete (2014. február 4.) a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről, a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló 3821/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről és a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 60., 2014.2.28., 1. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács 165/2014/EU rendelete (2014. február 4.) a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről, a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló 3821/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről és a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 60., 2014.2.28., 1. o.).

| — | A 2017. augusztus 25-i (EU) 2017/1503 bizottsági végrehajtási rendelettel (HL L 221., 2017.8.26., 10. o.) módosított, a járművezetői kártyák elektronikus nyilvántartásainak összekapcsolásához szükséges közös eljárásokról és előírásokról szóló, 2016. január 21-i (EU) 2016/68 bizottsági végrehajtási rendelet (HL L 15., 2016.1.22., 51. o.). |
| --- | --- |

—

A 2017. augusztus 25-i (EU) 2017/1503 bizottsági végrehajtási rendelettel (HL L 221., 2017.8.26., 10. o.) módosított, a járművezetői kártyák elektronikus nyilvántartásainak összekapcsolásához szükséges közös eljárásokról és előírásokról szóló, 2016. január 21-i (EU) 2016/68 bizottsági végrehajtási rendelet (HL L 15., 2016.1.22., 51. o.).

| — | A 2018. február 28-i (EU) 2018/502 bizottsági végrehajtási rendelettel (HL L 85., 2018.3.28., 1. o.) módosított, a menetíró készülékek és alkatrészeik kialakítására, tesztelésére, beépítésére, működtetésére és javítására vonatkozó követelményeket meghatározó 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2016. március 18-i (EU) 2016/799 bizottsági végrehajtási rendelet (HL L 139., 2016.5.26., 1. o.). |
| --- | --- |

—

A 2018. február 28-i (EU) 2018/502 bizottsági végrehajtási rendelettel (HL L 85., 2018.3.28., 1. o.) módosított, a menetíró készülékek és alkatrészeik kialakítására, tesztelésére, beépítésére, működtetésére és javítására vonatkozó követelményeket meghatározó 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2016. március 18-i (EU) 2016/799 bizottsági végrehajtási rendelet (HL L 139., 2016.5.26., 1. o.).

| — | A Bizottság (EU) 2017/548 végrehajtási rendelete (2017. március 23.) a menetíró készülékek plombájának eltávolítására vagy feltörésére vonatkozó írásbeli nyilatkozat szabványosított formájának meghatározásáról (HL L 79., 2017.3.24., 1. o.). |
| --- | --- |

—

A Bizottság (EU) 2017/548 végrehajtási rendelete (2017. március 23.) a menetíró készülékek plombájának eltávolítására vagy feltörésére vonatkozó írásbeli nyilatkozat szabványosított formájának meghatározásáról (HL L 79., 2017.3.24., 1. o.).

| — | A Bizottság (EU) 2017/1013 végrehajtási határozata (2017. március 30.) az 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkében említett egységes formanyomtatvány meghatározásáról (HL L 153., 2017.6.16., 28. o.). |
| --- | --- |

—

A Bizottság (EU) 2017/1013 végrehajtási határozata (2017. március 30.) az 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkében említett egységes formanyomtatvány meghatározásáról (HL L 153., 2017.6.16., 28. o.).

3. szakasz – Műszaki szabványok

Gépjárművek

| — | A legutóbb a 2007. június 14-i 2007/34/EK bizottsági irányelvvel (HL L 155., 2007.6.15., 49. o.) módosított, a gépjárművek megengedett zajszintjére és kipufogórendszereire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/157/EGK tanácsi irányelv (HL L 42., 1970.2.23., 16. o.). |
| --- | --- |

—

A legutóbb a 2007. június 14-i 2007/34/EK bizottsági irányelvvel (HL L 155., 2007.6.15., 49. o.) módosított, a gépjárművek megengedett zajszintjére és kipufogórendszereire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/157/EGK tanácsi irányelv (HL L 42., 1970.2.23., 16. o.).

| — | A legutóbb a 2001. április 10-i 2001/27/EK bizottsági irányelvvel (HL L 107., 2001.4.18., 10. o.) módosított, a járművekben használt sűrítéses gyújtású motorok gázhalmazállapotúszennyezőanyag- és légszennyezőrészecskekibocsátása, valamint a járművek hajtására használt, földgáz- vagy PB- gázüzemű külső gyújtású motorok gáz-halmazállapotú szennyező anyag-kibocsátása elleni intézkedésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1987. december 3-i 88/77/EGK tanácsi irányelv (HL L 36., 1988.2.9., 33. o.). |
| --- | --- |

—

A legutóbb a 2001. április 10-i 2001/27/EK bizottsági irányelvvel (HL L 107., 2001.4.18., 10. o.) módosított, a járművekben használt sűrítéses gyújtású motorok gázhalmazállapotúszennyezőanyag- és légszennyezőrészecskekibocsátása, valamint a járművek hajtására használt, földgáz- vagy PB- gázüzemű külső gyújtású motorok gáz-halmazállapotú szennyező anyag-kibocsátása elleni intézkedésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1987. december 3-i 88/77/EGK tanácsi irányelv (HL L 36., 1988.2.9., 33. o.).

| — | A legutóbb a 2014. február 27-i 2014/37/EU bizottsági végrehajtási irányelvvel (HL L 59., 2014.2.28., 32. o.) módosított, a 3,5 tonnánál könnyebb járművekben a biztonsági öv kötelező használatára vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1991. december 16-i 91/671/EGK tanácsi irányelv (HL L 373., 1991.12.31., 26. o.). |
| --- | --- |

—

A legutóbb a 2014. február 27-i 2014/37/EU bizottsági végrehajtási irányelvvel (HL L 59., 2014.2.28., 32. o.) módosított, a 3,5 tonnánál könnyebb járművekben a biztonsági öv kötelező használatára vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1991. december 16-i 91/671/EGK tanácsi irányelv (HL L 373., 1991.12.31., 26. o.).

| — | A 2002. november 5-i 2002/85/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 327., 2002.12.4., 8. o.) módosított, a Közösségben egyes gépjármű-kategóriákra sebességkorlátozó készülékek felszereléséről és használatáról szóló, 1992. február 10-i 92/6/EGK tanácsi irányelv (HL L 57., 1992.3.2., 27. o.). |
| --- | --- |

—

A 2002. november 5-i 2002/85/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 327., 2002.12.4., 8. o.) módosított, a Közösségben egyes gépjármű-kategóriákra sebességkorlátozó készülékek felszereléséről és használatáról szóló, 1992. február 10-i 92/6/EGK tanácsi irányelv (HL L 57., 1992.3.2., 27. o.).

| — | A 2002. február 18-i 2002/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 67., 2002.3.9., 47. o.) módosított, a Közösségen belül közlekedő egyes közúti járművek nemzeti és a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb méreteinek, valamint a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb össztömegének megállapításáról szóló, 1996. július 25-i 96/53/EK tanácsi irányelv (HL L 235., 1996.9.17., 59. o.). |
| --- | --- |

—

A 2002. február 18-i 2002/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 67., 2002.3.9., 47. o.) módosított, a Közösségen belül közlekedő egyes közúti járművek nemzeti és a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb méreteinek, valamint a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb össztömegének megállapításáról szóló, 1996. július 25-i 96/53/EK tanácsi irányelv (HL L 235., 1996.9.17., 59. o.).

| — | A Tanács 2411/98/EK rendelete (1998. november 3.) a gépjárműveket és pótkocsijaikat nyilvántartásba vevő tagállam államjelzésének a Közösségen belüli forgalomban történő elismeréséről (HL L 299., 1998.11.10., 1. o.). |
| --- | --- |

—

A Tanács 2411/98/EK rendelete (1998. november 3.) a gépjárműveket és pótkocsijaikat nyilvántartásba vevő tagállam államjelzésének a Közösségen belüli forgalomban történő elismeréséről (HL L 299., 1998.11.10., 1. o.).

| — | A legutóbb a 2010. július 5-i 2010/47/EU bizottsági irányelvvel (HL L 173., 2010.7.8., 33. o.) módosított, a Közösség területén közlekedő haszongépjárművek közlekedésre alkalmasságának országúti műszaki ellenőrzéséről szóló, 2000. június 6-i 2000/30/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 203., 2000.8.10., 1. o.). |
| --- | --- |

—

A legutóbb a 2010. július 5-i 2010/47/EU bizottsági irányelvvel (HL L 173., 2010.7.8., 33. o.) módosított, a Közösség területén közlekedő haszongépjárművek közlekedésre alkalmasságának országúti műszaki ellenőrzéséről szóló, 2000. június 6-i 2000/30/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 203., 2000.8.10., 1. o.).

| — | A legutóbb a 2008. július 18-i 2008/74/EK bizottsági irányelvvel (HL L 192., 2008.7.19., 51. o.) módosított, a járművek hajtására használt kompressziós gyújtású motorok gáz-halmazállapotú szennyező anyag- és légszennyezőrészecske-kibocsátása, valamint a járművek hajtására használt, földgáz- vagy PB-gázüzemű külső gyújtású motorok gáz-halmazállapotú szennyező anyag-kibocsátása elleni intézkedésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2005. szeptember 28-i 2005/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 275., 2005.10.20., 1. o.). |
| --- | --- |

—

A legutóbb a 2008. július 18-i 2008/74/EK bizottsági irányelvvel (HL L 192., 2008.7.19., 51. o.) módosított, a járművek hajtására használt kompressziós gyújtású motorok gáz-halmazállapotú szennyező anyag- és légszennyezőrészecske-kibocsátása, valamint a járművek hajtására használt, földgáz- vagy PB-gázüzemű külső gyújtású motorok gáz-halmazállapotú szennyező anyag-kibocsátása elleni intézkedésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2005. szeptember 28-i 2005/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 275., 2005.10.20., 1. o.).

