# Euroopan unionin L 353/13.

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 353 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 49. vuosikerta13. joulukuuta 2006 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 353

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

49. vuosikerta13. joulukuuta 2006

---

| Sisältö | | II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komissio |
| | * | Komission päätös, tehty 17 päïvänä joulukuuta 2002, EHTY:n perustamissopimuksen 65 artiklan mukaisesta menettelystä seuraavien yritysten osalta: Alfa Acciai S.p.A., Feralpi Siderurgica S.p.A., Ferriere Nord S.p.A., IRO Industrie Riunite Odolesi S.p.A., Leali S.p.A., selvitystilassa oleva Acciaierie e Ferriere Leali Luigi S.p.A., Lucchini S.p.A., Siderpotenza S.p.A., Riva Acciaio S.p.A., Valsabbia Investimenti S.p.A., Ferriera Valsabbia S.p.A. ja yritysten yhteenliittymä Federacciai (Italian terästeollisuusyritysten liitto) (Asia C.37.956 — Betoniteräs)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2002) 5807) | 1 |
| | * | Komission päätös, tehty 26 päivänä toukokuuta 2004, EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan mukaisesta menettelystä seuraavien yritysten osalta: Topps Company Inc., Topps Europe Limited, Topps International Limited, Topps UK Limited ja Topps Italia SRL (Asia COMP/C-3/37.980 — Souris-Topps)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 1910) | 5 |
| | * | Tiivistelmä komission päätöksestä, tehty 26 päivänä lokakuuta 2004, yrityskeskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi (Asia COMP/M.3436 — Continental/Phoenix)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 4219)


   (
  1
  ) | 7 |
| | * | Komission päätös, tehty 19 päivänä tammikuuta 2005, EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan mukaisesta menettelystä Akzo Nobel NV:tä, Akzo Nobel Nederland BV:tä, Akzo Nobel Chemicals BV:tä, Akzo Nobel Functional Chemicals BV:tä, Akzo Nobel Base Chemicals AB:tä, Eka Chemicals AB:tä ja Akzo Nobel AB:tä vastaan yhteisvastuullisesti, Clariant AG:tä ja Clariant GmbH:ta vastaan yhteisvastuullisesti, Elf Aquitaine SA:ta ja Arkema SA:ta vastaan yhteisvastuullisesti sekä Hoechst AG:tä vastaan (Asia C.37.773 — MCAA)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 4876)


   (
  1
  ) | 12 |
| | * | Komission päätös, tehty 22 päivänä kesäkuuta 2005, toimenpiteistä, jotka Italia on toteuttanut ammattilaisurheiluseurojen hyväksi — (Asetus salva calcio)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 1794)


   (
  1
  ) | 16 |
| | * | Komission päätös, tehty 13 päivänä heinäkuuta 2005, keskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi (Asia COMP/M.3653 — Siemens / VA Tech)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 2676)


   (
  1
  ) | 19 |
| | * | Komission päätös, tehty 20 päivänä lokakuuta 2005, valtiontuesta, jonka Suomi on toteuttanut investointitukena Componenta Oyj:lle
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 3871)


   (
  1
  ) | 36 |
| | * | Komission päätös, tehty 20 päivänä lokakuuta 2005, EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan mukaisesta menettelystä (Asia COMP/C.38.281/B.2 — Italian raakatupakka-ala)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 4012) | 45 |
| | * | Komission päätös, tehty 31 päivänä joulukuuta 2001, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 81 artiklan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan mukaisesta menettelystä yrityksiä Flexsys NV, Bayer AG, Crompton Manufacturing Company Inc. (entinen Uniroyal Chemical Company Inc.), Crompton Europe Ltd, Chemtura Corporation (entinen Crompton Corporation), General Química SA, Repsol Química SA ja Repsol YPF SA vastaan (Asia COMP/F/38.443 — kumikemikaalit)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 5592)


   (
  1
  ) | 50 |
| | * | Komission päätös, tehty 3 päivänä toukokuuta 2006, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 81 artiklan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan mukaisesta menettelystä seuraavia yrityksiä vastaan: Akzo Nobel NV, Akzo Nobel Chemicals Holding AB, EKA Chemicals AB, Degussa AG, Edison SpA, FMC Corporation, FMC Foret S.A., Kemira OYJ, L’Air Liquide SA, Chemoxal SA, Snia SpA, Caffaro Srl, Solvay SA/NV, Solvay Solexis SpA, Total SA, Elf Aquitaine SA ja Arkema SA (Asia COMP/F/C.38.620 — Vetyperoksidi ja perboraatti)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 1766)


   (
  1
  ) | 54 |
| | * | Komission päätös, tehty 7 päivänä kesäkuuta 2006, valtiontuesta C 8/2005 (ex N 451/2004), jota Saksa aikoo myöntää Nordbrandenburger UmesterungsWerkelle
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 2088)


   (
  1
  ) | 60 |

Sisältö

II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Sivu

Komissio

*

Komission päätös, tehty 17 päïvänä joulukuuta 2002, EHTY:n perustamissopimuksen 65 artiklan mukaisesta menettelystä seuraavien yritysten osalta: Alfa Acciai S.p.A., Feralpi Siderurgica S.p.A., Ferriere Nord S.p.A., IRO Industrie Riunite Odolesi S.p.A., Leali S.p.A., selvitystilassa oleva Acciaierie e Ferriere Leali Luigi S.p.A., Lucchini S.p.A., Siderpotenza S.p.A., Riva Acciaio S.p.A., Valsabbia Investimenti S.p.A., Ferriera Valsabbia S.p.A. ja yritysten yhteenliittymä Federacciai (Italian terästeollisuusyritysten liitto) (Asia C.37.956 — Betoniteräs)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2002) 5807)

(tiedoksiannettu numerolla K(2002) 5807)

1

*

Komission päätös, tehty 26 päivänä toukokuuta 2004, EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan mukaisesta menettelystä seuraavien yritysten osalta: Topps Company Inc., Topps Europe Limited, Topps International Limited, Topps UK Limited ja Topps Italia SRL (Asia COMP/C-3/37.980 — Souris-Topps)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 1910)

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 1910)

5

*

Tiivistelmä komission päätöksestä, tehty 26 päivänä lokakuuta 2004, yrityskeskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi (Asia COMP/M.3436 — Continental/Phoenix)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 4219)


   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 4219)

(
  1

7

*

Komission päätös, tehty 19 päivänä tammikuuta 2005, EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan mukaisesta menettelystä Akzo Nobel NV:tä, Akzo Nobel Nederland BV:tä, Akzo Nobel Chemicals BV:tä, Akzo Nobel Functional Chemicals BV:tä, Akzo Nobel Base Chemicals AB:tä, Eka Chemicals AB:tä ja Akzo Nobel AB:tä vastaan yhteisvastuullisesti, Clariant AG:tä ja Clariant GmbH:ta vastaan yhteisvastuullisesti, Elf Aquitaine SA:ta ja Arkema SA:ta vastaan yhteisvastuullisesti sekä Hoechst AG:tä vastaan (Asia C.37.773 — MCAA)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 4876)


   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 4876)

(
  1

12

*

Komission päätös, tehty 22 päivänä kesäkuuta 2005, toimenpiteistä, jotka Italia on toteuttanut ammattilaisurheiluseurojen hyväksi — (Asetus salva calcio)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 1794)


   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 1794)

(
  1

16

*

Komission päätös, tehty 13 päivänä heinäkuuta 2005, keskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi (Asia COMP/M.3653 — Siemens / VA Tech)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 2676)


   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 2676)

(
  1

19

*

Komission päätös, tehty 20 päivänä lokakuuta 2005, valtiontuesta, jonka Suomi on toteuttanut investointitukena Componenta Oyj:lle
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 3871)


   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 3871)

(
  1

36

*

Komission päätös, tehty 20 päivänä lokakuuta 2005, EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan mukaisesta menettelystä (Asia COMP/C.38.281/B.2 — Italian raakatupakka-ala)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 4012)

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 4012)

45

*

Komission päätös, tehty 31 päivänä joulukuuta 2001, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 81 artiklan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan mukaisesta menettelystä yrityksiä Flexsys NV, Bayer AG, Crompton Manufacturing Company Inc. (entinen Uniroyal Chemical Company Inc.), Crompton Europe Ltd, Chemtura Corporation (entinen Crompton Corporation), General Química SA, Repsol Química SA ja Repsol YPF SA vastaan (Asia COMP/F/38.443 — kumikemikaalit)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 5592)


   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 5592)

(
  1

50

*

Komission päätös, tehty 3 päivänä toukokuuta 2006, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 81 artiklan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan mukaisesta menettelystä seuraavia yrityksiä vastaan: Akzo Nobel NV, Akzo Nobel Chemicals Holding AB, EKA Chemicals AB, Degussa AG, Edison SpA, FMC Corporation, FMC Foret S.A., Kemira OYJ, L’Air Liquide SA, Chemoxal SA, Snia SpA, Caffaro Srl, Solvay SA/NV, Solvay Solexis SpA, Total SA, Elf Aquitaine SA ja Arkema SA (Asia COMP/F/C.38.620 — Vetyperoksidi ja perboraatti)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 1766)


   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 1766)

(
  1

54

*

Komission päätös, tehty 7 päivänä kesäkuuta 2006, valtiontuesta C 8/2005 (ex N 451/2004), jota Saksa aikoo myöntää Nordbrandenburger UmesterungsWerkelle
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 2088)


   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 2088)

(
  1

60

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Komissio

| 13.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 353/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 353/1

---

KOMISSION PÄÄTÖS

17 päivänä joulukuuta 2002

EHTY:n perustamissopimuksen 65 artiklan mukaisesta menettelystä seuraavien yritysten osalta: Alfa Acciai S.p.A., Feralpi Siderurgica S.p.A., Ferriere Nord S.p.A, IRO Industrie Riunite Odolesi S.p.A., Leali S.p.A., selvitystilassa oleva Acciaierie e Ferriere Leali Luigi S.p.A., Lucchini S.p.A., Siderpotenza S.p.A., Riva Acciaio S.p.A., Valsabbia Investimenti S.p.A., Ferriera Valsabbia S.p.A. ja yritysten yhteenliittymä Federacciai (Italian terästeollisuusyritysten liitto),

Asia C.37.956 — Betoniteräs

tiedoksiannettu numerolla K(2002) 5807

(Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen)

(2006/894/EY)

Komissio teki 17. joulukuuta 2002 päätöksen EHTY:n perustamissopimuksen 65 artiklan mukaisesta menettelystä. Perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklassa vahvistettujen kilpailusääntöjen täytäntöönpanosta 16. joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2003
   (1)
  30 artiklan säännösten mukaisesti komissio julkaisee tässä tiedonannossa asianosaisten nimet ja päätöksen olennaisen sisällön sekä määrättävät seuraamukset. Se ottaa huomioon yritysten oikeutetut edut sen suhteen, ettei niiden liikesalaisuuksia paljasteta. Päätöksen koko tekstin julkinen toisinto on saatavissa asiassa todistusvoimaisilla kielillä ja komission työkielillä kilpailun pääosaston Internet-sivuilla osoitteessa http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html.

I.   YHTEENVETO RIKKOMISESTA

| (1) | Päätös on osoitettu seuraaviile yrityksille: Alfa Acciai S.p.A, Feralpi Siderurgica S.p.A, Ferriere Nord S.p.A, IRO Industrie Riunite Odolesi S.p.A, Leali S.p.A, selvitystilassa oleva Acciaierie e Ferriere Leali Luigi S.p.A, Lucchini S.p.A, Siderpotenza S.p.A, Riva Acciaio S.p.A, Valsabbia Investimenti S.p.A, Ferriera Valsabbia S.p.A ja yritysten yhteenliittymä Federacciai (Italian terästeollisuusyritysten liitto). |
| --- | --- |

(1)

Päätös on osoitettu seuraaviile yrityksille: Alfa Acciai S.p.A, Feralpi Siderurgica S.p.A, Ferriere Nord S.p.A, IRO Industrie Riunite Odolesi S.p.A, Leali S.p.A, selvitystilassa oleva Acciaierie e Ferriere Leali Luigi S.p.A, Lucchini S.p.A, Siderpotenza S.p.A, Riva Acciaio S.p.A, Valsabbia Investimenti S.p.A, Ferriera Valsabbia S.p.A ja yritysten yhteenliittymä Federacciai (Italian terästeollisuusyritysten liitto).

| (2) | Edellä mainitut yritykset ovat osallistuneet Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) perustamissopimuksen, jäljempänä ”perustamissopimus’, 65 artiklan 1 kohdan yhteen, monimutkaiseen ja jatkuvaan rikkomiseen, jonka tarkoituksena tai vaikutuksena on ollut tankoina tai rullina olevan betoniteräksen hintojen vahvistaminen ja joka on johtanut myös betoniteräksen tuotannon tai myynnin rajoittamiseen tai valvomiseen Italian markkinoilla. |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainitut yritykset ovat osallistuneet Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) perustamissopimuksen, jäljempänä ”perustamissopimus’, 65 artiklan 1 kohdan yhteen, monimutkaiseen ja jatkuvaan rikkomiseen, jonka tarkoituksena tai vaikutuksena on ollut tankoina tai rullina olevan betoniteräksen hintojen vahvistaminen ja joka on johtanut myös betoniteräksen tuotannon tai myynnin rajoittamiseen tai valvomiseen Italian markkinoilla.

| (3) | Rikkomiseen osallistunut Alfa Acciai S.p.A -yritys on vastuussa oman toimintansa lisäksi Acciaieria Megara S.p.A.:sta (vuodesta 1996 alkaen), Alfa Acciai S.R.L.:stä (ennen vuotta 1996) ja Acciaierie di Sicilia S.p.A.:sta. |
| --- | --- |

(3)

Rikkomiseen osallistunut Alfa Acciai S.p.A -yritys on vastuussa oman toimintansa lisäksi Acciaieria Megara S.p.A.:sta (vuodesta 1996 alkaen), Alfa Acciai S.R.L.:stä (ennen vuotta 1996) ja Acciaierie di Sicilia S.p.A.:sta.

| (4) | Feralpi Siderurgica S.p.A. -yritys on vastuussa oman toimintansa lisäksi myös Feralpi Siderurgica S.R.L.:stä (vuodesta 1990 alken) ja tämän edeltäjästä Feralpi Siderurgica S.p.A:sta. |
| --- | --- |

(4)

Feralpi Siderurgica S.p.A. -yritys on vastuussa oman toimintansa lisäksi myös Feralpi Siderurgica S.R.L.:stä (vuodesta 1990 alken) ja tämän edeltäjästä Feralpi Siderurgica S.p.A:sta.

| (5) | Yritykset Leali S.p.A. ja selvitystilassa oleva Acciaierie e Ferriere Leali Luigi S.p.A. ovat vastuussa oman toimintansa lisäksi Acciaierie e Ferriere Leali Luigi S.p.A.:sta (marraskuuhun 1998 asti), jonka seuraaja niistä tuli. Kyseisen ajankohdan jälkeen vastuussa on ollut ainoastaan Leali S.p.A.. |
| --- | --- |

(5)

Yritykset Leali S.p.A. ja selvitystilassa oleva Acciaierie e Ferriere Leali Luigi S.p.A. ovat vastuussa oman toimintansa lisäksi Acciaierie e Ferriere Leali Luigi S.p.A.:sta (marraskuuhun 1998 asti), jonka seuraaja niistä tuli. Kyseisen ajankohdan jälkeen vastuussa on ollut ainoastaan Leali S.p.A..

| (6) | Yritykset Lucchini S.p.A. ja Siderpotenza S.p.A. ovat vastuussa oman toimintansa lisäksi yhteisyrityksestä Siderpotenza S.p.A.:sta (vuoteen 1991 saakka) ja Lucchini Siderurgica S.p.A (vuoden 1997 loppuun saakka). |
| --- | --- |

(6)

Yritykset Lucchini S.p.A. ja Siderpotenza S.p.A. ovat vastuussa oman toimintansa lisäksi yhteisyrityksestä Siderpotenza S.p.A.:sta (vuoteen 1991 saakka) ja Lucchini Siderurgica S.p.A (vuoden 1997 loppuun saakka).

| (7) | Yritys Riva S.p.A. on vastuussa oman toimintansa lisäksi myös Fire Finanziaria S.p.A.:n, Riva Prodotti Siderurgici S.p.A.:n, Acciaierie e Ferriere di Galtarossa S.p.A.:n ja Acciaierie del Tanaro S.p.A.:n toiminnasta. |
| --- | --- |

(7)

Yritys Riva S.p.A. on vastuussa oman toimintansa lisäksi myös Fire Finanziaria S.p.A.:n, Riva Prodotti Siderurgici S.p.A.:n, Acciaierie e Ferriere di Galtarossa S.p.A.:n ja Acciaierie del Tanaro S.p.A.:n toiminnasta.

| (8) | Yritykset Valsabbia Investimenti S.p.A. ja Ferriera Valsabbia S.p.A. ovat vastuussa oman toimintansa lisäksi myös edeltäjänsä Ferriera Valsabbia S.p.A.:n (vuoteen 2000 saakka) ja tätäkin edeltäneen Ferriera Valsabbia S.p.A.:n toiminnasta (vuoteen 1990 saakka). |
| --- | --- |

(8)

Yritykset Valsabbia Investimenti S.p.A. ja Ferriera Valsabbia S.p.A. ovat vastuussa oman toimintansa lisäksi myös edeltäjänsä Ferriera Valsabbia S.p.A.:n (vuoteen 2000 saakka) ja tätäkin edeltäneen Ferriera Valsabbia S.p.A.:n toiminnasta (vuoteen 1990 saakka).

| (9) | Muut rikkomiseen osallistuneet ovat samoja yrityksiä ja samaa yhteenliittymää sekä samoja oikeushenkilöitä, joilla on sama toiminimi ja jotka ovat toimineet betoniteräsmarkkinoilla rikkkomisen alkamisesta lähtien (vuodesta 1993 Ferriere Nord S.p.A.:n osalta). |
| --- | --- |

(9)

Muut rikkomiseen osallistuneet ovat samoja yrityksiä ja samaa yhteenliittymää sekä samoja oikeushenkilöitä, joilla on sama toiminimi ja jotka ovat toimineet betoniteräsmarkkinoilla rikkkomisen alkamisesta lähtien (vuodesta 1993 Ferriere Nord S.p.A.:n osalta).

| (10) | Yritykset osallistuivat rikkomiseen ainakin seuraavina ajanjaksoina: | Alfa Acciai S.p.A 6 päivästä joulukuuta 19894 päivään heinäkuuta 2000; |
| --- | --- | --- |

(10)

Yritykset osallistuivat rikkomiseen ainakin seuraavina ajanjaksoina:

Alfa Acciai S.p.A 6 päivästä joulukuuta 19894 päivään heinäkuuta 2000;

| | Feralpi Siderurgica S.p.A 6 päivästä joulukuuta 198927 päivään kesäkuuta 2000; |
| --- | --- |

Feralpi Siderurgica S.p.A 6 päivästä joulukuuta 198927 päivään kesäkuuta 2000;

| | Ferriere Nord S.p.A 1 päivästä huhtikuuta 19934 päivään heinäkuuta 2000; |
| --- | --- |

Ferriere Nord S.p.A 1 päivästä huhtikuuta 19934 päivään heinäkuuta 2000;

| | IRO Industrie Riunite Odolesi S.p.A 6 päivästä joulukuuta 198927 päivään kesäkuuta 2000; |
| --- | --- |

IRO Industrie Riunite Odolesi S.p.A 6 päivästä joulukuuta 198927 päivään kesäkuuta 2000;

| | Leali SpA ja selvitystilassa oleva Acciaierie ja Ferriere Leali Luigi S.p.A 6 päivästä joulukuuta 198927 päivään kesäkuuta 2000; |
| --- | --- |

Leali SpA ja selvitystilassa oleva Acciaierie ja Ferriere Leali Luigi S.p.A 6 päivästä joulukuuta 198927 päivään kesäkuuta 2000;

| | Lucchini SpA/Siderpotenza S.p.A 6 päivästä joulukuuta 198927 päivään kesäkuuta 2000; |
| --- | --- |

Lucchini SpA/Siderpotenza S.p.A 6 päivästä joulukuuta 198927 päivään kesäkuuta 2000;

| | Riva S.p.A 6 päivästä joulukuuta 198927 päivään kesäkuuta 2000; |
| --- | --- |

Riva S.p.A 6 päivästä joulukuuta 198927 päivään kesäkuuta 2000;

| | Ferriera Valsabbia S.p.A ja Valsabbia Investimenti S.p.A 6 päivästä joulukuuta 1989 27 päivään kesäkuuta 2000; |
| --- | --- |

Ferriera Valsabbia S.p.A ja Valsabbia Investimenti S.p.A 6 päivästä joulukuuta 1989 27 päivään kesäkuuta 2000;

| | Federacciai (Italian terästeollisuusyritysten liitto) 6 päivästä joulukuuta 198924 päivään heinäkuuta 1998. |
| --- | --- |

Federacciai (Italian terästeollisuusyritysten liitto) 6 päivästä joulukuuta 198924 päivään heinäkuuta 1998.

| (11) | Betoniteräs on pitkä tuote, joka kuumavalssataan teräsrullista tai vähintään 5 millimetrin tangoista. Sen pinta on sileä, sakarainen tai uurrettu, ja sitä käytetään betoniraudoitukseen. Betoniteräksen perinteinen muoto on suora tanko (joka lämpövalssataan tankovalssaamossa). Tangot voivat olla pituudeltaan 12, 6, 14 ja joskus 18 metriä. |
| --- | --- |

(11)

Betoniteräs on pitkä tuote, joka kuumavalssataan teräsrullista tai vähintään 5 millimetrin tangoista. Sen pinta on sileä, sakarainen tai uurrettu, ja sitä käytetään betoniraudoitukseen. Betoniteräksen perinteinen muoto on suora tanko (joka lämpövalssataan tankovalssaamossa). Tangot voivat olla pituudeltaan 12, 6, 14 ja joskus 18 metriä.

| (12) | Betoniteräs toimitetaan rullina tai vyyhteinä, jotka käyttäjä suoristaa ja leikkaa haluamaansa pituuteen. Rullana oleva betoniteräs maksaa yleensä hieman enemmän kuin tankona oleva betoniteräs, mutta rullien hinnoissa on havaittavissa laskusuuntaus kohti tankojen hintoja. |
| --- | --- |

(12)

Betoniteräs toimitetaan rullina tai vyyhteinä, jotka käyttäjä suoristaa ja leikkaa haluamaansa pituuteen. Rullana oleva betoniteräs maksaa yleensä hieman enemmän kuin tankona oleva betoniteräs, mutta rullien hinnoissa on havaittavissa laskusuuntaus kohti tankojen hintoja.

| (13) | Kaikkia edellä mainittuja betoniterästyyppejä valmistetaan eri paksuisina siten, että halkaisija on vaihdellessa käyttötarkoituksen asettamien vaatimusten mukaan 5–40 millimetriä. Rullana olevan betoniteräksen halkaisija on enintään 16 millimetriä. Halkaisijan pituuden mukaan betoniteräksen perushintaan lisätään lisämaksu (ns. kokolisä). |
| --- | --- |

(13)

Kaikkia edellä mainittuja betoniterästyyppejä valmistetaan eri paksuisina siten, että halkaisija on vaihdellessa käyttötarkoituksen asettamien vaatimusten mukaan 5–40 millimetriä. Rullana olevan betoniteräksen halkaisija on enintään 16 millimetriä. Halkaisijan pituuden mukaan betoniteräksen perushintaan lisätään lisämaksu (ns. kokolisä).

| (14) | Betoniterästä käytetään ensisijaisesti rakennusalalla rakenteiden lujittamiseksi. |
| --- | --- |

(14)

Betoniterästä käytetään ensisijaisesti rakennusalalla rakenteiden lujittamiseksi.

| (15) | Euroopan unionin 15 vanhasta jäsenvaltiosta betoniterästä tuotetaan eniten Italiassa. Tämän päätöksen kohteena olevat yritykset muodostivat rikkomiskauden päättyessä noin 80 prosenttia Italian markkinoista, ja niiden betoniteräksestä saama liikevaihto oli vuosina 2000 ja 2001 noin 900 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(15)

Euroopan unionin 15 vanhasta jäsenvaltiosta betoniterästä tuotetaan eniten Italiassa. Tämän päätöksen kohteena olevat yritykset muodostivat rikkomiskauden päättyessä noin 80 prosenttia Italian markkinoista, ja niiden betoniteräksestä saama liikevaihto oli vuosina 2000 ja 2001 noin 900 miljoonaa euroa.

| (16) | Federacciai ja muut sen kanssa yhteistyössä toimivat yritykset päättivät soveltaa ainakin vuoden 1989 lopusta alkaen yhtenäisiä, halkaisijan mukaan vahvistettuja kokolisähintoja betoniteräksen myynnissä Italiassa. Huhtikuusta 1992 alkaen yritykset ulottivat Federacciain tuella vastaavan päätöksen ja toimet koskemaan myös betoniteräksen perushinnan vahvistamista Italiassa. Samasta ajankohdasta syyskuuhun 1995 saakka kartelli koski myös maksuehtojen vahvistamista. |
| --- | --- |

(16)

Federacciai ja muut sen kanssa yhteistyössä toimivat yritykset päättivät soveltaa ainakin vuoden 1989 lopusta alkaen yhtenäisiä, halkaisijan mukaan vahvistettuja kokolisähintoja betoniteräksen myynnissä Italiassa. Huhtikuusta 1992 alkaen yritykset ulottivat Federacciain tuella vastaavan päätöksen ja toimet koskemaan myös betoniteräksen perushinnan vahvistamista Italiassa. Samasta ajankohdasta syyskuuhun 1995 saakka kartelli koski myös maksuehtojen vahvistamista.

| (17) | Ainakin vuoden 1994 lopusta alkaen Federacciai uudisti liiketoimiaan järjestelmällisemmin sekä betoniteräksen hintojen että määrien, tuotteiden ja myynnin osalta. |
| --- | --- |

(17)

Ainakin vuoden 1994 lopusta alkaen Federacciai uudisti liiketoimiaan järjestelmällisemmin sekä betoniteräksen hintojen että määrien, tuotteiden ja myynnin osalta.

| (18) | Vuodesta 1995 alkaen kartelliin osallistuneet yritykset alkoivat sopia tuotannon tai myynnin vähentämisestä tai valvomisesta supistaakseen markkinoille luovutettavan betoniteräksen määrää. Jotkut tuottajat ottivat käyttöön keskinäisen järjestelmän, jonka avulla kunkin yrityksen tuottamia ja myymiä määriä voitiin valvoa täsmällisemmin ja järjestelmällisemmin. |
| --- | --- |

(18)

Vuodesta 1995 alkaen kartelliin osallistuneet yritykset alkoivat sopia tuotannon tai myynnin vähentämisestä tai valvomisesta supistaakseen markkinoille luovutettavan betoniteräksen määrää. Jotkut tuottajat ottivat käyttöön keskinäisen järjestelmän, jonka avulla kunkin yrityksen tuottamia ja myymiä määriä voitiin valvoa täsmällisemmin ja järjestelmällisemmin.

| (19) | Komissiolla ei ole käytettävissään tarpeeksi tietoja sen osoittamiseksi, että kilpailusääntöjä rikottiin 4 päivän heinäkuuta 2000 jälkeen. On täsmennettävä, että kaikki yritykset eivät välttämättä ole osallistuneet kaikkeen tässä päätöksessä kuvattuun toimintaan, ja jotkut niistä ovat osallistuneet siihen lyhyemmän aikaa. |
| --- | --- |

(19)

Komissiolla ei ole käytettävissään tarpeeksi tietoja sen osoittamiseksi, että kilpailusääntöjä rikottiin 4 päivän heinäkuuta 2000 jälkeen. On täsmennettävä, että kaikki yritykset eivät välttämättä ole osallistuneet kaikkeen tässä päätöksessä kuvattuun toimintaan, ja jotkut niistä ovat osallistuneet siihen lyhyemmän aikaa.

II.   SAKOT

| (20) | Rikkominen on ollut yhtenäistä, monimutkaista ja jatkuvaa, ja sen tarkoituksena on ollut hintojen vahvistaminen ja tuotannon tai myynnin rajoittaminen tai valvominen Italian markkinoilla, mikä merkitsee EHTY:n perustamissopimuksen 65 artiklan 1 kohdan hyvin vakavaa rikkomista. Kartelli koski koko Italian tasavallan aluetta. On vahvistettu, että kartellisopimukset pantiin täytäntöön ja että ne vaikuttivat markkinoihin, vaikkei toivottuihin vaikutuksiin aina päästykään. Komissio kuitenkin katsoo, että kartelliin osallistuneet yritykset syyllistyivät hyvin vakavaan rikkomiseen. Se, että kartellin vaikutukset rajoittuivat ainoastaan Italian markkinoihin, ei alenna rikkomisen vakavuusastetta hyvin vakavasta vakavaan, koska on otettava huomioon myös Italian tuotannon merkittävyys. |
| --- | --- |

(20)

Rikkominen on ollut yhtenäistä, monimutkaista ja jatkuvaa, ja sen tarkoituksena on ollut hintojen vahvistaminen ja tuotannon tai myynnin rajoittaminen tai valvominen Italian markkinoilla, mikä merkitsee EHTY:n perustamissopimuksen 65 artiklan 1 kohdan hyvin vakavaa rikkomista. Kartelli koski koko Italian tasavallan aluetta. On vahvistettu, että kartellisopimukset pantiin täytäntöön ja että ne vaikuttivat markkinoihin, vaikkei toivottuihin vaikutuksiin aina päästykään. Komissio kuitenkin katsoo, että kartelliin osallistuneet yritykset syyllistyivät hyvin vakavaan rikkomiseen. Se, että kartellin vaikutukset rajoittuivat ainoastaan Italian markkinoihin, ei alenna rikkomisen vakavuusastetta hyvin vakavasta vakavaan, koska on otettava huomioon myös Italian tuotannon merkittävyys.

| (21) | Vaikka rikkominen oli hyvin vakavaa, komissio otti kuitenkin sakon perusmäärää määrittäessään huomioon kyseisen tapauksen erityispiirteet. Tapaus koskee kotimarkkinoita, joihin sovellettiin rikkomisen ajankohtana EHTY:n perustamissopimuksen erityismääräyksiä ja joilla tämän päätöksen kohteena olevilla yrityksillä oli ensimmäisellä rikkomiskaudella vähäinen markkinaosuus. |
| --- | --- |

(21)

Vaikka rikkominen oli hyvin vakavaa, komissio otti kuitenkin sakon perusmäärää määrittäessään huomioon kyseisen tapauksen erityispiirteet. Tapaus koskee kotimarkkinoita, joihin sovellettiin rikkomisen ajankohtana EHTY:n perustamissopimuksen erityismääräyksiä ja joilla tämän päätöksen kohteena olevilla yrityksillä oli ensimmäisellä rikkomiskaudella vähäinen markkinaosuus.

| (22) | EHTY:n perustamissopimuksen 65 artiklan 5 kohdan mukaan yritysten yhteenliittymälle ei voida määrätä sakkoja tai uhkasakkoa. Kyseisen perustamissopimuksen 65 artiklan 1 kohta ei kuitenkaan anna aihetta katsoa, että kyseisen säännöksen sisältämää kieltoa ei voitaisi soveltaa myös yhteenliittymään, joka on tehnyt päätöksen tavanomaisen kilpailun estämisestä, rajoittamisesta tai vääristämisestä. Vaikka siis Federacciaille ei ole määrätty sakkoja edellä mainituista kilpailun vastaisista menettelytavoista, tämä päätös on osoitettu sille. |
| --- | --- |

(22)

EHTY:n perustamissopimuksen 65 artiklan 5 kohdan mukaan yritysten yhteenliittymälle ei voida määrätä sakkoja tai uhkasakkoa. Kyseisen perustamissopimuksen 65 artiklan 1 kohta ei kuitenkaan anna aihetta katsoa, että kyseisen säännöksen sisältämää kieltoa ei voitaisi soveltaa myös yhteenliittymään, joka on tehnyt päätöksen tavanomaisen kilpailun estämisestä, rajoittamisesta tai vääristämisestä. Vaikka siis Federacciaille ei ole määrätty sakkoja edellä mainituista kilpailun vastaisista menettelytavoista, tämä päätös on osoitettu sille.

| (23) | Hyvin vakavien rikkomisten osalta sovellettavissa olevien sakkojen asteikon ansiosta yrityksiä voidaan kohdella eri tavoin, ja että tällä tavoin otetaan huomioon rikkomiseen syyllistyneiden yritysten todellinen taloudellinen kapasiteetti aiheuttaa merkittävää vahinkoa kilpailulle, jotta sakko voidaan määrittää riittävän varoittavalle tasolle. |
| --- | --- |

(23)

Hyvin vakavien rikkomisten osalta sovellettavissa olevien sakkojen asteikon ansiosta yrityksiä voidaan kohdella eri tavoin, ja että tällä tavoin otetaan huomioon rikkomiseen syyllistyneiden yritysten todellinen taloudellinen kapasiteetti aiheuttaa merkittävää vahinkoa kilpailulle, jotta sakko voidaan määrittää riittävän varoittavalle tasolle.

| (24) | Komissio katsoo, että tämän päätöksen kohteena olevien yritysten markkinaosuudet viimeisenä kokonaisena kalenterivuonna, jolloin rikkomista tapahtui (1999), eivät ole edustavia suhteessa niiden todelliseen läsnäoloon asianomaisilla markkinoilla vertailuajanjaksolla. Vuosina 1990–1999 kyseisten yritysten markkinaosuudet käytännössä kolminkertaistuivat. Tämän vuoksi ajanjakson 1990–1999 keskimääräisten markkinaosuuksien perusteella voidaan yksilöidä kolme yritysryhmää laskevassa järjestyksessä markkinaläsnäolon perusteella. Ensimmäiseen ryhmään kuuluvat Feralpi ja Valsabbia. Toiseen Lucchini/Siderpotenza, Alfa, Riva ja Leali (joiden keskimääräinen markkinaosuus on noin 70 prosenttia ensimmäisen ryhmän keskimääräisestä markkinaosuudesta). Kolmanteen ryhmään sijoittuvat Iro ja Ferriere Nord (joiden keskimääräinen markkinaosuus on noin 35 prosenttia ensimmäisen ryhmän keskimääräisestä markkinaosuudesta). |
| --- | --- |

(24)

Komissio katsoo, että tämän päätöksen kohteena olevien yritysten markkinaosuudet viimeisenä kokonaisena kalenterivuonna, jolloin rikkomista tapahtui (1999), eivät ole edustavia suhteessa niiden todelliseen läsnäoloon asianomaisilla markkinoilla vertailuajanjaksolla. Vuosina 1990–1999 kyseisten yritysten markkinaosuudet käytännössä kolminkertaistuivat. Tämän vuoksi ajanjakson 1990–1999 keskimääräisten markkinaosuuksien perusteella voidaan yksilöidä kolme yritysryhmää laskevassa järjestyksessä markkinaläsnäolon perusteella. Ensimmäiseen ryhmään kuuluvat Feralpi ja Valsabbia. Toiseen Lucchini/Siderpotenza, Alfa, Riva ja Leali (joiden keskimääräinen markkinaosuus on noin 70 prosenttia ensimmäisen ryhmän keskimääräisestä markkinaosuudesta). Kolmanteen ryhmään sijoittuvat Iro ja Ferriere Nord (joiden keskimääräinen markkinaosuus on noin 35 prosenttia ensimmäisen ryhmän keskimääräisestä markkinaosuudesta).

| (25) | Rivan ja Lucchini/Siderpotenzan osalta asianomaisten markkinoiden suhteellisen tärkeyden perusteella laskettua sakon perusmäärää olisi nostettava, jotta voidaan ottaa huomioon kyseisten yritysten koko ja kokonaisvarat. Kyseisten yritysten EHTY-tuotteista koostuva liikevaihto on selvästi suurempi (noin 3,5 miljardia euroa Rivalla vuonna 2001 ja noin 1,2 miljardia Lucchinilla) kuin muiden tarkasteltavina olevien yritysten. Lisäksi olisi muistettava, kuten asiakirjoista käy ilmi, että kyseisten yritysten huippujohto oli usein suoraan mukana rikkomisessa. Tämän vuoksi riittävän varoittavan vaikutuksen saamiseksi Lucchini/Siderpotenzan sakon perusmäärää olisi nostettava 225 prosentilla, koska sen EHTY-tuotteista saama liikevaihto on noin kolminkertainen muiden yritysten suurimpaan liikevaihtoon verrattuna. Rivan osalta sakon perusmäärää olisi nostettava 375 prosentilla, koska sen kokonaisliikevaihto EHTY-tuotteista on noin kolme kertaa suurempi kuin Lucchini/Siderpotenzan. Kyseisissä kertoimissa otetaan huomioon näiden kahden yrityksen ja tämän päätöksen kohteena olevien muiden yritysten välinen huomattava ero koon ja kokonaisvarojen osalta. |
| --- | --- |

(25)

Rivan ja Lucchini/Siderpotenzan osalta asianomaisten markkinoiden suhteellisen tärkeyden perusteella laskettua sakon perusmäärää olisi nostettava, jotta voidaan ottaa huomioon kyseisten yritysten koko ja kokonaisvarat. Kyseisten yritysten EHTY-tuotteista koostuva liikevaihto on selvästi suurempi (noin 3,5 miljardia euroa Rivalla vuonna 2001 ja noin 1,2 miljardia Lucchinilla) kuin muiden tarkasteltavina olevien yritysten. Lisäksi olisi muistettava, kuten asiakirjoista käy ilmi, että kyseisten yritysten huippujohto oli usein suoraan mukana rikkomisessa. Tämän vuoksi riittävän varoittavan vaikutuksen saamiseksi Lucchini/Siderpotenzan sakon perusmäärää olisi nostettava 225 prosentilla, koska sen EHTY-tuotteista saama liikevaihto on noin kolminkertainen muiden yritysten suurimpaan liikevaihtoon verrattuna. Rivan osalta sakon perusmäärää olisi nostettava 375 prosentilla, koska sen kokonaisliikevaihto EHTY-tuotteista on noin kolme kertaa suurempi kuin Lucchini/Siderpotenzan. Kyseisissä kertoimissa otetaan huomioon näiden kahden yrityksen ja tämän päätöksen kohteena olevien muiden yritysten välinen huomattava ero koon ja kokonaisvarojen osalta.

| (26) | Rikkominen kesti yli kymmenen vuotta ja kuusi kuukautta kaikkien yritysten osalta lukuun ottamatta Ferriere Nord S.p.A.:ta, jonka osalta rikkominen kesti yli seitsemän vuotta. Tämän vuoksi sakon perusmäärää nostetaan 105 prosenttia kaikkien yritysten osalta lukuun ottamatta Ferriere Nordia, jonka osalta sitä nostetaan 70 prosenttia. |
| --- | --- |

(26)

Rikkominen kesti yli kymmenen vuotta ja kuusi kuukautta kaikkien yritysten osalta lukuun ottamatta Ferriere Nord S.p.A.:ta, jonka osalta rikkominen kesti yli seitsemän vuotta. Tämän vuoksi sakon perusmäärää nostetaan 105 prosenttia kaikkien yritysten osalta lukuun ottamatta Ferriere Nordia, jonka osalta sitä nostetaan 70 prosenttia.

| (27) | Tässä tapauksessa komissio on havainnut ainoastaan yhden raskauttavan seikan Ferriere Nordin osalta, joka on rikkonut perustamissopimusta aiemminkin. Sille osoitettiin 2 päivänä elokuuta 1989 tehty komission päätös sen osallistumisesta kartelliin hintojen vahvistamisesta ja myynnin rajoittamisesta sähköhitsattujen verkkojen alalla (2). |
| --- | --- |

(27)

Tässä tapauksessa komissio on havainnut ainoastaan yhden raskauttavan seikan Ferriere Nordin osalta, joka on rikkonut perustamissopimusta aiemminkin. Sille osoitettiin 2 päivänä elokuuta 1989 tehty komission päätös sen osallistumisesta kartelliin hintojen vahvistamisesta ja myynnin rajoittamisesta sähköhitsattujen verkkojen alalla (2).

| (28) | Tämän vuoksi komissio katsoo, että Ferriere Nordin osalta perusmäärää on nostettava 50 prosentilla. |
| --- | --- |

(28)

Tämän vuoksi komissio katsoo, että Ferriere Nordin osalta perusmäärää on nostettava 50 prosentilla.

| (29) | Komissio ei havainnut lieventäviä olosuhteita. |
| --- | --- |

(29)

Komissio ei havainnut lieventäviä olosuhteita.

| (30) | Yksikään tämän päätöksen kohteena olevista yrityksistä ei ole oikeutettu sakkojen määräämättä jättämiseen taikka sakon määrän huomattavaan tai merkittävään lieventämiseen sakkojen lieventämisestä vuonna 1996 annetun annetun tiedonannon (3) B ja C kohdan määräysten mukaisesti, koska mikään siinä määrätyistä edellytyksistä ei täyty. Ne eivät ole ilmoittaneet kartellista ennen komission toteuttamaa tutkimusta eikä sen jälkeen, eivätkä ne ole esittäneet selvää tai vakuuttavaa näyttöä kartellin olemassaolosta. |
| --- | --- |

(30)

Yksikään tämän päätöksen kohteena olevista yrityksistä ei ole oikeutettu sakkojen määräämättä jättämiseen taikka sakon määrän huomattavaan tai merkittävään lieventämiseen sakkojen lieventämisestä vuonna 1996 annetun annetun tiedonannon (3) B ja C kohdan määräysten mukaisesti, koska mikään siinä määrätyistä edellytyksistä ei täyty. Ne eivät ole ilmoittaneet kartellista ennen komission toteuttamaa tutkimusta eikä sen jälkeen, eivätkä ne ole esittäneet selvää tai vakuuttavaa näyttöä kartellin olemassaolosta.

| (31) | Vuoden 1996 tiedonannon D kohdan osalta komissio myöntää, että Ferriere Nord on toimittanut sille hyödyllisiä tietoja, joiden ansiosta se on ymmärtänyt paremmin kartellin toimintaa. Komissio katsoo, että tämä täyttää tiedonannon D kohdan ensimmäisen alakohdan vaatimus, jonka mukaan sakon määrää voidaan vähentää silloin, kun yritys ennen väitetiedoksiannon lähettämistä esittää komissiolle tietoja, asiakirjoja tai muuta näyttöä, jotka osaltaan vahvistavat rikkomisen. |
| --- | --- |

(31)

Vuoden 1996 tiedonannon D kohdan osalta komissio myöntää, että Ferriere Nord on toimittanut sille hyödyllisiä tietoja, joiden ansiosta se on ymmärtänyt paremmin kartellin toimintaa. Komissio katsoo, että tämä täyttää tiedonannon D kohdan ensimmäisen alakohdan vaatimus, jonka mukaan sakon määrää voidaan vähentää silloin, kun yritys ennen väitetiedoksiannon lähettämistä esittää komissiolle tietoja, asiakirjoja tai muuta näyttöä, jotka osaltaan vahvistavat rikkomisen.

| (32) | Komissio katsoo, että on perusteltua myöntää Ferriere Nordille sakosta 20 prosentin alennus. |
| --- | --- |

(32)

Komissio katsoo, että on perusteltua myöntää Ferriere Nordille sakosta 20 prosentin alennus.

PÄÄTÖS

| 1. | Määrätään seuraavat sakot:












  — | Feralpi Siderurgica S.p.A. |
| --- | --- | --- |

1.

Määrätään seuraavat sakot:

—

Feralpi Siderurgica S.p.A.

10,25 miljoonaa euroa

| — | Valsabbia Investimenti S.p.A. ja Ferriera Valsabbia S.p.A. yhteisvastuullisesti |
| --- | --- |

—

Valsabbia Investimenti S.p.A. ja Ferriera Valsabbia S.p.A. yhteisvastuullisesti

10,25 miljoonaa euroa

| — | Lucchini S.p.A. ja Siderpotenza S.p.A. yhteisvastuullisesti |
| --- | --- |

—

Lucchini S.p.A. ja Siderpotenza S.p.A. yhteisvastuullisesti

16,14 miljoonaa euroa

| — | Alfa Acciai S.p.A. |
| --- | --- |

—

Alfa Acciai S.p.A.

7,175 miljoonaa euroa

| — | Riva Acciaio S.p.A. |
| --- | --- |

—

Riva Acciaio S.p.A.

26,9 miljoonaa euroa

| — | Leali S.p.A. ja selvitystilassa oleva Acciaierie e Ferriere Leali Luigi S.p.A. yhteisvastuullisesti |
| --- | --- |

—

Leali S.p.A. ja selvitystilassa oleva Acciaierie e Ferriere Leali Luigi S.p.A. yhteisvastuullisesti

6,093 miljoonaa euroa

| — | Leali SpA (4) |
| --- | --- |

—

Leali SpA (4)

1,082 miljoonaa euroa

| — | IRO Industrie Riunite Odolesi S.p.A. |
| --- | --- |

—

IRO Industrie Riunite Odolesi S.p.A.

3,58 miljoonaa euroa

| — | Ferriere Nord S.p.A. |
| --- | --- |

—

Ferriere Nord S.p.A.

3,57 miljoonaa euroa

| 2. | Federacciain ja edellä lueteltujen yritysten on päätettävä rikkominen välittömästi, elleivät ne ole sitä jo tehneet. Niiden on pidättäydyttävä toistamasta tässä erityistapauksessa todetun rikkomisen aiheuttaneita toimia ja toteuttamasta tarkoitukseltaan tai vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

2.

Federacciain ja edellä lueteltujen yritysten on päätettävä rikkominen välittömästi, elleivät ne ole sitä jo tehneet. Niiden on pidättäydyttävä toistamasta tässä erityistapauksessa todetun rikkomisen aiheuttaneita toimia ja toteuttamasta tarkoitukseltaan tai vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä.

---

(1)  EYVL L 1, 4.1.2003, s. 1.

(2)  EYVL L 260, 6.9.1989, s. 1.

(3)  EYVL C 45, 19.2.2002, s. 3.

(4)  Komissio on käsitellyt Acciaierie e Ferriere Leali Luigi S.p.A:n toimintaa sen selvitystilaan asettamiseen saakka erillään Leali S.p.A.:n toiminnasta sen perustamisesta alkaen: ensimmäisestä vastaavat yhteisvastuullisesti selvitystilassa oleva Acciaierie e Ferriere Leali Luigi S.p.A ja Leali S.p.A; toisesta on vastuussa yksinomaan Leali S.p.A. Tämän vuoksi sakon määrä on jaettu suhteutettuna kahdelle ajanjaksolle, joista ensimmäinen alkaa rikkomisen alusta 25 päivään marraskuuta 1998 ja toinen jälkimmäisestä ajankohdasta rikkomisen päättymiseen. Ensimmäistä ajanjaksoa koskevasta sakosta vastaavat Leali S.p.A ja selvitystilassa oleva Acciaierie e Ferriere Leali Luigi S.p.A. yhteisvastuullisesti, kun taas toista ajanjaksoa koskevasta sakosta vastaa yksinomaan Leali S.p.A.

---

| 13.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 353/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 353/5

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

26 päivänä toukokuuta 2004

EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan mukaisesta menettelystä seuraavien yritysten osalta: Topps Company Inc., Topps Europe Limited, Topps International Limited, Topps UK Limited ja Topps Italia SRL

Asia nro COMP/C-3/37.980 — Souris-Topps

tiedoksiannettu numerolla K(2004) 1910

(ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(2006/895/EY)

Komissio teki 26. päivänä toukokuuta 2004 EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan mukaista menettelyä koskevan päätöksen. Komissio julkaisee asetuksen (EY) N:o 1/2003
   (1)
  30 artiklan säännösten mukaisesti osapuolten nimet ja päätöksen olennaisen sisällön. Se ottaa huomioon yritysten oikeutetut edut sen suhteen, ettei niiden liikesalaisuuksia paljasteta. Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavilla asian todistusvoimaisella kielellä ja komission työkielillä kilpailun pääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html.

I.   YHTEENVETO RIKKOMISESTA

| (1) | Tämä päätös on osoitettu seuraaville yrityksille: Topps Company Inc (jäljempänä ’Topps USA’), Topps Europe Ltd (jäljempänä ’Topps Europe’), Topps UK Ltd (jäljempänä ’Topps UK’), Topps International Ltd (jäljempänä ’Topps International’) ja Topps Italia SRL (jäljempänä ’Topps Italia’) (jäljempänä yhdessä ’Topps’). |
| --- | --- |

(1)

Tämä päätös on osoitettu seuraaville yrityksille: Topps Company Inc (jäljempänä ’Topps USA’), Topps Europe Ltd (jäljempänä ’Topps Europe’), Topps UK Ltd (jäljempänä ’Topps UK’), Topps International Ltd (jäljempänä ’Topps International’) ja Topps Italia SRL (jäljempänä ’Topps Italia’) (jäljempänä yhdessä ’Topps’).

| (2) | Yritykset, joille päätös on osoitettu, rikkoivat perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohtaa osallistumalla useiden välittäjiensä kanssa Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Italiassa, Suomessa, Saksassa, Ranskassa ja Espanjassa sopimusten ja yhdenmukaistettujen menettelytapojen kokonaisuuteen, jonka tarkoituksena oli rajoittaa Pokémon-tarrojen ja -korttien ja muiden Pokémon-keräilytuotteiden rinnakkaistuontia 4 päivän helmikuuta 2000 ja 29 päivän marraskuuta 2000 välisellä ajalla. |
| --- | --- |

(2)

Yritykset, joille päätös on osoitettu, rikkoivat perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohtaa osallistumalla useiden välittäjiensä kanssa Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Italiassa, Suomessa, Saksassa, Ranskassa ja Espanjassa sopimusten ja yhdenmukaistettujen menettelytapojen kokonaisuuteen, jonka tarkoituksena oli rajoittaa Pokémon-tarrojen ja -korttien ja muiden Pokémon-keräilytuotteiden rinnakkaistuontia 4 päivän helmikuuta 2000 ja 29 päivän marraskuuta 2000 välisellä ajalla.

| (3) | Asia nousi vireille keräilytuotteita myyvän ranskalaisen vähittäismyyjän La Souris Bleuen tehtyä kantelun, sillä kyseisen yrityksen mukaan Topps ja sen jakelijat olivat onnistuneet estämään Pokémon-tarrojen ja -keräilykansioiden rinnakkaistuonnin Espanjasta Ranskaan. |
| --- | --- |

(3)

Asia nousi vireille keräilytuotteita myyvän ranskalaisen vähittäismyyjän La Souris Bleuen tehtyä kantelun, sillä kyseisen yrityksen mukaan Topps ja sen jakelijat olivat onnistuneet estämään Pokémon-tarrojen ja -keräilykansioiden rinnakkaistuonnin Espanjasta Ranskaan.

| (4) | Päätös koskee Pokémon-keräilytuotteita. Keräilytuotteet ovat tarrojen, korttien ja tarratatuointien kaltaisia tuotteita, jotka ovat suosittuja jostakin aihealueesta kiinnostuneiden lasten keskuudessa (esimerkiksi urheilujoukkueiden jäsenet tai sarjakuvahahmot). Pokémon on alun perin Nintendon ”Game Boy” -videopeliin kehitettyjen hahmojen nimi. Topps on käyttänyt näitä hahmoja lisenssillä useissa keräilytuotteissa. Vuonna 2000 tällaiset Pokémon-keräilytuotteet olivat hyvin kysyttyjä. |
| --- | --- |

(4)

Päätös koskee Pokémon-keräilytuotteita. Keräilytuotteet ovat tarrojen, korttien ja tarratatuointien kaltaisia tuotteita, jotka ovat suosittuja jostakin aihealueesta kiinnostuneiden lasten keskuudessa (esimerkiksi urheilujoukkueiden jäsenet tai sarjakuvahahmot). Pokémon on alun perin Nintendon ”Game Boy” -videopeliin kehitettyjen hahmojen nimi. Topps on käyttänyt näitä hahmoja lisenssillä useissa keräilytuotteissa. Vuonna 2000 tällaiset Pokémon-keräilytuotteet olivat hyvin kysyttyjä.

| (5) | Merkityksellisiä markkinoita ei tarvitse määritellä, sillä kyseessä on tarkoituksellinen kilpailun rajoittaminen. |
| --- | --- |

(5)

Merkityksellisiä markkinoita ei tarvitse määritellä, sillä kyseessä on tarkoituksellinen kilpailun rajoittaminen.

| (6) | Päätöksen mukaan Topps ja seitsemän sen eurooppalaista välittäjää ovat turvautuneet sopimuksiin ja yhdenmukaistettuihin menettelytapoihin yleisenä tavoitteenaan rajoittaa Pokémon-keräilytuotteiden rinnakkaistuontia jäsenvaltioiden välillä. Topps ja sen välittäjät pyrkivät tähän tavoitteeseen seuraavien keinojen ja järjestelyjen avulla:






  — | Topps harjoitti aktiivista tiedonkeruuta saadakseen välittäjiltään tiedon, jos rinnakkaiskauppaa harjoitettiin, |
| --- | --- | --- |

(6)

Päätöksen mukaan Topps ja seitsemän sen eurooppalaista välittäjää ovat turvautuneet sopimuksiin ja yhdenmukaistettuihin menettelytapoihin yleisenä tavoitteenaan rajoittaa Pokémon-keräilytuotteiden rinnakkaistuontia jäsenvaltioiden välillä. Topps ja sen välittäjät pyrkivät tähän tavoitteeseen seuraavien keinojen ja järjestelyjen avulla:

—

Topps harjoitti aktiivista tiedonkeruuta saadakseen välittäjiltään tiedon, jos rinnakkaiskauppaa harjoitettiin,

| — | Topps tarkkaili Pokémon-tuotteiden lopullista määränpäätä, |
| --- | --- |

—

Topps tarkkaili Pokémon-tuotteiden lopullista määränpäätä,

| — | jos Topps sai välittäjiltään tiedon rinnakkaiskaupasta, se pyysi niitä apua rinnakkaistuonnin lähteen selvittämiseksi, |
| --- | --- |

—

jos Topps sai välittäjiltään tiedon rinnakkaiskaupasta, se pyysi niitä apua rinnakkaistuonnin lähteen selvittämiseksi,

| — | Topps toi myös välittäjät mukaan tähän toimintaan pyytämällä ja saamalla takeet siitä, ettei tuotteita vietäisi uudelleen muihin jäsenvaltioihin, |
| --- | --- |

—

Topps toi myös välittäjät mukaan tähän toimintaan pyytämällä ja saamalla takeet siitä, ettei tuotteita vietäisi uudelleen muihin jäsenvaltioihin,

| — | jos Toppsilla oli vaikutelma siitä, etteivät välittäjät toimineet yhteistyössä, se uhkasi lopettaa jakelun. |
| --- | --- |

—

jos Toppsilla oli vaikutelma siitä, etteivät välittäjät toimineet yhteistyössä, se uhkasi lopettaa jakelun.

| (7) | Topps tunnusti, että se oli harjoittanut toimintaa, joka loi esteitä valtioiden rajat ylittävälle kaupalle EU:ssa, ja että täydellistä vientikieltoa ja jakelijoiden laajaa alueellista suojelua edellä kuvatuissa olosuhteissa on vaikea pitää 81 artiklan mukaisena. |
| --- | --- |

(7)

Topps tunnusti, että se oli harjoittanut toimintaa, joka loi esteitä valtioiden rajat ylittävälle kaupalle EU:ssa, ja että täydellistä vientikieltoa ja jakelijoiden laajaa alueellista suojelua edellä kuvatuissa olosuhteissa on vaikea pitää 81 artiklan mukaisena.

| (8) | Toppsin ja sen jakelijoiden tai edustajien välisten sopimusten ja yhdenmukaistettujen menettelytapojen tarkoituksena oli kilpailun rajoittaminen. Niiden tavoitteena oli estää välittäjiä viemästä Pokémon-tuotteita sekä aktiivisesti että passiivisesti omien, sopimuksiin perustuvien alueidensa ulkopuolelle. Koska sopimuksilla ja yhdenmukaistetuilla menettelytavoilla pyrittiin käsiteltävänä olevassa asiassa rajoittamaan kilpailua, tosiasiallista vaikutusta kilpailuun ei tarvitse pohtia. Tästä huolimatta voidaan todeta, että komission asiakirja-aineistoon sisältyvät todisteet osoittavat rinnakkaistuonnin käytännössä estyneen. |
| --- | --- |

(8)

Toppsin ja sen jakelijoiden tai edustajien välisten sopimusten ja yhdenmukaistettujen menettelytapojen tarkoituksena oli kilpailun rajoittaminen. Niiden tavoitteena oli estää välittäjiä viemästä Pokémon-tuotteita sekä aktiivisesti että passiivisesti omien, sopimuksiin perustuvien alueidensa ulkopuolelle. Koska sopimuksilla ja yhdenmukaistetuilla menettelytavoilla pyrittiin käsiteltävänä olevassa asiassa rajoittamaan kilpailua, tosiasiallista vaikutusta kilpailuun ei tarvitse pohtia. Tästä huolimatta voidaan todeta, että komission asiakirja-aineistoon sisältyvät todisteet osoittavat rinnakkaistuonnin käytännössä estyneen.

| (9) | Ryhmäpoikkeusasetuksia (ETY) N:o 1983/83 (joita sovellettiin 31 päivään toukokuuta 2000) ja (EY) N:o 2790/1999 ei sovelleta, sillä rajoitusten tavoitteena oli varmistaa täysi aluesuoja, joten ne kattavat sekä aktiivisen että passiivisen myynnin. Sopimuksiin ei voida myöskään soveltaa perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan mukaista yksittäispoikkeusta, sillä sopimukset eivät johtaneet näiden tuotteiden jakelun paranemiseen ja ne olivat kuluttajan kannalta haitallisia. |
| --- | --- |

(9)

Ryhmäpoikkeusasetuksia (ETY) N:o 1983/83 (joita sovellettiin 31 päivään toukokuuta 2000) ja (EY) N:o 2790/1999 ei sovelleta, sillä rajoitusten tavoitteena oli varmistaa täysi aluesuoja, joten ne kattavat sekä aktiivisen että passiivisen myynnin. Sopimuksiin ei voida myöskään soveltaa perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan mukaista yksittäispoikkeusta, sillä sopimukset eivät johtaneet näiden tuotteiden jakelun paranemiseen ja ne olivat kuluttajan kannalta haitallisia.

| (10) | Päätös on osoitettu kaikille Toppsin eurooppalaisille tytäryhtiöille, jotka osallistuivat kilpailunvastaisiin sopimuksiin ja yhdenmukaistettuihin menettelytapoihin, ja yhdysvaltalaiselle emoyhtiölle, joiden katsotaan olevan yhteisvastuullisesti vastuussa rikkomisesta. Emoyhtiön katsotaan olevan vastuussa, sillä se pystyi asemallaan ratkaisevalla tavalla vaikuttaa kokonaan omistamiensa tytäryhtiöiden toimintaan. Komissio olettaa laillisesti yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön perusteella, että emoyhtiö tosiasiallisesti käytti tätä vaikutusvaltaa. Topps ei kyennyt kiistämään tätä oikeusolettamaa, vaan päinvastoin olettaman vahvisti kaikkien eurooppalaisten tytäryhtiöiden samanaikainen osallistuminen ja erään Toppsin työntekijän kaksitahoinen asema irlantilaisen tytäryhtiön toimitusjohtajana ja yhdysvaltalaisen emoyhtiön kansainvälisistä asioista vastaavana varapääjohtajana. Päätöstä ei ole osoitettu Toppsin välittäjille, sillä ne ovat vähäisemmässä määrin vastuussa rikkomisesta. |
| --- | --- |

(10)

Päätös on osoitettu kaikille Toppsin eurooppalaisille tytäryhtiöille, jotka osallistuivat kilpailunvastaisiin sopimuksiin ja yhdenmukaistettuihin menettelytapoihin, ja yhdysvaltalaiselle emoyhtiölle, joiden katsotaan olevan yhteisvastuullisesti vastuussa rikkomisesta. Emoyhtiön katsotaan olevan vastuussa, sillä se pystyi asemallaan ratkaisevalla tavalla vaikuttaa kokonaan omistamiensa tytäryhtiöiden toimintaan. Komissio olettaa laillisesti yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön perusteella, että emoyhtiö tosiasiallisesti käytti tätä vaikutusvaltaa. Topps ei kyennyt kiistämään tätä oikeusolettamaa, vaan päinvastoin olettaman vahvisti kaikkien eurooppalaisten tytäryhtiöiden samanaikainen osallistuminen ja erään Toppsin työntekijän kaksitahoinen asema irlantilaisen tytäryhtiön toimitusjohtajana ja yhdysvaltalaisen emoyhtiön kansainvälisistä asioista vastaavana varapääjohtajana. Päätöstä ei ole osoitettu Toppsin välittäjille, sillä ne ovat vähäisemmässä määrin vastuussa rikkomisesta.

II.   SAKKO

| (11) | Komissio katsoo rikkomisen vakavuutta arvioidessaan, että kun rikkomisen tarkoituksena on estää jäsenvaltioiden välinen rinnakkaistuonti, kyseessä on rikkomisen luonteen vuoksi perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan hyvin vakava rikkominen. Tällaisten rikkomisten tavoitteena on yhtenäismarkkinoiden keinotekoinen jakaminen, ja näin ollen rikkomiset vaarantavat perustamissopimukseen sisältyvän perusperiaatteen. Rikkomisen tosiasiallisten vaikutusten osalta komissio ottaa huomioon, ettei sillä ole todisteita, joiden mukaan rinnakkaistuonnin rajoituksia olisi sovellettu järjestelmällisesti kaikkiin välittäjiin tai tuotteisiin. Vaikuttaa siltä, ettei joitakin sopimuksista tai yhdenmukaistetuista menettelytavoista ole sovellettu täysimääräisesti, ja niiden vaikutus kyseisten tuotteiden arvoon on saattanut olla rajallinen. Komissiolla ei ole todisteita siitä, että rajoituksilla olisi ollut huomattavia markkinavaikutuksia. Merkityksellisten markkinoiden koon osalta on todettava, että tässä päätöksessä yksilöidyt sopimukset tai yhdenmukaistetut menettelytavat koskivat seitsemää kansallista markkinaa, mutta rajoittavat vaikutukset tuntuivat pääosin ainoastaan kolmessa jäsenvaltiossa, joihin tuotteita tuotiin. |
| --- | --- |

(11)

Komissio katsoo rikkomisen vakavuutta arvioidessaan, että kun rikkomisen tarkoituksena on estää jäsenvaltioiden välinen rinnakkaistuonti, kyseessä on rikkomisen luonteen vuoksi perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan hyvin vakava rikkominen. Tällaisten rikkomisten tavoitteena on yhtenäismarkkinoiden keinotekoinen jakaminen, ja näin ollen rikkomiset vaarantavat perustamissopimukseen sisältyvän perusperiaatteen. Rikkomisen tosiasiallisten vaikutusten osalta komissio ottaa huomioon, ettei sillä ole todisteita, joiden mukaan rinnakkaistuonnin rajoituksia olisi sovellettu järjestelmällisesti kaikkiin välittäjiin tai tuotteisiin. Vaikuttaa siltä, ettei joitakin sopimuksista tai yhdenmukaistetuista menettelytavoista ole sovellettu täysimääräisesti, ja niiden vaikutus kyseisten tuotteiden arvoon on saattanut olla rajallinen. Komissiolla ei ole todisteita siitä, että rajoituksilla olisi ollut huomattavia markkinavaikutuksia. Merkityksellisten markkinoiden koon osalta on todettava, että tässä päätöksessä yksilöidyt sopimukset tai yhdenmukaistetut menettelytavat koskivat seitsemää kansallista markkinaa, mutta rajoittavat vaikutukset tuntuivat pääosin ainoastaan kolmessa jäsenvaltiossa, joihin tuotteita tuotiin.

| (12) | Toppsin harjoittamaa rikkomista pidetään näin ollen vakavana. Tämän perusteella päätöksessä katsotaan, että 2 650 000 euroa on tarkoituksenmukainen sakon perusmäärä. Koska rikkominen oli lyhytaikaista (4 päivän helmikuuta 2000 ja 29 päivän marraskuuta 2000 välinen ajanjakso), sakon perusmäärää ei koroteta. |
| --- | --- |

(12)

Toppsin harjoittamaa rikkomista pidetään näin ollen vakavana. Tämän perusteella päätöksessä katsotaan, että 2 650 000 euroa on tarkoituksenmukainen sakon perusmäärä. Koska rikkominen oli lyhytaikaista (4 päivän helmikuuta 2000 ja 29 päivän marraskuuta 2000 välinen ajanjakso), sakon perusmäärää ei koroteta.

| (13) | Komissio katsoo, että asiassa ei ole raskauttavia seikkoja. |
| --- | --- |

(13)

Komissio katsoo, että asiassa ei ole raskauttavia seikkoja.

| (14) | Lieventävänä seikkana komissio ottaa huomioon sen, että Topps lopetti rikkomisen komission puututtua asiaan ensimmäisen kerran. Tämän vuoksi sakon perusmäärää alennetaan 20 prosenttia (530 000 euroa). Komissio katsoo myös, että Topps on toiminut komission kanssa hyvin yhteistyössä menettelyn kuluessa. Topps ylitti lakisääteiset vaatimukset täyttääkseen asetuksen N:o 17 11 artiklan mukaiset velvollisuudet, ei kiistä rikkomisen perusteena olevia tosiasioita ja vaikutti omalta osaltaan huomattavasti siihen, että rikkominen voitiin osoittaa tapahtuneeksi. Tämän vuoksi sakon perusmäärää alennetaan vielä 20 prosenttia (530 000 euroa). |
| --- | --- |

(14)

Lieventävänä seikkana komissio ottaa huomioon sen, että Topps lopetti rikkomisen komission puututtua asiaan ensimmäisen kerran. Tämän vuoksi sakon perusmäärää alennetaan 20 prosenttia (530 000 euroa). Komissio katsoo myös, että Topps on toiminut komission kanssa hyvin yhteistyössä menettelyn kuluessa. Topps ylitti lakisääteiset vaatimukset täyttääkseen asetuksen N:o 17 11 artiklan mukaiset velvollisuudet, ei kiistä rikkomisen perusteena olevia tosiasioita ja vaikutti omalta osaltaan huomattavasti siihen, että rikkominen voitiin osoittaa tapahtuneeksi. Tämän vuoksi sakon perusmäärää alennetaan vielä 20 prosenttia (530 000 euroa).

| (15) | Toppsille määrättävän sakon lopulliseksi määräksi vahvistetaan edellisen perusteella 1 590 000 euroa. |
| --- | --- |

(15)

Toppsille määrättävän sakon lopulliseksi määräksi vahvistetaan edellisen perusteella 1 590 000 euroa.

(1)  EYVL 1, 4.1.2003, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 411/2004 (EUVL L 68, 6.3.2004, s. 1).

---

---

| 13.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 353/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 353/7

---

TIIVISTELMÄ KOMISSION PÄÄTÖKSESTÄ

tehty 26 päivänä lokakuuta 2004,

yrityskeskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi

Asia N:o COMP/M.3436 — Continental/Phoenix

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 4219)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2006/896/EY)

Komissio teki 26. lokakuuta 2004 päätöksen sulautuma-asiassa yrityskeskittymien valvonnasta 21 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89
   (1)
  (sulautuma-asetus) ja erityisesti sen 8 artiklan 2 kohdan nojalla. Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavilla todistusvoimaisella kielellä ja komission työkielillä kilpailun pääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html.

I.   LIIKETOIMI

| (1) | Komissio vastaanotti 12. toukokuuta 2004 ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jossa Continental AG – yritys hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan Phoenix AG – yrityksessä 26. huhtikuuta 2004 ilmoitetulla julkisella tarjouksella. |
| --- | --- |

(1)

Komissio vastaanotti 12. toukokuuta 2004 ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jossa Continental AG – yritys hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan Phoenix AG – yrityksessä 26. huhtikuuta 2004 ilmoitetulla julkisella tarjouksella.

1.   Osapuolet

| (2) | Continental AG (Continental) on pääasiassa autoissa käytettävien renkaiden, jarrujen, jousitusjärjestelmien ja muiden teknisten kumituotteiden johtava tuottaja. |
| --- | --- |

(2)

Continental AG (Continental) on pääasiassa autoissa käytettävien renkaiden, jarrujen, jousitusjärjestelmien ja muiden teknisten kumituotteiden johtava tuottaja.

| (3) | Phoenix AG (Phoenix) on niin ikään erikoistunut teknisten kumituotteiden valmistukseen (esim. jousitusjärjestelmät, tärinänvaimennusjärjestelmät, letkut ja kuljetinhihnat). Se ei kuitenkaan tuota autonrenkaita. Molemmat yritykset toimivat Saksassa. |
| --- | --- |

(3)

Phoenix AG (Phoenix) on niin ikään erikoistunut teknisten kumituotteiden valmistukseen (esim. jousitusjärjestelmät, tärinänvaimennusjärjestelmät, letkut ja kuljetinhihnat). Se ei kuitenkaan tuota autonrenkaita. Molemmat yritykset toimivat Saksassa.

2.   Toimenpide

| (4) | Continental aikoo hankkia sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan Phoenixissa. Liiketoimesta ilmoitettiin komissiolle 12. toukokuuta 2004. Continental hankki 28. kesäkuuta 2004 julkisella tarjouksella 75,51 prosenttia Phoenixin osakkeista. |
| --- | --- |

(4)

Continental aikoo hankkia sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan Phoenixissa. Liiketoimesta ilmoitettiin komissiolle 12. toukokuuta 2004. Continental hankki 28. kesäkuuta 2004 julkisella tarjouksella 75,51 prosenttia Phoenixin osakkeista.

II.   MERKITYKSELLISET MARKKINAT

| (5) | Keskittymä johtaa horisontaalisiin päällekkäisyyksiin useilla teknisten kumituotteiden markkinoilla. Komissio on havainnut mahdollisia kilpailuongelmia neljillä markkinoilla:






  — | hyötyajoneuvojen ilmajouset, |
| --- | --- | --- |

(5)

Keskittymä johtaa horisontaalisiin päällekkäisyyksiin useilla teknisten kumituotteiden markkinoilla. Komissio on havainnut mahdollisia kilpailuongelmia neljillä markkinoilla:

—

hyötyajoneuvojen ilmajouset,

| — | henkilöautojen ilmajouset, |
| --- | --- |

—

henkilöautojen ilmajouset,

| — | raideajoneuvojen ilmajouset, |
| --- | --- |

—

raideajoneuvojen ilmajouset,

| — | raskaat teräsvahvisteiset kuljetinhihnat. |
| --- | --- |

—

raskaat teräsvahvisteiset kuljetinhihnat.

1.   Hyötyajoneuvojen ilmajouset (alkuperäiset valmistajat ja laitetoimittajat)

| (6) | Molemmat osapuolet tuottavat hyötyajoneuvoihin tarkoitettuja ilmajousia (2). Ilmajouset koostuvat yleensä kumipalkeesta ja teräksestä valmistetusta metallilevystä. Niitä käytetään hyötyajoneuvoissa vähentämään akseliston ja auton alustan välistä tärinää. Niillä voidaan myös mukauttaa alusta kuormituksen mukaisesti (3). Vaikka Continental ehdottaakin markkinoiden määrittelemistä siten, että ne kattaisivat kaikentyyppiset hyötyajoneuvojen jousitusjärjestelmät (teräskierrejouset, yhdistelmälattajouset ja ilmajouset), markkinatutkimus on vahvistanut komission kannan siitä, että ilmajouset muodostavat omat, erilliset tuotemarkkinat. Tutkimuksessa vahvistui myös ero ajoneuvojen valmistajille (alkuperäiset valmistajat ja laitetoimittajat) myytyjen ilmajousien ja riippumattomille jälkimarkkinoille myytyjen ilmajousien välillä. Markkinatutkimus ei vahvistanut tarvetta vielä pienempien markkinoiden määrittelemiseen (esim. kuorma- ja linja-autojen ilmajouset ja toisaalta perävaunujen/akselistojen ilmajouset), eikä tämä kuitenkaan muuttaisi kilpailuvaikutusten arviointia. |
| --- | --- |

(6)

Molemmat osapuolet tuottavat hyötyajoneuvoihin tarkoitettuja ilmajousia (2). Ilmajouset koostuvat yleensä kumipalkeesta ja teräksestä valmistetusta metallilevystä. Niitä käytetään hyötyajoneuvoissa vähentämään akseliston ja auton alustan välistä tärinää. Niillä voidaan myös mukauttaa alusta kuormituksen mukaisesti (3). Vaikka Continental ehdottaakin markkinoiden määrittelemistä siten, että ne kattaisivat kaikentyyppiset hyötyajoneuvojen jousitusjärjestelmät (teräskierrejouset, yhdistelmälattajouset ja ilmajouset), markkinatutkimus on vahvistanut komission kannan siitä, että ilmajouset muodostavat omat, erilliset tuotemarkkinat. Tutkimuksessa vahvistui myös ero ajoneuvojen valmistajille (alkuperäiset valmistajat ja laitetoimittajat) myytyjen ilmajousien ja riippumattomille jälkimarkkinoille myytyjen ilmajousien välillä. Markkinatutkimus ei vahvistanut tarvetta vielä pienempien markkinoiden määrittelemiseen (esim. kuorma- ja linja-autojen ilmajouset ja toisaalta perävaunujen/akselistojen ilmajouset), eikä tämä kuitenkaan muuttaisi kilpailuvaikutusten arviointia.

| (7) | Continental esittää, että hyötyajoneuvojen ilmajousien maantieteelliset markkinat ovat maailmanlaajuiset. Markkinatutkimus on kuitenkin osoittanut, että hyötyajoneuvoihin tarkoitettujen ilmajousien markkinaehdot Euroopassa poikkeavat huomattavasti muista alueista. Toisistaan poikkeavien teknisten vaatimusten (esim. kuorma-autojen suurempi koko) ja asiakkaiden mieltymysten (Euroopassa käytetyt jouset ovat teknisesti pitemmälle kehittyneitä) vuoksi amerikkalaisissa kuorma-autoissa käytettyjä jousia ei voida käyttää Euroopassa ja päinvastoin. Tämän vuoksi Euroopan markkinoihin ei kohdistu merkittävää kilpailuvaikutusta Euroopan ulkopuolelta. Ainoastaan yksi yritys (yhdysvaltalainen Firestone) tuo nykyisin ilmajousia Eurooppaan. Nämä ilmajouset on suunniteltu erityisesti Euroopan markkinoille. Ne sisältävät metalliosia, jotka ostetaan Euroopassa, kuljetetaan Yhdysvaltoihin, asennetaan siellä ilmajouseen ja tuodaan sen jälkeen takaisin Eurooppaan. Kustannushaittaa aiheutuu myös tulleista ja kuljetuskustannuksista. Vaikka kyseisen tuonnin osuus oli noin 12 prosenttia vuonna 2003, tuonti vähenee todennäköisesti huomattavasti lähitulevaisuudessa, sillä Firestone rakentaa Puolaan tuotantolaitosta, joka on valmis tuotantoon vuonna 2005. Tämän vuoksi komissio katsoo, että alkuperäisille valmistajille ja laitetoimittajille tarkoitettujen ilmajousien merkitykselliset markkinat ovat Euroopassa. |
| --- | --- |

(7)

Continental esittää, että hyötyajoneuvojen ilmajousien maantieteelliset markkinat ovat maailmanlaajuiset. Markkinatutkimus on kuitenkin osoittanut, että hyötyajoneuvoihin tarkoitettujen ilmajousien markkinaehdot Euroopassa poikkeavat huomattavasti muista alueista. Toisistaan poikkeavien teknisten vaatimusten (esim. kuorma-autojen suurempi koko) ja asiakkaiden mieltymysten (Euroopassa käytetyt jouset ovat teknisesti pitemmälle kehittyneitä) vuoksi amerikkalaisissa kuorma-autoissa käytettyjä jousia ei voida käyttää Euroopassa ja päinvastoin. Tämän vuoksi Euroopan markkinoihin ei kohdistu merkittävää kilpailuvaikutusta Euroopan ulkopuolelta. Ainoastaan yksi yritys (yhdysvaltalainen Firestone) tuo nykyisin ilmajousia Eurooppaan. Nämä ilmajouset on suunniteltu erityisesti Euroopan markkinoille. Ne sisältävät metalliosia, jotka ostetaan Euroopassa, kuljetetaan Yhdysvaltoihin, asennetaan siellä ilmajouseen ja tuodaan sen jälkeen takaisin Eurooppaan. Kustannushaittaa aiheutuu myös tulleista ja kuljetuskustannuksista. Vaikka kyseisen tuonnin osuus oli noin 12 prosenttia vuonna 2003, tuonti vähenee todennäköisesti huomattavasti lähitulevaisuudessa, sillä Firestone rakentaa Puolaan tuotantolaitosta, joka on valmis tuotantoon vuonna 2005. Tämän vuoksi komissio katsoo, että alkuperäisille valmistajille ja laitetoimittajille tarkoitettujen ilmajousien merkitykselliset markkinat ovat Euroopassa.

| (8) | Riippumattomien kauppiaiden jälkimarkkinoilla myymien ilmajousien osalta kysymys merkityksellisistä maantieteellisistä markkinoista voidaan jättää avoimeksi, sillä markkinatutkimus on osoittanut, ettei kyseisillä markkinoilla ole kilpailuongelmia. |
| --- | --- |

(8)

Riippumattomien kauppiaiden jälkimarkkinoilla myymien ilmajousien osalta kysymys merkityksellisistä maantieteellisistä markkinoista voidaan jättää avoimeksi, sillä markkinatutkimus on osoittanut, ettei kyseisillä markkinoilla ole kilpailuongelmia.