| — | A legutóbb a 2014. január 31-i 133/2014/EU bizottsági rendelettel (HL L 47., 2014.2.18., 1. o.) módosított, a nehéz tehergépjárművek kibocsátásai (Euro VI) tekintetében a gépjárművek és motorok típusjóváhagyásáról, a járművek javítására és karbantartására vonatkozó információkhoz való hozzáférésről, a 715/2007/EK rendelet és a 2007/46/EK irányelv módosításáról, valamint a 80/1269/EGK, a 2005/55/EK és a 2005/78/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. június 18-i 595/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 188., 2009.7.18., 1. o.). |
| --- | --- |

—

A legutóbb a 2014. január 31-i 133/2014/EU bizottsági rendelettel (HL L 47., 2014.2.18., 1. o.) módosított, a nehéz tehergépjárművek kibocsátásai (Euro VI) tekintetében a gépjárművek és motorok típusjóváhagyásáról, a járművek javítására és karbantartására vonatkozó információkhoz való hozzáférésről, a 715/2007/EK rendelet és a 2007/46/EK irányelv módosításáról, valamint a 80/1269/EGK, a 2005/55/EK és a 2005/78/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. június 18-i 595/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 188., 2009.7.18., 1. o.).

| — | A legutóbb a 2016. június 22-i (EU) 2016/1004 bizottsági rendelettel (HL L 165., 2016.6.23., 1. o.) módosított, a gépjárművek, az ezekhez tervezett pótkocsik és rendszerek, alkatrészek, valamint önálló műszaki egységek általános biztonságára vonatkozó típus-jóváhagyási előírásokról szóló, 2009. július 13-i 661/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 200., 2009.7.31., 1. o.). |
| --- | --- |

—

A legutóbb a 2016. június 22-i (EU) 2016/1004 bizottsági rendelettel (HL L 165., 2016.6.23., 1. o.) módosított, a gépjárművek, az ezekhez tervezett pótkocsik és rendszerek, alkatrészek, valamint önálló műszaki egységek általános biztonságára vonatkozó típus-jóváhagyási előírásokról szóló, 2009. július 13-i 661/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 200., 2009.7.31., 1. o.).

| — | A legutóbb a 2014. június 12-i 627/2014/EU bizottsági rendelettel (HL L 174., 2014.6.13., 28. o.) módosított, az 595/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a nehéz tehergépjárművek kibocsátásai (Euro VI) tekintetében történő végrehajtásáról és módosításáról, valamint a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. és III. mellékletének módosításáról szóló, 2011. május 25-i 582/2011/EU bizottsági rendelet (HL L 167., 2011.6.25., 1. o.). |
| --- | --- |

—

A legutóbb a 2014. június 12-i 627/2014/EU bizottsági rendelettel (HL L 174., 2014.6.13., 28. o.) módosított, az 595/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a nehéz tehergépjárművek kibocsátásai (Euro VI) tekintetében történő végrehajtásáról és módosításáról, valamint a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. és III. mellékletének módosításáról szóló, 2011. május 25-i 582/2011/EU bizottsági rendelet (HL L 167., 2011.6.25., 1. o.).

| — | Az Európai Parlament és a Tanács 2014/45/EU irányelve (2014. április 3.) a gépjárművek és pótkocsijaik időszakos műszaki vizsgálatáról és a 2009/40/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 127., 2014.4.29., 51. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács 2014/45/EU irányelve (2014. április 3.) a gépjárművek és pótkocsijaik időszakos műszaki vizsgálatáról és a 2009/40/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 127., 2014.4.29., 51. o.).

| — | A 2017. június 26-i (EU) 2017/1576 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel (HL L 239., 2017.9.19., 3. o.) módosított, a gépjárművek zajszintjéről és a csere-hangtompítórendszerekről, és a 2007/46/EK irányelv módosításáról, valamint a 70/157/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 540/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 158., 2014.5.27., 131. o.). |
| --- | --- |

—

A 2017. június 26-i (EU) 2017/1576 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel (HL L 239., 2017.9.19., 3. o.) módosított, a gépjárművek zajszintjéről és a csere-hangtompítórendszerekről, és a 2007/46/EK irányelv módosításáról, valamint a 70/157/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 540/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 158., 2014.5.27., 131. o.).

Veszélyes áruk szállítása

| — | A legutóbb a 2008. június 17-i 2008/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 162., 2008.6.21., 11. o.) módosított, a veszélyes áruk közúti szállítása ellenőrzésének egységes eljárásáról szóló, 1995. október 6-i 95/50/EK tanácsi irányelv (HL L 249., 1995.10.17., 35. o.). |
| --- | --- |

—

A legutóbb a 2008. június 17-i 2008/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 162., 2008.6.21., 11. o.) módosított, a veszélyes áruk közúti szállítása ellenőrzésének egységes eljárásáról szóló, 1995. október 6-i 95/50/EK tanácsi irányelv (HL L 249., 1995.10.17., 35. o.).

| — | A legutóbb a 2018. november 23-i (EU) 2018/1846 bizottsági irányelvvel (HL L 299., 2018.11.26., 58. o.) módosított, a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról szóló, 2008. szeptember 24-i 2008/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 260., 2008.9.30., 13. o.).
  E megállapodás alkalmazásában a 2008/68/EK irányelvtől való következő eltéréseket kell alkalmazni Svájcban: |
| --- | --- |

—

A legutóbb a 2018. november 23-i (EU) 2018/1846 bizottsági irányelvvel (HL L 299., 2018.11.26., 58. o.) módosított, a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról szóló, 2008. szeptember 24-i 2008/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 260., 2008.9.30., 13. o.).

E megállapodás alkalmazásában a 2008/68/EK irányelvtől való következő eltéréseket kell alkalmazni Svájcban:

1.   Közúti szállítás

A veszélyes áruk szárazföldi szállításáról szóló, 2008. szeptember 24-i 2008/68/EK irányelv 6. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján Svájcra vonatkozó eltérések:

RO – a - CH – 1

Tárgy: Az UN 1202 azonosító számú dízelüzemanyag és fűtőolaj tartálykonténerekben történő szállítása.

Hivatkozás az említett irányelv I. mellékletének I.1. szakaszára: 1.1.3.6. és 6.8. pont.

Az irányelv mellékletének tartalma: A szállítóegységenkénti mennyiségekre vonatkozó mentességek, a tartályok kialakítására vonatkozó szabályok.

A nemzeti jogszabály tartalma: A nem a 6.8. pont rendelkezései szerint, hanem a nemzeti jogszabályoknak megfelelően kialakított, legfeljebb 1210 liter űrtartalmú, és az UN 1202 azonosító számú fűtőolaj vagy dízelüzemanyag szállítására használt tartálykonténerekre vonatkozhatnak az ADR 1.1.3.6. pontja szerinti mentességek.

A nemzeti jogszabály eredeti megjelölése: A veszélyes áruk közúti szállításáról szóló, 2002. november 29-i rendelet (SDR; RS 741.621) 1. függelékének 1.1.3.6.3. b) és 6.14. pontja.

Érvényességi idő: 2023. január 1.

RO – a - CH – 2

Tárgy: Mentesség bizonyos mennyiségű, az 1.1.3.6. pontban meghatározott veszélyes áru szállítása esetén a fuvarokmány szükségessége alól.

Hivatkozás az említett irányelv I. mellékletének I.1. szakaszára: 1.1.3.6. és 5.4.1. pont.

Az irányelv mellékletének tartalma: Fuvarokmány meglétére vonatkozó követelmény.

A nemzeti jogszabály tartalma: A 4. szállítási kategóriába tartozó tisztítatlan, üres konténereknek, valamint mentőszolgálatok általi használatra szánt lélegeztetőkészülékekhez vagy búvárfelszerelésként használt, megtöltött vagy üres gázpalackoknak az 1.1.3.6. pontban meghatározott határértékeket meg nem haladó mennyiségben történő szállítására nem vonatkozik az 5.4.1. pontban előírt fuvarokmány-birtoklási kötelezettség.

A nemzeti jogszabály eredeti megjelölése: A veszélyes áruk közúti szállításáról szóló, 2002. november 29-i rendelet (SDR; RS 741.621) 1. függelékének 1.1.3.6.3. c) pontja.

Érvényességi idő: 2023. január 1.

RO – a - CH – 3

Tárgy: Tisztítatlan, üres tartályoknak a vízre nézve veszélyes folyadékokhoz szánt tárolólétesítményeket szervizelő vállalatok általi szállítása.

Hivatkozás az említett irányelv I. mellékletének I.1. szakaszára: 6.5., 6.8., 8.2. és 9. pont.

Az irányelv mellékletének tartalma: Tartályok és járművek kialakítása, felszerelése és ellenőrzése; járművezető-képzés.

A nemzeti jogszabály tartalma: A vízre nézve veszélyes folyadékokhoz szánt tárolólétesítményeket szervizelő vállalatok által a nem mozgó tartályok szervizelése során folyadék tárolására használt járművek és tisztítatlan üres tartályok/konténerek nem tartoznak sem a kialakítási, felszerelési és ellenőrzési szabályok, sem az ADR által a bárcázásra, illetve a narancssárga táblás azonosításra vonatkozóan előírt szabályok hatálya alá. Egyedi bárcázási és azonosítási szabályok hatálya alá tartoznak, és a jármű vezetője nem köteles elvégezni a 8.2. pontban ismertetett képzést.