2.   Henkilöautojen ilmajouset

| (9) | Continental ja Phoenix/Vibracoustic tuottavat kumpikin myös henkilöautojen ilmajousia. Henkilöautoissa ilmajouset (palje/levy) ovat osa pitemmälle kehittynyttä ilmajousitusjärjestelmää, joka koostuu ilmajousista ja muista osista (esim. ilmanpainejärjestelmä, ohjausyksikkö ym.). Continentalin ja Phoenixin toiminta on päällekkäistä ainoastaan ilmajousien markkinoilla. Ilmajouset ovat nykyisin kapean erikoisalan tuote, jota käytetään pääasiassa luksusautoissa. Markkinatutkimus on vahvistanut, että henkilöautojen ilmajousia on arvioitava erillään muista jousityypeistä (esim. teräsjouset). Sen sijaan ei näytä olevan tarpeen tarkastella erikseen henkilöautojen ilmajousimarkkinoiden eri asiakassegmenttejä (esim. limousinet, kaupunkimaasturit ja kevyet kuorma-autot), koska kaikkien kolmen segmentin tuotantoprosessi ja asiakkaat ovat samankaltaisia. |
| --- | --- |

(9)

Continental ja Phoenix/Vibracoustic tuottavat kumpikin myös henkilöautojen ilmajousia. Henkilöautoissa ilmajouset (palje/levy) ovat osa pitemmälle kehittynyttä ilmajousitusjärjestelmää, joka koostuu ilmajousista ja muista osista (esim. ilmanpainejärjestelmä, ohjausyksikkö ym.). Continentalin ja Phoenixin toiminta on päällekkäistä ainoastaan ilmajousien markkinoilla. Ilmajouset ovat nykyisin kapean erikoisalan tuote, jota käytetään pääasiassa luksusautoissa. Markkinatutkimus on vahvistanut, että henkilöautojen ilmajousia on arvioitava erillään muista jousityypeistä (esim. teräsjouset). Sen sijaan ei näytä olevan tarpeen tarkastella erikseen henkilöautojen ilmajousimarkkinoiden eri asiakassegmenttejä (esim. limousinet, kaupunkimaasturit ja kevyet kuorma-autot), koska kaikkien kolmen segmentin tuotantoprosessi ja asiakkaat ovat samankaltaisia.

| (10) | Continentalin mukaan markkinat ovat maailmanlaajuiset. Markkinatutkimus on kuitenkin vahvistanut, että maantieteellisiksi markkinoiksi olisi määriteltävä Eurooppa. Itse asiassa Euroopassa toimii tällä hetkellä ainoastaan yksi Euroopan ulkopuolisista maista tuleva tavarantoimittaja eli yhdysvaltalainen Gates. Tuonnin osuus oli ainoastaan [5–10 (4) ] prosenttia vuonna 2003. Gates avasi äskettäin uuden ilmajousien tuotantolaitoksen Aachenissa Saksassa, jotta Euroopan markkinoille voitaisiin tuottaa tavaraa Euroopasta. Suurin osa asiakkaista ei halua ostaa tuotuja ilmajousia. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että henkilöautojen ilmajousien kehittäminen edellyttää asiakkaiden välistä tiivistä yhteistyötä, koska ilmajouset ovat teknisesti herkkiä tuotteita. Lisäksi kokonaisen ilmajousitusjärjestelmän kehittäminen edellyttää, että siihen osallistuu myös muita osatoimittajia, jotka toimivat pysyvästi Euroopassa. Tämän vuoksi useimmat henkilöautojen valmistajat suosivat kahden eurooppalaisen valmistajan (Phoenix/Vibracousticin tai Contin) toimituksia. |
| --- | --- |

(10)

Continentalin mukaan markkinat ovat maailmanlaajuiset. Markkinatutkimus on kuitenkin vahvistanut, että maantieteellisiksi markkinoiksi olisi määriteltävä Eurooppa. Itse asiassa Euroopassa toimii tällä hetkellä ainoastaan yksi Euroopan ulkopuolisista maista tuleva tavarantoimittaja eli yhdysvaltalainen Gates. Tuonnin osuus oli ainoastaan [5–10 (4) ] prosenttia vuonna 2003. Gates avasi äskettäin uuden ilmajousien tuotantolaitoksen Aachenissa Saksassa, jotta Euroopan markkinoille voitaisiin tuottaa tavaraa Euroopasta. Suurin osa asiakkaista ei halua ostaa tuotuja ilmajousia. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että henkilöautojen ilmajousien kehittäminen edellyttää asiakkaiden välistä tiivistä yhteistyötä, koska ilmajouset ovat teknisesti herkkiä tuotteita. Lisäksi kokonaisen ilmajousitusjärjestelmän kehittäminen edellyttää, että siihen osallistuu myös muita osatoimittajia, jotka toimivat pysyvästi Euroopassa. Tämän vuoksi useimmat henkilöautojen valmistajat suosivat kahden eurooppalaisen valmistajan (Phoenix/Vibracousticin tai Contin) toimituksia.

3.   Raideajoneuvojen ilmajouset

| (11) | Molemmat osapuolet valmistavat myös raideajoneuvojen jousitukseen käytettäviä tuotteita. Continental ehdottaa jälleen, että kaikille raideajoneuvoissa käytetyille erilaisille jousitus- ja tärinänvaimennusjärjestelmille (esim. teräsjouset, hydrauliset järjestelmät, ilmajouset, metallista ja kumista koostuvat rakenneosat) määriteltäisiin yhdet tuotemarkkinat. Markkinatutkimus on kuitenkin vahvistanut komission kannan siitä, että sekundääriset ilmajousitusjärjestelmät (kumipalje sekä metallista ja kumista koostuvat rakenneosat) kuuluvat muiden primääristen tai sekundääristen jousituskomponenttien markkinoista erillisille tuotemarkkinoille. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että useimmat asiakkaat ostavat ilmajouset erillään muista jousituskomponenteista ja siitä, että ilmajousien tuotannon edellyttämä taitotieto poikkeaa huomattavasti muista tuotteista. Hyötyajoneuvoista poiketen raideajoneuvojen jousitustuotteille ei ole riippumattomia jälkimarkkinoita. |
| --- | --- |

(11)

Molemmat osapuolet valmistavat myös raideajoneuvojen jousitukseen käytettäviä tuotteita. Continental ehdottaa jälleen, että kaikille raideajoneuvoissa käytetyille erilaisille jousitus- ja tärinänvaimennusjärjestelmille (esim. teräsjouset, hydrauliset järjestelmät, ilmajouset, metallista ja kumista koostuvat rakenneosat) määriteltäisiin yhdet tuotemarkkinat. Markkinatutkimus on kuitenkin vahvistanut komission kannan siitä, että sekundääriset ilmajousitusjärjestelmät (kumipalje sekä metallista ja kumista koostuvat rakenneosat) kuuluvat muiden primääristen tai sekundääristen jousituskomponenttien markkinoista erillisille tuotemarkkinoille. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että useimmat asiakkaat ostavat ilmajouset erillään muista jousituskomponenteista ja siitä, että ilmajousien tuotannon edellyttämä taitotieto poikkeaa huomattavasti muista tuotteista. Hyötyajoneuvoista poiketen raideajoneuvojen jousitustuotteille ei ole riippumattomia jälkimarkkinoita.

| (12) | Continentalin mukaan markkinat ovat maailmanlaajuiset. Markkinatutkimus on kuitenkin vahvistanut, että maantieteellisiksi markkinoiksi olisi määriteltävä Eurooppa, koska suurin osa eurooppalaisista asiakkaista käy kauppaa eurooppalaisten valmistajien kanssa. Maantieteellisten markkinoiden määritelmä voidaan kuitenkin jättää avoimeksi, koska yrityskauppa ei johtaisi Continentalin ja Phoenixin määräävään asemaan edes Euroopan laajuisilla markkinoilla. |
| --- | --- |

(12)

Continentalin mukaan markkinat ovat maailmanlaajuiset. Markkinatutkimus on kuitenkin vahvistanut, että maantieteellisiksi markkinoiksi olisi määriteltävä Eurooppa, koska suurin osa eurooppalaisista asiakkaista käy kauppaa eurooppalaisten valmistajien kanssa. Maantieteellisten markkinoiden määritelmä voidaan kuitenkin jättää avoimeksi, koska yrityskauppa ei johtaisi Continentalin ja Phoenixin määräävään asemaan edes Euroopan laajuisilla markkinoilla.

4.   Raskaat teräsvahvisteiset kuljetinhihnat

| (13) | Phoenix ja Continental ovat myös erikoistuneet kuljetinhihnojen tuotantoon. Kumista, tekstiilivalmisteesta tai PVC-muovista valmistetut kuljetinhihnat on tarkoitettu tavaroiden kuljetuksiin. Kuljetinhihnoja on kolmea päätyyppiä: kevyet ja raskaat kuljetinhihnat sekä erityiskäyttöön tarkoitetut kuljetinhihnat. Raskaita kuljetinhihnoja käytetään raskaiden tavaroiden, kuten hiilen, malmin, soran tai hiekan kuljetuksiin. Raskaita kuljetinhihnoja on kahta päätyyppiä: teräsvahvisteiset hihnat ja tekstiilihihnat. Osapuolet ovat erityisen vahvoja teräsvahvisteisten kuljetinhihnojen markkinoilla. Continentalin mukaan molemmat tyypit (tekstiili- ja teräsvahvisteiset hihnat) kuuluvat samoille raskaiden kuljetinhihnojen markkinoille. Markkinatutkimus ei kuitenkaan vahvistanut tätä markkinoiden määritelmää. |
| --- | --- |

(13)

Phoenix ja Continental ovat myös erikoistuneet kuljetinhihnojen tuotantoon. Kumista, tekstiilivalmisteesta tai PVC-muovista valmistetut kuljetinhihnat on tarkoitettu tavaroiden kuljetuksiin. Kuljetinhihnoja on kolmea päätyyppiä: kevyet ja raskaat kuljetinhihnat sekä erityiskäyttöön tarkoitetut kuljetinhihnat. Raskaita kuljetinhihnoja käytetään raskaiden tavaroiden, kuten hiilen, malmin, soran tai hiekan kuljetuksiin. Raskaita kuljetinhihnoja on kahta päätyyppiä: teräsvahvisteiset hihnat ja tekstiilihihnat. Osapuolet ovat erityisen vahvoja teräsvahvisteisten kuljetinhihnojen markkinoilla. Continentalin mukaan molemmat tyypit (tekstiili- ja teräsvahvisteiset hihnat) kuuluvat samoille raskaiden kuljetinhihnojen markkinoille. Markkinatutkimus ei kuitenkaan vahvistanut tätä markkinoiden määritelmää.

| (14) | Tarjontapuolen kannalta tekstiilihihnojen ja teräsvahvisteisten hihnojen tuotantoprosessit poikkeavat huomattavasti toisistaan, sillä teräsvahvisteiset hihnat valmistetaan kumista ja teräsköysistä kun taas tekstiilihihnat punotaan kerroksittain teknisistä kuiduista. Lisäksi kilpailijat ja asiakkaat ovat todenneet, että molemmilla hihnatyypeillä on omat käyttökohteensa, mikä johtuu niiden selvästi toisistaan poikkeavista tuoteominaisuuksista. Tekstiilihihnoja voidaan käyttää pienemmissä käyttökohteissa (lyhyet etäisyydet, kevyempi kuormitus), kun taas raskaiden tavaroiden pitkän matkan kuljetuksiin (esim. avokaivoksissa) tarvitaan välttämättä teräsvahvisteisia hihnoja. Tämä johtuu siitä, että tekstiilihihnat ovat huomattavasti joustavampia kuin teräsköysistä valmistetut hihnat, minkä vuoksi niitä voidaan käyttää vain suhteellisen lyhyillä etäisyyksillä. Vaikka Continental perustellusti väittääkin, että joissakin käyttökohteissa voidaan käyttää molempia hihnatyyppejä, markkinatutkimus osoittaa, että ainoastaan 5–10 prosenttia teräsköysihihnoista voitaisiin korvata tekstiilihihnoilla. Tämän vuoksi raskaat teräsvahvisteiset kuljetinhihnat eivät näytä kuuluvan samoille markkinoille kuin raskaat tekstiilihihnat ja siksi niitä on arvioitava erikseen. |
| --- | --- |

(14)

Tarjontapuolen kannalta tekstiilihihnojen ja teräsvahvisteisten hihnojen tuotantoprosessit poikkeavat huomattavasti toisistaan, sillä teräsvahvisteiset hihnat valmistetaan kumista ja teräsköysistä kun taas tekstiilihihnat punotaan kerroksittain teknisistä kuiduista. Lisäksi kilpailijat ja asiakkaat ovat todenneet, että molemmilla hihnatyypeillä on omat käyttökohteensa, mikä johtuu niiden selvästi toisistaan poikkeavista tuoteominaisuuksista. Tekstiilihihnoja voidaan käyttää pienemmissä käyttökohteissa (lyhyet etäisyydet, kevyempi kuormitus), kun taas raskaiden tavaroiden pitkän matkan kuljetuksiin (esim. avokaivoksissa) tarvitaan välttämättä teräsvahvisteisia hihnoja. Tämä johtuu siitä, että tekstiilihihnat ovat huomattavasti joustavampia kuin teräsköysistä valmistetut hihnat, minkä vuoksi niitä voidaan käyttää vain suhteellisen lyhyillä etäisyyksillä. Vaikka Continental perustellusti väittääkin, että joissakin käyttökohteissa voidaan käyttää molempia hihnatyyppejä, markkinatutkimus osoittaa, että ainoastaan 5–10 prosenttia teräsköysihihnoista voitaisiin korvata tekstiilihihnoilla. Tämän vuoksi raskaat teräsvahvisteiset kuljetinhihnat eivät näytä kuuluvan samoille markkinoille kuin raskaat tekstiilihihnat ja siksi niitä on arvioitava erikseen.

| (15) | Continentalin mukaan raskaiden kuljetinhihnojen merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat maailmanlaajuiset. Markkinatutkimus tukee kuitenkin selvästi markkinoiden määrittelemistä Euroopan laajuisiksi. Tämä johtuu siitä, että teräsvahvisteiset kuljetinhihnat valmistetaan useissa tapauksissa räätälöityinä johonkin tiettyyn käyttötarkoitukseen. Lisäksi kuljetus- ja huolto-ongelmat on otettava huomioon. Tämän vuoksi Euroopan ulkopuolisista maista tulevilla valmistajilla on vain vähäinen asema teräsvahvisteisten kuljetinhihnojen markkinoilla Euroopassa. Komissio on sen vuoksi arvioinut kilpailutilannetta eurooppalaisten markkinoiden perusteella. |
| --- | --- |

(15)

Continentalin mukaan raskaiden kuljetinhihnojen merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat maailmanlaajuiset. Markkinatutkimus tukee kuitenkin selvästi markkinoiden määrittelemistä Euroopan laajuisiksi. Tämä johtuu siitä, että teräsvahvisteiset kuljetinhihnat valmistetaan useissa tapauksissa räätälöityinä johonkin tiettyyn käyttötarkoitukseen. Lisäksi kuljetus- ja huolto-ongelmat on otettava huomioon. Tämän vuoksi Euroopan ulkopuolisista maista tulevilla valmistajilla on vain vähäinen asema teräsvahvisteisten kuljetinhihnojen markkinoilla Euroopassa. Komissio on sen vuoksi arvioinut kilpailutilannetta eurooppalaisten markkinoiden perusteella.

III.   ARVIOINTI

1.   Hyötyajoneuvojen ilmajouset (alkuperäiset valmistajat ja laitetoimittajat)

| (16) | Continentalin ja Phoenixin yhdistetty osuus näillä markkinoilla olisi [55–65] prosenttia. Tärkeimpiä kilpailijoita ovat CF Gomma [10–15] prosenttia, Firestone [10–15] prosenttia ja Goodyear [5–10] prosenttia. |
| --- | --- |

(16)

Continentalin ja Phoenixin yhdistetty osuus näillä markkinoilla olisi [55–65] prosenttia. Tärkeimpiä kilpailijoita ovat CF Gomma [10–15] prosenttia, Firestone [10–15] prosenttia ja Goodyear [5–10] prosenttia.

| (17) | Näin suuri markkinaosuus on jo yksinään osoitus Continentalin määräävästä asemasta (5). Määräävä asema on myös todennäköinen, kun otetaan huomioon markkinoiden rakenne: Yrityskeskittymän tuloksena syntyvän yrityksen markkinaosuus on neljä kertaa suurempi kuin tärkeimmän kilpailijan. |
| --- | --- |

(17)

Näin suuri markkinaosuus on jo yksinään osoitus Continentalin määräävästä asemasta (5). Määräävä asema on myös todennäköinen, kun otetaan huomioon markkinoiden rakenne: Yrityskeskittymän tuloksena syntyvän yrityksen markkinaosuus on neljä kertaa suurempi kuin tärkeimmän kilpailijan.

| (18) | Mahdollisia kilpailuun liittyviä ongelmia ei sulje pois pelkästään se seikka, että yrityskeskittymän tuloksena syntyvän yrityksen asiakkaat ovat pitkälti suuria autoteollisuuden yrityksiä. Vaikka eräät suuret kuorma-autojen valmistajat eivät olekaan esittäneet vakavia epäilyjä sulautumasta, useat pienemmät akselistojen/perävaunujen tuottajat ovat huolissaan yrityskaupan kielteisestä vaikutuksesta hintoihin. |
| --- | --- |

(18)

Mahdollisia kilpailuun liittyviä ongelmia ei sulje pois pelkästään se seikka, että yrityskeskittymän tuloksena syntyvän yrityksen asiakkaat ovat pitkälti suuria autoteollisuuden yrityksiä. Vaikka eräät suuret kuorma-autojen valmistajat eivät olekaan esittäneet vakavia epäilyjä sulautumasta, useat pienemmät akselistojen/perävaunujen tuottajat ovat huolissaan yrityskaupan kielteisestä vaikutuksesta hintoihin.

| (19) | On myös muita tekijöitä, jotka tukevat tällaisia kilpailuun liittyviä huolia. Ensinnäkään asiakkaat eivät voisi helposti siirtää merkittäviä määriä kilpailijoiden valmistettavaksi, jos yrityskeskittymän tuloksena syntyvä yritys nostaisi hintatasoa. Yhtenä syynä tähän on se, että useimmat asiakkaat edellyttävät uuden tavarantoimittajan käyvän läpi pätevöitymisprosessin. Lisäksi kaikkien kilpailijoiden kapasiteetti on rajallinen. CF Gommalla ja Goodyearilla on käytössä lähes koko kapasiteettinsa. Firestonen uuden tuotantolaitoksen tuotanto Puolassa käytetään luultavimmin nykyisten toimitussopimusten täyttämiseen. |
| --- | --- |

(19)

On myös muita tekijöitä, jotka tukevat tällaisia kilpailuun liittyviä huolia. Ensinnäkään asiakkaat eivät voisi helposti siirtää merkittäviä määriä kilpailijoiden valmistettavaksi, jos yrityskeskittymän tuloksena syntyvä yritys nostaisi hintatasoa. Yhtenä syynä tähän on se, että useimmat asiakkaat edellyttävät uuden tavarantoimittajan käyvän läpi pätevöitymisprosessin. Lisäksi kaikkien kilpailijoiden kapasiteetti on rajallinen. CF Gommalla ja Goodyearilla on käytössä lähes koko kapasiteettinsa. Firestonen uuden tuotantolaitoksen tuotanto Puolassa käytetään luultavimmin nykyisten toimitussopimusten täyttämiseen.

| (20) | Toiseksi yrityskauppa yhdistäisi kaksi johtavaa yritystä alkuperäisille valmistajille ja laitetoimittajille kohdistetuilla markkinoilla. Phoenixin nykyinen markkina-asema ei näytä vastaavan sen todellisia mahdollisuuksia. Phoenix siirsi kuorma- ja linja-autojen alkuperäisille valmistajille ja laitetoimittajille kohdistetun liiketoimintansa Freudenbergin kanssa omistamaansa yhteisyritykseen Vibracousticiin. Yhteisyritys keskitti ilmajousia koskevat markkinointitoimensa kuitenkin henkilöautoihin ja saavutti sangen vähäisen osuuden kuorma- ja linja-autojen markkinoista. Phoenix on sopimuksella velvoitettu pidättymään osallistumisesta kuorma- ja linja-autonvalmistajien tekemiin tarjouspyyntöihin. Phoenix onnistui kuitenkin sopimaan sakkolausekkeen soveltamisen keskeyttämisestä ja pystyi sen vuoksi osallistumaan kahteen äskettäin järjestettyyn tarjouskilpailuun. Se sijoittui kummassakin kilpailussa toiseksi Continentalin jälkeen. Asiakkaat arvioivat Phoenixin teknisen osaamisen olevan lähellä Contitechin tasoa ja sen hinnoittelu arvioidaan sitäkin paremmaksi. |
| --- | --- |

(20)

Toiseksi yrityskauppa yhdistäisi kaksi johtavaa yritystä alkuperäisille valmistajille ja laitetoimittajille kohdistetuilla markkinoilla. Phoenixin nykyinen markkina-asema ei näytä vastaavan sen todellisia mahdollisuuksia. Phoenix siirsi kuorma- ja linja-autojen alkuperäisille valmistajille ja laitetoimittajille kohdistetun liiketoimintansa Freudenbergin kanssa omistamaansa yhteisyritykseen Vibracousticiin. Yhteisyritys keskitti ilmajousia koskevat markkinointitoimensa kuitenkin henkilöautoihin ja saavutti sangen vähäisen osuuden kuorma- ja linja-autojen markkinoista. Phoenix on sopimuksella velvoitettu pidättymään osallistumisesta kuorma- ja linja-autonvalmistajien tekemiin tarjouspyyntöihin. Phoenix onnistui kuitenkin sopimaan sakkolausekkeen soveltamisen keskeyttämisestä ja pystyi sen vuoksi osallistumaan kahteen äskettäin järjestettyyn tarjouskilpailuun. Se sijoittui kummassakin kilpailussa toiseksi Continentalin jälkeen. Asiakkaat arvioivat Phoenixin teknisen osaamisen olevan lähellä Contitechin tasoa ja sen hinnoittelu arvioidaan sitäkin paremmaksi.

| (21) | Kolmanneksi markkinatutkimus osoitti Continentalin väitteestä poiketen, että patenttien avulla kilpailijoita estetään liittymästä mukaan toisena toimittajana käynnissä oleviin toimitussopimuksiin. Eräs kilpailija kertoi komissiolle, että erityisesti Continental käyttää omistamiaan teollis- ja tekijänoikeuksia aggressiivisesti kilpailijoiden sulkemiseksi pois tarjouskilpailuista. |
| --- | --- |

(21)

Kolmanneksi markkinatutkimus osoitti Continentalin väitteestä poiketen, että patenttien avulla kilpailijoita estetään liittymästä mukaan toisena toimittajana käynnissä oleviin toimitussopimuksiin. Eräs kilpailija kertoi komissiolle, että erityisesti Continental käyttää omistamiaan teollis- ja tekijänoikeuksia aggressiivisesti kilpailijoiden sulkemiseksi pois tarjouskilpailuista.

| (22) | Edellä esitetyistä syistä komissio katsoo, että ehdotettu yritysosto, jossa Phoenix siirtyisi Continentalin omistukseen, johtaisi yrityskeskittymän tuloksena syntyvän yrityksen määräävään asemaan hyötyajoneuvojen ilmajousien markkinoilla Euroopassa. |
| --- | --- |

(22)

Edellä esitetyistä syistä komissio katsoo, että ehdotettu yritysosto, jossa Phoenix siirtyisi Continentalin omistukseen, johtaisi yrityskeskittymän tuloksena syntyvän yrityksen määräävään asemaan hyötyajoneuvojen ilmajousien markkinoilla Euroopassa.

2.   Henkilöautojen ilmajouset

| (23) | Phoenixin/Vibracousticin siirtyminen Continentalin omistukseen merkitsisi molempien eurooppalaisten henkilöautojen ilmajousien valmistajan yhdistymistä. Yrityskeskittymän tuloksena syntyvän yrityksen markkinaosuus Euroopassa olisi vuonna 2003 ollut noin [85–95] prosenttia. Vaikka ilmajousitusmoduulien kaikki asiakkaat ovat suuria autoteollisuuden yrityksiä, joilla on yleensä neuvotteluvoimaa toimittajiinsa nähden, jopa eräät suuret asiakkaat ovat ilmaisseet huolensa yrityskaupasta. Markkinatutkimus on osoittanut, että monilla autonvalmistajilla on ainoastaan yksi ilmajousien toimittaja. Sulautuma eliminoisi autonvalmistajien mahdollisuuden pitää yllä kilpailua Continentalin ja Phoenixin välillä ja sen tuloksena jäljelle jää ainoastaan yksi Euroopassa toimiva toimittaja. Toisaalta komissio on havainnut joitakin merkkejä siitä, että Euroopan markkinoille voi lähitulevaisuudessa tulla uusia toimijoita Euroopan ulkopuolelta. |
| --- | --- |

(23)

Phoenixin/Vibracousticin siirtyminen Continentalin omistukseen merkitsisi molempien eurooppalaisten henkilöautojen ilmajousien valmistajan yhdistymistä. Yrityskeskittymän tuloksena syntyvän yrityksen markkinaosuus Euroopassa olisi vuonna 2003 ollut noin [85–95] prosenttia. Vaikka ilmajousitusmoduulien kaikki asiakkaat ovat suuria autoteollisuuden yrityksiä, joilla on yleensä neuvotteluvoimaa toimittajiinsa nähden, jopa eräät suuret asiakkaat ovat ilmaisseet huolensa yrityskaupasta. Markkinatutkimus on osoittanut, että monilla autonvalmistajilla on ainoastaan yksi ilmajousien toimittaja. Sulautuma eliminoisi autonvalmistajien mahdollisuuden pitää yllä kilpailua Continentalin ja Phoenixin välillä ja sen tuloksena jäljelle jää ainoastaan yksi Euroopassa toimiva toimittaja. Toisaalta komissio on havainnut joitakin merkkejä siitä, että Euroopan markkinoille voi lähitulevaisuudessa tulla uusia toimijoita Euroopan ulkopuolelta.

| (24) | Kysymys siitä, johtaisiko yrityskauppa määräävään asemaan henkilöautojen ilmajousien markkinoilla, voidaan jättää avoimeksi, koska Continental sitoutui hiljattain luopumaan Phoenixin toiminnoista näillä markkinoilla myymällä Phoenixin osuuden Vibracoustic-yhteisyrityksessä Freudenbergille. Se, että Freudenberg ostaa Phoenixin osuuden Vibracousticissa, poistaa henkilöautojen ilmajousien markkinoita koskevat kilpailuongelmat, koska Phoenix toimii näillä markkinoilla ainoastaan Vibracousticin kautta. |
| --- | --- |

(24)

Kysymys siitä, johtaisiko yrityskauppa määräävään asemaan henkilöautojen ilmajousien markkinoilla, voidaan jättää avoimeksi, koska Continental sitoutui hiljattain luopumaan Phoenixin toiminnoista näillä markkinoilla myymällä Phoenixin osuuden Vibracoustic-yhteisyrityksessä Freudenbergille. Se, että Freudenberg ostaa Phoenixin osuuden Vibracousticissa, poistaa henkilöautojen ilmajousien markkinoita koskevat kilpailuongelmat, koska Phoenix toimii näillä markkinoilla ainoastaan Vibracousticin kautta.

3.   Raideajoneuvojen ilmajouset

| (25) | Markkinatutkimus osoitti, että Continentalin ja Phoenixin yhdistetty osuus sekundääristen ilmajousitusjärjestelmien markkinoilla olisi noin [55–65] prosenttia. Muiden kilpailijoiden (esim. Paulstra, Schwab, Trelleborg ja Toyo) osuudet olisivat enintään 5 prosenttia. |
| --- | --- |

(25)

Markkinatutkimus osoitti, että Continentalin ja Phoenixin yhdistetty osuus sekundääristen ilmajousitusjärjestelmien markkinoilla olisi noin [55–65] prosenttia. Muiden kilpailijoiden (esim. Paulstra, Schwab, Trelleborg ja Toyo) osuudet olisivat enintään 5 prosenttia.

| (26) | Näistä suhteellisen suurista markkinaosuuksista huolimatta komissio päättelee, ettei raideajoneuvojen ilmajousien markkinoilla ole odotettavissa määräävän aseman syntymistä. Tähän on kaksi syytä. Ensinnäkin kaikkien kilpailijoiden (osapuolet mukaan luettuina) on ostettava enimmillään 70 prosenttia käyttämistään ilmajousitusjärjestelmän osista muilta kilpailijoilta, jotka valmistavat joko kumipalkeita tai metalliosia. Continental pystyi osoittamaan, että se on äskettäin lisännyt kumipalkeiden toimituksiaan ilmajousitusjärjestelmiä valmistavalle kilpailijalleen. Tämä osoittaa, että ristiintoimitukset ovat tällä teollisuudenalalla yleinen käytäntö. Toiseksi markkinoilla on riittävästi mahdollisia kilpailijoita, jotka voivat estää osapuolia nostamasta hintoja muista riippumatta. Japanilaiset Toyo ja Sumitomo ovat lisänneet eurooppalaisten tytäryhtiöidensä välityksellä huomattavasti liiketoimintaansa Euroopassa. Ne ovat voineet laajentaa liiketoimintaansa näiden äskettäin perustettujen eurooppalaisten tytäryhtiöidensä avulla ja pystyvät mitä todennäköisimmin lisäämään markkinaosuuttaan entisestään lähitulevaisuudessa. Koska junien käyttöikä on pitkä (jopa 30 vuotta), asiakkailla on riittävästi aikaa antaa uusien toimittajien pätevöityä. |
| --- | --- |

(26)

Näistä suhteellisen suurista markkinaosuuksista huolimatta komissio päättelee, ettei raideajoneuvojen ilmajousien markkinoilla ole odotettavissa määräävän aseman syntymistä. Tähän on kaksi syytä. Ensinnäkin kaikkien kilpailijoiden (osapuolet mukaan luettuina) on ostettava enimmillään 70 prosenttia käyttämistään ilmajousitusjärjestelmän osista muilta kilpailijoilta, jotka valmistavat joko kumipalkeita tai metalliosia. Continental pystyi osoittamaan, että se on äskettäin lisännyt kumipalkeiden toimituksiaan ilmajousitusjärjestelmiä valmistavalle kilpailijalleen. Tämä osoittaa, että ristiintoimitukset ovat tällä teollisuudenalalla yleinen käytäntö. Toiseksi markkinoilla on riittävästi mahdollisia kilpailijoita, jotka voivat estää osapuolia nostamasta hintoja muista riippumatta. Japanilaiset Toyo ja Sumitomo ovat lisänneet eurooppalaisten tytäryhtiöidensä välityksellä huomattavasti liiketoimintaansa Euroopassa. Ne ovat voineet laajentaa liiketoimintaansa näiden äskettäin perustettujen eurooppalaisten tytäryhtiöidensä avulla ja pystyvät mitä todennäköisimmin lisäämään markkinaosuuttaan entisestään lähitulevaisuudessa. Koska junien käyttöikä on pitkä (jopa 30 vuotta), asiakkailla on riittävästi aikaa antaa uusien toimittajien pätevöityä.

| (27) | Tämän vuoksi komissio katsoo, että ehdotettu yrityskauppa ei johda määräävään asemaan raideajoneuvojen ilmajousien markkinoilla. |
| --- | --- |

(27)

Tämän vuoksi komissio katsoo, että ehdotettu yrityskauppa ei johda määräävään asemaan raideajoneuvojen ilmajousien markkinoilla.

4.   Raskaat teräsvahvisteiset kuljetinhihnat

| (28) | Toimenpide yhdistäisi kaksi Euroopan johtavaa tavarantoimittajaa. Perusteellisen markkinatutkimuksen perusteella todettiin, että Continentalin ja Phoenixin yhdistetty markkinaosuus olisi [yli 70] prosenttia. Jäljelle jääviä kilpailijoita ovat Sempertrans [5–15] prosenttia, Bridgestone [0–5] prosenttia ja useat pienet, pääasiassa alueelliset toimittajat, joiden markkinaosuudet ovat alle [0–5] prosenttia. |
| --- | --- |

(28)

Toimenpide yhdistäisi kaksi Euroopan johtavaa tavarantoimittajaa. Perusteellisen markkinatutkimuksen perusteella todettiin, että Continentalin ja Phoenixin yhdistetty markkinaosuus olisi [yli 70] prosenttia. Jäljelle jääviä kilpailijoita ovat Sempertrans [5–15] prosenttia, Bridgestone [0–5] prosenttia ja useat pienet, pääasiassa alueelliset toimittajat, joiden markkinaosuudet ovat alle [0–5] prosenttia.

| (29) | Yrityskauppa vähentää siten tärkeimpien eurooppalaisten kilpailijoiden määrää neljästä kolmeen. Kaksi jäljelle jäävää kilpailijaa (Sempertrans ja Bridgestone) ovat lisäksi erittäin pieniä yrityskeskittymän tuloksena syntyvään yritykseen verrattuina. Toisaalta markkinatutkimus on osoittanut, että tärkeimmillä asiakkailla, kuten RWE:n kaltaisilla suurilla energia-alan yrityksillä, on epäilemättä neuvotteluvoimaa, jota ne käyttävät suojellakseen kilpailua markkinoilla. Nämä asiakkaat kuitenkin myöntävät, että niiden käytettävissä on sulautuman jälkeen vain vähän, tai ei lainkaan, vaihtoehtoisia toimittajia. Yhdistyneen yrityksen markkina-asema olisi erityisen vahva ruskohiilen kuljetinhihnojen sekä yli 2,4 metriä leveiden hihnojen markkinoilla. Ruskohiilen louhintaa harjoittavien asiakkaiden osuus on yli 50 prosenttia teräsvahvisteisten kuljetinhihnojen kokonaiskysynnästä. Joidenkin hihnaleveyksien (yli 2,4 metriä) osalta yhdistyneellä yrityksellä olisi käytännössä jopa monopoliasema Euroopassa. |
| --- | --- |

(29)

Yrityskauppa vähentää siten tärkeimpien eurooppalaisten kilpailijoiden määrää neljästä kolmeen. Kaksi jäljelle jäävää kilpailijaa (Sempertrans ja Bridgestone) ovat lisäksi erittäin pieniä yrityskeskittymän tuloksena syntyvään yritykseen verrattuina. Toisaalta markkinatutkimus on osoittanut, että tärkeimmillä asiakkailla, kuten RWE:n kaltaisilla suurilla energia-alan yrityksillä, on epäilemättä neuvotteluvoimaa, jota ne käyttävät suojellakseen kilpailua markkinoilla. Nämä asiakkaat kuitenkin myöntävät, että niiden käytettävissä on sulautuman jälkeen vain vähän, tai ei lainkaan, vaihtoehtoisia toimittajia. Yhdistyneen yrityksen markkina-asema olisi erityisen vahva ruskohiilen kuljetinhihnojen sekä yli 2,4 metriä leveiden hihnojen markkinoilla. Ruskohiilen louhintaa harjoittavien asiakkaiden osuus on yli 50 prosenttia teräsvahvisteisten kuljetinhihnojen kokonaiskysynnästä. Joidenkin hihnaleveyksien (yli 2,4 metriä) osalta yhdistyneellä yrityksellä olisi käytännössä jopa monopoliasema Euroopassa.

| (30) | Edellä esitetyistä syistä ehdotettu yritysosto, jossa Phoenix siirtyisi Continentalin omistukseen, todennäköisesti johtaisi määräävään asemaan raskaiden teräsvahvisteisten kuljetinhihnojen markkinoilla Euroopassa. |
| --- | --- |

(30)

Edellä esitetyistä syistä ehdotettu yritysosto, jossa Phoenix siirtyisi Continentalin omistukseen, todennäköisesti johtaisi määräävään asemaan raskaiden teräsvahvisteisten kuljetinhihnojen markkinoilla Euroopassa.

5.   Päätelmät

| (31) | Tässä päätöksessä päätellään tämän vuoksi, että ilmoitetun keskittymän soveltuvuudesta yhteismarkkinoille on vakavia epäilyjä hyötyajoneuvojen ilmajousien (jotka on tarkoitettu alkuperäisille valmistajille ja laitetoimittajille) ja raskaiden teräsvahvisteisten kuljetinhihnojen markkinoiden osalta. |
| --- | --- |

(31)

Tässä päätöksessä päätellään tämän vuoksi, että ilmoitetun keskittymän soveltuvuudesta yhteismarkkinoille on vakavia epäilyjä hyötyajoneuvojen ilmajousien (jotka on tarkoitettu alkuperäisille valmistajille ja laitetoimittajille) ja raskaiden teräsvahvisteisten kuljetinhihnojen markkinoiden osalta.

IV.   OSAPUOLTEN ANTAMAT SITOUMUKSET

| (32) | Ilmoituksen tekijä antoi 1. lokakuuta sitoumuksia poistaakseen edellä mainitut kilpailuongelmat. Continental sitoutuu






  (1) | myymään Phoenixin 50 prosentin osuuden Vibracousticistä yhteisyrityskumppanille Freudenbergille (6), |
| --- | --- | --- |

(32)

Ilmoituksen tekijä antoi 1. lokakuuta sitoumuksia poistaakseen edellä mainitut kilpailuongelmat. Continental sitoutuu

(1)

myymään Phoenixin 50 prosentin osuuden Vibracousticistä yhteisyrityskumppanille Freudenbergille (6),

| (2) | myymään Phoenixin Nyíregyházassa Unkarissa sijaitsevan tehtaan henkilöautojen ilmajousien (alkuperäiset valmistajat ja laitetoimittajat) tuotannon kokonaisuudessaan Freudenbergille, |
| --- | --- |

(2)

myymään Phoenixin Nyíregyházassa Unkarissa sijaitsevan tehtaan henkilöautojen ilmajousien (alkuperäiset valmistajat ja laitetoimittajat) tuotannon kokonaisuudessaan Freudenbergille,

| (3) | myymään 3,2 metriä leveiden teräsvahvisteisten kuljetinhihnojen tuotantolinjansa kilpailijalleen Sempertransille. |
| --- | --- |

(3)

myymään 3,2 metriä leveiden teräsvahvisteisten kuljetinhihnojen tuotantolinjansa kilpailijalleen Sempertransille.

| (33) | Phoenixin luopuminen Vibracousticin omistusosuudesta mahdollistaa sen, että Freudenberg/Vibracoustic voi tarjota kaikentyyppisiä hyötyajoneuvojen ilmajousia, perävaunujen/akselistojen ilmajouset ja riippumattomille jälkimarkkinoille tarkoitetut ilmajouset mukaan luettuina. Käyttäessään määräysvaltaa Vibracousticissä Freudenberg voi käyttää hyväkseen vahvan tutkimus- ja kehitysyksikön sekä kokeneen jakeluyksikön osaamista ilmajousitusmarkkinoilla kilpaillessaan. Ostamalla Phoenixin ilmajousituotannon Unkarissa Freudenberg/Vibracoustic saa oman ilmajousien tuotantolaitoksen, mikä mahdollistaa sen, että se voi myydä ilmajousia paketti- ja linja-autojen valmistajien lisäksi myös perävaunujen/akselistojen valmistajille. Luovutus kattaa myös Phoenixin asiakkaiden voimassa olevat toimitussopimukset. |
| --- | --- |

(33)

Phoenixin luopuminen Vibracousticin omistusosuudesta mahdollistaa sen, että Freudenberg/Vibracoustic voi tarjota kaikentyyppisiä hyötyajoneuvojen ilmajousia, perävaunujen/akselistojen ilmajouset ja riippumattomille jälkimarkkinoille tarkoitetut ilmajouset mukaan luettuina. Käyttäessään määräysvaltaa Vibracousticissä Freudenberg voi käyttää hyväkseen vahvan tutkimus- ja kehitysyksikön sekä kokeneen jakeluyksikön osaamista ilmajousitusmarkkinoilla kilpaillessaan. Ostamalla Phoenixin ilmajousituotannon Unkarissa Freudenberg/Vibracoustic saa oman ilmajousien tuotantolaitoksen, mikä mahdollistaa sen, että se voi myydä ilmajousia paketti- ja linja-autojen valmistajien lisäksi myös perävaunujen/akselistojen valmistajille. Luovutus kattaa myös Phoenixin asiakkaiden voimassa olevat toimitussopimukset.

| (34) | Hyötyajoneuvojen ilmajousien markkinoihin (alkuperäiset valmistajat ja laitetoimittajat) liittyvän Phoenixin toiminnan täydellinen luovutus poistaa päällekkäisyydet näillä markkinoilla. |
| --- | --- |

(34)

Hyötyajoneuvojen ilmajousien markkinoihin (alkuperäiset valmistajat ja laitetoimittajat) liittyvän Phoenixin toiminnan täydellinen luovutus poistaa päällekkäisyydet näillä markkinoilla.

| (35) | Sitoumus myydä yli 2,4 metriä leveiden teräsvahvisteisten kuljetinhihnojen tuotantolinja Sempertransille on myös tarkoituksenmukainen keino korjata kilpailuongelmat raskaiden teräsvahvisteisten kuljetinhihnojen markkinoilla. Itse asiassa tärkein epävarmuus näillä markkinoilla liittyy ruskohiilen louhintaa harjoittaville asiakkaille tarkoitettujen kuljetinhihnojen segmenttiin. Luovutuksen perusteella tuotantolinjan hankkiva Semperit/Sempertrans, joka on jo pätevöitynyt eräiden tähän segmenttiin kuuluvien hihnojen tuotantoon, saa käyttöönsä leveiden hihnojen tuotantotekniikan. Tämä kapasiteetti on avaintekijä menestymisessä teräsvahvisteisten kuljetinhihnojen markkinoilla. Markkinatesti on vahvistanut tämän sitoumuksen tehokkuuden, sillä kaikki suurimmat asiakkaat ovat ilmoittaneet komissiolle, että ne pitävät tuotantolinjan luovutusta tehokkaana toimenpiteenä kilpailun ylläpitämiseksi teräsvahvisteisten kuljetinhihnojen markkinoilla. Tämän vuoksi komissio katsoo, että luovutus korjaa kilpailuongelmat näillä markkinoilla. |
| --- | --- |

(35)

Sitoumus myydä yli 2,4 metriä leveiden teräsvahvisteisten kuljetinhihnojen tuotantolinja Sempertransille on myös tarkoituksenmukainen keino korjata kilpailuongelmat raskaiden teräsvahvisteisten kuljetinhihnojen markkinoilla. Itse asiassa tärkein epävarmuus näillä markkinoilla liittyy ruskohiilen louhintaa harjoittaville asiakkaille tarkoitettujen kuljetinhihnojen segmenttiin. Luovutuksen perusteella tuotantolinjan hankkiva Semperit/Sempertrans, joka on jo pätevöitynyt eräiden tähän segmenttiin kuuluvien hihnojen tuotantoon, saa käyttöönsä leveiden hihnojen tuotantotekniikan. Tämä kapasiteetti on avaintekijä menestymisessä teräsvahvisteisten kuljetinhihnojen markkinoilla. Markkinatesti on vahvistanut tämän sitoumuksen tehokkuuden, sillä kaikki suurimmat asiakkaat ovat ilmoittaneet komissiolle, että ne pitävät tuotantolinjan luovutusta tehokkaana toimenpiteenä kilpailun ylläpitämiseksi teräsvahvisteisten kuljetinhihnojen markkinoilla. Tämän vuoksi komissio katsoo, että luovutus korjaa kilpailuongelmat näillä markkinoilla.

V.   PÄÄTELMÄT

| (36) | Edellä esitetyn perusteella päätöksessä katsotaan, että osapuolten tekemien sitoumusten vuoksi ilmoitettu keskittymä ei johda osapuolten sellaiseen määräävään asemaan hyötyajoneuvojen (alkuperäiset valmistajat ja laitetoimittajat), henkilöautojen, raideajoneuvojen eikä raskaiden teräsvahvisteisten kuljetinhihnojen ilmajousien markkinoilla, jonka seurauksena tehokas kilpailu yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla olennaisesti estyisi. Sulautuma olisi tämän vuoksi julistettava yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi, edellyttäen, että liitteeseen sisältyviä sitoumuksia noudatetaan täysimääräisesti sulautuma-asetuksen 2 artiklan 2 kohdan ja 8 artiklan 2 kohdan sekä ETA-sopimuksen 57 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(36)

Edellä esitetyn perusteella päätöksessä katsotaan, että osapuolten tekemien sitoumusten vuoksi ilmoitettu keskittymä ei johda osapuolten sellaiseen määräävään asemaan hyötyajoneuvojen (alkuperäiset valmistajat ja laitetoimittajat), henkilöautojen, raideajoneuvojen eikä raskaiden teräsvahvisteisten kuljetinhihnojen ilmajousien markkinoilla, jonka seurauksena tehokas kilpailu yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla olennaisesti estyisi. Sulautuma olisi tämän vuoksi julistettava yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi, edellyttäen, että liitteeseen sisältyviä sitoumuksia noudatetaan täysimääräisesti sulautuma-asetuksen 2 artiklan 2 kohdan ja 8 artiklan 2 kohdan sekä ETA-sopimuksen 57 artiklan mukaisesti.

(1)  EYVL L 395, 30.12.1989, s. 1; viimeksi muutettu asetuksella (ETY) N:o 1310/97 (EYVL L 180, 9.7.1997, s. 1).

---

(2)  Phoenix markkinoi alkuperäisille valmistajille ja laitetoimittajille tarkoitettuja kuorma- ja linja-autojen ilmajousia saksalaisen osavalmistajan Freudenbergin kanssa omistamansa yhteisyrityksen (Vibracoustic) kautta (ks. asia M.1778 — Freudenberg/Phoenix /JV). Vibracoustic ei kuitenkaan itse valmista hyötyajoneuvojen ilmajousia, vaan myy Phoenixin tuottamia jousia.

(3)  Alustan korkeutta voidaan säädellä vaihtelemalla ilmajousen ilmanpainetta.

(4)  Tiivistelmästä on poistettu osia alkuperäisestä päätöksestä luottamuksellisten tietojen suojaamiseksi; nämä kohdat on merkitty hakasuluin.

(5)  On syytä todeta, että asiaa koskeva ilmoitus tehtiin vanhan asetuksen (ETY) N:o 4064/89 nojalla.

(6)  On syytä todeta, että Freudenbergilla on osto-optio Phoenixin 50 prosentin osuuteen Vibracousticissä, jos jokin kolmas yritys ostaa Phoenixin. Sitoumuksen vielä puuttuessa ei ollut kuitenkaan selvää, käyttäisikö Freudenberg osto-optiotaan.

---

| 13.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 353/12 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 353/12

---

KOMISSION PÄÄTÖS

tehty 19 päivänä tammikuuta 2005

EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan mukaisesta menettelystä Akzo Nobel NV:tä, Akzo Nobel Nederland BV:tä, Akzo Nobel Chemicals BV:tä, Akzo Nobel Functional Chemicals BV:tä, Akzo Nobel Base Chemicals AB:tä, Eka Chemicals AB:tä ja Akzo Nobel AB:tä vastaan yhteisvastuullisesti, Clariant AG:tä ja Clariant GmbH:ta vastaan yhteisvastuullisesti, Elf Aquitaine SA:ta ja Arkema SA:ta vastaan yhteisvastuullisesti sekä Hoechst AG:tä vastaan

(Asia N:o C.37.773 — MCAA)

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 4876)

(Ainoastaan englannin-, ranskan- ja saksankieliset tekstit ovat todistusvoimaisia)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2006/897/EY)

Komissio teki 19. tammikuuta 2005 päätöksen EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan mukaisesta menettelystä. Komissio julkaisee osapuolten nimet ja päätöksen olennaisen sisällön sekä mahdollisesti määrättävät seuraamukset neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2003
   (1)
  30 artiklan säännösten mukaisesti. Se ottaa huomioon yritysten oikeutetut edut sen suhteen, ettei niiden liikesalaisuuksia paljasteta. Päätöksen koko tekstin julkinen toisinto on saatavissa asiassa todistusvoimaisilla kielillä ja komission työkielillä kilpailun pääosaston Internet-sivuilla osoitteessa http://europa.eu.int/comm/competition.

I.   YHTEENVETO RIKKOMISESTA

| (1) | Päätös on osoitettu Akzo Nobel NV:lle, Akzo Nobel Nederland BV:lle, Akzo Nobel Chemicals BV:lle, Akzo Nobel Functional Chemicals BV:lle, Akzo Nobel Base Chemicals AB:lle, Eka Chemicals AB:lle ja Akzo Nobel AB:lle (jäljempänä ’Akzo’) yhteisvastuullisesti, Clariant AG:lle ja Clariant GmbH:lle (jäljempänä ’Clariant’) yhteisvastuullisesti, Elf Aquitaine SA:lle (jäljempänä ’Elf Aquitaine’) ja Arkema SA:lle (jäljempänä ’Arkema’, entinen Atofina SA) yhteisvastuullisesti sekä Hoechst AG:lle (jäljempänä ’Hoechst’). |
| --- | --- |

(1)

Päätös on osoitettu Akzo Nobel NV:lle, Akzo Nobel Nederland BV:lle, Akzo Nobel Chemicals BV:lle, Akzo Nobel Functional Chemicals BV:lle, Akzo Nobel Base Chemicals AB:lle, Eka Chemicals AB:lle ja Akzo Nobel AB:lle (jäljempänä ’Akzo’) yhteisvastuullisesti, Clariant AG:lle ja Clariant GmbH:lle (jäljempänä ’Clariant’) yhteisvastuullisesti, Elf Aquitaine SA:lle (jäljempänä ’Elf Aquitaine’) ja Arkema SA:lle (jäljempänä ’Arkema’, entinen Atofina SA) yhteisvastuullisesti sekä Hoechst AG:lle (jäljempänä ’Hoechst’).

| (2) | Tässä yhteenvedossa viitataan enimmäkseen Atofina SA:han (tai ’Atofinaan’), eikä Arkemaan, vaikka päätös on osoitettu jälkimmäiselle. Tämä siksi, että hallinnollisen menettelyn aikana käytössä oli nimi Atofina. |
| --- | --- |

(2)

Tässä yhteenvedossa viitataan enimmäkseen Atofina SA:han (tai ’Atofinaan’), eikä Arkemaan, vaikka päätös on osoitettu jälkimmäiselle. Tämä siksi, että hallinnollisen menettelyn aikana käytössä oli nimi Atofina.

| (3) | Yritykset, joille päätös on osoitettu, osallistuivat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen (jäljempänä ’perustamissopimus’) 81 artiklan ja 1 päivästä tammikuuta 1994 alkaen Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (jäljempänä ’ETA-sopimus’) 53 artiklan 1 kohdan jatkuvaan ja yhtenäiseen rikkomiseen koko ETA-alueella. |
| --- | --- |

(3)

Yritykset, joille päätös on osoitettu, osallistuivat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen (jäljempänä ’perustamissopimus’) 81 artiklan ja 1 päivästä tammikuuta 1994 alkaen Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (jäljempänä ’ETA-sopimus’) 53 artiklan 1 kohdan jatkuvaan ja yhtenäiseen rikkomiseen koko ETA-alueella.

| (4) | Komissio käynnisti ETA:n laajuisen MCAA-teollisuuden tutkimuksen saatuaan Clariantilta sakkojen määräämättä jättämistä tai lieventämistä koskevan hakemuksen joulukuussa 1999. Tutkimus paljasti kartellin kestäneen vähintään 1 päivän tammikuuta 1984 ja 7 päivän toukokuuta 1999 välisen ajan. |
| --- | --- |

(4)

Komissio käynnisti ETA:n laajuisen MCAA-teollisuuden tutkimuksen saatuaan Clariantilta sakkojen määräämättä jättämistä tai lieventämistä koskevan hakemuksen joulukuussa 1999. Tutkimus paljasti kartellin kestäneen vähintään 1 päivän tammikuuta 1984 ja 7 päivän toukokuuta 1999 välisen ajan.

| (5) | Monokloorietikkahappo (MCAA) on reaktiivinen orgaaninen happo ja kemiallinen välituote, jota käytetään pesuaineiden, liimojen, tekstiiliapuaineiden ja elintarvike-, lääke- ja kosmetiikka-alan sakeuttamisaineiden valmistuksessa. |
| --- | --- |

(5)

Monokloorietikkahappo (MCAA) on reaktiivinen orgaaninen happo ja kemiallinen välituote, jota käytetään pesuaineiden, liimojen, tekstiiliapuaineiden ja elintarvike-, lääke- ja kosmetiikka-alan sakeuttamisaineiden valmistuksessa.

| (6) | Maantieteellisten markkinoiden katsottiin olevan ETA:n laajuiset. Markkinoiden arvo oli noin 121 miljoonaa euroa vuonna 1998, joka oli viimeinen kokonainen rikkomisvuosi. Tutkittuna ajanjaksona lähes koko yhteismarkkinat ja ETA olivat kartellin vaikutuksen alaisia. |
| --- | --- |

(6)

Maantieteellisten markkinoiden katsottiin olevan ETA:n laajuiset. Markkinoiden arvo oli noin 121 miljoonaa euroa vuonna 1998, joka oli viimeinen kokonainen rikkomisvuosi. Tutkittuna ajanjaksona lähes koko yhteismarkkinat ja ETA olivat kartellin vaikutuksen alaisia.

| (7) | Kartellin järjestäytyminen on alkanut 1970-luvun lopulla ja 1980-luvun alussa, jolloin luotiin yhteydet MCAA:n pääasiallisten tuottajien välillä. Tässä vaiheessa suhteet olivat enimmäkseen kahdenvälisiä ja liittyivät asiakas- ja hinnoittelutietojen vaihtamiseen. |
| --- | --- |

(7)

Kartellin järjestäytyminen on alkanut 1970-luvun lopulla ja 1980-luvun alussa, jolloin luotiin yhteydet MCAA:n pääasiallisten tuottajien välillä. Tässä vaiheessa suhteet olivat enimmäkseen kahdenvälisiä ja liittyivät asiakas- ja hinnoittelutietojen vaihtamiseen.

| (8) | 1980-luvun alusta 1980-luvun puoliväliin asti alettiin järjestää monenvälisiä kokoontumisia, ja järjestelyistä tuli kiinteämpiä. Niiden tavoitteena oli ylläpitää jäsenien markkinaosuudet. Tässä vaiheessa jäseniä olivat Hoechst, Akzo ja Atochem SA (sittemmin Atofina SA, nykyisin Arkema). Clariant liittyi kartelliin vasta vuonna 1997 ostettuaan Hoechstin MCAA-liiketoiminnan. |
| --- | --- |

(8)

1980-luvun alusta 1980-luvun puoliväliin asti alettiin järjestää monenvälisiä kokoontumisia, ja järjestelyistä tuli kiinteämpiä. Niiden tavoitteena oli ylläpitää jäsenien markkinaosuudet. Tässä vaiheessa jäseniä olivat Hoechst, Akzo ja Atochem SA (sittemmin Atofina SA, nykyisin Arkema). Clariant liittyi kartelliin vasta vuonna 1997 ostettuaan Hoechstin MCAA-liiketoiminnan.

| (9) | Jäsenet tapasivat nyt 2–4 kertaa vuodessa monenvälisissä tilaisuuksissa, jotka järjestettiin vuorotellen jäsenyritysten maissa. Kahdenvälisiä yhteyksiä ylläpidettiin, ja jäsenet tapasivat myös erityisissä kokouksissa ja seuraelämän tapahtumissa. |
| --- | --- |

(9)

Jäsenet tapasivat nyt 2–4 kertaa vuodessa monenvälisissä tilaisuuksissa, jotka järjestettiin vuorotellen jäsenyritysten maissa. Kahdenvälisiä yhteyksiä ylläpidettiin, ja jäsenet tapasivat myös erityisissä kokouksissa ja seuraelämän tapahtumissa.

| (10) | Kartellista tuli virallisluonteisempi vuonna 1993, jolloin tavoitteeksi otettiin läpinäkyvämmät tilastot, vilpin järjestelmällinen kitkeminen, myyntihenkilökunnan tehokkaampi valvonta sekä korvausjärjestelmän toteuttaminen. Kartellin jäsenet ottivat myös käyttöön virallisen järjestelmän neljännesvuosittaisten myynti- ja hintatietojen vaihtamiseksi. |
| --- | --- |

(10)

Kartellista tuli virallisluonteisempi vuonna 1993, jolloin tavoitteeksi otettiin läpinäkyvämmät tilastot, vilpin järjestelmällinen kitkeminen, myyntihenkilökunnan tehokkaampi valvonta sekä korvausjärjestelmän toteuttaminen. Kartellin jäsenet ottivat myös käyttöön virallisen järjestelmän neljännesvuosittaisten myynti- ja hintatietojen vaihtamiseksi.

| (11) | Lisäksi säilytettiin tilastollinen organisaatio [...] (jäljempänä ’[...]’) yritettäessä perustella vaihdettuja markkinalukuja. [...] saatiin yhteenlaskettuja markkinatilastoja, ja kartellin jäsenet tapasivat [...] edustajan kahdesti vuodessa yleensä [...] keskustellakseen tilastoista ja muista teollisuudenalan huolenaiheista. |
| --- | --- |

(11)

Lisäksi säilytettiin tilastollinen organisaatio [...] (jäljempänä ’[...]’) yritettäessä perustella vaihdettuja markkinalukuja. [...] saatiin yhteenlaskettuja markkinatilastoja, ja kartellin jäsenet tapasivat [...] edustajan kahdesti vuodessa yleensä [...] keskustellakseen tilastoista ja muista teollisuudenalan huolenaiheista.

| (12) | Näillä laillisilla tapaamisilla peitettiin kuitenkin kokoontumisten oikea tavoite eli keskustelu kartellin järjestelyjen toteuttamisesta. Nämä laittomat tapaamiset järjestettiin yleensä [...] tapaamista edeltävänä iltana jossakin muussa paikassa. [...] kanssa oli suunniteltu 13 tapaamista vuosina 1994–1999, vaikkakin viimeinen tapaaminen ilmeisesti peruttiin. |
| --- | --- |

(12)

Näillä laillisilla tapaamisilla peitettiin kuitenkin kokoontumisten oikea tavoite eli keskustelu kartellin järjestelyjen toteuttamisesta. Nämä laittomat tapaamiset järjestettiin yleensä [...] tapaamista edeltävänä iltana jossakin muussa paikassa. [...] kanssa oli suunniteltu 13 tapaamista vuosina 1994–1999, vaikkakin viimeinen tapaaminen ilmeisesti peruttiin.

| (13) | Vaikka kartellin organisaatio muuttuikin ajan kuluessa, sen oleelliset piirteet pysyivät samoina. Näitä olivat markkinaosuuksien ylläpitämiseksi suoritetut myyntimäärien ja asiakkaiden siirtelyt. Myyntimäärien heittelyjen varalta markkinaosuuksia suojeltiin myös jäsenten välisellä korvausjärjestelmällä. Myynti- ja hintatietoja vaihdettiin huomattavassa määrin, ja yhdenmukaistetuista hinnankorotuksista löytyy todisteita. |
| --- | --- |

(13)

Vaikka kartellin organisaatio muuttuikin ajan kuluessa, sen oleelliset piirteet pysyivät samoina. Näitä olivat markkinaosuuksien ylläpitämiseksi suoritetut myyntimäärien ja asiakkaiden siirtelyt. Myyntimäärien heittelyjen varalta markkinaosuuksia suojeltiin myös jäsenten välisellä korvausjärjestelmällä. Myynti- ja hintatietoja vaihdettiin huomattavassa määrin, ja yhdenmukaistetuista hinnankorotuksista löytyy todisteita.

II.   SAKOT

| (14) | Rikkominen sisälsi asiakkaiden- ja myyntimääräkiintiöiden siirtelyn, sopimisen yhteisistä hinnankorotuksista, korvausjärjestelmän luomisen kiintiöiden ylläpitämiseksi, myyntimäärä- ja hintatietojen vaihtamisen, osallistumisen niin kahden- kuin monenvälisiin säännöllisiin tapaamisiin sekä muun yhteydenpidon kartellin toiminnan varmistamiseksi. Tällaiset toimet ovat luonteeltaan perustamissopimuksen 81 artiklan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohdan erittäin vakavia rikkomisia. |
| --- | --- |

(14)

Rikkominen sisälsi asiakkaiden- ja myyntimääräkiintiöiden siirtelyn, sopimisen yhteisistä hinnankorotuksista, korvausjärjestelmän luomisen kiintiöiden ylläpitämiseksi, myyntimäärä- ja hintatietojen vaihtamisen, osallistumisen niin kahden- kuin monenvälisiin säännöllisiin tapaamisiin sekä muun yhteydenpidon kartellin toiminnan varmistamiseksi. Tällaiset toimet ovat luonteeltaan perustamissopimuksen 81 artiklan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohdan erittäin vakavia rikkomisia.

| (15) | Tuottajat panivat täytäntöön kartellisopimuksen, joka kyseisenä ajanjaksona 1 päivän tammikuuta 1994 jälkeen käsitti suurimman osan yhteismarkkinoista ja ETA-alueesta. Siksi sillä on täytynyt olla vaikutus MCAA:n markkinoihin yhteismarkkinoilla ja ETA-alueella. |
| --- | --- |

(15)

Tuottajat panivat täytäntöön kartellisopimuksen, joka kyseisenä ajanjaksona 1 päivän tammikuuta 1994 jälkeen käsitti suurimman osan yhteismarkkinoista ja ETA-alueesta. Siksi sillä on täytynyt olla vaikutus MCAA:n markkinoihin yhteismarkkinoilla ja ETA-alueella.

| (16) | Kun otetaan huomioon tutkinnan kohteena olevan toiminnan luonne, komission mielestä tämän päätöksen vastaanottajat ovat syyllistyneet perustamissopimuksen 81 artiklan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohdan erittäin vakavaan rikkomiseen. |
| --- | --- |

(16)

Kun otetaan huomioon tutkinnan kohteena olevan toiminnan luonne, komission mielestä tämän päätöksen vastaanottajat ovat syyllistyneet perustamissopimuksen 81 artiklan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohdan erittäin vakavaan rikkomiseen.

| (17) | Yritykset luokiteltiin sen mukaan, kuinka huomattava heidän suhteellinen merkityksensä oli markkinoilla, jotta voitiin laskea jokaisen yrityksen painoarvo ja siten todellinen vaikutus markkinoihin. |
| --- | --- |

(17)

Yritykset luokiteltiin sen mukaan, kuinka huomattava heidän suhteellinen merkityksensä oli markkinoilla, jotta voitiin laskea jokaisen yrityksen painoarvo ja siten todellinen vaikutus markkinoihin.

| (18) | Verratessaan yrityksen merkitystä markkinoilla komissio katsoi aiheelliseksi ottaa vertailuperustaksi ETA:n laajuisen tuoteliikevaihdon. Vertailu on tehty ETA:n laajuisen tuoteliikevaihdon perusteella laskettuna viimeiseltä kokonaiselta vuodelta, jona rikkominen tapahtui. Vertailuvuosi oli kaikille yrityksille 1998, paitsi Hoechstille 1996, sillä se poistui MCAA-markkinoilta vuoden 1997 puolivälissä. |
| --- | --- |

(18)

Verratessaan yrityksen merkitystä markkinoilla komissio katsoi aiheelliseksi ottaa vertailuperustaksi ETA:n laajuisen tuoteliikevaihdon. Vertailu on tehty ETA:n laajuisen tuoteliikevaihdon perusteella laskettuna viimeiseltä kokonaiselta vuodelta, jona rikkominen tapahtui. Vertailuvuosi oli kaikille yrityksille 1998, paitsi Hoechstille 1996, sillä se poistui MCAA-markkinoilta vuoden 1997 puolivälissä.

| (19) | Akzo, Clariant ja Atofina olivat MCAA:n pääasialliset tuottajat ETA-alueella vuonna 1998, ja niiden markkinaosuudet olivat noin 44 prosenttia, 34 prosenttia ja 17 prosenttia. Hoechstin markkinaosuus oli 28 prosenttia vuonna 1996 ennen kuin se poistui MCAA-markkinoilta vuoden 1997 puolivälissä. Yritykset jaettiin sen vuoksi kolmeen ryhmään. Ensimmäisessä ryhmässä on Akzo, toisessa ryhmässä Hoechst ja Clariant ja kolmannessa ryhmässä Atofina. |
| --- | --- |

(19)

Akzo, Clariant ja Atofina olivat MCAA:n pääasialliset tuottajat ETA-alueella vuonna 1998, ja niiden markkinaosuudet olivat noin 44 prosenttia, 34 prosenttia ja 17 prosenttia. Hoechstin markkinaosuus oli 28 prosenttia vuonna 1996 ennen kuin se poistui MCAA-markkinoilta vuoden 1997 puolivälissä. Yritykset jaettiin sen vuoksi kolmeen ryhmään. Ensimmäisessä ryhmässä on Akzo, toisessa ryhmässä Hoechst ja Clariant ja kolmannessa ryhmässä Atofina.

| (20) | Erittäin vakavien rikkomisten tapauksessa todennäköisten sakkojen määrä voidaan asettaa tasolle, joka varmistaa niiden riittävän varoittavan vaikutuksen kunkin yrityksen koko huomioon ottaen. Tältä osin komissio totesi, että vuonna 2003 Atofina/Elf Aquitainen liikevaihto oli 84,5 miljardia euroa ja Akzon 13 miljardia euroa. Komissio katsoo tämän perusteella aiheelliseksi kertoa Atofina/Elf Aquitainelle määrättävä sakko kertoimella 2,5 ja Akzolle määrättävä sakko kertoimella 1,5. |
| --- | --- |

(20)

Erittäin vakavien rikkomisten tapauksessa todennäköisten sakkojen määrä voidaan asettaa tasolle, joka varmistaa niiden riittävän varoittavan vaikutuksen kunkin yrityksen koko huomioon ottaen. Tältä osin komissio totesi, että vuonna 2003 Atofina/Elf Aquitainen liikevaihto oli 84,5 miljardia euroa ja Akzon 13 miljardia euroa. Komissio katsoo tämän perusteella aiheelliseksi kertoa Atofina/Elf Aquitainelle määrättävä sakko kertoimella 2,5 ja Akzolle määrättävä sakko kertoimella 1,5.

| (21) | Akzo ja Atofina syyllistyivät pitkäkestoiseen rikkomiseen. Ne osallistuivat kartelliin tammikuusta 1984 toukokuuhun 1999 eli 15 vuoden ja neljän kuukauden ajan. Tämän perusteella molempien yritysten sakon perusmäärää korotetaan 150 prosenttia. |
| --- | --- |

(21)

Akzo ja Atofina syyllistyivät pitkäkestoiseen rikkomiseen. Ne osallistuivat kartelliin tammikuusta 1984 toukokuuhun 1999 eli 15 vuoden ja neljän kuukauden ajan. Tämän perusteella molempien yritysten sakon perusmäärää korotetaan 150 prosenttia.

| (22) | Hoechst syyllistyi myös pitkäkestoiseen rikkomiseen ollessaan mukana laittomassa järjestelyssä tammikuusta 1984 kesäkuun loppuun 1997 eli 13 vuoden ja 6 kuukauden ajan. Siten on perusteltua korottaa Hoechstin sakon perusmäärää 135 prosenttia. |
| --- | --- |

(22)

Hoechst syyllistyi myös pitkäkestoiseen rikkomiseen ollessaan mukana laittomassa järjestelyssä tammikuusta 1984 kesäkuun loppuun 1997 eli 13 vuoden ja 6 kuukauden ajan. Siten on perusteltua korottaa Hoechstin sakon perusmäärää 135 prosenttia.

| (23) | Clariantin osallisuus rajoittuu heinäkuun 1997 (jolloin se oli ostanut MCAA-liiketoiminnan Hoechstilta) ja toukokuun 1999 väliseen ajanjaksoon. Se oli siten osallisena kartellissa yhden vuoden ja 10 kuukautta, millä perusteella sakon perusmäärää korotetaan 15 prosenttia. |
| --- | --- |

(23)

Clariantin osallisuus rajoittuu heinäkuun 1997 (jolloin se oli ostanut MCAA-liiketoiminnan Hoechstilta) ja toukokuun 1999 väliseen ajanjaksoon. Se oli siten osallisena kartellissa yhden vuoden ja 10 kuukautta, millä perusteella sakon perusmäärää korotetaan 15 prosenttia.

| (24) | Rikkomisen ajankohtana kaksi tämän päätöksen vastaanottajista oli ollut asianosaisena komission aikaisemmin tekemissä kartellipäätöksissä. Hoechst oli ollut asianosainen 27 päivänä heinäkuuta 1994 tehdyssä PVC II –päätöksessä 94/599/EY ja 24 päivänä heinäkuuta 1969 tehdyssä väriaineita koskeneessa päätöksessä 69/243/ETY. Myös Atofina kuului PVC II -päätöksen vastaanottajiin. Tämän raskauttavan seikan perusteella Hoechstille ja Atofinalle määrättävän sakon perusmäärää korotetaan 50 prosenttia. |
| --- | --- |

(24)

Rikkomisen ajankohtana kaksi tämän päätöksen vastaanottajista oli ollut asianosaisena komission aikaisemmin tekemissä kartellipäätöksissä. Hoechst oli ollut asianosainen 27 päivänä heinäkuuta 1994 tehdyssä PVC II –päätöksessä 94/599/EY ja 24 päivänä heinäkuuta 1969 tehdyssä väriaineita koskeneessa päätöksessä 69/243/ETY. Myös Atofina kuului PVC II -päätöksen vastaanottajiin. Tämän raskauttavan seikan perusteella Hoechstille ja Atofinalle määrättävän sakon perusmäärää korotetaan 50 prosenttia.

| (25) | Akzo antoi vapaaehtoisia lausuntoja, joiden perusteella komissio saattoi päätellä, että Eka Nobel AB, Eka Nobel Skoghall AB ja Nobel Industrier AB (nykyään Eka Chemicals AB, Akzo Nobel Base Chemicals AB ja Akzo Nobel AB) olivat toisistaan riippumatta mukana kartellissa 15 päivästä kesäkuuta 1993 alkaen, kunnes ne liittyivät Akzo-konserniin 25 päivänä helmikuuta 1994. Akzon lausuntojen seurauksena sitä uhkaa korkeampi sakko kuin ilman tätä yhteistyötä. Ottaen huomioon oikeudenmukaisuutta koskevat periaatteet ja tämän tapauksen erityiset olosuhteet komissio pitää tämän vuoksi asianmukaisena jättää määräämättä sakon edellä mainituille yrityksille niiden toisistaan riippumattomien rikkomisten osalta. |
| --- | --- |

(25)

Akzo antoi vapaaehtoisia lausuntoja, joiden perusteella komissio saattoi päätellä, että Eka Nobel AB, Eka Nobel Skoghall AB ja Nobel Industrier AB (nykyään Eka Chemicals AB, Akzo Nobel Base Chemicals AB ja Akzo Nobel AB) olivat toisistaan riippumatta mukana kartellissa 15 päivästä kesäkuuta 1993 alkaen, kunnes ne liittyivät Akzo-konserniin 25 päivänä helmikuuta 1994. Akzon lausuntojen seurauksena sitä uhkaa korkeampi sakko kuin ilman tätä yhteistyötä. Ottaen huomioon oikeudenmukaisuutta koskevat periaatteet ja tämän tapauksen erityiset olosuhteet komissio pitää tämän vuoksi asianmukaisena jättää määräämättä sakon edellä mainituille yrityksille niiden toisistaan riippumattomien rikkomisten osalta.

| (26) | Kolme yritystä, joille tämä päätös on osoitettu (Akzo, Atofina ja Clariant), ovat tehneet yhteistyötä komission kanssa tutkimuksen eri vaiheissa, jotta niille voitaisiin myöntää sakkojen määräämättä jättämisestä tai lieventämisestä vuonna annetussa 1996 tiedonannossa määritetty suopea kohtelu (2). |
| --- | --- |

(26)

Kolme yritystä, joille tämä päätös on osoitettu (Akzo, Atofina ja Clariant), ovat tehneet yhteistyötä komission kanssa tutkimuksen eri vaiheissa, jotta niille voitaisiin myöntää sakkojen määräämättä jättämisestä tai lieventämisestä vuonna annetussa 1996 tiedonannossa määritetty suopea kohtelu (2).

| (27) | Sakkojen määräämättä jättämistä tai lieventämistä koskevaa tiedonantoa sovelletaan tässä päätöksessä seuraavasti: |
| --- | --- |

(27)

Sakkojen määräämättä jättämistä tai lieventämistä koskevaa tiedonantoa sovelletaan tässä päätöksessä seuraavasti:

1.   Sakkojen määräämättä jättäminen tai niiden hyvin huomattava alentaminen (”B kohta”: 75–100 prosentin alennus)

| (28) | Clariant oli ensimmäinen yritys, joka toimitti ratkaisevia todisteita ETA-alueen MCAA-alan teollisuuteen vaikuttavan salaisen kartellin olemassaolosta. Clariant antoi tiedot lausunnossaan ja toimitti todisteet 6 päivänä joulukuuta 1999. Tietojen perusteella komissio saattoi suorittaa tarkastuksen Akzon ja Atofinan liiketiloissa. Clariant täytti myös muut B kohdan edellytykset: se lopetti osallisuutensa kartellissa, teki yhteistyötä täysimääräisesti koko tutkimuksen ajan, eikä toiminut kartellin alkuunpanijana. Päätöksessä on otettu huomioon kaikki nämä tekijät, ja komissio on myöntänyt 100 prosentin alennuksen sakkoon, joka ilman tätä yhteistyötä olisi määrätty Clariant AG:lle ja Clariant GmbH:lle. |
| --- | --- |

(28)

Clariant oli ensimmäinen yritys, joka toimitti ratkaisevia todisteita ETA-alueen MCAA-alan teollisuuteen vaikuttavan salaisen kartellin olemassaolosta. Clariant antoi tiedot lausunnossaan ja toimitti todisteet 6 päivänä joulukuuta 1999. Tietojen perusteella komissio saattoi suorittaa tarkastuksen Akzon ja Atofinan liiketiloissa. Clariant täytti myös muut B kohdan edellytykset: se lopetti osallisuutensa kartellissa, teki yhteistyötä täysimääräisesti koko tutkimuksen ajan, eikä toiminut kartellin alkuunpanijana. Päätöksessä on otettu huomioon kaikki nämä tekijät, ja komissio on myöntänyt 100 prosentin alennuksen sakkoon, joka ilman tätä yhteistyötä olisi määrätty Clariant AG:lle ja Clariant GmbH:lle.