A nemzeti jogszabály eredeti megjelölése: A veszélyes áruk közúti szállításáról szóló, 2002. november 29-i rendelet (SDR; RS 741.621) 1. függelékének 1.1.3.6.3.10. pontja.

Érvényességi idő: 2023. január 1.

A veszélyes áruk szárazföldi szállításáról szóló, 2008. szeptember 24-i 2008/68/EK irányelv 6. cikke (2) bekezdése b) pontjának i. alpontja alapján Svájcra vonatkozó eltérések:

RO – bi - CH – 1

Tárgy: Veszélyes árukat tartalmazó háztartási hulladék hulladékártalmatlanító létesítményekbe történő szállítása.

Hivatkozás az említett irányelv I. mellékletének I.1. szakaszára: 2., 4.1.10., 5.2. és 5.4. pont.

Az irányelv mellékletének tartalma: Osztályozás, kombinált csomagolás, jelölés és bárcázás, dokumentáció.

A nemzeti jogszabály tartalma: A szabályok a (háztartási) veszélyes árut tartalmazó háztartási hulladéknak az illetékes hatóság szakértője általi egyszerűsített osztályozására, a megfelelő tartályok használatára és a járművezető-képzésre vonatkozó rendelkezéseket tartalmaznak. Az a háztartási hulladék, amelyet a szakértő nem tud osztályba sorolni, küldeménydarabonként és szállítóegységenként azonosított kis mennyiségekben hulladékkezelő létesítménybe szállítható.

A nemzeti jogszabály eredeti megjelölése: A veszélyes áruk közúti szállításáról szóló, 2002. november 29-i rendelet (SDR; RS 741.621) 1. függelékének 1.1.3.7. pontja.

Megjegyzések: Ezek a szabályok csak a veszélyes árut tartalmazó háztartási hulladék kommunális kezelőtelepek és hulladékártalmatlanító létesítmények közötti szállítására alkalmazhatók.

Érvényességi idő: 2023. január 1.

RO – bi - CH – 2

Tárgy: Pirotechnikai eszközök visszaszállítása.

Hivatkozás az említett irányelv I. mellékletének I.1. szakaszára: 2.1.2. és 5.4. pont.

Az irányelv mellékletének tartalma: Osztályozás és dokumentáció.

A nemzeti jogszabály tartalma: Az UN 0335, 0336 és 0337 azonosító számú pirotechnikai eszközöknek a kiskereskedőktől a szállítókhoz történő visszaszállításának megkönnyítése céljából előirányozzák a nettó tömeg és a termékbesorolás fuvarokmányon való feltüntetésére vonatkozó mentességeket.

A nemzeti jogszabály eredeti megjelölése: A veszélyes áruk közúti szállításáról szóló, 2002. november 29-i rendelet (SDR; RS 741.621) 1. függelékének 1.1.3.8. pontja.

Megjegyzések: Az egyes küldeménydarabokban minden egyes eladatlan terméktétel pontos tartalmának részletes ellenőrzése a kiskereskedelemre szánt termékek esetében gyakorlatilag lehetetlen.

Érvényességi idő: 2023. január 1.

RO – bi - CH – 3

Tárgy: ADR szerinti képzési bizonyítvány a meghibásodott járművek szállítására vonatkozóan, valamint a javítás céljából, a tartályjármű/tartály vizsgáztatása céljából és maguk a kérdéses jármű vizsgáztatásáért felelős szakértők által megtett utak esetében.

Hivatkozás az említett irányelv I. mellékletének I.1. szakaszára: 8.2.1. pont.

Az irányelv mellékletének tartalma: A járművezetőknek tanfolyamot kell végezniük.

A nemzeti jogszabály tartalma: Az ADR szerinti képzés és bizonyítvány megléte nem követelmény a meghibásodott járművek szállítása vagy javításokhoz kapcsolódó tesztvezetések céljával megtett utak esetében, a tartályjármű vagy a tartály vizsgáztatása céljából tartályjárművel megtett utak esetében, valamint maguk a tartályjármű vizsgáztatásáért felelős szakértők tartályjárművel megtett útjai esetében.

A nemzeti jogszabály eredeti megjelölése: A szövetségi környezetvédelmi, közlekedési, energiaügyi és hírközlési minisztériumnak (DETEC) a veszélyes áruk közúti szállítására vonatkozó, 2008. szeptember 30-i utasításai.

Megjegyzések: Egyes esetekben a meghibásodott vagy javítás alatt álló járművek, valamint a műszaki vizsgálatra felkészített vagy a vizsgálat idején ellenőrzött tartályjárművek továbbra is tartalmaznak veszélyes árukat.

Az 1.3. és a 8.2.3. pont követelményeit továbbra is alkalmazni kell.

Érvényességi idő: 2023. január 1.

2.   Vasúti szállítás

A veszélyes áruk szárazföldi szállításáról szóló, 2008. szeptember 24-i 2008/68/EK irányelv 6. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján Svájcra vonatkozó eltérések:

RA – a - CH – 1

Tárgy: Az UN 1202 azonosító számú dízelüzemanyag és fűtőolaj tartálykonténerekben történő szállítása.

Hivatkozás az említett irányelv II. mellékletének II.1. szakaszára: 6.8. pont.

Az irányelv mellékletének tartalma: A tartályok kialakítására vonatkozó szabályok.

A nemzeti jogszabály tartalma: A nem a 6.8. pont rendelkezései szerint, hanem a nemzeti jogszabályoknak megfelelően kialakított, legfeljebb 1210 liter űrtartalmú, és az UN 1202 azonosító számú fűtőolaj vagy dízelüzemanyag szállítására használt tartálykonténerek engedélyezettnek minősülnek.

A nemzeti jogszabály eredeti megjelölése: A szövetségi környezetvédelmi, közlekedési, energiaügyi és hírközlési minisztérium veszélyes áruk vasúton és kötélpálya-létesítményeken történő szállításáról szóló, 1996. december 3-i rendeletének (RSD, RS 742.401.6) melléklete, valamint a veszélyes áruk közúti szállításáról szóló, 2002. november 29-i rendelet (SDR, RS 741.621) 1. függelékének 6.14. pontja.

Érvényességi idő: 2023. január 1.

RA – a - CH – 2

Tárgy: Fuvarokmány.

Hivatkozás az említett irányelv II. mellékletének II.1. szakaszára: 5.4.1.1.1. pont.

Az irányelv mellékletének tartalma: A fuvarokmányban feltüntetendő általános információk.

A nemzeti jogszabály tartalma: Gyűjtőfogalom alkalmazható a fuvarokmányon, amennyiben az említett fuvarokmányt a fentiekben foglaltaknak megfelelően az előírt információt tartalmazó lista kíséri.

A nemzeti jogszabály eredeti megjelölése: A szövetségi környezetvédelmi, közlekedési, energiaügyi és hírközlési minisztérium veszélyes áruk vasúton és kötélpálya-létesítményeken történő szállításáról szóló, 1996. december 3-i rendeletének (RSD, RS 742.401.6) melléklete.

Érvényességi idő: 2023. január 1.

| — | Az Európai Parlament és a Tanács 2010/35/EU irányelve (2010. június 16.) a szállítható nyomástartó berendezésekről és a 76/767/EGK, 84/525/EGK, 84/526/EGK, 84/527/EGK és az 1999/36/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 165., 2010.6.30., 1. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács 2010/35/EU irányelve (2010. június 16.) a szállítható nyomástartó berendezésekről és a 76/767/EGK, 84/525/EGK, 84/526/EGK, 84/527/EGK és az 1999/36/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 165., 2010.6.30., 1. o.).

4. szakasz – Hozzáférés a vasúti infrastruktúrához és áthaladási jogok

| — | A Tanács 91/440/EGK irányelve (1991. július 29.) a közösségi vasutak fejlesztéséről (HL L 237., 1991.8.24., 25. o.). |
| --- | --- |

—

A Tanács 91/440/EGK irányelve (1991. július 29.) a közösségi vasutak fejlesztéséről (HL L 237., 1991.8.24., 25. o.).

| — | A Tanács 95/18/EK irányelve (1995. június 19.) a vasúttársaságok engedélyezéséről (HL L 143., 1995.6.27., 70. o.). |
| --- | --- |

—

A Tanács 95/18/EK irányelve (1995. június 19.) a vasúttársaságok engedélyezéséről (HL L 143., 1995.6.27., 70. o.).

| — | A Tanács 95/19/EK irányelve (1995. június 19.) a vasúti infrastruktúrakapacitás elosztásáról, továbbá az infrastruktúra használati díjának felszámításáról (HL L 143., 1995.6.27., 75. o.). |
| --- | --- |

—

A Tanács 95/19/EK irányelve (1995. június 19.) a vasúti infrastruktúrakapacitás elosztásáról, továbbá az infrastruktúra használati díjának felszámításáról (HL L 143., 1995.6.27., 75. o.).

| — | A legutóbb a 2014. július 9-i 2014/88/EU bizottsági irányelvvel (HL L 201., 2014.7.10., 9. o.) módosított, a közösségi vasutak biztonságáról, valamint a vasúttársaságok engedélyezéséről szóló 95/18/EK tanácsi irányelv és a vasúti infrastruktúrakapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról és a biztonsági tanúsítványról szóló 2001/14/EK irányelv módosításáról szóló, 2004. április 29-i 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (vasútbiztonsági irányelv) (HL L 164., 2004.4.30., 44. o.). |
| --- | --- |