2.   Sakkojen määrän huomattava alentaminen (”C kohta”: 50–75 prosentin alennus)

| (29) | Akzo ja Atofina eivät täyttäneet sakoista vapauttamisesta tai niiden lieventämisestä annetun tiedonannon C kohdassa määrättyjä edellytyksiä. |
| --- | --- |

(29)

Akzo ja Atofina eivät täyttäneet sakoista vapauttamisesta tai niiden lieventämisestä annetun tiedonannon C kohdassa määrättyjä edellytyksiä.

3.   Sakkojen määrän merkittävä alentaminen (”D kohta”: 10–50 prosentin alennus)

| (30) | Sekä Akzo että Atofina tekivät yhteistyötä komission kanssa. |
| --- | --- |

(30)

Sekä Akzo että Atofina tekivät yhteistyötä komission kanssa.

| (31) | Atofina teki tiivistä yhteistyötä komission kanssa, ja siksi se on oikeutettu merkittävään sakkojen alennukseen. Atofina oli nimittäin toinen yritys, joka toimitti komissiolle tietoja ja todisteita, jotka olennaisesti auttoivat osoittamaan kartellin olemassaolon. Lisäksi Atofina ei kiistänyt tosiseikkoja, joiden perusteella kartellin olemassaolo todistettiin. Atofinan toimittamat tiedot ja todisteet olivat yksityiskohtaiset, ja tässä päätöksessään komissio nojaa niihin laajamittaisesti. Atofina täyttää D kohdassa määritetyt edellytykset, ja sen yhteistyön perusteella Atofinalle myönnettiin 40 prosentin alennus sakkoon, joka sille muuten olisi määrätty. |
| --- | --- |

(31)

Atofina teki tiivistä yhteistyötä komission kanssa, ja siksi se on oikeutettu merkittävään sakkojen alennukseen. Atofina oli nimittäin toinen yritys, joka toimitti komissiolle tietoja ja todisteita, jotka olennaisesti auttoivat osoittamaan kartellin olemassaolon. Lisäksi Atofina ei kiistänyt tosiseikkoja, joiden perusteella kartellin olemassaolo todistettiin. Atofinan toimittamat tiedot ja todisteet olivat yksityiskohtaiset, ja tässä päätöksessään komissio nojaa niihin laajamittaisesti. Atofina täyttää D kohdassa määritetyt edellytykset, ja sen yhteistyön perusteella Atofinalle myönnettiin 40 prosentin alennus sakkoon, joka sille muuten olisi määrätty.

| (32) | Akzolle myönnetään merkittävä sakon alennus, sillä se oli kolmas yritys, joka toimitti komissiolle MCAA-kartellin olemassaolon vahvistavia tietoja ja todisteita. Akzo ei kiistänyt tosiseikkoja, joihin komissio nojasi. Komissio päätti, että Akzo täyttää D kohdassa määritetyt edellytykset. Akzon toimittamat tiedot ja todisteet olivat yksityiskohtaisia, ja komissio nojautui niihin. Tämän perusteella Akzolle myönnetään 25 prosentin alennus sakkoon, joka sille muuten olisi määrätty. |
| --- | --- |

(32)

Akzolle myönnetään merkittävä sakon alennus, sillä se oli kolmas yritys, joka toimitti komissiolle MCAA-kartellin olemassaolon vahvistavia tietoja ja todisteita. Akzo ei kiistänyt tosiseikkoja, joihin komissio nojasi. Komissio päätti, että Akzo täyttää D kohdassa määritetyt edellytykset. Akzon toimittamat tiedot ja todisteet olivat yksityiskohtaisia, ja komissio nojautui niihin. Tämän perusteella Akzolle myönnetään 25 prosentin alennus sakkoon, joka sille muuten olisi määrätty.

| (33) | Seuraavat yritykset rikkoivat perustamissopimuksen 81 artiklaa siirtelemällä myyntimääräkiintiöitä ja asiakkaita, sopimalla yhteisistä hinnankorotuksista, sopimalla korvausjärjestelmästä, vaihtamalla myyntimäärä- ja hintatietoja sekä osallistumalla säännöllisiin kokouksiin ja muuhun yhteydenpitoon edellä mainittujen rajoittavien toimien sopimiseksi ja toteuttamiseksi. Seuraavat yritykset ovat toiminnallaan syyllistyneet myös ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohdan rikkomiseen 1 päivästä tammikuuta 1994 alkaen.






  (a) | Akzo Nobel Chemicals BV, Akzo Nobel Functional Chemicals BV, Akzo Nobel Nederland BV ja Akzo Nobel NV, 1 päivän tammikuuta 1984 ja 7 päivän toukokuuta 1999 välisenä aikana; |
| --- | --- | --- |

(33)

Seuraavat yritykset rikkoivat perustamissopimuksen 81 artiklaa siirtelemällä myyntimääräkiintiöitä ja asiakkaita, sopimalla yhteisistä hinnankorotuksista, sopimalla korvausjärjestelmästä, vaihtamalla myyntimäärä- ja hintatietoja sekä osallistumalla säännöllisiin kokouksiin ja muuhun yhteydenpitoon edellä mainittujen rajoittavien toimien sopimiseksi ja toteuttamiseksi. Seuraavat yritykset ovat toiminnallaan syyllistyneet myös ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohdan rikkomiseen 1 päivästä tammikuuta 1994 alkaen.

(a)

Akzo Nobel Chemicals BV, Akzo Nobel Functional Chemicals BV, Akzo Nobel Nederland BV ja Akzo Nobel NV, 1 päivän tammikuuta 1984 ja 7 päivän toukokuuta 1999 välisenä aikana;

| (b) | Akzo Nobel Base Chemicals AB, Eka Chemicals AB ja Akzo Nobel AB, 15 päivän kesäkuuta 1993 ja 7 päivän toukokuuta 1999 välisenä aikana; |
| --- | --- |

(b)

Akzo Nobel Base Chemicals AB, Eka Chemicals AB ja Akzo Nobel AB, 15 päivän kesäkuuta 1993 ja 7 päivän toukokuuta 1999 välisenä aikana;

| (c) | Hoechst AG, 1 päivän tammikuuta 1984 ja 31 päivän kesäkuuta 1997 välisenä aikana; |
| --- | --- |

(c)

Hoechst AG, 1 päivän tammikuuta 1984 ja 31 päivän kesäkuuta 1997 välisenä aikana;

| (d) | Elf Aquitaine ja Arkema SA (entinen Atofina SA), 1 päivän tammikuuta 1984 ja 7 päivän toukokuuta 1999 välisenä aikana; |
| --- | --- |

(d)

Elf Aquitaine ja Arkema SA (entinen Atofina SA), 1 päivän tammikuuta 1984 ja 7 päivän toukokuuta 1999 välisenä aikana;

| (e) | Clariant AG, Clariant GmbH, 1 päivän heinäkuuta 1997 ja 7 päivän toukokuuta 1999 välisenä aikana. |
| --- | --- |

(e)

Clariant AG, Clariant GmbH, 1 päivän heinäkuuta 1997 ja 7 päivän toukokuuta 1999 välisenä aikana.

| (34) | Näistä rikkomisista määrätään seuraavat sakot:












  (a) | Akzo Nobel Chemicals BV, Akzo Nobel Nederland BV, Akzo Nobel NV, Akzo Nobel Functional Chemicals BV, Akzo Nobel Base Chemicals AB, Eka Chemicals AB ja Akzo Nobel AB |
| --- | --- | --- |

(34)

Näistä rikkomisista määrätään seuraavat sakot:

(a)

Akzo Nobel Chemicals BV, Akzo Nobel Nederland BV, Akzo Nobel NV, Akzo Nobel Functional Chemicals BV, Akzo Nobel Base Chemicals AB, Eka Chemicals AB ja Akzo Nobel AB

84,38 miljoonaa euroa;

| (b) | Hoechst AG |
| --- | --- |

(b)

Hoechst AG

74,03 miljoonaa euroa;

| (c) | Elf Aquitaine SA ja Arkema SA (entinen Atofina SA) yhteisvastuullisesti |
| --- | --- |

(c)

Elf Aquitaine SA ja Arkema SA (entinen Atofina SA) yhteisvastuullisesti

45,00 miljoonaa euroa;

| (d) | Arkema SA (entinen Atofina SA) |
| --- | --- |

(d)

Arkema SA (entinen Atofina SA)

13,50 miljoonaa euroa;

| (e) | Clariant AG ja Clariant GmbH yhteisvastuullisesti |
| --- | --- |

(e)

Clariant AG ja Clariant GmbH yhteisvastuullisesti

0 euroa

Akzo Nobel Base Chemicals AB, Eka Chemicals AB ja Akzo Nobel AB ovat velvolliset yhteisvastuullisesti maksamaan ensimmäisen kappaleen (a) kohdassa heille määrätyn sakon 50,63 miljoonaa euroa. Muut samassa kohdassa luetellut Akzo-yritykset ovat velvolliset yhteisvastuullisesti maksamaan täysimääräisen sakon.

| (35) | Edellä 1 kappaleessa lueteltujen yritysten on lopetettava heti rikkominen, jos näin ei ole vielä tehty. Yritysten on pidättäydyttävä vastedes harjoittamasta tässä asiassa todetun rikkomisen kaltaista toimintaa ja toteuttamasta toimenpiteitä, joilla on samanlaisia tai vastaavia tavoitteita tai vaikutuksia. |
| --- | --- |

(35)

Edellä 1 kappaleessa lueteltujen yritysten on lopetettava heti rikkominen, jos näin ei ole vielä tehty. Yritysten on pidättäydyttävä vastedes harjoittamasta tässä asiassa todetun rikkomisen kaltaista toimintaa ja toteuttamasta toimenpiteitä, joilla on samanlaisia tai vastaavia tavoitteita tai vaikutuksia.

(1)  EUVL L 1, 4.1.2003, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 411/2004 (EUVL L 68, 6.3.2004, s. 1).

---

(2)  Sakoista vapauttamisesta tai niiden lieventämisestä vuonna 2002 annetun tiedonannon 28 kohdan mukaan kyseinen tiedonanto korvaa 14 päivästä helmikuuta 2002 alkaen vuonna 1996 annetun tiedonannon kaikissa tapauksissa, joissa mikään yritys ei ole ottanut yhteyttä komissioon hyötyäkseen vuoden 1996 tiedonannon mukaisesta suopeasta kohtelusta. Koska käsiteltävänä olevassa asiassa useampi yritys pyysi komissiolta sakoista vapauttamista tai niiden lieventämistä ennen 14 päivää helmikuuta 2002, sovelletaan tässä vuoden 1996 tiedonantoa.

---

| 13.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 353/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 353/16

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 22 päivänä kesäkuuta 2005,

toimenpiteistä, jotka Italia on toteuttanut ammattilaisurheiluseurojen hyväksi — (Asetus ”salva calcio”)

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 1794)

(Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2006/898/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, JOKA

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

on kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa (1) kyseisen artiklan mukaisesti ja on ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I.   MENETTELY

| (1) | Komissio sai lehtiuutisten perusteella tietää, että vahvistamalla 24 päivänä 2002 annetun asetuksen 282 muuttamisen laiksi Italian hallitus oli hyväksynyt ammattilaisurheiluseuroja koskevia kirjanpitosäännöksiä. Komissio pyysi asiasta lisätietoja 12 päivänä maaliskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä D/51643. Italian viranomaiset pyysivät 22 päivänä huhtikuuta 2003 päivätyllä kirjeellä (kirjattu saapuneeksi numerolla N. 5243) vastaamiselle annetun määräajan pidentämistä 14 päivään toukokuuta 2003. Koska komissio ei ollut saanut vastausta mainittuun päivämäärään mennessä, se lähetti 22 päivänä toukokuuta 2003 muistutuskirjeen. Samalla se muistutti Italian viranomaisia siitä, että EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaan tukitoimenpiteitä ei saa panna täytäntöön ennen kuin komissio on esittänyt niitä koskevat huomautuksensa. Italian viranomaisten vastaus saapui komissioon 26 päivänä kesäkuuta 2003. |
| --- | --- |

(1)

Komissio sai lehtiuutisten perusteella tietää, että vahvistamalla 24 päivänä 2002 annetun asetuksen 282 muuttamisen laiksi Italian hallitus oli hyväksynyt ammattilaisurheiluseuroja koskevia kirjanpitosäännöksiä. Komissio pyysi asiasta lisätietoja 12 päivänä maaliskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä D/51643. Italian viranomaiset pyysivät 22 päivänä huhtikuuta 2003 päivätyllä kirjeellä (kirjattu saapuneeksi numerolla N. 5243) vastaamiselle annetun määräajan pidentämistä 14 päivään toukokuuta 2003. Koska komissio ei ollut saanut vastausta mainittuun päivämäärään mennessä, se lähetti 22 päivänä toukokuuta 2003 muistutuskirjeen. Samalla se muistutti Italian viranomaisia siitä, että EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaan tukitoimenpiteitä ei saa panna täytäntöön ennen kuin komissio on esittänyt niitä koskevat huomautuksensa. Italian viranomaisten vastaus saapui komissioon 26 päivänä kesäkuuta 2003.

| (2) | Komissio ilmoitti Italian viranomaisille 11 päivänä marraskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa kyseisen toimenpiteen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti Italian viranomaisille 11 päivänä marraskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa kyseisen toimenpiteen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely.

| (3) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on pyytänyt asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa kyseisestä toimenpiteestä. |
| --- | --- |

(3)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on pyytänyt asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa kyseisestä toimenpiteestä.

| (4) | Komissio on saanut huomautuksia Italian viranomaisilta 13 päivänä helmikuuta 2004 päivätyllä kirjeellä ja muilta asianomaisilta 19 päivänä tammikuuta 2004 ja 16 päivänä helmikuuta 2004 päivätyillä kirjeillä. Komissio on toimittanut 25 päivänä helmikuuta 2004 päivätyllä kirjeellä D/51415 asianomaisten huomautukset kommentoitavaksi Italian viranomaisille. |
| --- | --- |

(4)

Komissio on saanut huomautuksia Italian viranomaisilta 13 päivänä helmikuuta 2004 päivätyllä kirjeellä ja muilta asianomaisilta 19 päivänä tammikuuta 2004 ja 16 päivänä helmikuuta 2004 päivätyillä kirjeillä. Komissio on toimittanut 25 päivänä helmikuuta 2004 päivätyllä kirjeellä D/51415 asianomaisten huomautukset kommentoitavaksi Italian viranomaisille.

| (5) | Italian viranomaiset sitoutuivat 10 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä (kirjattu saapuneeksi numerolla N. 08/RB/04) muuttamaan tarkastelun kohteena olevia säännöksiä poistaakseen niiden vaikutukset verotukseen. Koska Italian viranomaiset sitoutuivat saattamaan tarkastelun kohteena olevat säännökset yhteisön kilpailusääntöjen mukaisiksi ja koska säännöksillä ei ollut valtiontukiin liittyviä välittömiä vaikutuksia, komissio keskeytti menettelyn odottaakseen säännösten muuttamista. |
| --- | --- |

(5)

Italian viranomaiset sitoutuivat 10 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä (kirjattu saapuneeksi numerolla N. 08/RB/04) muuttamaan tarkastelun kohteena olevia säännöksiä poistaakseen niiden vaikutukset verotukseen. Koska Italian viranomaiset sitoutuivat saattamaan tarkastelun kohteena olevat säännökset yhteisön kilpailusääntöjen mukaisiksi ja koska säännöksillä ei ollut valtiontukiin liittyviä välittömiä vaikutuksia, komissio keskeytti menettelyn odottaakseen säännösten muuttamista.

| (6) | Italian viranomaiset toimittivat komissiolle 11 päivänä marraskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä N. 13346 säädöstä Legge Comunitaria 2004 koskevan muutosehdotuksen, joka oli Italian parlamentin käsiteltävänä. Suunnitellut muutokset vahvistettiin lopullisesti 18 päivänä huhtikuuta 2005 annetulla lailla 62, jossa vahvistetaan säännökset Italian jäsenyysvelvoitteiden täyttämiseksi (Disposizioni per l
  ’
  adempimento di obblighi derivanti dall
  ’
  appartenenza dell
  ’
  Italia alle Comunità europee. Legge comunitaria 2004), jäljempänä ’laki 62/2005’ (3). |
| --- | --- |

(6)

Italian viranomaiset toimittivat komissiolle 11 päivänä marraskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä N. 13346 säädöstä Legge Comunitaria 2004 koskevan muutosehdotuksen, joka oli Italian parlamentin käsiteltävänä. Suunnitellut muutokset vahvistettiin lopullisesti 18 päivänä huhtikuuta 2005 annetulla lailla 62, jossa vahvistetaan säännökset Italian jäsenyysvelvoitteiden täyttämiseksi (Disposizioni per l
  ’
  adempimento di obblighi derivanti dall
  ’
  appartenenza dell
  ’
  Italia alle Comunità europee. Legge comunitaria 2004), jäljempänä ’laki 62/2005’ (3).

II.   TOIMENPITEEN KUVAUS

| (7) | Joulukuun 24 päivänä 2002 annetun asetuksen 282 3 §:n 1 a momentilla käyttöön otettua toimenpidettä, joka koskee yhteisö- ja verovelvoitteisiin sekä perintä- ja kirjanpitomenettelyihin liittyviä kiireellisiä toimenpiteitä ja joka on muutettu 21 päivänä helmikuuta 2003 annetuksi laiksi 27, jäljempänä ’laki 27/2003)’, sovelletaan 23 päivänä maaliskuuta 1981 annetussa laissa 91, jäljempänä ’laki 91/1981’, tarkoitettuihin urheiluseuroihin. |
| --- | --- |

(7)

Joulukuun 24 päivänä 2002 annetun asetuksen 282 3 §:n 1 a momentilla käyttöön otettua toimenpidettä, joka koskee yhteisö- ja verovelvoitteisiin sekä perintä- ja kirjanpitomenettelyihin liittyviä kiireellisiä toimenpiteitä ja joka on muutettu 21 päivänä helmikuuta 2003 annetuksi laiksi 27, jäljempänä ’laki 27/2003)’, sovelletaan 23 päivänä maaliskuuta 1981 annetussa laissa 91, jäljempänä ’laki 91/1981’, tarkoitettuihin urheiluseuroihin.

| (8) | Kyseinen toimenpide, josta säädetään lain 91/1981 18 a §:n 1 momentissa, sellaisena kuin se on muutettuna lailla 27/2003, antaa urheiluseuroille mahdollisuuden kirjata ensimmäiseen lain voimaantulon jälkeen laadittavaan taseeseen ”asianomaiseen kohtaan arvonalennuksen, joka liittyy ammattilaisurheilijoiden urheilusuoritusten hyödyntämistä koskeviin monivuotisiin oikeuksiin ja joka määritellään erityisen valaehtoisen asiantuntijalausunnon perusteella”. Hallintoneuvoston suostumuksella tämä erä kirjataan taseen vastaavaa-puolelle ja jäljellä olevasta arvosta tehdään vuotuiset poistot. |
| --- | --- |

(8)

Kyseinen toimenpide, josta säädetään lain 91/1981 18 a §:n 1 momentissa, sellaisena kuin se on muutettuna lailla 27/2003, antaa urheiluseuroille mahdollisuuden kirjata ensimmäiseen lain voimaantulon jälkeen laadittavaan taseeseen ”asianomaiseen kohtaan arvonalennuksen, joka liittyy ammattilaisurheilijoiden urheilusuoritusten hyödyntämistä koskeviin monivuotisiin oikeuksiin ja joka määritellään erityisen valaehtoisen asiantuntijalausunnon perusteella”. Hallintoneuvoston suostumuksella tämä erä kirjataan taseen vastaavaa-puolelle ja jäljellä olevasta arvosta tehdään vuotuiset poistot.

| (9) | Lain 91/1981 18 a §:n 2 momentissa, sellaisena kuin se on muutettuna lailla 27/2003, säädetään seuraavaa: ”Edellä 1 kohdassa säädettyä mahdollisuutta käyttävien seurojen on kirjanpitoa ja verotusta varten toteutettava taseeseen kirjatut poistot kymmenenä tasasuuruisena vuosieränä.” |
| --- | --- |

(9)

Lain 91/1981 18 a §:n 2 momentissa, sellaisena kuin se on muutettuna lailla 27/2003, säädetään seuraavaa: ”Edellä 1 kohdassa säädettyä mahdollisuutta käyttävien seurojen on kirjanpitoa ja verotusta varten toteutettava taseeseen kirjatut poistot kymmenenä tasasuuruisena vuosieränä.”

| (10) | Sen selvittämiseksi, onko toimenpide EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, komission on tutkittava seuraavat seikat: i) suosiiko toimenpide jotakin yritystä tai tuotannonalaa antamalla niille taloudellista etua; ii) onko etu valikoivaa, eli vääristääkö se tai uhkaako se vääristää kilpailua; iii) vaikuttaako se jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja iv) onko se myönnetty valtion varoista. |
| --- | --- |

(10)

Sen selvittämiseksi, onko toimenpide EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, komission on tutkittava seuraavat seikat: i) suosiiko toimenpide jotakin yritystä tai tuotannonalaa antamalla niille taloudellista etua; ii) onko etu valikoivaa, eli vääristääkö se tai uhkaako se vääristää kilpailua; iii) vaikuttaako se jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja iv) onko se myönnetty valtion varoista.

| (11) | EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio toteaa muun muassa seuraavaa:






  a) | Toimenpiteen kohteena olevat urheiluseurat harjoittavat taloudellista toimintaa, minkä vuoksi niitä on pidettävä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuina yrityksinä. Toimenpide antaisi urheiluseuroille mahdollisuuden tasapainottaa aiemmat tappiot tulevilla voitoilla pidemmän ajan kuluessa. Mahdollisuus pidentää ajanjaksoa, jonka kuluessa tappiot voidaan vähentää, toisi niille taloudellista etua. |
| --- | --- | --- |

(11)

EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio toteaa muun muassa seuraavaa:

a)

Toimenpiteen kohteena olevat urheiluseurat harjoittavat taloudellista toimintaa, minkä vuoksi niitä on pidettävä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuina yrityksinä. Toimenpide antaisi urheiluseuroille mahdollisuuden tasapainottaa aiemmat tappiot tulevilla voitoilla pidemmän ajan kuluessa. Mahdollisuus pidentää ajanjaksoa, jonka kuluessa tappiot voidaan vähentää, toisi niille taloudellista etua.

| b) | Toimenpide on valikoiva, koska se on tarkoitettu ainoastaan 23 päivänä maaliskuuta 1981 annetussa laissa 91 tarkoitetuille urheiluseuroille ja olisi näin ollen alakohtaista tukea. |
| --- | --- |

b)

Toimenpide on valikoiva, koska se on tarkoitettu ainoastaan 23 päivänä maaliskuuta 1981 annetussa laissa 91 tarkoitetuille urheiluseuroille ja olisi näin ollen alakohtaista tukea.

| c) | Ammattilaisurheiluseurat harjoittavat monenlaista taloudellista toimintaa. Ainakin osa seuroista harjoittaa näitä toimintoja kansainvälisillä markkinoilla. Koska kyseisillä markkinoilla toimii myös muiden jäsenvaltioiden urheiluseuroja ja muita talouden toimijoita, kyseinen toimenpide olisi saattanut vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

c)

Ammattilaisurheiluseurat harjoittavat monenlaista taloudellista toimintaa. Ainakin osa seuroista harjoittaa näitä toimintoja kansainvälisillä markkinoilla. Koska kyseisillä markkinoilla toimii myös muiden jäsenvaltioiden urheiluseuroja ja muita talouden toimijoita, kyseinen toimenpide olisi saattanut vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| d) | Toimenpide olisi vaatinut valtion varojen käyttöä, koska valtio olisi luopunut osasta verotulojaan. Kuten edellä jo mainittiin, säännös olisi antanut urheiluseuroille mahdollisuuden jakaa vähennyskelpoiset tappiot pidemmälle ajanjaksolle kuin voimassa olevien sääntöjen mukaan on mahdollista, minkä lisäksi poistoerät olisivat voineet olla ensimmäisinä vuosina pienempiä. Antamalla urheiluseuroille mahdollisuuden valita kahden verotusjärjestelyn välillä valtio olisi myöntänyt näille verovelvollisille mahdollisuuden valita niiden itsensä kannalta edullisemman vaihtoehdon, mikä valtion kannalta olisi merkinnyt luopumista osasta verotuloja. |
| --- | --- |

d)

Toimenpide olisi vaatinut valtion varojen käyttöä, koska valtio olisi luopunut osasta verotulojaan. Kuten edellä jo mainittiin, säännös olisi antanut urheiluseuroille mahdollisuuden jakaa vähennyskelpoiset tappiot pidemmälle ajanjaksolle kuin voimassa olevien sääntöjen mukaan on mahdollista, minkä lisäksi poistoerät olisivat voineet olla ensimmäisinä vuosina pienempiä. Antamalla urheiluseuroille mahdollisuuden valita kahden verotusjärjestelyn välillä valtio olisi myöntänyt näille verovelvollisille mahdollisuuden valita niiden itsensä kannalta edullisemman vaihtoehdon, mikä valtion kannalta olisi merkinnyt luopumista osasta verotuloja.

| (12) | Tämän lyhyen analyysin perusteella toimenpide näyttäisi täyttävän kaikki EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa mainitut valtiontuen tunnusmerkit. |
| --- | --- |

(12)

Tämän lyhyen analyysin perusteella toimenpide näyttäisi täyttävän kaikki EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa mainitut valtiontuen tunnusmerkit.

| (13) | Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen 22–29 kohdassa mainituista syistä ei myöskään näyttänyt olevan edellytyksiä katsoa tuen soveltuvan yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(13)

Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen 22–29 kohdassa mainituista syistä ei myöskään näyttänyt olevan edellytyksiä katsoa tuen soveltuvan yhteismarkkinoille.

III.   TOIMENPITEEN ARVIOINTI

| (14) | Edellä 9 kohdassa mainittua lain 91/1981 18 a §:n 2 momenttia on muutettu lain 62/2005 28 § :llä. Ilmaisu ”kirjanpitoa ja verotusta varten” on muutettu lailla 62/2005 muotoon ”pelkästään kirjanpitoa varten”. |
| --- | --- |

(14)

Edellä 9 kohdassa mainittua lain 91/1981 18 a §:n 2 momenttia on muutettu lain 62/2005 28 § :llä. Ilmaisu ”kirjanpitoa ja verotusta varten” on muutettu lailla 62/2005 muotoon ”pelkästään kirjanpitoa varten”.

| (15) | Muutos poistaa mahdollisuuden soveltaa verotusta varten laissa 91/1981, sellaisena kuin se on muutettuna lailla 27/2003, säädettyä vaihtoehtoista kirjanpitokäytäntöä. Urheiluseurat eivät näin ollen voi pidentää ajanjaksoa, jonka aikana ne voivat vähentää mahdolliset tappiot verotuksessa. |
| --- | --- |

(15)

Muutos poistaa mahdollisuuden soveltaa verotusta varten laissa 91/1981, sellaisena kuin se on muutettuna lailla 27/2003, säädettyä vaihtoehtoista kirjanpitokäytäntöä. Urheiluseurat eivät näin ollen voi pidentää ajanjaksoa, jonka aikana ne voivat vähentää mahdolliset tappiot verotuksessa.

| (16) | Vaikka laki 91/1981, sellaisena kuin se on muutettuna lailla 27/2003, antaa urheiluseuroille edelleen taloudellista etua suotuisan kirjanpitokäytännön perusteella, sen uusi sanamuoto ei enää tarjoa niille verotusetua. Koska aiemman sanamuodon perusteella mahdolliset veroedut olisivat sitä paitsi toteutuneet ainoastaan tulevaisuudessa (4), toimenpide ei ole tuottanut veroetua sinä aikana kun sittemmin muutettuja säännöksiä on sovellettu. |
| --- | --- |

(16)

Vaikka laki 91/1981, sellaisena kuin se on muutettuna lailla 27/2003, antaa urheiluseuroille edelleen taloudellista etua suotuisan kirjanpitokäytännön perusteella, sen uusi sanamuoto ei enää tarjoa niille verotusetua. Koska aiemman sanamuodon perusteella mahdolliset veroedut olisivat sitä paitsi toteutuneet ainoastaan tulevaisuudessa (4), toimenpide ei ole tuottanut veroetua sinä aikana kun sittemmin muutettuja säännöksiä on sovellettu.

| (17) | Koska toimenpide ei enää edellytä verotuloista luopumista, sen toteuttamiseen ei tarvita valtion varoja. Näin ollen poistuu yksi olennainen edellytys sille, että toimenpiteen voitaisiin katsoa olevan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Komissio katsoo tämän vuoksi, että lailla 62/2005 (’Legge Comunitaria 2004’) toteutettujen muutosten perusteella kyseinen toimenpide ei ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(17)

Koska toimenpide ei enää edellytä verotuloista luopumista, sen toteuttamiseen ei tarvita valtion varoja. Näin ollen poistuu yksi olennainen edellytys sille, että toimenpiteen voitaisiin katsoa olevan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Komissio katsoo tämän vuoksi, että lailla 62/2005 (’Legge Comunitaria 2004’) toteutettujen muutosten perusteella kyseinen toimenpide ei ole valtiontukea.

| (18) | Tämän vuoksi ei ole tarpeen tutkia yksityiskohtaisesti Italian viranomaisten ja muiden asianomaisten huomautuksia. |
| --- | --- |

(18)

Tämän vuoksi ei ole tarpeen tutkia yksityiskohtaisesti Italian viranomaisten ja muiden asianomaisten huomautuksia.

IV.   PÄÄTELMÄT

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Toimenpide, jonka Italia on hyväksynyt ammattilaisurheiluseurojen hyväksi 21 päivänä helmikuuta 2003 annetulla lailla 27, sellaisena kuin se on muutettuna 18 päivänä huhtikuuta 2005 annetulla lailla 62, ei ole valtiontukea.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 22 päivänä kesäkuuta 2005

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 308, 18.12.2003, s. 9.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  Julkaistu 27.4.2005 Italian tasavallan virallisessa lehdessä nro 96 (Supplemento ordinario 76).

3

Supplemento ordinario

(4)  Eli sen tavanomaisen viiden vuoden ajanjakson jälkeen, jonka kuluessa tappioiden vähentäminen verotuksessa on sallittu.

4

---

| 13.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 353/19 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 353/19

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 13 päivänä heinäkuuta 2005

keskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi

Asia N:o COMP/M.3653 — Siemens / VA Tech

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 2676)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2006/899/EY)

Komissio teki 13 päivänä heinäkuuta 2005 päätöksen sulautuma-asiassa yrityskeskittymien valvonnasta 20 päivänä tammikuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 ja erityisesti sen 8 artiklan 2 kohdan nojalla. Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavilla todistusvoimaisella kielellä ja komission työkielillä kilpailun pääosaston verkkosivuilla osoitteessa: http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I.   TIIVISTELMÄ

| (1) | Tämä asia koskee yrityskauppaa, jolla Siemens ostaa itävaltalaisen teknologiakonsernin VA Techin. |
| --- | --- |

(1)

Tämä asia koskee yrityskauppaa, jolla Siemens ostaa itävaltalaisen teknologiakonsernin VA Techin.

| (2) | Siemens on monialateknologiakonserni, jonka liiketoiminnan ydinalat ovat tietotekniikka ja viestintä, automaatio- ja käyttötekniikka, energiatekniikka, liikenne, katuvalaistus ja terveydenhuollon laitteet. |
| --- | --- |

(2)

Siemens on monialateknologiakonserni, jonka liiketoiminnan ydinalat ovat tietotekniikka ja viestintä, automaatio- ja käyttötekniikka, energiatekniikka, liikenne, katuvalaistus ja terveydenhuollon laitteet.

| (3) | VA Techin päätoimipaikka on Linzissä, sillä on noin 17 000 työntekijää ja 4,3 miljardin euron vuotuinen liikevaihto, mikä tekee siitä Itävallan suurimman teollisuuskonsernin. Sen neljä tärkeintä liiketoiminta-alaa ovat sähköntuotanto, - siirto ja jakelu, metallurgiatekniikka, laitosten sähkötekniikan rakentaminen ja infrastruktuuritekniikka. |
| --- | --- |

(3)

VA Techin päätoimipaikka on Linzissä, sillä on noin 17 000 työntekijää ja 4,3 miljardin euron vuotuinen liikevaihto, mikä tekee siitä Itävallan suurimman teollisuuskonsernin. Sen neljä tärkeintä liiketoiminta-alaa ovat sähköntuotanto, - siirto ja jakelu, metallurgiatekniikka, laitosten sähkötekniikan rakentaminen ja infrastruktuuritekniikka.

| (4) | Siemens teki 10. joulukuuta 2004 VA Techistä julkisen ostotarjouksen tarkoituksenaan korottaa 16,45 prosentin osakkuutensa vähintään 50 prosenttiin plus yhteen osakkeeseen. [...] (1). Tarjouksen voimaantulon ainoana puuttuvana edellytyksenä on enää komission hyväksyntä. |
| --- | --- |

(4)

Siemens teki 10. joulukuuta 2004 VA Techistä julkisen ostotarjouksen tarkoituksenaan korottaa 16,45 prosentin osakkuutensa vähintään 50 prosenttiin plus yhteen osakkeeseen. [...] (1). Tarjouksen voimaantulon ainoana puuttuvana edellytyksenä on enää komission hyväksyntä.

| (5) | Suunniteltu yrityskauppa, jolla Siemens hankkii yksinomaisen määräysvallan VA Techissä, on sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu keskittymä. |
| --- | --- |

(5)

Suunniteltu yrityskauppa, jolla Siemens hankkii yksinomaisen määräysvallan VA Techissä, on sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu keskittymä.

| (6) | Keskittymän osapuolina olevien yritysten yhteenlaskettu maailmanlaajuinen liikevaihto on yli 5 miljardia euroa (Siemens 74 miljardia euroa tilikautena 1.10.2002–30.9.2003 ja VA Tech 3,9 miljardia euroa tilikautena 2003). Sekä Siemensin että VA Techin yhteisönlaajuinen liikevaihto on yli 250 miljoonaa euroa [...] (1). Kumpikaan asianomaisista yrityksistä ei saanut yli kahta kolmasosaa yhteisön alueelta kertyneestä kokonaisliikevaihdostaan yhdestä ja samasta jäsenvaltiosta. Ilmoitetulla keskittymällä on näin ollen yhteisönlaajuinen ulottuvuus. |
| --- | --- |

(6)

Keskittymän osapuolina olevien yritysten yhteenlaskettu maailmanlaajuinen liikevaihto on yli 5 miljardia euroa (Siemens 74 miljardia euroa tilikautena 1.10.2002–30.9.2003 ja VA Tech 3,9 miljardia euroa tilikautena 2003). Sekä Siemensin että VA Techin yhteisönlaajuinen liikevaihto on yli 250 miljoonaa euroa [...] (1). Kumpikaan asianomaisista yrityksistä ei saanut yli kahta kolmasosaa yhteisön alueelta kertyneestä kokonaisliikevaihdostaan yhdestä ja samasta jäsenvaltiosta. Ilmoitetulla keskittymällä on näin ollen yhteisönlaajuinen ulottuvuus.

| (7) | Komission markkinatutkimuksessa kävi ilmi, että hanke johtaa lukuisiin horisontaalisiin ja vertikaalisiin päällekkäisyyksiin seuraavilla aloilla: Sähköntuotanto (ks. jakso A), sähkönsiirto ja -jakelu (jakso B), raideliikennetekniikka (jakso C), taajuusmuuttajat (jakso D), metallurgisten ja muiden laitosten sähkötekniikan rakentaminen (jakso E), pienjännitekatkaisijat (jakso F), rakennustekniikka (jakso G), infrastruktuuri ja köysiradat (jakso H), muut tietotekniikkapalvelut (jakso I). |
| --- | --- |

(7)

Komission markkinatutkimuksessa kävi ilmi, että hanke johtaa lukuisiin horisontaalisiin ja vertikaalisiin päällekkäisyyksiin seuraavilla aloilla: Sähköntuotanto (ks. jakso A), sähkönsiirto ja -jakelu (jakso B), raideliikennetekniikka (jakso C), taajuusmuuttajat (jakso D), metallurgisten ja muiden laitosten sähkötekniikan rakentaminen (jakso E), pienjännitekatkaisijat (jakso F), rakennustekniikka (jakso G), infrastruktuuri ja köysiradat (jakso H), muut tietotekniikkapalvelut (jakso I).

| (8) | Komissio tuli päätöksessään siihen tulokseen, että kun otetaan huomioon sitoumukset, jotka osapuolet ovat antaneet i) vesivoimaloiden laitteistojen ja ii) metallurgisten laitosten mekaniikan rakentamisen alalla, ilmoitettu keskittymä ei olennaisesti estä tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla. |
| --- | --- |

(8)

Komissio tuli päätöksessään siihen tulokseen, että kun otetaan huomioon sitoumukset, jotka osapuolet ovat antaneet i) vesivoimaloiden laitteistojen ja ii) metallurgisten laitosten mekaniikan rakentamisen alalla, ilmoitettu keskittymä ei olennaisesti estä tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla.

II.   YKSITYISKOHTAINEN TIIVISTELMÄ

A.   SÄHKÖNTUOTANTO

A1.   VESIVOIMALOIDEN LAITTEISTOT

Merkitykselliset markkinat

| (9) | Vesivoimaloiden laitteistoihin kuuluu paljon erilaisia komponentteja kuten vesiturbiinit, generaattorit ja erilaiset mekaaniset ja sähköiset komponentit (”mechanical (electrical) balance of plant”). Asiakkaat järjestävät näitä komponentteja koskevat tarjouskilpailut usein erillisinä osina, erityisesti Euroopassa, jossa suurin osa kysynnästä liittyy toimivien vesivoimaloiden korvaamiseen tai uudenaikaistamiseen. Kysyntäpuolella eri komponentit eivät ole toisensa korvaavia vaihtoehtoja. Vesivoimaloiden mekaanisten ja sähköisten laitteistojen valmistajien kesken toteutuneiden lukuisien keskittymien jälkeen Siemens/VA Tech ja sen pääkilpailijat pystyvät kukin toimittamaan koko komponenttivalikoiman. Tarjontapuolella vallitsevien tekijöiden perusteella komissio on samaa mieltä Siemensin kanssa siitä, että vesivoimaloiden laitteistoilla on vain yhdet merkitykselliset tuotemarkkinat, joilla tuotteet eroavat toisistaan merkittävästi. |
| --- | --- |

(9)

Vesivoimaloiden laitteistoihin kuuluu paljon erilaisia komponentteja kuten vesiturbiinit, generaattorit ja erilaiset mekaaniset ja sähköiset komponentit (”mechanical (electrical) balance of plant”). Asiakkaat järjestävät näitä komponentteja koskevat tarjouskilpailut usein erillisinä osina, erityisesti Euroopassa, jossa suurin osa kysynnästä liittyy toimivien vesivoimaloiden korvaamiseen tai uudenaikaistamiseen. Kysyntäpuolella eri komponentit eivät ole toisensa korvaavia vaihtoehtoja. Vesivoimaloiden mekaanisten ja sähköisten laitteistojen valmistajien kesken toteutuneiden lukuisien keskittymien jälkeen Siemens/VA Tech ja sen pääkilpailijat pystyvät kukin toimittamaan koko komponenttivalikoiman. Tarjontapuolella vallitsevien tekijöiden perusteella komissio on samaa mieltä Siemensin kanssa siitä, että vesivoimaloiden laitteistoilla on vain yhdet merkitykselliset tuotemarkkinat, joilla tuotteet eroavat toisistaan merkittävästi.

| (10) | Merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden osalta päätöksessä todetaan, että eri puolilla maailmaa toimii erilaisia kilpailijaryhmittymiä, mutta johtavat eurooppalaiset tarjoajat Siemens, VA Tech, Alstom ja GE Hydro toimivat maailmanlaajuisesti. Erityisesti Kiinassa ja muualla Aasiassa toimii lukuisia kiinalaisia, intialaisia ja japanilaisia yrityksiä, joita eurooppalaiset asiakkaat eivät pidä uskottavina tarjoajina. ETA-alueen asiakkaat eivät joko tunne näitä valmistajia tai arvostavat niitä huomattavasti vähemmän kuin eurooppalaisia tarjoajia. Aasialaiset tarjoajat eivät toistaiseksi ole saaneet ETA-alueelta toimeksiantoja eivätkä tehneet tarjouksiakaan (Siemens viittasi tosin kahteen kiinalaisten tarjoajien menestyksekkääseen hankkeeseen Albaniassa 60- ja 70-luvuilla). |
| --- | --- |

(10)

Merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden osalta päätöksessä todetaan, että eri puolilla maailmaa toimii erilaisia kilpailijaryhmittymiä, mutta johtavat eurooppalaiset tarjoajat Siemens, VA Tech, Alstom ja GE Hydro toimivat maailmanlaajuisesti. Erityisesti Kiinassa ja muualla Aasiassa toimii lukuisia kiinalaisia, intialaisia ja japanilaisia yrityksiä, joita eurooppalaiset asiakkaat eivät pidä uskottavina tarjoajina. ETA-alueen asiakkaat eivät joko tunne näitä valmistajia tai arvostavat niitä huomattavasti vähemmän kuin eurooppalaisia tarjoajia. Aasialaiset tarjoajat eivät toistaiseksi ole saaneet ETA-alueelta toimeksiantoja eivätkä tehneet tarjouksiakaan (Siemens viittasi tosin kahteen kiinalaisten tarjoajien menestyksekkääseen hankkeeseen Albaniassa 60- ja 70-luvuilla).

| (11) | [...] (1) Päätöksessä huomautetaan lopuksi, että tarjonta- ja kysyntäolosuhteet ETA-alueella ja muualla maailmassa eroavat toisistaan huomattavasti, minkä vuoksi merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden on katsottava muodostuvan ETA-alueesta. |
| --- | --- |

(11)

[...] (1) Päätöksessä huomautetaan lopuksi, että tarjonta- ja kysyntäolosuhteet ETA-alueella ja muualla maailmassa eroavat toisistaan huomattavasti, minkä vuoksi merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden on katsottava muodostuvan ETA-alueesta.

Kilpailuvaikutusten arviointi

| (12) | Siemens ilmoitti, että sen ja VA Techin yhteinen osuus ETA-alueen markkinoista vuosina 2000–2004 oli [40–50] (1) prosenttia (Voith Siemens (2) [20–30] (1) prosenttia, VA Tech [20–30] (1) prosenttia). VA Tech ilmoitti osuudeksi [40–50] (1) prosenttia, kun taas Alstom arvioi Siemensin ja VA Techin yhteiseksi markkinaosuudeksi 61 prosenttia. Asiakkaiden markkinaosuusarviot liikkuvat pääasiassa samassa suuruusluokassa, kun taas Andino, pienempi kilpailija, uskoo Siemensin ja VA Techin yhteisen osuuden olevan 70 prosenttia ETA-alueen markkinoista. Tärkeimpien kilpailijoiden samalle viisivuotiskaudelle esittämien liikevaihtolukujen perusteella saadaan seuraavat markkinaosuudet (mukaan lukien Siemensin ilmoittama luku muiden toimijoiden (”Muut”) liikevaihdosta):







  ETA-alue 2000-2004 | Miljoonaa euroa | Markkinaosuus |
| --- | --- | --- | --- |
| Siemens | 318 | [10–20] (1) % |
| VA Tech | | [30–40] (1) % |
| Yhteensä | | 50 % |
| Alstom | | [20–30] (1) % |
| GE Hydro | | [0–10] (1) % |
| Ansaldo | | [<1] (1) % |
| Andritz | | [<1] (1) % |
| Muut | 473 | [20–30] (1) % |
| Yhteensä | | 100 % |
| Lähde: Komission markkinatutkimus. |

(12)

Siemens ilmoitti, että sen ja VA Techin yhteinen osuus ETA-alueen markkinoista vuosina 2000–2004 oli [40–50] (1) prosenttia (Voith Siemens (2) [20–30] (1) prosenttia, VA Tech [20–30] (1) prosenttia). VA Tech ilmoitti osuudeksi [40–50] (1) prosenttia, kun taas Alstom arvioi Siemensin ja VA Techin yhteiseksi markkinaosuudeksi 61 prosenttia. Asiakkaiden markkinaosuusarviot liikkuvat pääasiassa samassa suuruusluokassa, kun taas Andino, pienempi kilpailija, uskoo Siemensin ja VA Techin yhteisen osuuden olevan 70 prosenttia ETA-alueen markkinoista. Tärkeimpien kilpailijoiden samalle viisivuotiskaudelle esittämien liikevaihtolukujen perusteella saadaan seuraavat markkinaosuudet (mukaan lukien Siemensin ilmoittama luku muiden toimijoiden (”Muut”) liikevaihdosta):

ETA-alue 2000-2004

Miljoonaa euroa

Markkinaosuus

Siemens

318

[10–20] (1) %

VA Tech

[30–40] (1) %

Yhteensä

50 %

Alstom

[20–30] (1) %

GE Hydro

[0–10] (1) %

Ansaldo

[<1] (1) %

Andritz

[<1] (1) %

Muut

473

[20–30] (1) %

Yhteensä

100 %

Lähde: Komission markkinatutkimus.

| (13) | Siemens toteaa kylläkin, että alan markkinat ovat tarjousperusteiset ja markkinaosuudet vaihtelevat huomattavasti eri vuosina [...] (1); eri tekijöistä voidaan kuitenkin päätellä, että markkinaosuuksiin sisältyy merkittäviä tietoja markkinavoimasta näillä markkinoilla. Lisäksi tarjouskilpailut koskevat asiakaskohtaisia ja huomattavan erilaistettuja tuotteita, niitä järjestetään usein ja ne ovat suuruusluokaltaan melko vaatimattomia (vain [...] (1) Siemensin tekemästä [...] (1) tarjouksesta oli arvoltaan yli [...] (1) euroa). Suurehkojen toimeksiantojen kohdalla tarjouskilpailun voittajalla ei aluksi ole selvyyttä hankkeen konkreettisesta arvosta (ts. kannattavuudesta). Uskottavien tarjoajien lukumäärän laskiessa alhaisimman tarjouksen arvon on kuitenkin noustava. Näin ollen Siemens/VA Techin suuri yhteinen markkinaosuus, jäljelle jäävien kilpailijoiden suhteellisen pieni määrä ja yhden merkittävän tarjoajan poistuminen lisäävät todennäköisyyttä siitä, että keskittymä johtaa määräävän markkina-aseman syntyyn. |
| --- | --- |

(13)

Siemens toteaa kylläkin, että alan markkinat ovat tarjousperusteiset ja markkinaosuudet vaihtelevat huomattavasti eri vuosina [...] (1); eri tekijöistä voidaan kuitenkin päätellä, että markkinaosuuksiin sisältyy merkittäviä tietoja markkinavoimasta näillä markkinoilla. Lisäksi tarjouskilpailut koskevat asiakaskohtaisia ja huomattavan erilaistettuja tuotteita, niitä järjestetään usein ja ne ovat suuruusluokaltaan melko vaatimattomia (vain [...] (1) Siemensin tekemästä [...] (1) tarjouksesta oli arvoltaan yli [...] (1) euroa). Suurehkojen toimeksiantojen kohdalla tarjouskilpailun voittajalla ei aluksi ole selvyyttä hankkeen konkreettisesta arvosta (ts. kannattavuudesta). Uskottavien tarjoajien lukumäärän laskiessa alhaisimman tarjouksen arvon on kuitenkin noustava. Näin ollen Siemens/VA Techin suuri yhteinen markkinaosuus, jäljelle jäävien kilpailijoiden suhteellisen pieni määrä ja yhden merkittävän tarjoajan poistuminen lisäävät todennäköisyyttä siitä, että keskittymä johtaa määräävän markkina-aseman syntyyn.

| (14) | Markkinatutkimukseen annetuista vastauksista [...] (1) erottuu neljä johtavaa kilpailijaa (Siemens, VA Tech, Alstom ja GE Hydro). Asiakkaat katsovat näiden yritysten olevan uskottavia suurten vesivoimalaitteistojen tarjoajia. Kaikki muut kilpailijat arvioidaan huomattavasti pienemmiksi tai ne eivät valmista vastaavia laitteistoja, vaikka ne olisivatkin mahdollisia pienehköjen toimeksiantojen toteuttajia. Tämän päätelmän tukemiseksi asiakkaiden arviot eri laitosvalmistajista on päätöksessä koottu määrälliseen yhteenvetoon. [...] (1). |
| --- | --- |

(14)

Markkinatutkimukseen annetuista vastauksista [...] (1) erottuu neljä johtavaa kilpailijaa (Siemens, VA Tech, Alstom ja GE Hydro). Asiakkaat katsovat näiden yritysten olevan uskottavia suurten vesivoimalaitteistojen tarjoajia. Kaikki muut kilpailijat arvioidaan huomattavasti pienemmiksi tai ne eivät valmista vastaavia laitteistoja, vaikka ne olisivatkin mahdollisia pienehköjen toimeksiantojen toteuttajia. Tämän päätelmän tukemiseksi asiakkaiden arviot eri laitosvalmistajista on päätöksessä koottu määrälliseen yhteenvetoon. [...] (1).

| (15) | Siemensin, [...] (1) esittämistä tarjoajia koskevista luetteloista käy myös ilmi, että Siemens kilpailee tarjouskilpailuissa useammin VA Techiä vastaan ([...] (1) prosentissa arvoltaan yli [...] (1) euron tarjouskilpailuista) [...] (1) kuin Alstomia [...] (1) tai GE:tä vastaan [...] (1). Tarjouskilpailuista [...] (1) Siemens ja VA Tech olivat ainoat neljän suuren yrityksen joukosta tarjouksen tehneet. Näiden kilpailutilanteiden määrä selittyy osittain sillä, että GE Hydro tekee harvoin tarjouksia Skandinavian ja Yhdistyneen kuningaskunnan ulkopuolella (GE Hydro syntyi GE:n otettua haltuunsa Kvaernerin vesivoimatoimialan). Alstom osallistuu useammin eri puolilla Eurooppaa järjestettyihin tarjouskilpailuihin, mutta Pyreneiden niemimaalla vielä jonkin verran useammin kuin muilla alueilla. Lisäksi se tekee useammin tarjouksia suurehkoista kuin pienemmistä hankkeista. |
| --- | --- |

(15)

Siemensin, [...] (1) esittämistä tarjoajia koskevista luetteloista käy myös ilmi, että Siemens kilpailee tarjouskilpailuissa useammin VA Techiä vastaan ([...] (1) prosentissa arvoltaan yli [...] (1) euron tarjouskilpailuista) [...] (1) kuin Alstomia [...] (1) tai GE:tä vastaan [...] (1). Tarjouskilpailuista [...] (1) Siemens ja VA Tech olivat ainoat neljän suuren yrityksen joukosta tarjouksen tehneet. Näiden kilpailutilanteiden määrä selittyy osittain sillä, että GE Hydro tekee harvoin tarjouksia Skandinavian ja Yhdistyneen kuningaskunnan ulkopuolella (GE Hydro syntyi GE:n otettua haltuunsa Kvaernerin vesivoimatoimialan). Alstom osallistuu useammin eri puolilla Eurooppaa järjestettyihin tarjouskilpailuihin, mutta Pyreneiden niemimaalla vielä jonkin verran useammin kuin muilla alueilla. Lisäksi se tekee useammin tarjouksia suurehkoista kuin pienemmistä hankkeista.

| (16) | Useat asiakkaat ja kilpailijat totesivat 11 artiklan mukaisissa huomautuksissaan, että kauppa johtaisi hinnankorotuksiin kahden tiukan kilpailijan yhdistyessä jo valmiiksi keskittyneillä markkinoilla. |
| --- | --- |

(16)

Useat asiakkaat ja kilpailijat totesivat 11 artiklan mukaisissa huomautuksissaan, että kauppa johtaisi hinnankorotuksiin kahden tiukan kilpailijan yhdistyessä jo valmiiksi keskittyneillä markkinoilla.

| (17) | Siemens on ilmeisesti yhtä mieltä komission tekemästä päätelmästä, jonka mukaan Siemens, VA Tech ja Alstom ovat tällä hetkellä johtavat kilpailijat vesivoimaloiden laitteistojen alalla ETA-alueella. Oman kantansa puolustukseksi se esittää tämän vuoksi pääasiassa dynaamisia perusteluja. |
| --- | --- |

(17)

Siemens on ilmeisesti yhtä mieltä komission tekemästä päätelmästä, jonka mukaan Siemens, VA Tech ja Alstom ovat tällä hetkellä johtavat kilpailijat vesivoimaloiden laitteistojen alalla ETA-alueella. Oman kantansa puolustukseksi se esittää tämän vuoksi pääasiassa dynaamisia perusteluja.

| (18) | Niiden mukaan kiinalaiset ja pienemmät eurooppalaiset tarjoajat pystyisivät ilman muuta toimittamaan kilpailukykyisiä laitteistoja, jos Siemens/VA Tech yrittäisi korottaa hintoja keskittymän toteutumisen jälkeen. Jo pitkään voimassa olleet toimitussuhteet ovat tähän saakka estäneet uusia tarjoajia tulemasta markkinoille ja asiakkaita etsimästä uusia hankintalähteitä. Siemensillä ei kuitenkaan ole mitään todisteita siitä, että toistaiseksi vain Euroopan ulkopuolella toimivat tarjoajat suunnittelisivat ETA-aluetta koskeviin tarjouskilpailuihin osallistumista. Kiinalaisten valmistajien lisäksi Siemens mainitsi joukon pienempiä eurooppalaisia vesivoimaloiden pienlaitteistojen valmistajia ja pienkomponenttien toimittajia, joiden tuotteita voidaan käyttää muun muassa vesivoimaloissa. Näiden yritysten markkinaosuudet ovat kuitenkin alle 1 prosentin ja niiden toimittamat tuotteet eivät ole samanarvoisia Siemensin ja VA Techin tuotteiden kanssa. |
| --- | --- |

(18)

Niiden mukaan kiinalaiset ja pienemmät eurooppalaiset tarjoajat pystyisivät ilman muuta toimittamaan kilpailukykyisiä laitteistoja, jos Siemens/VA Tech yrittäisi korottaa hintoja keskittymän toteutumisen jälkeen. Jo pitkään voimassa olleet toimitussuhteet ovat tähän saakka estäneet uusia tarjoajia tulemasta markkinoille ja asiakkaita etsimästä uusia hankintalähteitä. Siemensillä ei kuitenkaan ole mitään todisteita siitä, että toistaiseksi vain Euroopan ulkopuolella toimivat tarjoajat suunnittelisivat ETA-aluetta koskeviin tarjouskilpailuihin osallistumista. Kiinalaisten valmistajien lisäksi Siemens mainitsi joukon pienempiä eurooppalaisia vesivoimaloiden pienlaitteistojen valmistajia ja pienkomponenttien toimittajia, joiden tuotteita voidaan käyttää muun muassa vesivoimaloissa. Näiden yritysten markkinaosuudet ovat kuitenkin alle 1 prosentin ja niiden toimittamat tuotteet eivät ole samanarvoisia Siemensin ja VA Techin tuotteiden kanssa.

| (19) | Päätöksessä tullaan siihen tulokseen, että Siemensin perusteluissa on kyse olettamuksista, jotka johtavat siihen yleiseen toteamukseen, että kaikki monopolit vetävät pitkällä aikavälillä puoleensa uusia markkinoille tulijoita. Koska Siemens/VA Techin yhteiset markkinaosuudet ovat niin suuret, koska uskottavien tarjoajien määrä supistuisi neljästä kolmeen, koska tarjoajia koskevien tietojen mukaan Siemens/VA Tech toimittavat hyvin läheisesti toisensa korvaavia tuotteita ja koska asiakasvalituksia on tullut runsaasti, komissio päättelee, että keskittymä synnyttäisi vesivoimaloiden laitteistojen markkinoille määräävän aseman, joka estäisi tehokasta kilpailua olennaisesti. |
| --- | --- |

(19)

Päätöksessä tullaan siihen tulokseen, että Siemensin perusteluissa on kyse olettamuksista, jotka johtavat siihen yleiseen toteamukseen, että kaikki monopolit vetävät pitkällä aikavälillä puoleensa uusia markkinoille tulijoita. Koska Siemens/VA Techin yhteiset markkinaosuudet ovat niin suuret, koska uskottavien tarjoajien määrä supistuisi neljästä kolmeen, koska tarjoajia koskevien tietojen mukaan Siemens/VA Tech toimittavat hyvin läheisesti toisensa korvaavia tuotteita ja koska asiakasvalituksia on tullut runsaasti, komissio päättelee, että keskittymä synnyttäisi vesivoimaloiden laitteistojen markkinoille määräävän aseman, joka estäisi tehokasta kilpailua olennaisesti.

A2.   FOSSIILISTA POLTTOAINETTA KÄYTTÄVIEN VESIVOIMALOIDEN LAITTEISTOT

| (20) | Fossiilista polttoainetta käyttävien vesivoimaloiden laitteistojen alalla VA Tech toimittaa höyrykaasuturbiinivoimaloita kokonaisvastuuperiaatteella käyttäen etupäässä kolmansien toimittamia komponentteja, erityisesti GE:n valmistamia kaasuturbiineja, yhdessä itse valmistamiensa turbogeneraattoreiden kanssa. Avaimet käteen –periaatteella rakennettavien toimeksiantojen markkinoille jää keskittymän jälkeen useita kilpailijoita, erityisesti turbiininvalmistajat Siemens, GE, Alstom ja Mitsubishi, sekä lisäksi yleisyrityksiä kuten Bechtel sekä boilerinvalmistaja Foster& Wheeler. VA Techin osuus avaimet käteen –toimeksiantojen ETA-markkinoista on alle 15 prosenttia [...] (1). Tämän yrityskaupan myötä markkinoilta häviää yksi turbiinien myyntikanava ja yksi generaattoreiden toimittaja GE:n turbiineille. Koska kaasuturbiineilla on kombilaitoksissa strateginen rooli ja GE:llä johtava markkina-asema tällä alalla, päätöksessä tullaan siihen tulokseen, että GE pystyy löytämään VA Techin korvaavan turbiinien myyntikanavan. GE:llä on omaa generaattoreiden valmistuskapasiteettia. Se ei ilmoittanut näkevänsä yrityskaupassa ongelmia. Tämän vuoksi päätöksessä todetaan, ettei alalla ilmene kilpailuongelmia. |
| --- | --- |

(20)

Fossiilista polttoainetta käyttävien vesivoimaloiden laitteistojen alalla VA Tech toimittaa höyrykaasuturbiinivoimaloita kokonaisvastuuperiaatteella käyttäen etupäässä kolmansien toimittamia komponentteja, erityisesti GE:n valmistamia kaasuturbiineja, yhdessä itse valmistamiensa turbogeneraattoreiden kanssa. Avaimet käteen –periaatteella rakennettavien toimeksiantojen markkinoille jää keskittymän jälkeen useita kilpailijoita, erityisesti turbiininvalmistajat Siemens, GE, Alstom ja Mitsubishi, sekä lisäksi yleisyrityksiä kuten Bechtel sekä boilerinvalmistaja Foster& Wheeler. VA Techin osuus avaimet käteen –toimeksiantojen ETA-markkinoista on alle 15 prosenttia [...] (1). Tämän yrityskaupan myötä markkinoilta häviää yksi turbiinien myyntikanava ja yksi generaattoreiden toimittaja GE:n turbiineille. Koska kaasuturbiineilla on kombilaitoksissa strateginen rooli ja GE:llä johtava markkina-asema tällä alalla, päätöksessä tullaan siihen tulokseen, että GE pystyy löytämään VA Techin korvaavan turbiinien myyntikanavan. GE:llä on omaa generaattoreiden valmistuskapasiteettia. Se ei ilmoittanut näkevänsä yrityskaupassa ongelmia. Tämän vuoksi päätöksessä todetaan, ettei alalla ilmene kilpailuongelmia.

B.   SÄHKÖNSIIRTO JA –JAKELU

| (21) | Kuten sähköntuotannon laitteistojen alalla, myös sähkönsiirron ja –jakelun markkinat kattavat laajan kirjon erilaisia komponentteja, jotka toimitetaan asiakkaille (pääasiassa maanlaajuisesti toimivia verkonhaltijoita ja paikallisia/alueellisia sähkönjakelijoita) tiettyyn asteeseen saakka kokoonpantuina. Kun otetaan huomioon Siemensin ja VA Techin horisontaalisella tasolla vallitsevat päällekkäiset toiminnat, Siemens ehdottaa merkityksellisten markkinoiden määrittelemistä jäljempänä a–e kohdassa lueteltujen tuoteryhmien tasolla.






  a. | SUURJÄNNITETUOTTEET (VOIMANSIIRTOVERKKOIHIN, JOIDEN JÄNNITE ON 52–800 KV)






  i) | ilmaeristeiset kytkinlaitteet |
| --- | --- | --- | --- |

(21)

Kuten sähköntuotannon laitteistojen alalla, myös sähkönsiirron ja –jakelun markkinat kattavat laajan kirjon erilaisia komponentteja, jotka toimitetaan asiakkaille (pääasiassa maanlaajuisesti toimivia verkonhaltijoita ja paikallisia/alueellisia sähkönjakelijoita) tiettyyn asteeseen saakka kokoonpantuina. Kun otetaan huomioon Siemensin ja VA Techin horisontaalisella tasolla vallitsevat päällekkäiset toiminnat, Siemens ehdottaa merkityksellisten markkinoiden määrittelemistä jäljempänä a–e kohdassa lueteltujen tuoteryhmien tasolla.

a.

SUURJÄNNITETUOTTEET (VOIMANSIIRTOVERKKOIHIN, JOIDEN JÄNNITE ON 52–800 KV)

i)

ilmaeristeiset kytkinlaitteet

| ii) | kaasueristeiset kytkinlaitteet |
| --- | --- |

ii)

kaasueristeiset kytkinlaitteet

| iii) | tehokatkaisimet |
| --- | --- |

iii)

tehokatkaisimet

| iv) | erottimet |
| --- | --- |

iv)

erottimet

| v) | mittausmuuntajat |
| --- | --- |

v)

mittausmuuntajat

| vi) | käämit |
| --- | --- |

vi)

käämit

| b. | MUUNTAJAT






  i) | tehomuuntajat |
| --- | --- | --- |

b.

MUUNTAJAT

i)

tehomuuntajat

| ii) | jakelumuuntajat |
| --- | --- |

ii)

jakelumuuntajat

| c. | ENERGIA-AUTOMAATIO JA TIETOJÄRJESTELMÄT






  i) | sähkövoimajärjestelmän hallinta |
| --- | --- | --- |

c.

ENERGIA-AUTOMAATIO JA TIETOJÄRJESTELMÄT

i)

sähkövoimajärjestelmän hallinta

| ii) | suojareleet |
| --- | --- |

ii)

suojareleet

| d. | AVAIMET KÄTEEN -HANKKEET






  i) | suurjännitehankkeet |
| --- | --- | --- |

d.

AVAIMET KÄTEEN -HANKKEET

i)

suurjännitehankkeet

| ii) | keskijännitehankkeet |
| --- | --- |

ii)

keskijännitehankkeet

| e. | SIIRTO- JA JAKELUPALVELUT






  i) | laitostekniikan palvelut |
| --- | --- | --- |

e.

SIIRTO- JA JAKELUPALVELUT

i)

laitostekniikan palvelut

| ii) | verkkosuunnittelu. |
| --- | --- |

ii)

verkkosuunnittelu.

| (22) | Markkinatutkimuksessa ilmeni merkkejä siitä, että Siemensin käsityksen vastaisesti tuotemarkkinoilla ainakin jotkin kussakin ryhmässä alakohdissa i), ii) jne. luetellut komponentit saattaisivat muodostaa erillisiä merkityksellisiä markkinoita. Tätä päätöstä varten ei kuitenkaan ole tarpeen määritellä tuotemarkkinoita tarkasti, sillä mikään mahdollisista markkinoiden määrittelyistä ei johtaisi kilpailuongelmiin. |
| --- | --- |

(22)

Markkinatutkimuksessa ilmeni merkkejä siitä, että Siemensin käsityksen vastaisesti tuotemarkkinoilla ainakin jotkin kussakin ryhmässä alakohdissa i), ii) jne. luetellut komponentit saattaisivat muodostaa erillisiä merkityksellisiä markkinoita. Tätä päätöstä varten ei kuitenkaan ole tarpeen määritellä tuotemarkkinoita tarkasti, sillä mikään mahdollisista markkinoiden määrittelyistä ei johtaisi kilpailuongelmiin.

| (23) | Merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden määrittelystä päätöksessä tullaan siihen tulokseen, että siirto- ja jakelupalveluiden kohdalla markkinat ovat ETA-alueen laajuiset. Tekniset normit eivät enää estä verkonhaltijoita hankkimasta tuotteita ulkomailta, varsinkaan suurjännitemarkkinoilla, joilla tuotteet on hyvin pitkälle räätälöity asiakkaiden tarpeisiin. Suuret tarjoajat osallistuvat menestyksellä siirto- ja jakelupalvelulaitteistoja koskeviin tarjouskilpailuihin koko ETA-alueella. |
| --- | --- |

(23)

Merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden määrittelystä päätöksessä tullaan siihen tulokseen, että siirto- ja jakelupalveluiden kohdalla markkinat ovat ETA-alueen laajuiset. Tekniset normit eivät enää estä verkonhaltijoita hankkimasta tuotteita ulkomailta, varsinkaan suurjännitemarkkinoilla, joilla tuotteet on hyvin pitkälle räätälöity asiakkaiden tarpeisiin. Suuret tarjoajat osallistuvat menestyksellä siirto- ja jakelupalvelulaitteistoja koskeviin tarjouskilpailuihin koko ETA-alueella.

| (24) | Markkinatutkimus pääosin vahvisti Siemensin ilmoituksessaan esittämät eri markkinoilla vallitsevat markkinaosuudet ja kilpailijoiden nimet, jotka luetellaan jäljempänä. Poikkeuksen muodostavat avaimet käteen –periaatteella toteutettavat suurjännitehankkeet, sillä mikään markkinatoimijoista ei arvioinut Siemensin osuutta sen todellista suuruutta, [50–60] (1) prosenttia, vastaavaksi. Avaimet käteen -hankkeiden markkinat kattavat kuitenkin laajan joukon tuotteita ja komponentteja, joten markkinatutkimukseen osallistuneet ovat saattaneet soveltaa erilaisia käytäntöjä jakaa liikevaihto avaimet käteen -hankkeiden ja niihin käytettävien komponenttien osuuden välillä.









  Tuote | Siemens | VA Tech | Yhteensä | Tärkeimmät kilpailijat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a. | Suurjännitetuotteet |

(24)

Markkinatutkimus pääosin vahvisti Siemensin ilmoituksessaan esittämät eri markkinoilla vallitsevat markkinaosuudet ja kilpailijoiden nimet, jotka luetellaan jäljempänä. Poikkeuksen muodostavat avaimet käteen –periaatteella toteutettavat suurjännitehankkeet, sillä mikään markkinatoimijoista ei arvioinut Siemensin osuutta sen todellista suuruutta, [50–60] (1) prosenttia, vastaavaksi. Avaimet käteen -hankkeiden markkinat kattavat kuitenkin laajan joukon tuotteita ja komponentteja, joten markkinatutkimukseen osallistuneet ovat saattaneet soveltaa erilaisia käytäntöjä jakaa liikevaihto avaimet käteen -hankkeiden ja niihin käytettävien komponenttien osuuden välillä.

Tuote

Siemens

VA Tech

Yhteensä

Tärkeimmät kilpailijat

a.

Suurjännitetuotteet

[10-20] (3)

[0-10] (3)

[20-30] (3)

Areva 18, ABB 15

| i) | ilmaeristeiset kytkinlaitteet |
| --- | --- |

i)

ilmaeristeiset kytkinlaitteet

[0-10] (3)

[0-10] (3)

[10-20] (3)

Areva 12, ABB 9, Cegelec 6, EFACEC 6

| ii) | kaasueristeiset kytkinlaitteet |
| --- | --- |

ii)

kaasueristeiset kytkinlaitteet

[30-40] (3)

[10-20] (3)

[40-50] (3)

ABB 33, Areva 23

| iii) | tehokatkaisimet |
| --- | --- |

iii)

tehokatkaisimet

[30-40] (3)

[0-10] (3)

[40-50] (3)

Areva 30, ABB 28

| iv) | erottimet |
| --- | --- |

iv)

erottimet

[30-40] (3)

[20-30] (3)

[30-40] (3)

Areva 21, HAPAM 14

| v) | mittausmuuntajat |
| --- | --- |

v)

mittausmuuntajat

10-20] (3)

[0-10] (3)

[10-20] (3)

Areva 20–25, ABB 10–15, Ritz 10–15, Arteche 10–15, Pfiffner 3–8

| vi) | käämit |
| --- | --- |

vi)

käämit

[20-30] (3)

[10-20] (3)

[40-50] (3)

Areva 22–27, ABB 17–22, Trafomec 5–10

| b. | Muuntajat |
| --- | --- |

b.

Muuntajat

[10-20] (3)

[0-10] (3)

[20-30] (3)

ABB 18–23, Areva 13–18, RWE Solutions 8–13, Schneider 4–7, Pauwels 4–7, muita

| i) | tehomuuntajat |
| --- | --- |

i)

tehomuuntajat

[10-20] (3)

[10-20] (3)

[20-30] (3)

ABB 20–25, Areva 15–20, RWE Solutions 7–14, Pauwels 2–5, EFACEC 2–5, muita

| ii) | jakelumuuntajat |
| --- | --- |

ii)

jakelumuuntajat

[10-20] (3)

[0-10] (3)

[10-20] (3)

ABB 12–17, Schneider 10–15, RWE Solutions 8–13, Areva 7–12, Pauwels 5–10, muita

| c. | Energia-automaatio ja tietojärjestelmät |
| --- | --- |

c.

Energia-automaatio ja tietojärjestelmät

| i) | sähkövoimajärjestelmän hallinta |
| --- | --- |

i)

sähkövoimajärjestelmän hallinta

[10-20] (3)

[10-20] (3)

[20-30] (3)

ABB 8–12, Areva 6–10, muita (mm. eri ohjelmistoyrityksiä)

| ii) | suojareleet |
| --- | --- |

ii)

suojareleet

[20-30] (3)

[0-10] (3)

[20-30] (3)

Areva 23–27, ABB 13–17, Schneider 4–8

| d. | Avaimet käteen -hankkeet |
| --- | --- |

d.

Avaimet käteen -hankkeet

[20-30] (3)

[0-10] (3)

[30-40] (3)

ABB 18, Areva 14, Cegelec 9

| i) | suurjännitehankkeet |
| --- | --- |

i)

suurjännitehankkeet

[50-60] (3)

[10-20] (3)

[70-80] (3)

ABB 21, Areva 9

| ii) | keskijännitehankkeet |
| --- | --- |

ii)

keskijännitehankkeet

[10-20] (3)

[0-10] (3)

[10-20] (3)

ABB 17, Areva 16, Cegelec 12

| e. | Siirto- ja jakelupalvelut |
| --- | --- |

e.