—

A legutóbb a 2014. július 9-i 2014/88/EU bizottsági irányelvvel (HL L 201., 2014.7.10., 9. o.) módosított, a közösségi vasutak biztonságáról, valamint a vasúttársaságok engedélyezéséről szóló 95/18/EK tanácsi irányelv és a vasúti infrastruktúrakapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról és a biztonsági tanúsítványról szóló 2001/14/EK irányelv módosításáról szóló, 2004. április 29-i 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (vasútbiztonsági irányelv) (HL L 164., 2004.4.30., 44. o.).

| — | A legutóbb a 2016. június 1-jei (EU) 2016/882 bizottsági irányelvvel (HL L 146., 2016.6.3., 22. o.) módosított, a közösségi vasúti rendszereken mozdonyokat és vonatokat működtető mozdonyvezetők minősítéséről szóló, 2007. október 23-i 2007/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 315., 2007.12.3., 51. o.). |
| --- | --- |

—

A legutóbb a 2016. június 1-jei (EU) 2016/882 bizottsági irányelvvel (HL L 146., 2016.6.3., 22. o.) módosított, a közösségi vasúti rendszereken mozdonyokat és vonatokat működtető mozdonyvezetők minősítéséről szóló, 2007. október 23-i 2007/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 315., 2007.12.3., 51. o.).

| — | A 2011. május 10-i 445/2011/EU bizottsági rendelettel (HL L 122., 2011.5.11., 22. o.) módosított, a 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10. cikkének megfelelő biztonsági tanúsítványok és kérelemmel benyújtott dokumentáció egységes európai formátumának használatáról és a 2001/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében kibocsátott biztonsági tanúsítványok érvényességéről szóló, 2007. június 13-i 653/2007/EK bizottsági rendelet (HL L 153., 2007.6.14., 9. o.). |
| --- | --- |

—

A 2011. május 10-i 445/2011/EU bizottsági rendelettel (HL L 122., 2011.5.11., 22. o.) módosított, a 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10. cikkének megfelelő biztonsági tanúsítványok és kérelemmel benyújtott dokumentáció egységes európai formátumának használatáról és a 2001/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében kibocsátott biztonsági tanúsítványok érvényességéről szóló, 2007. június 13-i 653/2007/EK bizottsági rendelet (HL L 153., 2007.6.14., 9. o.).

| — | A 2011. február 10-i 2011/107/EU bizottsági határozattal (HL L 43., 2011.2.17., 33. o.) módosított, a 96/48/EK és a 2001/16/EK irányelv 14. cikkének (4) és (5) bekezdésében előírt nemzeti járműnyilvántartás közös előírásainak elfogadásáról szóló, 2007. november 9-i 2007/756/EK bizottsági határozat (HL L 305., 2007.11.23., 30. o.). |
| --- | --- |

—

A 2011. február 10-i 2011/107/EU bizottsági határozattal (HL L 43., 2011.2.17., 33. o.) módosított, a 96/48/EK és a 2001/16/EK irányelv 14. cikkének (4) és (5) bekezdésében előírt nemzeti járműnyilvántartás közös előírásainak elfogadásáról szóló, 2007. november 9-i 2007/756/EK bizottsági határozat (HL L 305., 2007.11.23., 30. o.).

| — | A legutóbb a 2014. március 10-i 2014/38/EU bizottsági irányelvvel (HL L 70., 2014.3.11., 20. o.) módosított, a vasúti rendszer Közösségen belüli kölcsönös átjárhatóságáról szóló, 2008. június 17-i 2008/57/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozott szöveg) (HL L 191., 2008.7.18., 1. o.). |
| --- | --- |

—

A legutóbb a 2014. március 10-i 2014/38/EU bizottsági irányelvvel (HL L 70., 2014.3.11., 20. o.) módosított, a vasúti rendszer Közösségen belüli kölcsönös átjárhatóságáról szóló, 2008. június 17-i 2008/57/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozott szöveg) (HL L 191., 2008.7.18., 1. o.).

| — | A 2015. november 17-i (EU) 2015/2299 bizottsági végrehajtási határozattal (HL L 324., 2015.12.10., 15. o.) módosított, a vasúti rendszer Közösségen belüli kölcsönös átjárhatóságáról szóló 2008/57/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 27. cikkének (4) bekezdésében említett referenciadokumentumról szóló, 2009. november 30-i 2009/965/EK bizottsági határozat (HL L 341., 2009.12.22., 1. o.). |
| --- | --- |

—

A 2015. november 17-i (EU) 2015/2299 bizottsági végrehajtási határozattal (HL L 324., 2015.12.10., 15. o.) módosított, a vasúti rendszer Közösségen belüli kölcsönös átjárhatóságáról szóló 2008/57/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 27. cikkének (4) bekezdésében említett referenciadokumentumról szóló, 2009. november 30-i 2009/965/EK bizottsági határozat (HL L 341., 2009.12.22., 1. o.).

| — | A Bizottság 2010/36/EU rendelete (2009. december 3.) a mozdonyvezetői engedélyeknek, a kiegészítő tanúsítványoknak, a kiegészítő tanúsítványok hitelesített másolatának, valamint a mozdonyvezetői engedély kérelmezésére szolgáló formanyomtatványnak a 2007/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti közösségi mintájáról (HL L 13., 2010.1.19., 1. o.). |
| --- | --- |

—

A Bizottság 2010/36/EU rendelete (2009. december 3.) a mozdonyvezetői engedélyeknek, a kiegészítő tanúsítványoknak, a kiegészítő tanúsítványok hitelesített másolatának, valamint a mozdonyvezetői engedély kérelmezésére szolgáló formanyomtatványnak a 2007/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti közösségi mintájáról (HL L 13., 2010.1.19., 1. o.).

| — | A Bizottság 2010/713/EU határozata (2010. november 9.) az Európai Parlament és a Tanács 2008/57/EK irányelve alapján elfogadott, az átjárhatósági műszaki előírások keretében alkalmazandó megfelelőségértékelési, alkalmazhatósági és EK-hitelesítési eljárások moduljairól (HL L 319., 2010.12.4., 1. o.). |
| --- | --- |

—

A Bizottság 2010/713/EU határozata (2010. november 9.) az Európai Parlament és a Tanács 2008/57/EK irányelve alapján elfogadott, az átjárhatósági műszaki előírások keretében alkalmazandó megfelelőségértékelési, alkalmazhatósági és EK-hitelesítési eljárások moduljairól (HL L 319., 2010.12.4., 1. o.).

| — | A Bizottság 1158/2010/EU rendelete (2010. december 9.) a vasútbiztonsági tanúsítvány megszerzéséhez szükséges követelményeknek való megfelelés értékelésére szolgáló közös biztonsági módszerről (HL L 326., 2010.12.10., 11. o.). |
| --- | --- |

—

A Bizottság 1158/2010/EU rendelete (2010. december 9.) a vasútbiztonsági tanúsítvány megszerzéséhez szükséges követelményeknek való megfelelés értékelésére szolgáló közös biztonsági módszerről (HL L 326., 2010.12.10., 11. o.).

| — | A Bizottság 1169/2010/EU rendelete (2010. december 10.) a vasútbiztonsági engedély megszerzéséhez szükséges követelményeknek való megfelelés teljesítésének értékelésére szolgáló közös biztonsági módszerről (HL L 327., 2010.12.11., 13. o.). |
| --- | --- |

—

A Bizottság 1169/2010/EU rendelete (2010. december 10.) a vasútbiztonsági engedély megszerzéséhez szükséges követelményeknek való megfelelés teljesítésének értékelésére szolgáló közös biztonsági módszerről (HL L 327., 2010.12.11., 13. o.).

| — | A Bizottság 201/2011/EU rendelete (2011. március 1.) engedélyezett vasúti jármű típusmegfelelőségi nyilatkozatának modelljéről (HL L 57., 2011.3.2., 8. o.). |
| --- | --- |

—

A Bizottság 201/2011/EU rendelete (2011. március 1.) engedélyezett vasúti jármű típusmegfelelőségi nyilatkozatának modelljéről (HL L 57., 2011.3.2., 8. o.).

| — | A 2012. július 23-i 2012/464/EU bizottsági határozattal (HL L 217., 2012.8.14., 20. o.) módosított, a hagyományos transzeurópai vasúti rendszer „infrastruktúra” alrendszerének átjárhatósági műszaki előírásairól szóló, 2011. április 26-i 2011/275/EU bizottsági határozat (HL L 126., 2011.5.14., 53. o.). |
| --- | --- |

—

A 2012. július 23-i 2012/464/EU bizottsági határozattal (HL L 217., 2012.8.14., 20. o.) módosított, a hagyományos transzeurópai vasúti rendszer „infrastruktúra” alrendszerének átjárhatósági műszaki előírásairól szóló, 2011. április 26-i 2011/275/EU bizottsági határozat (HL L 126., 2011.5.14., 53. o.).

| — | A Bizottság 445/2011/EU rendelete (2011. május 10.) a tehervagonok karbantartásáért felelős szervezetek tanúsítási rendszeréről és a 653/2007/EK rendelet módosításáról (HL L 122., 2011.5.11., 22. o.). |
| --- | --- |

—

A Bizottság 445/2011/EU rendelete (2011. május 10.) a tehervagonok karbantartásáért felelős szervezetek tanúsítási rendszeréről és a 653/2007/EK rendelet módosításáról (HL L 122., 2011.5.11., 22. o.).

| — | A legutóbb a 2019. május 16-i (EU) 2019/775 bizottsági végrehajtási rendelettel (HL L 139I., 2019.5.27., 103. o.) módosított, a transzeurópai vasúti rendszer személyszállítási szolgáltatások telematikai alkalmazásai alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásról szóló, 2011. május 5-i 454/2011/EU bizottsági rendelet (HL L 123., 2011.5.12., 11. o.). |
| --- | --- |

—

A legutóbb a 2019. május 16-i (EU) 2019/775 bizottsági végrehajtási rendelettel (HL L 139I., 2019.5.27., 103. o.) módosított, a transzeurópai vasúti rendszer személyszállítási szolgáltatások telematikai alkalmazásai alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásról szóló, 2011. május 5-i 454/2011/EU bizottsági rendelet (HL L 123., 2011.5.12., 11. o.).

| — | A Bizottság 2011/665/EU végrehajtási határozata (2011. október 4.) az engedélyezett vasútijármű-típusok európai nyilvántartásáról (HL L 264., 2011.10.8., 32. o.). |
| --- | --- |

—

A Bizottság 2011/665/EU végrehajtási határozata (2011. október 4.) az engedélyezett vasútijármű-típusok európai nyilvántartásáról (HL L 264., 2011.10.8., 32. o.).

| — | A Bizottság 2011/765/EU határozata (2011. november 22.) a 2007/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban a mozdonyvezetők képzésében részt vevő képzési központok elismerésére, a mozdonyvezetők vizsgáztatóinak elismerésére és a vizsgák szervezésére vonatkozó feltételekről (HL L 314., 2011.11.29., 36. o.). |
| --- | --- |

—

A Bizottság 2011/765/EU határozata (2011. november 22.) a 2007/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban a mozdonyvezetők képzésében részt vevő képzési központok elismerésére, a mozdonyvezetők vizsgáztatóinak elismerésére és a vizsgák szervezésére vonatkozó feltételekről (HL L 314., 2011.11.29., 36. o.).

| — | A legutóbb a 2015. január 5-i (EU) 2015/14 bizottsági határozattal (HL L 3., 2015.1.7., 44. o.) módosított, a transzeurópai vasúti rendszer ellenőrző-irányító és jelző alrendszerére vonatkozó kölcsönös átjárhatósági műszaki előírásról szóló, 2012. január 25-i 2012/88/EU bizottsági határozat (HL L 51., 2012.2.23., 1. o.). |
| --- | --- |

—

A legutóbb a 2015. január 5-i (EU) 2015/14 bizottsági határozattal (HL L 3., 2015.1.7., 44. o.) módosított, a transzeurópai vasúti rendszer ellenőrző-irányító és jelző alrendszerére vonatkozó kölcsönös átjárhatósági műszaki előírásról szóló, 2012. január 25-i 2012/88/EU bizottsági határozat (HL L 51., 2012.2.23., 1. o.).

| — | A 2013. december 2-i 2013/710/EU bizottsági határozattal (HL L 323., 2013.12.4., 35. o.) módosított, az Európai Unió vasúti rendszerének forgalmi szolgálat és forgalomirányítás alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásokról és a 2007/756/EK határozat módosításáról szóló, 2012. november 14-i 2012/757/EU bizottsági határozat (HL L 345., 2012.12.15., 1. o.).
  Svájcban a következő, a vegyes bizottság 2/2019 határozatának 6. cikkében említett nemzeti szabályokat kell alkalmazni:






  — | CH-TSI OPE-001: Vasúti üzemeltetési folyamat: a szóbeli kommunikáció rögzítése (ETF-GI) (a szabály potenciálisan nem egyeztethető össze a 2012/757/EU határozattal; a szabályt 2020. december 31. előtt felül kell vizsgálni), |
| --- | --- | --- |

—

A 2013. december 2-i 2013/710/EU bizottsági határozattal (HL L 323., 2013.12.4., 35. o.) módosított, az Európai Unió vasúti rendszerének forgalmi szolgálat és forgalomirányítás alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásokról és a 2007/756/EK határozat módosításáról szóló, 2012. november 14-i 2012/757/EU bizottsági határozat (HL L 345., 2012.12.15., 1. o.).

Svájcban a következő, a vegyes bizottság 2/2019 határozatának 6. cikkében említett nemzeti szabályokat kell alkalmazni:

—

CH-TSI OPE-001: Vasúti üzemeltetési folyamat: a szóbeli kommunikáció rögzítése (ETF-GI) (a szabály potenciálisan nem egyeztethető össze a 2012/757/EU határozattal; a szabályt 2020. december 31. előtt felül kell vizsgálni),

| — | CH-TSI OPE-002: Vasúti üzemeltetési folyamat: kommunikációs módszer (a szabály potenciálisan nem egyeztethető össze a 2012/757/EU határozattal; a szabályt 2020. december 31. előtt felül kell vizsgálni), |
| --- | --- |

—

CH-TSI OPE-002: Vasúti üzemeltetési folyamat: kommunikációs módszer (a szabály potenciálisan nem egyeztethető össze a 2012/757/EU határozattal; a szabályt 2020. december 31. előtt felül kell vizsgálni),

| — | CH-TSI OPE-003: Vasúti üzemeltetési folyamat: munkanyelv (a szabály potenciálisan nem egyeztethető össze a 2012/757/EU határozattal; a szabályt 2020. december 31. előtt felül kell vizsgálni), |
| --- | --- |

—

CH-TSI OPE-003: Vasúti üzemeltetési folyamat: munkanyelv (a szabály potenciálisan nem egyeztethető össze a 2012/757/EU határozattal; a szabályt 2020. december 31. előtt felül kell vizsgálni),

| — | CH-TSI OPE-004: Vasúti üzemeltetési folyamat: segélyhívás (a szabály potenciálisan nem egyeztethető össze a 2012/757/EU határozattal; a szabályt 2020. december 31. előtt felül kell vizsgálni). |
| --- | --- |

—

CH-TSI OPE-004: Vasúti üzemeltetési folyamat: segélyhívás (a szabály potenciálisan nem egyeztethető össze a 2012/757/EU határozattal; a szabályt 2020. december 31. előtt felül kell vizsgálni).

| — | A Bizottság 1078/2012/EU rendelete (2012. november 16.) a biztonsági tanúsítvánnyal rendelkező vasúttársaságok, a biztonsági engedéllyel rendelkező pályahálózat-működtetők és a karbantartásért felelős szervezetek által alkalmazandó, a nyomon követésre vonatkozó közös biztonsági módszerről (HL L 320., 2012.11.17., 8. o.). |
| --- | --- |

—

A Bizottság 1078/2012/EU rendelete (2012. november 16.) a biztonsági tanúsítvánnyal rendelkező vasúttársaságok, a biztonsági engedéllyel rendelkező pályahálózat-működtetők és a karbantartásért felelős szervezetek által alkalmazandó, a nyomon követésre vonatkozó közös biztonsági módszerről (HL L 320., 2012.11.17., 8. o.).

| — | A legutóbb a 2015. június 8-i (EU) 2015/924 bizottsági rendelettel (HL L 150., 2015.6.17., 10. o.) módosított, az Európai Unió vasúti rendszere „járművek – teherkocsik” alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásról és a 2006/861/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. március 13-i 321/2013/EU bizottsági rendelet (HL L 104., 2013.4.12., 1. o.). |
| --- | --- |

—

A legutóbb a 2015. június 8-i (EU) 2015/924 bizottsági rendelettel (HL L 150., 2015.6.17., 10. o.) módosított, az Európai Unió vasúti rendszere „járművek – teherkocsik” alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásról és a 2006/861/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. március 13-i 321/2013/EU bizottsági rendelet (HL L 104., 2013.4.12., 1. o.).

| — | A 2015. július 13-i (EU) 2015/1136 bizottsági végrehajtási rendelettel (HL L 185., 2015.7.14., 6. o.) módosított, a kockázatelemzésre és -értékelésre vonatkozó közös biztonsági módszerről és a 352/2009/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. április 30-i 402/2013/EU bizottsági rendelet (HL L 121., 2013.5.3., 8. o.). |
| --- | --- |

—

A 2015. július 13-i (EU) 2015/1136 bizottsági végrehajtási rendelettel (HL L 185., 2015.7.14., 6. o.) módosított, a kockázatelemzésre és -értékelésre vonatkozó közös biztonsági módszerről és a 352/2009/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. április 30-i 402/2013/EU bizottsági rendelet (HL L 121., 2013.5.3., 8. o.).

| — | A Bizottság 2014/880/EU végrehajtási határozata (2014. november 26.) a vasúti infrastruktúra nyilvántartásának közös előírásairól és a 2011/633/EU végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 356., 2014.12.12., 489. o.). |
| --- | --- |

—

A Bizottság 2014/880/EU végrehajtási határozata (2014. november 26.) a vasúti infrastruktúra nyilvántartásának közös előírásairól és a 2011/633/EU végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 356., 2014.12.12., 489. o.).

| — | A 2019. május 16-i (EU) 2019/772 bizottsági végrehajtási rendelettel (HL L 139I., 2019.5.27., 1. o.) módosított, az uniós vasúti rendszernek a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek általi hozzáférhetőségével kapcsolatos átjárhatósági műszaki előírásokról szóló, 2014. november 18-i 1300/2014/EU bizottsági rendelet (HL L 356., 2014.12.12., 1. o.). |
| --- | --- |

—

A 2019. május 16-i (EU) 2019/772 bizottsági végrehajtási rendelettel (HL L 139I., 2019.5.27., 1. o.) módosított, az uniós vasúti rendszernek a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek általi hozzáférhetőségével kapcsolatos átjárhatósági műszaki előírásokról szóló, 2014. november 18-i 1300/2014/EU bizottsági rendelet (HL L 356., 2014.12.12., 1. o.).