Siirto- ja jakelupalvelut

Ei merkityksellisiä markkinoita ETA:n tai kansallisella tasolla.

| (25) | Siemens, VA Tech, Areva ja ABB toimittavat monenlaisia siirto- ja jakelukomponentteja, kun taas pienemmät kilpailijat kuten Cegelec, EFACEC, Ansaldo, HAPAM tai Pauwels vain kapeampia tuotesegmenttejä. |
| --- | --- |

(25)

Siemens, VA Tech, Areva ja ABB toimittavat monenlaisia siirto- ja jakelukomponentteja, kun taas pienemmät kilpailijat kuten Cegelec, EFACEC, Ansaldo, HAPAM tai Pauwels vain kapeampia tuotesegmenttejä.

| (26) | Yrityskaupan tuloksena syntyy yli [30–40] (1) prosentin markkinaosuuksia useilla mahdollisilla siirto- ja jakelupalveluiden markkinoilla; kaasueristeisten kytkinlaitteiden, tehokatkaisinten ja avaimet käteen –periaatteella toteutettujen suurjännitehankkeiden markkinoilla. Lisäksi uskottavien kilpailijoiden määrä supistuisi näillä tuotemarkkinoilla neljästä kolmeen (Siemens/VA Tech, Areva ja ABB). Nämä kolmet markkinat ovat vertikaalisesti kytköksissä keskenään, sillä kaasueristeiset kytkinlaitteet ovat pääkomponentteja suuressa osassa avaimet käteen -suurjännitehankkeista. Tehokatkaisimia taas käytetään kaasueristeisten kytkinlaitteiden komponentteina. Siemens, VA Tech, Areva ja ABB toimivat kaikilla näillä kolmella vertikaalisella tasolla. |
| --- | --- |

(26)

Yrityskaupan tuloksena syntyy yli [30–40] (1) prosentin markkinaosuuksia useilla mahdollisilla siirto- ja jakelupalveluiden markkinoilla; kaasueristeisten kytkinlaitteiden, tehokatkaisinten ja avaimet käteen –periaatteella toteutettujen suurjännitehankkeiden markkinoilla. Lisäksi uskottavien kilpailijoiden määrä supistuisi näillä tuotemarkkinoilla neljästä kolmeen (Siemens/VA Tech, Areva ja ABB). Nämä kolmet markkinat ovat vertikaalisesti kytköksissä keskenään, sillä kaasueristeiset kytkinlaitteet ovat pääkomponentteja suuressa osassa avaimet käteen -suurjännitehankkeista. Tehokatkaisimia taas käytetään kaasueristeisten kytkinlaitteiden komponentteina. Siemens, VA Tech, Areva ja ABB toimivat kaikilla näillä kolmella vertikaalisella tasolla.

| (27) | Muilla siirto- ja jakelupalvelumarkkinoilla Siemensin ja VA Techin yhteiset markkinaosuudet ovat pienempiä ja niillä toimii myös muita kilpailijoita. Näillä markkinoilla ei synny kilpailuongelmia. |
| --- | --- |

(27)

Muilla siirto- ja jakelupalvelumarkkinoilla Siemensin ja VA Techin yhteiset markkinaosuudet ovat pienempiä ja niillä toimii myös muita kilpailijoita. Näillä markkinoilla ei synny kilpailuongelmia.

| (28) | Asiakkaiden ja kilpailijoiden vastaukset komission markkinatutkimukseen eivät olleet tällä alalla kaiken kaikkiaan niin negatiivisia kuin vesivoimaloiden laitteistojen kohdalla. Kielteiset huomautukset olivat pikemminkin yleisluonteisia ja liittyivät siihen, että jo ennestään keskittyneiltä markkinoilta putoaa pois yksi kilpailija. Tämän vuoksi komissio keskittyi tutkimuksissaan siihen, millaisia vaikutuksia voi aiheutua uskottavien tarjoajien määrän supistumisesta neljästä kolmeen. |
| --- | --- |

(28)

Asiakkaiden ja kilpailijoiden vastaukset komission markkinatutkimukseen eivät olleet tällä alalla kaiken kaikkiaan niin negatiivisia kuin vesivoimaloiden laitteistojen kohdalla. Kielteiset huomautukset olivat pikemminkin yleisluonteisia ja liittyivät siihen, että jo ennestään keskittyneiltä markkinoilta putoaa pois yksi kilpailija. Tämän vuoksi komissio keskittyi tutkimuksissaan siihen, millaisia vaikutuksia voi aiheutua uskottavien tarjoajien määrän supistumisesta neljästä kolmeen.

| (29) | Avaimet käteen –suurjännitehankkeiden markkinoilla Siemensin ja VA Techin välinen päällekkäisyys koskee pääasiassa kaasueristeisiä kytkinlaitteita. Näin ollen markkinavoima avaimet käteen –suurjännitehankkeissa on kytköksissä tarjoajien asemaan hankkeiden perustana olevien kaasueristeisten kytkinlaitekomponenttien markkinoilla. Avaimet käteen –hankkeiden markkinat ovat hyvin pitkälle hankevetoisia ja niille on tyypillistä markkinaosuuksien suuri vaihtelu. Siemensin markkinaosuus vaihteli viisivuotiskautena 1999–2003 vuoden 2000 [5–10] (1) prosentista [50–60] (1) prosenttiin vuonna 2003 ja VA Techin osuus [0–5] (1) prosentista vuonna 1999 [15–20] (1) prosenttiin vuonna 2002. Näinä vuosina kaikkien muiden hankkeiden toteuttajina olivat ABB ja Areva. Yhdellä ainoalla suurella hankkeella voi olla merkittävä vaikutus tietyn tarjoajan markkinaosuuteen tiettynä vuonna. Näin ollen Siemensillä oli vahva [50–60] (1) prosentin markkinaosuus vuonna 2003. Päätöksessä tehdään se johtopäätös, että avaimet käteen -suurjännitehankkeiden markkinat ovat tarjouskilpailumarkkinat, joilla kilpailua käydään markkinoita varten eikä markkinoilla. Sen vuoksi markkinaosuudet eivät kerro paljoakaan kilpailijoiden kyvystä saada toimeksiantoja tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(29)

Avaimet käteen –suurjännitehankkeiden markkinoilla Siemensin ja VA Techin välinen päällekkäisyys koskee pääasiassa kaasueristeisiä kytkinlaitteita. Näin ollen markkinavoima avaimet käteen –suurjännitehankkeissa on kytköksissä tarjoajien asemaan hankkeiden perustana olevien kaasueristeisten kytkinlaitekomponenttien markkinoilla. Avaimet käteen –hankkeiden markkinat ovat hyvin pitkälle hankevetoisia ja niille on tyypillistä markkinaosuuksien suuri vaihtelu. Siemensin markkinaosuus vaihteli viisivuotiskautena 1999–2003 vuoden 2000 [5–10] (1) prosentista [50–60] (1) prosenttiin vuonna 2003 ja VA Techin osuus [0–5] (1) prosentista vuonna 1999 [15–20] (1) prosenttiin vuonna 2002. Näinä vuosina kaikkien muiden hankkeiden toteuttajina olivat ABB ja Areva. Yhdellä ainoalla suurella hankkeella voi olla merkittävä vaikutus tietyn tarjoajan markkinaosuuteen tiettynä vuonna. Näin ollen Siemensillä oli vahva [50–60] (1) prosentin markkinaosuus vuonna 2003. Päätöksessä tehdään se johtopäätös, että avaimet käteen -suurjännitehankkeiden markkinat ovat tarjouskilpailumarkkinat, joilla kilpailua käydään markkinoita varten eikä markkinoilla. Sen vuoksi markkinaosuudet eivät kerro paljoakaan kilpailijoiden kyvystä saada toimeksiantoja tulevaisuudessa.

| (30) | Kaasueristeisten kytkinlaitteiden alalla ETA-alueella toimivat samat kilpailijat kuin avaimet käteen –suurjännitehankkeidenkin alalla; Siemens, VA Tech, ABB ja Areva. Siemensin mukaan sen ja VA Techin yhteinen markkinaosuus oli vuonna 2003 noin [40–50] (1) prosenttia, josta Siemensin osuus [30–40] (1) prosenttia ja VA Techin [10–15] (1) prosenttia. Niiden yhteinen markkinaosuus vaihteli vuosina 1999–2003 [40–50] (1) prosentista [60–70] (1) prosenttiin. Erikseen niiden markkinaosuuksissa oli suurempaa vaihtelua (Siemens [10–15] (1)–[40–50] (1) prosenttia ja VA Tech [10–15] (1)–[40–50] (1) prosenttia). Kuten avaimet käteen -hankkeidenkin markkinoilla, loput ETA-alueen markkinaosuudet kuuluivat ABB:lle ja Arevalle. |
| --- | --- |

(30)

Kaasueristeisten kytkinlaitteiden alalla ETA-alueella toimivat samat kilpailijat kuin avaimet käteen –suurjännitehankkeidenkin alalla; Siemens, VA Tech, ABB ja Areva. Siemensin mukaan sen ja VA Techin yhteinen markkinaosuus oli vuonna 2003 noin [40–50] (1) prosenttia, josta Siemensin osuus [30–40] (1) prosenttia ja VA Techin [10–15] (1) prosenttia. Niiden yhteinen markkinaosuus vaihteli vuosina 1999–2003 [40–50] (1) prosentista [60–70] (1) prosenttiin. Erikseen niiden markkinaosuuksissa oli suurempaa vaihtelua (Siemens [10–15] (1)–[40–50] (1) prosenttia ja VA Tech [10–15] (1)–[40–50] (1) prosenttia). Kuten avaimet käteen -hankkeidenkin markkinoilla, loput ETA-alueen markkinaosuudet kuuluivat ABB:lle ja Arevalle.

| (31) | Suurjännitetuotteille asetettavat turvallisuusvaatimukset rajoittavat eurooppalaisille sähköntuottajille kysymykseen tulevien tavarantoimittajien määrää, ja ilmeisesti neljän markkinajohtajan tiettyä tarjouskilpailua varten toimittamien tarvikkeiden välillä tuotteiden eriytyneisyys on hyvin vähäistä. Näiden olosuhteiden (tarjouskilpailumarkkinat, tuotteiden vähäinen eriytyneisyys markkinajohtajien kesken) vuoksi kaasueristeisten kytkinlaitteiden ja avaimet käteen -suurjännitehankkeiden markkinat voivat periaatteessa toimia kilpailukykyisesti, vaikka markkinoilla on vain kolme uskottavaa tarjoajaa. |
| --- | --- |

(31)

Suurjännitetuotteille asetettavat turvallisuusvaatimukset rajoittavat eurooppalaisille sähköntuottajille kysymykseen tulevien tavarantoimittajien määrää, ja ilmeisesti neljän markkinajohtajan tiettyä tarjouskilpailua varten toimittamien tarvikkeiden välillä tuotteiden eriytyneisyys on hyvin vähäistä. Näiden olosuhteiden (tarjouskilpailumarkkinat, tuotteiden vähäinen eriytyneisyys markkinajohtajien kesken) vuoksi kaasueristeisten kytkinlaitteiden ja avaimet käteen -suurjännitehankkeiden markkinat voivat periaatteessa toimia kilpailukykyisesti, vaikka markkinoilla on vain kolme uskottavaa tarjoajaa.

| (32) | Markkinatutkimuksessa tarkasteltiin Siemensin ja sen kilpailijoiden esittämiä avaimet käteen –suurjännitehankkeiden, kaasueristeisten kytkinlaitteiden ja tehokatkaisinten tarjoajaluetteloita sekä tietoja vuodesta 1999 alkaen. Niistä käy ilmi, että useimmiten Siemensin kilpailijana tarjouskilpailuissa on ollut ABB, seuraavaksi useimmin Areva. VA Tech osallistui harvemmin kaasueristeisiä kytkinlaitteita koskeviin tarjouskilpailuihin eikä juuri koskaan kilpaillut tällä alalla Siemensin kanssa. Eräs selitys sille, että Siemens ja VA Tech olivat harvoin kilpailuasetelmassa, saattaisi olla se, että VA Techin kaasueristeisten kytkinlaitteiden alan liiketoiminta Euroopassa pohjautuu yrityskauppaan, jolla se hankki Schneiderin suurjännitealan toiminnan Grenoblessa. Sen laitekanta on näin ollen pääasiassa Ranskassa, kun taas Siemensin toiminnan painopiste on perinteisesti ollut muualla Euroopassa. |
| --- | --- |

(32)

Markkinatutkimuksessa tarkasteltiin Siemensin ja sen kilpailijoiden esittämiä avaimet käteen –suurjännitehankkeiden, kaasueristeisten kytkinlaitteiden ja tehokatkaisinten tarjoajaluetteloita sekä tietoja vuodesta 1999 alkaen. Niistä käy ilmi, että useimmiten Siemensin kilpailijana tarjouskilpailuissa on ollut ABB, seuraavaksi useimmin Areva. VA Tech osallistui harvemmin kaasueristeisiä kytkinlaitteita koskeviin tarjouskilpailuihin eikä juuri koskaan kilpaillut tällä alalla Siemensin kanssa. Eräs selitys sille, että Siemens ja VA Tech olivat harvoin kilpailuasetelmassa, saattaisi olla se, että VA Techin kaasueristeisten kytkinlaitteiden alan liiketoiminta Euroopassa pohjautuu yrityskauppaan, jolla se hankki Schneiderin suurjännitealan toiminnan Grenoblessa. Sen laitekanta on näin ollen pääasiassa Ranskassa, kun taas Siemensin toiminnan painopiste on perinteisesti ollut muualla Euroopassa.

| (33) | Unkarin liityttyä EU:hun Ganz-Transelektro on tehnyt lukuisia tarjouksia ETA-alueella. Äskettäin se sai yhdessä Coruksen kanssa kaasueristeisiä kytkinlaitteita koskevan toimeksiannon Alankomaista. Kaasueristeisten kytkinlaitteiden japanilaiset valmistajat Toshiba-Mitsubishi (jäljempänä ’TM’) ja JAEPS ovat rajoittaneet toimintansa ETA-alueella vain Islantia ja Kyprosta koskeneisiin tarjouskilpailuihin. |
| --- | --- |

(33)

Unkarin liityttyä EU:hun Ganz-Transelektro on tehnyt lukuisia tarjouksia ETA-alueella. Äskettäin se sai yhdessä Coruksen kanssa kaasueristeisiä kytkinlaitteita koskevan toimeksiannon Alankomaista. Kaasueristeisten kytkinlaitteiden japanilaiset valmistajat Toshiba-Mitsubishi (jäljempänä ’TM’) ja JAEPS ovat rajoittaneet toimintansa ETA-alueella vain Islantia ja Kyprosta koskeneisiin tarjouskilpailuihin.

| (34) | Komissio vertasi [...] (1) sellaisen tarjouskilpailun tarjouksia, joihin kaikki neljä yritystä olivat osallistuneet, tarkistaakseen, oliko jokin näistä yrityksistä jättänyt usein halvimman tai toiseksi halvimman tarjouksen. Näin ei ollut tapahtunut. |
| --- | --- |

(34)

Komissio vertasi [...] (1) sellaisen tarjouskilpailun tarjouksia, joihin kaikki neljä yritystä olivat osallistuneet, tarkistaakseen, oliko jokin näistä yrityksistä jättänyt usein halvimman tai toiseksi halvimman tarjouksen. Näin ei ollut tapahtunut.

| (35) | Kuten päätöksessä todetaan, kaasueristeisten kytkinlaitteiden markkinoilla voitaisiin löytää kilpailukykyisiä vaihtoehtoja myös silloin, kun niillä toimii vain kolme uskottavaa tarjoajaa, kunhan keskittymän osapuolina ei ole hinnaltaan halvinta tai toiseksi halvinta tarjoajaa tai kilpailijoita, jotka jossakin muussa suhteessa korvaavat toisensa erityisen läheisesti. Käytettävissä olevat tarjoajia koskevat tiedot eivät viittaa tällaiseen tilanteeseen. |
| --- | --- |

(35)

Kuten päätöksessä todetaan, kaasueristeisten kytkinlaitteiden markkinoilla voitaisiin löytää kilpailukykyisiä vaihtoehtoja myös silloin, kun niillä toimii vain kolme uskottavaa tarjoajaa, kunhan keskittymän osapuolina ei ole hinnaltaan halvinta tai toiseksi halvinta tarjoajaa tai kilpailijoita, jotka jossakin muussa suhteessa korvaavat toisensa erityisen läheisesti. Käytettävissä olevat tarjoajia koskevat tiedot eivät viittaa tällaiseen tilanteeseen.

| (36) | Päätöksessä tarkastellaan myös sitä mahdollisuutta, että hanke saattaisi aiheuttaa koordinoituja vaikutuksia. Kaasueristeisten kytkinlaitteiden, avaimet käteen -suurjännitehankkeiden ja tehokatkaisinten markkinoiden rakenne (kolme tiiviisti kilpailevaa yritystä, epähomogeeniset tuotteet, suuret asiakkaat) sekä todettu tarjousten tekomalli (kaikki kilpailijat osallistuvat menestyksellä tarjouskilpailuihin koko Euroopassa) viittaavat siihen, että tehokkaan koordinointimekanismin olisi kaasueristeisten kytkinlaitteiden markkinoilla oltava huolellisesti laadittu ja se olisi vaikea toteuttaa. |
| --- | --- |

(36)

Päätöksessä tarkastellaan myös sitä mahdollisuutta, että hanke saattaisi aiheuttaa koordinoituja vaikutuksia. Kaasueristeisten kytkinlaitteiden, avaimet käteen -suurjännitehankkeiden ja tehokatkaisinten markkinoiden rakenne (kolme tiiviisti kilpailevaa yritystä, epähomogeeniset tuotteet, suuret asiakkaat) sekä todettu tarjousten tekomalli (kaikki kilpailijat osallistuvat menestyksellä tarjouskilpailuihin koko Euroopassa) viittaavat siihen, että tehokkaan koordinointimekanismin olisi kaasueristeisten kytkinlaitteiden markkinoilla oltava huolellisesti laadittu ja se olisi vaikea toteuttaa.

| (37) | Päätöksessä tullaan siihen tulokseen, että tuotemarkkinoiden määritelmästä riippumatta siirto- ja jakelupalveluiden markkinoilla ei aiheudu olennaista estettä tehokkaalle kilpailulle. |
| --- | --- |

(37)

Päätöksessä tullaan siihen tulokseen, että tuotemarkkinoiden määritelmästä riippumatta siirto- ja jakelupalveluiden markkinoilla ei aiheudu olennaista estettä tehokkaalle kilpailulle.

C.   RAIDELIIKENNETEKNIIKKA

C1.   LIIKKUVA KALUSTO

| (38) | VA Techin myynti johtaa siihen, että VA Tech Elin EBG Traction (jäljempänä ’ETR’) häviää markkinoilta itsenäisenä raitiovaunujen, metrojunien ja paikallisjunien sähköisten vetojärjestelmien tarjoajana. ETR on toimittajana myös liikkuvan kaluston integroituneille valmistajille, jotka muodostavat erityisiä raitiovaunu- ja junatyyppejä valmistavia konsortioita esim. Bombardierin ja Siemensin kanssa. |
| --- | --- |

(38)

VA Techin myynti johtaa siihen, että VA Tech Elin EBG Traction (jäljempänä ’ETR’) häviää markkinoilta itsenäisenä raitiovaunujen, metrojunien ja paikallisjunien sähköisten vetojärjestelmien tarjoajana. ETR on toimittajana myös liikkuvan kaluston integroituneille valmistajille, jotka muodostavat erityisiä raitiovaunu- ja junatyyppejä valmistavia konsortioita esim. Bombardierin ja Siemensin kanssa.

| (39) | Aikaisempien päätösten mukaisesti tässä päätöksessä tarkastellaan hankkeen vaikutuksia ETA-alueen laajuisten sähköisten vetojärjestelmien markkinoiden ja liikkuvan kaluston kansallisten markkinoiden pohjalta erikseen eri kulkuneuvolajien kohdalla; esim. raitiovaunut, metrojunat, paikallisjunat ja veturit. Sähköisten vetojärjestelmien markkinoilla päällekkäisyydet ovat merkityksettömiä eivätkä aiheuta kilpailuongelmia. ETR:n ja Siemensin asema joissakin jäsenvaltioissa on kuitenkin sellainen, että on olemassa yrityskeskittymän vaikutuspiiriin vertikaalisesti kuuluvia markkinoita. |
| --- | --- |

(39)

Aikaisempien päätösten mukaisesti tässä päätöksessä tarkastellaan hankkeen vaikutuksia ETA-alueen laajuisten sähköisten vetojärjestelmien markkinoiden ja liikkuvan kaluston kansallisten markkinoiden pohjalta erikseen eri kulkuneuvolajien kohdalla; esim. raitiovaunut, metrojunat, paikallisjunat ja veturit. Sähköisten vetojärjestelmien markkinoilla päällekkäisyydet ovat merkityksettömiä eivätkä aiheuta kilpailuongelmia. ETR:n ja Siemensin asema joissakin jäsenvaltioissa on kuitenkin sellainen, että on olemassa yrityskeskittymän vaikutuspiiriin vertikaalisesti kuuluvia markkinoita.

| (40) | Markkinatutkimus osoitti, että hankkeen vaikutusten kohteena oleville markkinoille, joita ovat raitiovaunut Espanjassa, Puolassa, Itävallassa ja Tšekissä, metrojunat Belgiassa ja paikallisjunat Saksassa ja Itävallassa, jää riittävästi kilpailua vielä hankkeen toteuttamisen jälkeenkin. Huhtikuun 3 päivänä 2001 tehdyn komission päätöksen COMP/M.2139 Bombardier/Adtranz mukaisesti luodun ETR:n ja Bombardierin välisen yhteyden katkaisemiseksi ehdotetaan, että samanaikaisesti tehtäisiin 8 artiklan 2 kohdan mukainen päätös, jolla Bombardierilta poistetaan yksi sitoumuksista, joita se on antanut sitä tapausta varten, että Siemens hankkii yksinomaisen määräysvallan VA Techissä. Tämän sitoumuksen mukaan Bombardierin on tarjottava City-Runner -raitiovaununsa Linz-mallia ainoastaan ETR:n vetojärjestelmällä varustettuna. |
| --- | --- |

(40)

Markkinatutkimus osoitti, että hankkeen vaikutusten kohteena oleville markkinoille, joita ovat raitiovaunut Espanjassa, Puolassa, Itävallassa ja Tšekissä, metrojunat Belgiassa ja paikallisjunat Saksassa ja Itävallassa, jää riittävästi kilpailua vielä hankkeen toteuttamisen jälkeenkin. Huhtikuun 3 päivänä 2001 tehdyn komission päätöksen COMP/M.2139 Bombardier/Adtranz mukaisesti luodun ETR:n ja Bombardierin välisen yhteyden katkaisemiseksi ehdotetaan, että samanaikaisesti tehtäisiin 8 artiklan 2 kohdan mukainen päätös, jolla Bombardierilta poistetaan yksi sitoumuksista, joita se on antanut sitä tapausta varten, että Siemens hankkii yksinomaisen määräysvallan VA Techissä. Tämän sitoumuksen mukaan Bombardierin on tarjottava City-Runner -raitiovaununsa Linz-mallia ainoastaan ETR:n vetojärjestelmällä varustettuna.

| (41) | Integroitumattomia yrityksiä ei suljeta markkinoilta seuraavista syistä: ensinnäkin markkinoille jää yksi sekä raitiovaunujen (Kiepe) että metrojunien (Mitsubishi) sähköisten vetojärjestelmien riippumaton tarjoaja. Toiseksi on olemassa mahdollisuus, että integroitumattomat valmistajat yhdistyvät kahden–kolmen vuoden kuluessa, kuten Stadlerin kohdalla tapahtui raitiovaunujen ja paikallisjunien osalta. Kolmas vaihtoehto, integroituneiden ja integroitumattomien tarjoajien yhdistyminen aikaisempaan tapaan on sekin edelleen mahdollinen. Lisäksi tulevaisuudessakin liikkuvan kaluston markkinoilla pysyisi yllä riittävä kilpailu, vaikka integroitumattomien tarjoajien olisi lähdettävä sähköisillä vetojärjestelmillä toimivan liikkuvan kaluston markkinoilta. Päätöksessä tullaan siihen tulokseen, että hanke ei estä olennaisesti tehokasta kilpailua sähköisten vetojärjestelmien eikä raitiovaunujen, metrojunien, paikallisjunien tai veturien markkinoilla. |
| --- | --- |

(41)

Integroitumattomia yrityksiä ei suljeta markkinoilta seuraavista syistä: ensinnäkin markkinoille jää yksi sekä raitiovaunujen (Kiepe) että metrojunien (Mitsubishi) sähköisten vetojärjestelmien riippumaton tarjoaja. Toiseksi on olemassa mahdollisuus, että integroitumattomat valmistajat yhdistyvät kahden–kolmen vuoden kuluessa, kuten Stadlerin kohdalla tapahtui raitiovaunujen ja paikallisjunien osalta. Kolmas vaihtoehto, integroituneiden ja integroitumattomien tarjoajien yhdistyminen aikaisempaan tapaan on sekin edelleen mahdollinen. Lisäksi tulevaisuudessakin liikkuvan kaluston markkinoilla pysyisi yllä riittävä kilpailu, vaikka integroitumattomien tarjoajien olisi lähdettävä sähköisillä vetojärjestelmillä toimivan liikkuvan kaluston markkinoilta. Päätöksessä tullaan siihen tulokseen, että hanke ei estä olennaisesti tehokasta kilpailua sähköisten vetojärjestelmien eikä raitiovaunujen, metrojunien, paikallisjunien tai veturien markkinoilla.

C2.   AJOJOHTIMET

| (42) | Kysymys siitä, muodostavatko kaikenlaiset ajojohtimet yhdet kokonaismarkkinat, vai onko olemassa pienempiä tuotemarkkinoita esim. kaukoliikenteen ajojohtimille, voidaan päätöksen mukaan jättää avoimeksi. Keskittymä vaikuttaa ainoastaan yksiin kansallisiin markkinoihin. Saksassa Siemensillä ja VA Techillä olisi noin [30–40] (1) prosentin yhteinen markkinaosuus; seuraavana järjestyksessä on Balfour Beatty saman suuruusluokan markkinaosuudella ja sen jälkeen viisi pienempää kilpailijaa. Komissio päättelee markkinatutkimuksen perusteella, ettei keskittymä aiheuta olennaisia esteitä tehokkaalle kilpailulle. Tämä koskee myös mahdollisia kapeampia tuotemarkkinoita, kaukoliikenteen ajojohtimia. Näillä markkinoilla tuotteelle, jonka kohdalla päällekkäisyyksiä esiintyy, on olemassa vain yksi asiakas, Saksan rautatieyhtiö Deutsche Bahn, ja vähintään neljä uskottavaa kilpailijaa. Lisäksi kävi ilmi, että Siemens ja VA Tech kilpailevat keskenään hyvin harvoin. Myöskään sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen ja Balfour Beattyn välinen salainen yhteensovittaminen ei vaikuta todennäköiseltä, sillä markkinat kutistuvat vuosi vuodelta eikä VA Techiä voida pitää riippumattomana toimijana, jonka voisi ottaa haltuunsa yhteensovittamisen helpottamiseksi. Päätöksessä tullaan siihen tulokseen, että ajojohtimien markkinoilla ei vallitse olennaisia esteitä tehokkaalle kilpailulle. |
| --- | --- |

(42)

Kysymys siitä, muodostavatko kaikenlaiset ajojohtimet yhdet kokonaismarkkinat, vai onko olemassa pienempiä tuotemarkkinoita esim. kaukoliikenteen ajojohtimille, voidaan päätöksen mukaan jättää avoimeksi. Keskittymä vaikuttaa ainoastaan yksiin kansallisiin markkinoihin. Saksassa Siemensillä ja VA Techillä olisi noin [30–40] (1) prosentin yhteinen markkinaosuus; seuraavana järjestyksessä on Balfour Beatty saman suuruusluokan markkinaosuudella ja sen jälkeen viisi pienempää kilpailijaa. Komissio päättelee markkinatutkimuksen perusteella, ettei keskittymä aiheuta olennaisia esteitä tehokkaalle kilpailulle. Tämä koskee myös mahdollisia kapeampia tuotemarkkinoita, kaukoliikenteen ajojohtimia. Näillä markkinoilla tuotteelle, jonka kohdalla päällekkäisyyksiä esiintyy, on olemassa vain yksi asiakas, Saksan rautatieyhtiö Deutsche Bahn, ja vähintään neljä uskottavaa kilpailijaa. Lisäksi kävi ilmi, että Siemens ja VA Tech kilpailevat keskenään hyvin harvoin. Myöskään sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen ja Balfour Beattyn välinen salainen yhteensovittaminen ei vaikuta todennäköiseltä, sillä markkinat kutistuvat vuosi vuodelta eikä VA Techiä voida pitää riippumattomana toimijana, jonka voisi ottaa haltuunsa yhteensovittamisen helpottamiseksi. Päätöksessä tullaan siihen tulokseen, että ajojohtimien markkinoilla ei vallitse olennaisia esteitä tehokkaalle kilpailulle.

C3.   SÄHKÖRADAN VOIMAJÄRJESTELMÄT

| (43) | Sähköradan voimajärjestelmät liittyvät virran syöttämiseen rautatieliikenteen harjoittajan ajojohdinjärjestelmään sähköasemien kautta. Päätöksessä erotettiin toisistaan kahdet tuotemarkkinat; sähköasemien kokonaismarkkinat ja komponenttien markkinat. Sähköradan voimajärjestelmien kunnossapidon markkinoilla on Saksassa päällekkäisyyttä. Keskittymä koskee kaksia kansallisia sähköradan voimajärjestelmien markkinoita. Itävallassa Siemensillä ja VA Techillä olisi [40–50] (1) prosentin yhteinen osuus kokonaismarkkinoista. Siemens/VA Techin lisäksi siellä on neljä uskottavaa kansainvälisesti toimivaa tarjoajaa (ABB, Areva, Balfour Beatty ja SAG (RWE)), joiden markkinaosuudet ovat 5–25 prosenttia, sekä joitakin pienempiä tarjoajia. Kysyntäpuoli on hyvin keskittynyt, sillä maan rautatieyhtiö Österreichische Bundesbahnen ja Wiener Linien vastaavat yli 90-prosenttisesti kysynnästä ja järjestävät tarjouskilpailuja näillä melko pienillä markkinoilla. Tämän vuoksi markkinaosuudet vaihtelevat huomattavasti näillä tarjouskilpailuihin perustuvilla markkinoilla. |
| --- | --- |

(43)

Sähköradan voimajärjestelmät liittyvät virran syöttämiseen rautatieliikenteen harjoittajan ajojohdinjärjestelmään sähköasemien kautta. Päätöksessä erotettiin toisistaan kahdet tuotemarkkinat; sähköasemien kokonaismarkkinat ja komponenttien markkinat. Sähköradan voimajärjestelmien kunnossapidon markkinoilla on Saksassa päällekkäisyyttä. Keskittymä koskee kaksia kansallisia sähköradan voimajärjestelmien markkinoita. Itävallassa Siemensillä ja VA Techillä olisi [40–50] (1) prosentin yhteinen osuus kokonaismarkkinoista. Siemens/VA Techin lisäksi siellä on neljä uskottavaa kansainvälisesti toimivaa tarjoajaa (ABB, Areva, Balfour Beatty ja SAG (RWE)), joiden markkinaosuudet ovat 5–25 prosenttia, sekä joitakin pienempiä tarjoajia. Kysyntäpuoli on hyvin keskittynyt, sillä maan rautatieyhtiö Österreichische Bundesbahnen ja Wiener Linien vastaavat yli 90-prosenttisesti kysynnästä ja järjestävät tarjouskilpailuja näillä melko pienillä markkinoilla. Tämän vuoksi markkinaosuudet vaihtelevat huomattavasti näillä tarjouskilpailuihin perustuvilla markkinoilla.

| (44) | Saksassa Siemensillä ja VA Techillä olisi suunnilleen yhtä suuri markkinaosuus kuin Itävallassakin. Niiden kilpailijoita ovat ABB, Balfour Beatty, Elpro ja Spitzke. VA Tech toimii lähes pelkästään kaukoliikennesegmentillä ja Deutsche Bahn on sen ainoa asiakas. Koska kyseessä ovat tarjouskilpailumarkkinat, ja segmentissä, jossa päällekkäisyyttä esiintyy, on yksi suurasiakas, sähköradan voimajärjestelmien sähköasemien kohdalla ei synny kilpailuongelmia. Sähköasemien komponenttien osalta komissiolle huomautettiin siitä, että keskittymän tuloksena syntynyt yritys pääsisi tiettyjen komponenttien kohdalla monopoliasemaan, joka voisi johtaa kilpailijoiden sulkemiseen markkinoilta. Markkinatutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että Siemensin valikoimassa ei ole mitään kyseisistä kolmesta komponentista, kahdelle niistä on olemassa kilpailijoita ja komponenttia, jonka ainoa tarjoaja VA Tech on, Deutsche Bahn on pyrkinyt aktiivisesti saamaan sääntelyviranomaisen tarkastettavaksi ja hyväksyttäväksi. Päätöksessä tullaan siihen tulokseen, että sähköradan voimajärjestelmien alalla ei synny olennaisia esteitä tehokkaalle kilpailulle. Tilanne on sama myös sähköradan voima-asemien ylläpidon kohdalla, sillä noin 20 laitoksesta VA Tech on toimittanut vain yhden, jonka se näin ollen pystyy parhaiten huoltamaan, ja Siemensille ja VA Techille on myös olemassa useita uskottavia vaihtoehtoja. |
| --- | --- |

(44)

Saksassa Siemensillä ja VA Techillä olisi suunnilleen yhtä suuri markkinaosuus kuin Itävallassakin. Niiden kilpailijoita ovat ABB, Balfour Beatty, Elpro ja Spitzke. VA Tech toimii lähes pelkästään kaukoliikennesegmentillä ja Deutsche Bahn on sen ainoa asiakas. Koska kyseessä ovat tarjouskilpailumarkkinat, ja segmentissä, jossa päällekkäisyyttä esiintyy, on yksi suurasiakas, sähköradan voimajärjestelmien sähköasemien kohdalla ei synny kilpailuongelmia. Sähköasemien komponenttien osalta komissiolle huomautettiin siitä, että keskittymän tuloksena syntynyt yritys pääsisi tiettyjen komponenttien kohdalla monopoliasemaan, joka voisi johtaa kilpailijoiden sulkemiseen markkinoilta. Markkinatutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että Siemensin valikoimassa ei ole mitään kyseisistä kolmesta komponentista, kahdelle niistä on olemassa kilpailijoita ja komponenttia, jonka ainoa tarjoaja VA Tech on, Deutsche Bahn on pyrkinyt aktiivisesti saamaan sääntelyviranomaisen tarkastettavaksi ja hyväksyttäväksi. Päätöksessä tullaan siihen tulokseen, että sähköradan voimajärjestelmien alalla ei synny olennaisia esteitä tehokkaalle kilpailulle. Tilanne on sama myös sähköradan voima-asemien ylläpidon kohdalla, sillä noin 20 laitoksesta VA Tech on toimittanut vain yhden, jonka se näin ollen pystyy parhaiten huoltamaan, ja Siemensille ja VA Techille on myös olemassa useita uskottavia vaihtoehtoja.

C4.   TASORISTEYKSET

| (45) | Sekä Siemens että VA Tech ovat tasoristeysten tarjoajia. VA Tech toimii ainoastaan Itävallassa, Siemensiä voidaan pitää mahdollisena Itävallan markkinoille tulijana. Eräs asiakas mainitsi kysymyksen siitä, voisiko Siemens yrityskeskittymän jälkeen vetää VA Techin tuotteen markkinoilta ja korvata sen omalla tarjonnallaan. Markkinatutkimus kuitenkin osoitti, että VA Techin tuotteen omistaa eräs saksalainen yritys, jolla on oikeudelliset valtuudet siirtää sen jakeluoikeudet toiselle yritykselle. Näin ollen tarjoajien lukumäärä ei muutu Itävallan markkinoilla. |
| --- | --- |

(45)

Sekä Siemens että VA Tech ovat tasoristeysten tarjoajia. VA Tech toimii ainoastaan Itävallassa, Siemensiä voidaan pitää mahdollisena Itävallan markkinoille tulijana. Eräs asiakas mainitsi kysymyksen siitä, voisiko Siemens yrityskeskittymän jälkeen vetää VA Techin tuotteen markkinoilta ja korvata sen omalla tarjonnallaan. Markkinatutkimus kuitenkin osoitti, että VA Techin tuotteen omistaa eräs saksalainen yritys, jolla on oikeudelliset valtuudet siirtää sen jakeluoikeudet toiselle yritykselle. Näin ollen tarjoajien lukumäärä ei muutu Itävallan markkinoilla.

D.   TAAJUUSMUUTTAJAT

| (46) | Sekä Siemens että VA Tech ovat taajuusmuuttajien tarjoajia. Markkinatutkimuksessa vahvistui Siemensin käsitys siitä, että ETA-alue muodostaa taajuusmuuttajien merkitykselliset maantieteelliset markkinat. Aikaisemmin tehtyjen päätösten mukaisesti merkitykselliset tuotemarkkinat on jaettava kahteen osaan 100 kW:n rajaa noudattaen. Olisiko teholtaan yli 100 kW:n taajuusmuuttajien markkinat jaettava vielä vesijäähdytteisiin ja nelikvadranttimuuttajiin, voi jäädä avoimeksi, sillä se ei muuttaisi kilpailuvaikutusten arviointia. |
| --- | --- |

(46)

Sekä Siemens että VA Tech ovat taajuusmuuttajien tarjoajia. Markkinatutkimuksessa vahvistui Siemensin käsitys siitä, että ETA-alue muodostaa taajuusmuuttajien merkitykselliset maantieteelliset markkinat. Aikaisemmin tehtyjen päätösten mukaisesti merkitykselliset tuotemarkkinat on jaettava kahteen osaan 100 kW:n rajaa noudattaen. Olisiko teholtaan yli 100 kW:n taajuusmuuttajien markkinat jaettava vielä vesijäähdytteisiin ja nelikvadranttimuuttajiin, voi jäädä avoimeksi, sillä se ei muuttaisi kilpailuvaikutusten arviointia.

| (47) | Siemensin ja VA Techin yhteinen markkinaosuus alle 100 kW:n taajuusmuuttajien markkinoilla on alle [15–20] (1) prosenttia. Koska VA Tech perusti vuonna 2004 yhteisyrityksen Schneiderin ja Toshiban kanssa (jäljempänä ’STI’), tähän lukuun on lisättävä STI:n markkinaosuus. Tässäkin tapauksessa yhteinen markkinaosuus jää kuitenkin alle [30–40] (1) prosentin. Tärkeitä kilpailijoita ovat ABB ja Danfoss, joiden osuudet ovat 10–20 prosenttia, Lenze, SEW Eurodrive, Vacon ja Yaskawa/Omron, joilla on kullakin 5–10 prosentin osuus. Lukuisilla pienemmillä yrityksillä on vahva asema paikallistasolla. Yli 100 kW:n taajuusmuuttajien osalta yhteinen markkinaosuus on STI-yhteisyritys mukaan lukien alle [20–30] (1) prosenttia. Vesijäähdytteisten ja nelikvadranttimuuttajien kohdalla yhteinen markkinaosuus on alle [20–30] (1) prosenttia. Komissio tuli sen vuoksi siihen tulokseen, että mikään mahdollisista tuotemarkkinoiden määrittelyistä ei tuo mukanaan kilpailuongelmia. |
| --- | --- |

(47)

Siemensin ja VA Techin yhteinen markkinaosuus alle 100 kW:n taajuusmuuttajien markkinoilla on alle [15–20] (1) prosenttia. Koska VA Tech perusti vuonna 2004 yhteisyrityksen Schneiderin ja Toshiban kanssa (jäljempänä ’STI’), tähän lukuun on lisättävä STI:n markkinaosuus. Tässäkin tapauksessa yhteinen markkinaosuus jää kuitenkin alle [30–40] (1) prosentin. Tärkeitä kilpailijoita ovat ABB ja Danfoss, joiden osuudet ovat 10–20 prosenttia, Lenze, SEW Eurodrive, Vacon ja Yaskawa/Omron, joilla on kullakin 5–10 prosentin osuus. Lukuisilla pienemmillä yrityksillä on vahva asema paikallistasolla. Yli 100 kW:n taajuusmuuttajien osalta yhteinen markkinaosuus on STI-yhteisyritys mukaan lukien alle [20–30] (1) prosenttia. Vesijäähdytteisten ja nelikvadranttimuuttajien kohdalla yhteinen markkinaosuus on alle [20–30] (1) prosenttia. Komissio tuli sen vuoksi siihen tulokseen, että mikään mahdollisista tuotemarkkinoiden määrittelyistä ei tuo mukanaan kilpailuongelmia.