| — | A 2018. június 13-i (EU) 2018/868 bizottsági végrehajtási rendelettel (HL L 149., 2018.6.14., 16. o.) módosított, az Európai Unió vasúti rendszerének „energia” alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásokról szóló, 2014. november 18-i 1301/2014/EU bizottsági rendelet (HL L 356., 2014.12.12., 179. o.). |
| --- | --- |

—

A 2018. június 13-i (EU) 2018/868 bizottsági végrehajtási rendelettel (HL L 149., 2018.6.14., 16. o.) módosított, az Európai Unió vasúti rendszerének „energia” alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásokról szóló, 2014. november 18-i 1301/2014/EU bizottsági rendelet (HL L 356., 2014.12.12., 179. o.).

| — | A legutóbb a 2018. június 13-i (EU) 2018/868 bizottsági végrehajtási rendelettel (HL L 149., 2018.6.14., 16. o.) módosított, az Európai Unió vasúti rendszerének „járművek – mozdonyok és személyszállító járművek” alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásról szóló, 2014. november 18-i 1302/2014/EU bizottsági rendelet (HL L 356., 2014.12.12., 228. o.).
  Svájcban a következő, a vegyes bizottság 2/2019 határozatának 6. cikkében említett nemzeti szabályokat kell alkalmazni:






  — | CH-TSI LOC&PAS-001: Az áramszedőfej szélessége, |
| --- | --- | --- |

—

A legutóbb a 2018. június 13-i (EU) 2018/868 bizottsági végrehajtási rendelettel (HL L 149., 2018.6.14., 16. o.) módosított, az Európai Unió vasúti rendszerének „járművek – mozdonyok és személyszállító járművek” alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásról szóló, 2014. november 18-i 1302/2014/EU bizottsági rendelet (HL L 356., 2014.12.12., 228. o.).

Svájcban a következő, a vegyes bizottság 2/2019 határozatának 6. cikkében említett nemzeti szabályokat kell alkalmazni:

—

CH-TSI LOC&PAS-001: Az áramszedőfej szélessége,

| — | CH-TSI LOC&PAS-002: Keskeny váltócsoport/igazolások váltón való áthaladás vizsgálatáról, |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-002: Keskeny váltócsoport/igazolások váltón való áthaladás vizsgálatáról,

| — | CH-TSI LOC&PAS-003: Szűk ívek, r < 250 m, |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-003: Szűk ívek, r < 250 m,

| — | CH-TSI LOC&PAS-004: Vágányeltoló erő, |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-004: Vágányeltoló erő,

| — | CH-TSI LOC&PAS-005: Túlemeléshiány, |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-005: Túlemeléshiány,

| — | CH-TSI LOC&PAS-006: Az N sorozat utáni billenőszekrényes vasúti járművek jóváhagyása, |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-006: Az N sorozat utáni billenőszekrényes vasúti járművek jóváhagyása,

| — | CH-TSI LOC&PAS-007: Nyomkarimakenés, |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-007: Nyomkarimakenés,

| — | CH-TSI LOC&PAS-009: A belső égésű motorral felszerelt járművek kipufogógáz-kibocsátása (a szabály potenciálisan nem egyeztethető össze az 1302/2014/EU rendelettel; a szabályt 2020. december 31. előtt felül kell vizsgálni), |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-009: A belső égésű motorral felszerelt járművek kipufogógáz-kibocsátása (a szabály potenciálisan nem egyeztethető össze az 1302/2014/EU rendelettel; a szabályt 2020. december 31. előtt felül kell vizsgálni),

| — | CH-TSI LOC&PAS-010: Figyelmeztető fényjelzés a vonatok elején: 3 x vörös, |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-010: Figyelmeztető fényjelzés a vonatok elején: 3 x vörös,

| — | CH-TSI LOC&PAS-011: A vontatási teljesítmény korlátozása, |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-011: A vontatási teljesítmény korlátozása,

| — | CH-TSI LOC&PAS-012: Admittancia, |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-012: Admittancia,

| — | CH-TSI LOC&PAS-013: Az áramszedő és a vezetékrendszer kölcsönhatása, |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-013: Az áramszedő és a vezetékrendszer kölcsönhatása,

| — | CH-TSI LOC&PAS-014: A pálya szabad állapotának ellenőrzésére szolgáló berendezésekkel való kompatibilitás, |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-014: A pálya szabad állapotának ellenőrzésére szolgáló berendezésekkel való kompatibilitás,

| — | CH-TSI LOC&PAS-017: Űrszelvény, |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-017: Űrszelvény,

| — | CH-TSI LOC&PAS-018: Legkisebb ívsugár, |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-018: Legkisebb ívsugár,

| — | CH-TSI LOC&PAS-019: „Non leading” bemeneti jel az első jármű esetében (a szabály potenciálisan nem egyeztethető össze az 1302/2014/EU rendelettel; a szabályt 2020. december 31. előtt felül kell vizsgálni), |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-019: „Non leading” bemeneti jel az első jármű esetében (a szabály potenciálisan nem egyeztethető össze az 1302/2014/EU rendelettel; a szabályt 2020. december 31. előtt felül kell vizsgálni),

| — | CH-TSI LOC&PAS-020: „Sleeping” bemeneti jel többszörös vezérlés esetén (a szabály potenciálisan nem egyeztethető össze az 1302/2014/EU rendelettel; a szabályt 2020. december 31. előtt felül kell vizsgálni), |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-020: „Sleeping” bemeneti jel többszörös vezérlés esetén (a szabály potenciálisan nem egyeztethető össze az 1302/2014/EU rendelettel; a szabályt 2020. december 31. előtt felül kell vizsgálni),

| — | CH-TSI LOC&PAS-022: A vészfék visszaállítása (a szabály potenciálisan nem egyeztethető össze az 1302/2014/EU rendelettel; a szabályt 2020. december 31. előtt felül kell vizsgálni), |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-022: A vészfék visszaállítása (a szabály potenciálisan nem egyeztethető össze az 1302/2014/EU rendelettel; a szabályt 2020. december 31. előtt felül kell vizsgálni),

| — | CH-TSI LOC&PAS-025: A fedélzeti ETCS-berendezés leválasztására szolgáló berendezés gátlása (a szabály potenciálisan nem egyeztethető össze az 1302/2014/EU rendelettel; a szabályt 2020. december 31. előtt felül kell vizsgálni), |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-025: A fedélzeti ETCS-berendezés leválasztására szolgáló berendezés gátlása (a szabály potenciálisan nem egyeztethető össze az 1302/2014/EU rendelettel; a szabályt 2020. december 31. előtt felül kell vizsgálni),

| — | CH-TSI LOC&PAS-026: A SIGUM/ZUB tilalma az ERTMS/ETCS Baseline 3-mal felszerelt járműveken, |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-026: A SIGUM/ZUB tilalma az ERTMS/ETCS Baseline 3-mal felszerelt járműveken,

| — | CH-TSI LOC&PAS-027: Kézi rádióvezérlés a tolatási műveletek során („shunting üzemmód) (a szabály potenciálisan nem egyeztethető össze az 1302/2014/EU rendelettel; a szabályt 2020. december 31. előtt felül kell vizsgálni), |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-027: Kézi rádióvezérlés a tolatási műveletek során („shunting üzemmód) (a szabály potenciálisan nem egyeztethető össze az 1302/2014/EU rendelettel; a szabályt 2020. december 31. előtt felül kell vizsgálni),

| — | CH-TSI LOC&PAS-028: Űrszelvény, ajtók, |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-028: Űrszelvény, ajtók,

| — | CH-TSI LOC&PAS-029: Kisiklás elleni védelem Y/Q, |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-029: Kisiklás elleni védelem Y/Q,

| — | CH-TSI LOC&PAS-030: Súrlódásmentes fékrendszerek alkalmazása, |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-030: Súrlódásmentes fékrendszerek alkalmazása,

| — | CH-TSI LOC&PAS-031: A vonóerő biztonságos kiiktatása (a szabály potenciálisan nem egyeztethető össze az 1302/2014/EU rendelettel; a szabályt 2020. december 31. előtt felül kell vizsgálni), |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-031: A vonóerő biztonságos kiiktatása (a szabály potenciálisan nem egyeztethető össze az 1302/2014/EU rendelettel; a szabályt 2020. december 31. előtt felül kell vizsgálni),

| — | CH-TSI LOC&PAS-035: Kellő fékteljesítmény vészfékezés esetén (a szabály potenciálisan nem egyeztethető össze az 1302/2014/EU rendelettel; a szabályt 2020. december 31. előtt felül kell vizsgálni), |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-035: Kellő fékteljesítmény vészfékezés esetén (a szabály potenciálisan nem egyeztethető össze az 1302/2014/EU rendelettel; a szabályt 2020. december 31. előtt felül kell vizsgálni),

| — | CH-TSI LOC&PAS-037: Üzemi fék ETCS (a szabály potenciálisan nem egyeztethető össze az 1302/2014/EU rendelettel; a szabályt 2020. december 31. előtt felül kell vizsgálni). |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-037: Üzemi fék ETCS (a szabály potenciálisan nem egyeztethető össze az 1302/2014/EU rendelettel; a szabályt 2020. december 31. előtt felül kell vizsgálni).

| — | A Bizottság 1303/2014/EU rendelete (2014. november 18.) az Európai Unió vasúti rendszeréhez tartozó vasúti alagutak biztonságára vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásokról (HL L 356., 2014.12.12., 394. o.). |
| --- | --- |

—

A Bizottság 1303/2014/EU rendelete (2014. november 18.) az Európai Unió vasúti rendszeréhez tartozó vasúti alagutak biztonságára vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásokról (HL L 356., 2014.12.12., 394. o.).

| — | A Bizottság 1304/2014/EU rendelete (2014. november 26.) a „járművek – zaj” alrendszerre vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásról, a 2008/232/EK határozat módosításáról és a 2011/229/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 356., 2014.12.12., 421. o.). |
| --- | --- |

—

A Bizottság 1304/2014/EU rendelete (2014. november 26.) a „járművek – zaj” alrendszerre vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásról, a 2008/232/EK határozat módosításáról és a 2011/229/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 356., 2014.12.12., 421. o.).

| — | A legutóbb a 2019. május 16-i (EU) 2019/778 bizottsági végrehajtási rendelettel (HL L 139I., 2019.5.27., 356. o.) módosított, az Európai Unió vasúti rendszerének a fuvarozási szolgáltatások telematikai alkalmazásai elnevezésű alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásokról és a 62/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. december 11-i 1305/2014/EU bizottsági rendelet (HL L 356., 2014.12.12., 438. o.). |
| --- | --- |

—

A legutóbb a 2019. május 16-i (EU) 2019/778 bizottsági végrehajtási rendelettel (HL L 139I., 2019.5.27., 356. o.) módosított, az Európai Unió vasúti rendszerének a fuvarozási szolgáltatások telematikai alkalmazásai elnevezésű alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásokról és a 62/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. december 11-i 1305/2014/EU bizottsági rendelet (HL L 356., 2014.12.12., 438. o.).

| — | A Bizottság (EU) 2015/171 végrehajtási rendelete (2015. február 4.) a vasúti társaságok engedélyezésére irányuló eljárás egyes vonatkozásairól (HL L 29., 2015.2.5., 3. o.). |
| --- | --- |

—

A Bizottság (EU) 2015/171 végrehajtási rendelete (2015. február 4.) a vasúti társaságok engedélyezésére irányuló eljárás egyes vonatkozásairól (HL L 29., 2015.2.5., 3. o.).

| — | A Bizottság (EU) 2015/909 végrehajtási rendelete (2015. június 12.) a vasúti szolgáltatások működtetésével kapcsolatban közvetlenül felmerülő költségek kiszámításának módjairól (HL L 148., 2015.6.13., 17. o.). |
| --- | --- |

—

A Bizottság (EU) 2015/909 végrehajtási rendelete (2015. június 12.) a vasúti szolgáltatások működtetésével kapcsolatban közvetlenül felmerülő költségek kiszámításának módjairól (HL L 148., 2015.6.13., 17. o.).

| — | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/797 irányelve (2016. május 11.) a vasúti rendszer Európai Unión belüli kölcsönös átjárhatóságáról (HL L 138., 2016.5.26., 44. o.); Svájcban csak a következő rendelkezéseket kell alkalmazni: a 7. cikk (1)–(3) bekezdése, a 8–10. cikk, a 12., a 15. és a 17. cikk, a 21. cikk, kivéve a (7) bekezdést, a 22–25., a 27–42., a 44., a 45. és a 49. cikk, valamint a II., a III. és a IV. melléklet. |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/797 irányelve (2016. május 11.) a vasúti rendszer Európai Unión belüli kölcsönös átjárhatóságáról (HL L 138., 2016.5.26., 44. o.); Svájcban csak a következő rendelkezéseket kell alkalmazni: a 7. cikk (1)–(3) bekezdése, a 8–10. cikk, a 12., a 15. és a 17. cikk, a 21. cikk, kivéve a (7) bekezdést, a 22–25., a 27–42., a 44., a 45. és a 49. cikk, valamint a II., a III. és a IV. melléklet.

| — | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/798 irányelve (2016. május 11.) a vasútbiztonságról (HL L 138., 2016.5.26., 102. o.); Svájcban csak a következő rendelkezéseket kell alkalmazni: a 9. cikk, a 10. cikk, kivéve a (7) bekezdést, a 13., a 14. és a 17. cikk, valamint a III. melléklet. |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/798 irányelve (2016. május 11.) a vasútbiztonságról (HL L 138., 2016.5.26., 102. o.); Svájcban csak a következő rendelkezéseket kell alkalmazni: a 9. cikk, a 10. cikk, kivéve a (7) bekezdést, a 13., a 14. és a 17. cikk, valamint a III. melléklet.

| — | A Bizottság (EU) 2016/919 rendelete (2016. május 27.) az Európai Unió vasúti rendszerének „ellenőrző-irányító és jelző” alrendszerére vonatkozó kölcsönös átjárhatósági műszaki előírásról (HL L 158., 2016.6.15., 1. o.).
  Svájcban a következő, a vegyes bizottság 2/2019 határozatának 6. cikkében említett nemzeti szabályokat kell alkalmazni:






  — | CH-TSI CCS-003: A 44. csomag ZUB/SIGNUM rendszereknek való továbbításának aktiválása/deaktiválása, |
| --- | --- | --- |

—

A Bizottság (EU) 2016/919 rendelete (2016. május 27.) az Európai Unió vasúti rendszerének „ellenőrző-irányító és jelző” alrendszerére vonatkozó kölcsönös átjárhatósági műszaki előírásról (HL L 158., 2016.6.15., 1. o.).

Svájcban a következő, a vegyes bizottság 2/2019 határozatának 6. cikkében említett nemzeti szabályokat kell alkalmazni:

—

CH-TSI CCS-003: A 44. csomag ZUB/SIGNUM rendszereknek való továbbításának aktiválása/deaktiválása,

| — | CH-TSI CCS-005: A GSM-R-adattovábbítás „Quality of Service” tanúsítvány (a szabály potenciálisan nem egyeztethető össze az (EU) 2016/919 rendelettel; a szabályt 2020. december 31. előtt felül kell vizsgálni), |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-005: A GSM-R-adattovábbítás „Quality of Service” tanúsítvány (a szabály potenciálisan nem egyeztethető össze az (EU) 2016/919 rendelettel; a szabályt 2020. december 31. előtt felül kell vizsgálni),

| — | CH-TSI CCS-006: A „non leading permitted” jel elvesztése a „Non Leading” üzemmódban (a szabály potenciálisan nem egyeztethető össze az (EU) 2016/919 rendelettel; a szabályt 2020. december 31. előtt felül kell vizsgálni), |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-006: A „non leading permitted” jel elvesztése a „Non Leading” üzemmódban (a szabály potenciálisan nem egyeztethető össze az (EU) 2016/919 rendelettel; a szabályt 2020. december 31. előtt felül kell vizsgálni),

| — | CH-TSI CCS-007: A fékezési görbékre vonatkozó szabály az ERTMS/ETCS Baseline 2 esetében, |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-007: A fékezési görbékre vonatkozó szabály az ERTMS/ETCS Baseline 2 esetében,

| — | CH-TSI CCS-008: A „Change Request” végrehajtásának minimuma (a szabály potenciálisan nem egyeztethető össze az (EU) 2016/919 rendelettel; a szabályt 2020. december 31. előtt felül kell vizsgálni), |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-008: A „Change Request” végrehajtásának minimuma (a szabály potenciálisan nem egyeztethető össze az (EU) 2016/919 rendelettel; a szabályt 2020. december 31. előtt felül kell vizsgálni),

| — | CH-TSI CCS-011: Euroloop-funkcionalitás, |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-011: Euroloop-funkcionalitás,

| — | CH-TSI CCS-015: Két GSM-R-adatcsatorna egyidejű kezelése, |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-015: Két GSM-R-adatcsatorna egyidejű kezelése,

| — | CH-TSI CCS-016: Országspecifikus paraméterek és funkciók alkalmazása (a szabály potenciálisan nem egyeztethető össze az (EU) 2016/919 rendelettel; a szabályt 2020. december 31. előtt felül kell vizsgálni), |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-016: Országspecifikus paraméterek és funkciók alkalmazása (a szabály potenciálisan nem egyeztethető össze az (EU) 2016/919 rendelettel; a szabályt 2020. december 31. előtt felül kell vizsgálni),

| — | CH-TSI CCS-018: „Level STM/NTC” tilalma ZUB/SIGNUM esetében, |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-018: „Level STM/NTC” tilalma ZUB/SIGNUM esetében,

| — | CH-TSI CCS-019: A vonat adatainak automatikus átvétele és megjelenítése (a szabály potenciálisan nem egyeztethető össze az (EU) 2016/919 rendelettel; a szabályt 2020. december 31. előtt felül kell vizsgálni), |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-019: A vonat adatainak automatikus átvétele és megjelenítése (a szabály potenciálisan nem egyeztethető össze az (EU) 2016/919 rendelettel; a szabályt 2020. december 31. előtt felül kell vizsgálni),

| — | CH-TSI CCS-022: Tolatás „Unfitted” üzemmódban, |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-022: Tolatás „Unfitted” üzemmódban,

| — | CH-TSI CCS-023: Szöveges üzenetek megjelenítése, |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-023: Szöveges üzenetek megjelenítése,

| — | CH-TSI CCS-024: Vonatadatok: NC_TRAIN, M_AXLELOAD, V_MAXTRAIN (a szabály potenciálisan nem egyeztethető össze az (EU) 2016/919 rendelettel; a szabályt 2020. december 31. előtt felül kell vizsgálni), |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-024: Vonatadatok: NC_TRAIN, M_AXLELOAD, V_MAXTRAIN (a szabály potenciálisan nem egyeztethető össze az (EU) 2016/919 rendelettel; a szabályt 2020. december 31. előtt felül kell vizsgálni),

| — | CH-TSI CCS-026: A pályaberendezések járműből történő online nyomon követése, |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-026: A pályaberendezések járműből történő online nyomon követése,

| — | CH-TSI CCS-032: A vonat egyedi számának bevitele a fedélzeti ETCS-berendezés és GSM-R rádióberendezés számára (a szabály potenciálisan nem egyeztethető össze az (EU) 2016/919 rendelettel; a szabályt 2020. december 31. előtt felül kell vizsgálni), |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-032: A vonat egyedi számának bevitele a fedélzeti ETCS-berendezés és GSM-R rádióberendezés számára (a szabály potenciálisan nem egyeztethető össze az (EU) 2016/919 rendelettel; a szabályt 2020. december 31. előtt felül kell vizsgálni),

| — | CH-TSI CCS-033: A GSM-R hangkommunikációs berendezés funkcionalitása (a szabály potenciálisan nem egyeztethető össze az (EU) 2016/919 rendelettel; a szabályt 2020. december 31. előtt felül kell vizsgálni), |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-033: A GSM-R hangkommunikációs berendezés funkcionalitása (a szabály potenciálisan nem egyeztethető össze az (EU) 2016/919 rendelettel; a szabályt 2020. december 31. előtt felül kell vizsgálni),

| — | CH-TSI CCS-034: A „Non Leading” üzemmód, |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-034: A „Non Leading” üzemmód,

| — | CH-TSI CCS-035: A DMI-n megjelenítendő szövegek (a szabály potenciálisan nem egyeztethető össze az (EU) 2016/919 rendelettel; a szabályt 2020. december 31. előtt felül kell vizsgálni), |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-035: A DMI-n megjelenítendő szövegek (a szabály potenciálisan nem egyeztethető össze az (EU) 2016/919 rendelettel; a szabályt 2020. december 31. előtt felül kell vizsgálni),

| — | CH-TSI CCS-038: A kilométer-számláló konfidencia-intervallumának jelentős növekedését jelző üzenet (a szabály potenciálisan nem egyeztethető össze az (EU) 2016/919 rendelettel; a szabályt 2020. december 31. előtt felül kell vizsgálni), |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-038: A kilométer-számláló konfidencia-intervallumának jelentős növekedését jelző üzenet (a szabály potenciálisan nem egyeztethető össze az (EU) 2016/919 rendelettel; a szabályt 2020. december 31. előtt felül kell vizsgálni),

| — | CH-CSM-RA-001: A biztonsági tanúsítvány koncepciója az ETCS-jóváhagyás Svájcban történő megszerzéséhez, |
| --- | --- |

—

CH-CSM-RA-001: A biztonsági tanúsítvány koncepciója az ETCS-jóváhagyás Svájcban történő megszerzéséhez,

| — | CH-CSM-RA-002: A 200 km/h-nál nagyobb sebességre vonatkozó követelmények, |
| --- | --- |

—

CH-CSM-RA-002: A 200 km/h-nál nagyobb sebességre vonatkozó követelmények,

| — | CH-CSM-RA-003: A vonatadatok minősége. |
| --- | --- |

—

CH-CSM-RA-003: A vonatadatok minősége.

| — | A Bizottság (EU) 2018/545 végrehajtási rendelete (2018. április 4.) az (EU) 2016/797 európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a vasúti járművek és a vasúti járműtípusok engedélyezési eljárására vonatkozó gyakorlati szabályok megállapításáról (HL L 90., 2018.4.6., 66. o.). |
| --- | --- |

—

A Bizottság (EU) 2018/545 végrehajtási rendelete (2018. április 4.) az (EU) 2016/797 európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a vasúti járművek és a vasúti járműtípusok engedélyezési eljárására vonatkozó gyakorlati szabályok megállapításáról (HL L 90., 2018.4.6., 66. o.).

| — | A Bizottság (EU) 2018/761 felhatalmazáson alapuló rendelete (2018. február 16.) az (EU) 2016/798 európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a nemzeti biztonsági hatóságok által az egységes biztonsági tanúsítvány vagy a biztonsági engedély kiadását követően végzett felügyelet céljára alkalmazandó közös biztonsági módszerek meghatározásáról és az 1077/2012/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 129., 2018.5.25., 16. o.). |
| --- | --- |

—

A Bizottság (EU) 2018/761 felhatalmazáson alapuló rendelete (2018. február 16.) az (EU) 2016/798 európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a nemzeti biztonsági hatóságok által az egységes biztonsági tanúsítvány vagy a biztonsági engedély kiadását követően végzett felügyelet céljára alkalmazandó közös biztonsági módszerek meghatározásáról és az 1077/2012/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 129., 2018.5.25., 16. o.).

| — | A Bizottság (EU) 2018/762 felhatalmazáson alapuló rendelete (2018. március 8.) az (EU) 2016/798 európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a biztonságirányítási rendszerek követelményeire vonatkozó közös biztonsági módszerek meghatározásáról, valamint az 1158/2010/EU és az 1169/2010/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 129., 2018.5.25., 26. o.). |
| --- | --- |

—

A Bizottság (EU) 2018/762 felhatalmazáson alapuló rendelete (2018. március 8.) az (EU) 2016/798 európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a biztonságirányítási rendszerek követelményeire vonatkozó közös biztonsági módszerek meghatározásáról, valamint az 1158/2010/EU és az 1169/2010/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 129., 2018.5.25., 26. o.).

| — | A Bizottság (EU) 2018/763 végrehajtási rendelete (2018. április 9.) az (EU) 2016/798 európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján egységes biztonsági tanúsítványok vasúti társaságok részére történő kiadására vonatkozó gyakorlati szabályok megállapításáról, valamint a 653/2007/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 129., 2018.5.25., 49. o.). |
| --- | --- |

—

A Bizottság (EU) 2018/763 végrehajtási rendelete (2018. április 9.) az (EU) 2016/798 európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján egységes biztonsági tanúsítványok vasúti társaságok részére történő kiadására vonatkozó gyakorlati szabályok megállapításáról, valamint a 653/2007/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 129., 2018.5.25., 49. o.).

| — | A Bizottság (EU) 2019/250 végrehajtási rendelete (2019. február 12.) az (EU) 2016/797 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő vasúti rendszerelemekre és alrendszerekre vonatkozó EK-nyilatkozatok és -tanúsítványok sablonjairól, az engedélyezett vasúti járműtípusnak való megfelelőségről szóló nyilatkozat mintájáról és az alrendszerek EK-hitelesítésére szolgáló eljárásokról, valamint a 201/2011/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 42., 2019.2.13., 9. o.). |
| --- | --- |

—

A Bizottság (EU) 2019/250 végrehajtási rendelete (2019. február 12.) az (EU) 2016/797 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő vasúti rendszerelemekre és alrendszerekre vonatkozó EK-nyilatkozatok és -tanúsítványok sablonjairól, az engedélyezett vasúti járműtípusnak való megfelelőségről szóló nyilatkozat mintájáról és az alrendszerek EK-hitelesítésére szolgáló eljárásokról, valamint a 201/2011/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 42., 2019.2.13., 9. o.).

| — | A Bizottság (EU) 2019/780 ajánlása (2019. május 16.) a biztonsági engedélyeknek a pályahálózat-működtetők számára történő kibocsátására vonatkozó gyakorlati szabályokról (HL L 139I., 2019.5.27., 390. o.). |
| --- | --- |

—

A Bizottság (EU) 2019/780 ajánlása (2019. május 16.) a biztonsági engedélyeknek a pályahálózat-működtetők számára történő kibocsátására vonatkozó gyakorlati szabályokról (HL L 139I., 2019.5.27., 390. o.).

5. szakasz – Egyéb területek

| — | A Tanács 92/82/EGK irányelve (1992. október 19.) az ásványolajok jövedékiadó-mértékének közelítéséről (HL L 316., 1992.10.31., 19. o.). |
| --- | --- |

—

A Tanács 92/82/EGK irányelve (1992. október 19.) az ásványolajok jövedékiadó-mértékének közelítéséről (HL L 316., 1992.10.31., 19. o.).

| — | Az Európai Parlament és a Tanács 2004/54/EK irányelve (2004. április 29.) a transzeurópai közúthálózat alagútjaira vonatkozó biztonsági minimumkövetelményekről (HL L 167., 2004.4.30., 39. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács 2004/54/EK irányelve (2004. április 29.) a transzeurópai közúthálózat alagútjaira vonatkozó biztonsági minimumkövetelményekről (HL L 167., 2004.4.30., 39. o.).

| — | Az Európai Parlament és a Tanács 2008/96/EK irányelve (2008. november 19.) a közúti infrastruktúra közlekedésbiztonsági kezeléséről (HL L 319., 2008.11.29., 59. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács 2008/96/EK irányelve (2008. november 19.) a közúti infrastruktúra közlekedésbiztonsági kezeléséről (HL L 319., 2008.11.29., 59. o.).

---

Helyesbítések

| 2020.1.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 13/58 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.1.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 13/58

---

Helyesbítés a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról szóló, 2019. október 9-i (EU) 2019/1776 bizottsági végrehajtási rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 280., 2019. október 31.
  )

Az 1030. oldalon, a Svájc bejegyzésnél, a negyedik oszlopban:

a következő szövegrész:

„Bern”

helyesen:

„Delémont”.

---

| 2020.1.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 13/59 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.1.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 13/59

---

Helyesbítés a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról szóló, 2019. október 9-i (EU) 2019/1776 bizottsági végrehajtási rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 280., 2019. október 31.
  )

A 10. oldalon, a Tartalomjegyzékben, a 7. melléklethez tartozó sorban:

a következő szövegrész:

„(A harmonizált rendszerben történő későbbi felhasználásra fenntartva)”,

helyesen:

„
  (Későbbi felhasználásra fenntartva)”.

---