E.   METALLURGISTEN LAITOSTEN JA MUIDEN TEOLLISUUSLAITOSTEN RAKENTAMINEN

1.   MERKITYKSELLISET TUOTEMARKKINAT

a.   Olennaiset jaottelut

| (48) | Teollisuuslaitosten rakentaminen voidaan jakaa eri aloihin (esim. metallurgia, kemia, paperi, sementti jne.). Tässä asiassa on kyse etupäässä metallurgisten laitosten rakentamisesta. Tämä ala voidaan jakaa teollisuuslaitosten mekaniikan ja niiden sähkötekniikan rakentamiseen sekä niiden ylläpitoon ja palveluihin. |
| --- | --- |

(48)

Teollisuuslaitosten rakentaminen voidaan jakaa eri aloihin (esim. metallurgia, kemia, paperi, sementti jne.). Tässä asiassa on kyse etupäässä metallurgisten laitosten rakentamisesta. Tämä ala voidaan jakaa teollisuuslaitosten mekaniikan ja niiden sähkötekniikan rakentamiseen sekä niiden ylläpitoon ja palveluihin.

| (49) | Teollisuuslaitosten mekaniikan rakentamisessa suunnitellaan koneiden käyttö kussakin teollisessa tuotantoprosessissa, hankitaan konekanta ja asennetaan ne tuotantolaitokseen. VA Tech toimii tämän alan tarjoajana tytäryhtiönsä VAI:n kautta. Siemens ei toimi tämän alan tarjoajana, mutta sillä on metallurgia-alalla [...] (1) osakkuus SMS Demagissa, joka on toinen VA Techin läheisimmistä kilpailijoista. |
| --- | --- |

(49)

Teollisuuslaitosten mekaniikan rakentamisessa suunnitellaan koneiden käyttö kussakin teollisessa tuotantoprosessissa, hankitaan konekanta ja asennetaan ne tuotantolaitokseen. VA Tech toimii tämän alan tarjoajana tytäryhtiönsä VAI:n kautta. Siemens ei toimi tämän alan tarjoajana, mutta sillä on metallurgia-alalla [...] (1) osakkuus SMS Demagissa, joka on toinen VA Techin läheisimmistä kilpailijoista.

| (50) | Teollisuuslaitosten sähkötekniikan rakentaminen kattaa laitoksen yleisen sähköistämisen, käyttöratkaisujen suunnittelun ja asentamisen sekä varsinaisen automatisoinnin, joka olennaiset osat ovat sähköiset valvonta- ja säätöjärjestelmät sekä prosessiautomaatio. Sekä Siemens että VA Tech ovat tämän alan tarjoajia, VA Tech tytäryhtiöidensä VAI:n (metallurgia-ala) ja Elin EBG:n (eri aloja) kautta. |
| --- | --- |

(50)

Teollisuuslaitosten sähkötekniikan rakentaminen kattaa laitoksen yleisen sähköistämisen, käyttöratkaisujen suunnittelun ja asentamisen sekä varsinaisen automatisoinnin, joka olennaiset osat ovat sähköiset valvonta- ja säätöjärjestelmät sekä prosessiautomaatio. Sekä Siemens että VA Tech ovat tämän alan tarjoajia, VA Tech tytäryhtiöidensä VAI:n (metallurgia-ala) ja Elin EBG:n (eri aloja) kautta.

| (51) | Laitoksen ylläpitoon ja palveluihin kuuluvat jatkuva kunnossapito ja palveluiden tuottaminen, ei kuitenkaan laitoksen osien uudelleensuunnittelu. Sekä Siemens että VA Tech toimivat metallurgia-alan laitosten ylläpidon ja palveluiden alalla. |
| --- | --- |

(51)

Laitoksen ylläpitoon ja palveluihin kuuluvat jatkuva kunnossapito ja palveluiden tuottaminen, ei kuitenkaan laitoksen osien uudelleensuunnittelu. Sekä Siemens että VA Tech toimivat metallurgia-alan laitosten ylläpidon ja palveluiden alalla.

b.   Metallurgisten laitosten mekaniikan rakentaminen

| (52) | Siemens katsoo teollisuuslaitosten mekaanisen puolen olevan alakohtainen ja pitää lähtökohtanaan sen vuoksi metallurgisten laitosten mekaniikan rakentamisen omia tuotemarkkinoita. Se ei kuitenkaan noudata alajakoa prosessivaiheisiin, jota komissio käytti SMS/Mannesmann Demag –päätöksessään (4), vaan on sitä mieltä, että tässä yhteydessä kyseessä ovat ainoastaan metallurgisten laitosten mekaniikan rakentamisen laajempien markkinoiden segmentit. |
| --- | --- |

(52)

Siemens katsoo teollisuuslaitosten mekaanisen puolen olevan alakohtainen ja pitää lähtökohtanaan sen vuoksi metallurgisten laitosten mekaniikan rakentamisen omia tuotemarkkinoita. Se ei kuitenkaan noudata alajakoa prosessivaiheisiin, jota komissio käytti SMS/Mannesmann Demag –päätöksessään (4), vaan on sitä mieltä, että tässä yhteydessä kyseessä ovat ainoastaan metallurgisten laitosten mekaniikan rakentamisen laajempien markkinoiden segmentit.

| (53) | Komissio päättelee markkinatutkimuksen tuloksista, että alajako prosessivaiheisiin, jota käytettiin rauta- ja teräsalan teollisuuslaitosten mekaanisen rakentamisen osalta SMS/Mannesmann Demag –asiassa, on käyttökelpoinen myös tässä päätöksessä. Tämän lisäksi on erotettava toisistaan raakaraudan tuotannon, teräksentuotannon, jatkuvavalulaitosten, kuumavalssaamojen, kylmävalssaamojen, muototeräsvalssainten, kuljetuslaitosten, kuumapuristuksen ja takomisen tuotemarkkinat. Samoin on pidettävä metallurgisten rauta- ja teräslaitosten rakentaminen erillään ei-rautametallilaitosten, erityisesti alumiini- ja kuparilaitosten rakentamisesta. |
| --- | --- |

(53)

Komissio päättelee markkinatutkimuksen tuloksista, että alajako prosessivaiheisiin, jota käytettiin rauta- ja teräsalan teollisuuslaitosten mekaanisen rakentamisen osalta SMS/Mannesmann Demag –asiassa, on käyttökelpoinen myös tässä päätöksessä. Tämän lisäksi on erotettava toisistaan raakaraudan tuotannon, teräksentuotannon, jatkuvavalulaitosten, kuumavalssaamojen, kylmävalssaamojen, muototeräsvalssainten, kuljetuslaitosten, kuumapuristuksen ja takomisen tuotemarkkinat. Samoin on pidettävä metallurgisten rauta- ja teräslaitosten rakentaminen erillään ei-rautametallilaitosten, erityisesti alumiini- ja kuparilaitosten rakentamisesta.

| (54) | Metallurgisten laitosten mekaniikan rakentamisen tuotemarkkinoiden tarkka määritelmä voidaan kuitenkin jättää avoimeksi. |
| --- | --- |

(54)

Metallurgisten laitosten mekaniikan rakentamisen tuotemarkkinoiden tarkka määritelmä voidaan kuitenkin jättää avoimeksi.

c.   Metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentaminen

| (55) | Metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentaminen kattaa 0-tason automatisoinnin (sähkönjakelu ja –käyttökoneisto), varsinaisen automatisoinnin (1- ja 2-tasot) sekä laitoksen logistiikkaa ja/tai manufacturing execution systems (MES) -järjestelmiä koskevista tietotekniikkaratkaisuista koostuvan uudemman alueen (3-taso). |
| --- | --- |

(55)

Metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentaminen kattaa 0-tason automatisoinnin (sähkönjakelu ja –käyttökoneisto), varsinaisen automatisoinnin (1- ja 2-tasot) sekä laitoksen logistiikkaa ja/tai manufacturing execution systems (MES) -järjestelmiä koskevista tietotekniikkaratkaisuista koostuvan uudemman alueen (3-taso).

Epäyhtenäiset markkinat

| (56) | Siemens on sitä mieltä, että metallurgian alan teollisuuslaitosten sähkötekniikan rakentaminen ei riipu toimialasta eikä muodosta itsenäisiä markkinoita. |
| --- | --- |

(56)

Siemens on sitä mieltä, että metallurgian alan teollisuuslaitosten sähkötekniikan rakentaminen ei riipu toimialasta eikä muodosta itsenäisiä markkinoita.

| (57) | Markkinatutkimuksen kuluessa useimmat markkinoilla toimijat ilmoittivat kuitenkin kantanaan, että metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentaminen edellyttää erityistä osaamista. Kilpailijat painottivat lausunnoissaan erityisesti insinööriensä erikoistuneisuutta. Markkinatutkimukseen saaduissa vastauksissa esitettyjen viiteluetteloiden painoarvosta voidaan päätellä, että useimmat asiakkaat vaativat tarjoajiltaan asiaan liittyvää kokemusta metallurgia-alalta. [...] (1). Toinen merkki toimialan lisääntyvästä erikoistumisesta on aikaisemmin metallurgisten laitosten mekaniikan rakentamiseen erikoistuneiden Danielin, SMS Demagin ja VAI:n tulo metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentamisen alalle. |
| --- | --- |

(57)

Markkinatutkimuksen kuluessa useimmat markkinoilla toimijat ilmoittivat kuitenkin kantanaan, että metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentaminen edellyttää erityistä osaamista. Kilpailijat painottivat lausunnoissaan erityisesti insinööriensä erikoistuneisuutta. Markkinatutkimukseen saaduissa vastauksissa esitettyjen viiteluetteloiden painoarvosta voidaan päätellä, että useimmat asiakkaat vaativat tarjoajiltaan asiaan liittyvää kokemusta metallurgia-alalta. [...] (1). Toinen merkki toimialan lisääntyvästä erikoistumisesta on aikaisemmin metallurgisten laitosten mekaniikan rakentamiseen erikoistuneiden Danielin, SMS Demagin ja VAI:n tulo metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentamisen alalle.

| (58) | Vaikka 0-tason tuotteet (sähköistys, käyttökoneisto) ovat vain vähäisessä määrin metallurgia-alalle kohdistettuja, 1- ja 2-tason tuotteiden (varsinainen automatisointi) kohdalla asia on toisin. Tämä johtuu siitä, että näillä tasoilla käytettäviksi tarvitaan toimialakohtaisia ratkaisuja (ohjelmistomoduuleita). Siemens ja sen kilpailijat ovat kehittämässä tämänkaltaisia ratkaisuja teollisuuslaitosten sähkötekniikan rakentamisen alakohtaisille tuoteperheille. |
| --- | --- |

(58)

Vaikka 0-tason tuotteet (sähköistys, käyttökoneisto) ovat vain vähäisessä määrin metallurgia-alalle kohdistettuja, 1- ja 2-tason tuotteiden (varsinainen automatisointi) kohdalla asia on toisin. Tämä johtuu siitä, että näillä tasoilla käytettäviksi tarvitaan toimialakohtaisia ratkaisuja (ohjelmistomoduuleita). Siemens ja sen kilpailijat ovat kehittämässä tämänkaltaisia ratkaisuja teollisuuslaitosten sähkötekniikan rakentamisen alakohtaisille tuoteperheille.

| (59) | Mainituista syistä tuotemarkkinoiden määrittelyssä olisi otettava lähtökohdaksi se, että ainakin metallurgia-alalla laitosten sähkötekniikan rakentaminen muodostaa erilliset markkinat. Tällaiset markkinat voidaan määritellä joko metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentamisen kokonaismarkkinoiksi, joihin kuuluvat myös mahdolliset osamarkkinat, tai määritellä ne kapeammin rauta- ja teräsalan metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentamisen mahdollisiksi kokonaismarkkinoiksi automatisoinnin 0–2 -tasoilla. |
| --- | --- |

(59)

Mainituista syistä tuotemarkkinoiden määrittelyssä olisi otettava lähtökohdaksi se, että ainakin metallurgia-alalla laitosten sähkötekniikan rakentaminen muodostaa erilliset markkinat. Tällaiset markkinat voidaan määritellä joko metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentamisen kokonaismarkkinoiksi, joihin kuuluvat myös mahdolliset osamarkkinat, tai määritellä ne kapeammin rauta- ja teräsalan metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentamisen mahdollisiksi kokonaismarkkinoiksi automatisoinnin 0–2 -tasoilla.

Yksittäisten prosessialojen tai -vaiheiden mahdolliset erilliset markkinat

| (60) | Eräät markkinatoimijat ovat sitä mieltä, että laitosten sähkötekniikan rakentamisen markkinat voidaan jakaa pienempiin osiin metallurgisen tuotannon prosessivaiheiden perusteella. Markkinatutkimus tuotti todisteita tälle käsitykselle, mutta voidaan kuitenkin jättää avoimeksi, onko metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentamisprosessin kullekin kolmelle päävaiheelle (nestevaihe, kuuma vaihe ja kylmä vaihe) ja pitkien tuotteiden valssauksen erikoisalalle olemassa erilliset sähkötekniikan tuotemarkkinat. Tässä päätöksessä voidaan jättää avoimeksi myös kysymys siitä, onko pidemmälle menevä alajaottelu prosessivaiheiden mukaan tarpeen. |
| --- | --- |

(60)

Eräät markkinatoimijat ovat sitä mieltä, että laitosten sähkötekniikan rakentamisen markkinat voidaan jakaa pienempiin osiin metallurgisen tuotannon prosessivaiheiden perusteella. Markkinatutkimus tuotti todisteita tälle käsitykselle, mutta voidaan kuitenkin jättää avoimeksi, onko metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentamisprosessin kullekin kolmelle päävaiheelle (nestevaihe, kuuma vaihe ja kylmä vaihe) ja pitkien tuotteiden valssauksen erikoisalalle olemassa erilliset sähkötekniikan tuotemarkkinat. Tässä päätöksessä voidaan jättää avoimeksi myös kysymys siitä, onko pidemmälle menevä alajaottelu prosessivaiheiden mukaan tarpeen.

Automatisoinnin 1- ja 2-tasojen erilliset osamarkkinat?

| (61) | Tässä päätöksessä voidaan jättää avoimeksi myös kysymys siitä, onko olemassa 1- ja 2 -tasojen yhteiset vaiko niiden osamarkkinoiden erilliset tuotemarkkinat. |
| --- | --- |

(61)

Tässä päätöksessä voidaan jättää avoimeksi myös kysymys siitä, onko olemassa 1- ja 2 -tasojen yhteiset vaiko niiden osamarkkinoiden erilliset tuotemarkkinat.

Rauta-/teräsalan ja alumiinialan erilliset markkinat, erityisesti alumiinin kuuma- ja kylmävalssauksen markkinat

| (62) | Kysymys siitä, onko tarpeen erotella toisistaan raudan ja teräksen sekä alumiinin valssauksen tuotemarkkinat, voidaan sekin jättää avoimeksi. |
| --- | --- |

(62)

Kysymys siitä, onko tarpeen erotella toisistaan raudan ja teräksen sekä alumiinin valssauksen tuotemarkkinat, voidaan sekin jättää avoimeksi.

Laitoslogistiikan/MES-järjestelmien/3-tason tietotekniikkaratkaisujen mahdolliset markkinat

| (63) | Komission markkinatutkimuksessa ilmeni viitteitä siitä, että kehittymässä olisivat erilliset, metallurgia-alan laitoslogistiikan/MES-järjestelmien/3-tason tietotekniikkaratkaisujen tuotemarkkinat. Kysymys siitä, onko kyseessä erillinen haara, ja olisiko se sisällytettävä metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentamisen markkinoiden yhteyteen vai irrotettava siitä, voidaan jättää avoimeksi. |
| --- | --- |

(63)

Komission markkinatutkimuksessa ilmeni viitteitä siitä, että kehittymässä olisivat erilliset, metallurgia-alan laitoslogistiikan/MES-järjestelmien/3-tason tietotekniikkaratkaisujen tuotemarkkinat. Kysymys siitä, onko kyseessä erillinen haara, ja olisiko se sisällytettävä metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentamisen markkinoiden yhteyteen vai irrotettava siitä, voidaan jättää avoimeksi.

d.   Kunnossapito ja palvelut

| (64) | Siemens on sitä mieltä, että palvelujen tuottaminen metallurgisille laitoksille muodostaa erilliset markkinat. Komission tutkimuksessa tämä käsitys tuntuu saavan vahvistusta. Tarkka markkinoiden määritelmä voidaan kuitenkin tällä alalla jättää avoimeksi. |
| --- | --- |

(64)

Siemens on sitä mieltä, että palvelujen tuottaminen metallurgisille laitoksille muodostaa erilliset markkinat. Komission tutkimuksessa tämä käsitys tuntuu saavan vahvistusta. Tarkka markkinoiden määritelmä voidaan kuitenkin tällä alalla jättää avoimeksi.

e.   Muiden kuin metallurgisten teollisuuslaitosten sähkötekniikan rakentaminen

| (65) | Tässä päätöksessä muiden kuin metallurgisten teollisuuslaitosten sähkötekniikan rakentamisen alakohtaisten markkinoiden määritelmä voidaan jättää avoimeksi, sillä riippumatta tuotemarkkinoiden määrittelystä (useita aloja kattaviksi tai erillisiksi markkinoiksi kullekin alalle) suunniteltu keskittymä ei aiheuta kilpailuongelmia. |
| --- | --- |

(65)

Tässä päätöksessä muiden kuin metallurgisten teollisuuslaitosten sähkötekniikan rakentamisen alakohtaisten markkinoiden määritelmä voidaan jättää avoimeksi, sillä riippumatta tuotemarkkinoiden määrittelystä (useita aloja kattaviksi tai erillisiksi markkinoiksi kullekin alalle) suunniteltu keskittymä ei aiheuta kilpailuongelmia.

f.   Päätelmä metallurgisten laitosten rakentamisen ja muiden alojen teollisuuslaitosten rakentamisen tuotemarkkinoiden määritelmästä

| (66) | Tässä päätöksessä on metallurgisten laitosten mekaniikan rakentamisen alalla otettava lähtökohdaksi seuraavat tuotemarkkinat:






  — | metallurgisten laitosten mekaniikan rakentamisen kokonaismarkkinat, jotka kattavat joko pelkästään rautametallit tai sekä rauta- että ei-rautametallit |
| --- | --- | --- |

(66)

Tässä päätöksessä on metallurgisten laitosten mekaniikan rakentamisen alalla otettava lähtökohdaksi seuraavat tuotemarkkinat:

—

metallurgisten laitosten mekaniikan rakentamisen kokonaismarkkinat, jotka kattavat joko pelkästään rautametallit tai sekä rauta- että ei-rautametallit

| — | metallurgisten laitosten mekaniikan rakentamisen eri prosessivaiheiden muodostamat mahdolliset osamarkkinat. |
| --- | --- |

—

metallurgisten laitosten mekaniikan rakentamisen eri prosessivaiheiden muodostamat mahdolliset osamarkkinat.

| (67) | Metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentamisen alalla tässä päätöksessä otetaan lähtökohdaksi seuraavat tuotemarkkinat:






  — | metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentamisen kokonaismarkkinat, joihin luetaan mukaan kaikki jäljempänä mainitut mahdolliset osamarkkinat |
| --- | --- | --- |

(67)

Metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentamisen alalla tässä päätöksessä otetaan lähtökohdaksi seuraavat tuotemarkkinat:

—

metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentamisen kokonaismarkkinat, joihin luetaan mukaan kaikki jäljempänä mainitut mahdolliset osamarkkinat

| — | mahdolliset (kapeammin määritellyt) metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentamisen kokonaismarkkinat rauta-/teräsalan automatisoinnin 0–2-tasoilla |
| --- | --- |

—

mahdolliset (kapeammin määritellyt) metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentamisen kokonaismarkkinat rauta-/teräsalan automatisoinnin 0–2-tasoilla

| — | mahdolliset metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentamisen osamarkkinat, joita olisivat nestevaiheen, kuuman vaiheen, kylmän vaiheen ja pitkien tuotteiden valssauksen prosessialamarkkinat rauta-/teräsalalla, sekä mahdolliset prosessivaiheittain jaotellut markkinat (tai pidemmälle menevän, automatisointitasoon perustuvan alajaottelun mukaiset markkinat) ja mahdolliset 1- ja 2-tason osamarkkinat |
| --- | --- |

—

mahdolliset metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentamisen osamarkkinat, joita olisivat nestevaiheen, kuuman vaiheen, kylmän vaiheen ja pitkien tuotteiden valssauksen prosessialamarkkinat rauta-/teräsalalla, sekä mahdolliset prosessivaiheittain jaotellut markkinat (tai pidemmälle menevän, automatisointitasoon perustuvan alajaottelun mukaiset markkinat) ja mahdolliset 1- ja 2-tason osamarkkinat

| — | alumiinin kuumavalssauksen ja kylmävalssauksen markkinat |
| --- | --- |

—

alumiinin kuumavalssauksen ja kylmävalssauksen markkinat

| — | laitosten logistiikan/MES-järjestelmien/3-tason tietotekniikkaratkaisujen mahdolliset markkinat. |
| --- | --- |

—

laitosten logistiikan/MES-järjestelmien/3-tason tietotekniikkaratkaisujen mahdolliset markkinat.

| (68) | Lisäksi päätöksen lähtökohtana on ainakin yhdet erilliset metallurgisten laitosten kunnossapidon ja palveluiden tuotemarkkinat. |
| --- | --- |

(68)

Lisäksi päätöksen lähtökohtana on ainakin yhdet erilliset metallurgisten laitosten kunnossapidon ja palveluiden tuotemarkkinat.

| (69) | Muiden alojen teollisuuslaitosten sähkötekniikan rakentamisen tuotemarkkinoiden määritelmä voi jäädä avoimeksi. |
| --- | --- |

(69)

Muiden alojen teollisuuslaitosten sähkötekniikan rakentamisen tuotemarkkinoiden määritelmä voi jäädä avoimeksi.

2.   MERKITYKSELLISET MAANTIETEELLISET MARKKINAT

a.   Metallurgisten laitosten mekaniikan rakentaminen

| (70) | Siemensin mielestä metallurgisten laitosten mekaniikan rakentamisen markkinat ovat maailmanlaajuiset tai vähintäänkin ETA-alueen laajuiset markkinat, joilla on vahva suuntaus kehittyä maailmanlaajuisiksi. |
| --- | --- |

(70)

Siemensin mielestä metallurgisten laitosten mekaniikan rakentamisen markkinat ovat maailmanlaajuiset tai vähintäänkin ETA-alueen laajuiset markkinat, joilla on vahva suuntaus kehittyä maailmanlaajuisiksi.

| (71) | Merkityksellisiä maantieteellisiä markkinoita ei ole kuitenkaan tarpeen määritellä tässä päätöksessä, sillä keskittymä tuo mukanaan kilpailuongelmia metallurgisten laitosten mekaniikan rakentamisen alalla riippumatta maantieteellisten markkinoiden määritelmästä (ETA-markkinat vai laajemmat markkinat). |
| --- | --- |

(71)

Merkityksellisiä maantieteellisiä markkinoita ei ole kuitenkaan tarpeen määritellä tässä päätöksessä, sillä keskittymä tuo mukanaan kilpailuongelmia metallurgisten laitosten mekaniikan rakentamisen alalla riippumatta maantieteellisten markkinoiden määritelmästä (ETA-markkinat vai laajemmat markkinat).

b.   Metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentaminen

| (72) | Siemens katsoo markkinoiden olevan maailmanlaajuiset myös metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentamisen alalla. |
| --- | --- |

(72)

Siemens katsoo markkinoiden olevan maailmanlaajuiset myös metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentamisen alalla.

| (73) | Markkinatutkimuksen tulosten perusteella merkitykselliset maantieteelliset markkinat olisivat tässä päätöksessä vähintäänkin ETA-alueen laajuiset, mutta myös laajempien markkinoiden mahdollisuutta olisi tarkasteltava. |
| --- | --- |

(73)

Markkinatutkimuksen tulosten perusteella merkitykselliset maantieteelliset markkinat olisivat tässä päätöksessä vähintäänkin ETA-alueen laajuiset, mutta myös laajempien markkinoiden mahdollisuutta olisi tarkasteltava.

| (74) | Tämä koskee kaikkia mahdollisia metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentamisen osamarkkinoita ja markkinoita, mukaan lukien laitosten logistiikan/MES-järjestelmien/3-tason tietotekniikkaratkaisujen mahdollisia markkinoita. |
| --- | --- |

(74)

Tämä koskee kaikkia mahdollisia metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentamisen osamarkkinoita ja markkinoita, mukaan lukien laitosten logistiikan/MES-järjestelmien/3-tason tietotekniikkaratkaisujen mahdollisia markkinoita.

| (75) | Siemens on yhtä mieltä komission laatimasta metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentamisen maantieteellisten markkinoiden määrittelystä vain siltä osin, kun komissio on valmis harkitsemaan ETA-aluetta laajempien markkinoiden mahdollisuutta. Se on kuitenkin eri mieltä siitä, että tiettyjä Aasian alueita ei voitaisi lukea mukaan merkityksellisiin markkinoihin. Ulkomaisilla tarjoajilla on sen mukaan rajoittamaton pääsy näille osamarkkinoille. |
| --- | --- |

(75)

Siemens on yhtä mieltä komission laatimasta metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentamisen maantieteellisten markkinoiden määrittelystä vain siltä osin, kun komissio on valmis harkitsemaan ETA-aluetta laajempien markkinoiden mahdollisuutta. Se on kuitenkin eri mieltä siitä, että tiettyjä Aasian alueita ei voitaisi lukea mukaan merkityksellisiin markkinoihin. Ulkomaisilla tarjoajilla on sen mukaan rajoittamaton pääsy näille osamarkkinoille.

| (76) | Komissio katsoo kuitenkin edelleen, että tietyissä osissa maailmaa kilpailuolosuhteet ovat erilaiset eivätkä ne johdu pelkästään historiallisista syistä. Voidaan kuitenkin jättää yksityiskohdiltaan avoimeksi, ovatko kyseessä ETA-alueen laajuiset vai laajemmat, jopa maailmanlaajuiset markkinat. |
| --- | --- |

(76)

Komissio katsoo kuitenkin edelleen, että tietyissä osissa maailmaa kilpailuolosuhteet ovat erilaiset eivätkä ne johdu pelkästään historiallisista syistä. Voidaan kuitenkin jättää yksityiskohdiltaan avoimeksi, ovatko kyseessä ETA-alueen laajuiset vai laajemmat, jopa maailmanlaajuiset markkinat.

c.   Kunnossapito ja palvelut

| (77) | Siemensin näkemyksen mukaan nämä markkinat olisi määriteltävä ETA-alueen laajuisiksi. Useimmat markkinatoimijat pitävät niitä kuitenkin suppeampina, sillä alueellista läheisyyttä toimittajiin sekä jonkinasteista kommunikointimahdollisuutta yhteisellä kielellä pidetään tällä alalla erityisen tärkeänä. Osa asiakkaista ei valitsisi tuotantolaitoksensa palvelujen toimittajaksi toisesta jäsenvaltiosta kotoisin olevaa yritystä, vaikka niiden nykyisen palvelujen tarjoajan hinnat nousisivat 5–10 prosenttia. Tämä koskee sekä mekaniikan että sähkötekniikan alaa. |
| --- | --- |

(77)

Siemensin näkemyksen mukaan nämä markkinat olisi määriteltävä ETA-alueen laajuisiksi. Useimmat markkinatoimijat pitävät niitä kuitenkin suppeampina, sillä alueellista läheisyyttä toimittajiin sekä jonkinasteista kommunikointimahdollisuutta yhteisellä kielellä pidetään tällä alalla erityisen tärkeänä. Osa asiakkaista ei valitsisi tuotantolaitoksensa palvelujen toimittajaksi toisesta jäsenvaltiosta kotoisin olevaa yritystä, vaikka niiden nykyisen palvelujen tarjoajan hinnat nousisivat 5–10 prosenttia. Tämä koskee sekä mekaniikan että sähkötekniikan alaa.

| (78) | Tässä päätöksessä markkinoiden tarkka määrittely voidaan kuitenkin jättää avoimeksi. Missään tapauksessa merkitykselliset maantieteelliset markkinat eivät ole kansallisia markkinoita pienemmät eivätkä ETA-alueen markkinoita suuremmat. |
| --- | --- |

(78)

Tässä päätöksessä markkinoiden tarkka määrittely voidaan kuitenkin jättää avoimeksi. Missään tapauksessa merkitykselliset maantieteelliset markkinat eivät ole kansallisia markkinoita pienemmät eivätkä ETA-alueen markkinoita suuremmat.

d.   Muiden alojen teollisuuslaitosten sähkötekniikan rakentaminen

| (79) | VA Techin sisäisessä organisaatiossa metallialan laitosten rakennusyritys VAI toimii maailmanlaajuisesti ja Elin EBG vastaa laitosten sähkötekniikan rakentamisesta painopistealueenaan pääasiassa Itävalta, mutta toimii lisäksi teollisuuslaitosten rakentamisen alalla Keski-Euroopassa. Tämä viittaa siihen, että muiden alojen teollisuuslaitosten sähkötekniikan rakentamisen yhdet tai useammat markkinat olisi rajattava maantieteellisesti kapeammiksi kuin metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentamisen erikoisalan markkinat. Tämä näkemys sai markkinatutkimuksesta vahvistusta, sillä vastauksissaan monet teollisuusyritykset pitivät merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden lähtökohtana pikemminkin kansallisia tai alueellisia markkinoita. Yksittäisten prosessiteollisuuden erikoisalojen kuten paperi- tai kemianalan kohdalla voitaisiin harkita vielä laajempiakin maantieteellisiä markkinoita. Markkinatutkimuksessa ei kuitenkaan ilmennyt minkäänlaisia viitteitä siitä, että maantieteelliset markkinat olisivat laajemmat kuin ETA-alueen laajuiset. |
| --- | --- |

(79)

VA Techin sisäisessä organisaatiossa metallialan laitosten rakennusyritys VAI toimii maailmanlaajuisesti ja Elin EBG vastaa laitosten sähkötekniikan rakentamisesta painopistealueenaan pääasiassa Itävalta, mutta toimii lisäksi teollisuuslaitosten rakentamisen alalla Keski-Euroopassa. Tämä viittaa siihen, että muiden alojen teollisuuslaitosten sähkötekniikan rakentamisen yhdet tai useammat markkinat olisi rajattava maantieteellisesti kapeammiksi kuin metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentamisen erikoisalan markkinat. Tämä näkemys sai markkinatutkimuksesta vahvistusta, sillä vastauksissaan monet teollisuusyritykset pitivät merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden lähtökohtana pikemminkin kansallisia tai alueellisia markkinoita. Yksittäisten prosessiteollisuuden erikoisalojen kuten paperi- tai kemianalan kohdalla voitaisiin harkita vielä laajempiakin maantieteellisiä markkinoita. Markkinatutkimuksessa ei kuitenkaan ilmennyt minkäänlaisia viitteitä siitä, että maantieteelliset markkinat olisivat laajemmat kuin ETA-alueen laajuiset.

| (80) | Kysymys merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden tarkasta rajaamisesta voidaan kuitenkin tämän päätöksen yhteydessä jättää avoimeksi. Yhdet tai useammat merkitykselliset maantieteelliset markkinat eivät kuitenkaan missään tapauksessa ole kansallisia markkinoita pienemmät eivätkä ETA-alueen markkinoita laajemmat. |
| --- | --- |

(80)

Kysymys merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden tarkasta rajaamisesta voidaan kuitenkin tämän päätöksen yhteydessä jättää avoimeksi. Yhdet tai useammat merkitykselliset maantieteelliset markkinat eivät kuitenkaan missään tapauksessa ole kansallisia markkinoita pienemmät eivätkä ETA-alueen markkinoita laajemmat.

3.   KILPAILUOIKEUDELLINEN ARVIOINTI

a.   Metallurgisten laitosten mekaniikan rakentaminen

| (81) | Keskittymä merkitsee Siemens/VAI:n ja sen pääkilpailija SMS:n välisen kilpailun huomattavaa heikkenemistä metallurgisten laitosten mekaniikan rakentamisen ETA-alueen laajuisilla tai maailmanlaajuisilla markkinoilla tai niiden teräksentuotanto- ja jatkuvavalulaitosten mekaniikan rakentamisen osamarkkinoilla. Koska Siemens/VAI saa määräävän aseman markkinoilla, seurauksena on tehokkaan kilpailun olennainen estyminen mainituilla osamarkkinoilla. |
| --- | --- |

(81)

Keskittymä merkitsee Siemens/VAI:n ja sen pääkilpailija SMS:n välisen kilpailun huomattavaa heikkenemistä metallurgisten laitosten mekaniikan rakentamisen ETA-alueen laajuisilla tai maailmanlaajuisilla markkinoilla tai niiden teräksentuotanto- ja jatkuvavalulaitosten mekaniikan rakentamisen osamarkkinoilla. Koska Siemens/VAI saa määräävän aseman markkinoilla, seurauksena on tehokkaan kilpailun olennainen estyminen mainituilla osamarkkinoilla.

1)   Markkinaolosuhteet

| (82) | Siemens ei toimi tällä alalla, toisin kuin VA Tech. Siemens ilmoittaa VA Techin markkinaosuudeksi kaikilla mahdollisilla osamarkkinoilla alle [10–15] (1) prosenttia. |
| --- | --- |

(82)

Siemens ei toimi tällä alalla, toisin kuin VA Tech. Siemens ilmoittaa VA Techin markkinaosuudeksi kaikilla mahdollisilla osamarkkinoilla alle [10–15] (1) prosenttia.

| (83) | Markkinatoimijat arvioivat kuitenkin VA Techin markkinaosuudet laitosten mekaniikan rakentamisen mahdollisilla tuotemarkkinoilla huomattavasti suuremmiksi. Metallurgisten laitosten rakentamisen alalla VA Techin maailmanlaajuinen ja ETA-alueen laajuinen markkinaosuus arvioitiin suunnilleen samansuuruisiksi kuin aikaisemmin ainoana markkinajohtajana olleen SMS-Demagin (jäljempänä ’SMS’) markkinaosuus. Seuraavaksi suurimmaksi arvioitiin Danieli, kolmas ETA-alueella toimiva koko tuotevalikoiman tarjoaja. Mahdollisilla yksittäisillä mekaniikan osamarkkinoilla VA Techin katsotaan olevan selkeä markkinajohtaja. |
| --- | --- |

(83)

Markkinatoimijat arvioivat kuitenkin VA Techin markkinaosuudet laitosten mekaniikan rakentamisen mahdollisilla tuotemarkkinoilla huomattavasti suuremmiksi. Metallurgisten laitosten rakentamisen alalla VA Techin maailmanlaajuinen ja ETA-alueen laajuinen markkinaosuus arvioitiin suunnilleen samansuuruisiksi kuin aikaisemmin ainoana markkinajohtajana olleen SMS-Demagin (jäljempänä ’SMS’) markkinaosuus. Seuraavaksi suurimmaksi arvioitiin Danieli, kolmas ETA-alueella toimiva koko tuotevalikoiman tarjoaja. Mahdollisilla yksittäisillä mekaniikan osamarkkinoilla VA Techin katsotaan olevan selkeä markkinajohtaja.

| (84) | Markkinatoimijoiden lausunnoissa annetaan myös ymmärtää, että metallurgisten laitosten mekaniikan rakentamisen yhdet tai useammat markkinat ovat hyvin keskittyneet. |
| --- | --- |

(84)

Markkinatoimijoiden lausunnoissa annetaan myös ymmärtää, että metallurgisten laitosten mekaniikan rakentamisen yhdet tai useammat markkinat ovat hyvin keskittyneet.

| (85) | SMS pitää VAI:ta pääkilpailijanaan useimmilla liiketoiminta-aloillaan. Se ilmoittaa metallurgisten laitosten mekaniikan rakentamisen alan oman markkinaosuutensa 24 prosentiksi ja VAI:n markkinaosuuden 20 prosentiksi. Yksittäisillä prosessivaiheittain jaotelluilla markkinoilla näiden kahden johtavan yrityksen yhteiset markkinaosuudet ovat huomattavasti suuremmat. Teräksentuotannon prosessivaiheen markkinoilla VAI on samalla tasolla SMS:n kanssa (kummallakin 33 prosenttia), kun taas jatkuvavalun prosessivaiheen markkinoilla VAI on selvästi edellä SMS:ää (SMS: 23 prosenttia, VAI: 62 prosenttia). VAI on vahvistanut jatkuvavalun alan johtavan asemansa ja suuret markkinaosuudet julkisissa lausunnoissa. |
| --- | --- |

(85)

SMS pitää VAI:ta pääkilpailijanaan useimmilla liiketoiminta-aloillaan. Se ilmoittaa metallurgisten laitosten mekaniikan rakentamisen alan oman markkinaosuutensa 24 prosentiksi ja VAI:n markkinaosuuden 20 prosentiksi. Yksittäisillä prosessivaiheittain jaotelluilla markkinoilla näiden kahden johtavan yrityksen yhteiset markkinaosuudet ovat huomattavasti suuremmat. Teräksentuotannon prosessivaiheen markkinoilla VAI on samalla tasolla SMS:n kanssa (kummallakin 33 prosenttia), kun taas jatkuvavalun prosessivaiheen markkinoilla VAI on selvästi edellä SMS:ää (SMS: 23 prosenttia, VAI: 62 prosenttia). VAI on vahvistanut jatkuvavalun alan johtavan asemansa ja suuret markkinaosuudet julkisissa lausunnoissa.

2)   Metallurgisten laitosten mekaniikan rakentamisen kokonaismarkkinat raudan ja teräksen alalla tai kokonaismarkkinat mukaan lukien ei-rautametallit: tehokkaan kilpailun olennainen estyminen

| (86) | Markkinatutkimuksen mukaan Siemensin vähemmistöosakkuus SMS:ssä merkitsee sitä, että keskittymä johtaa VAI:n ja SMS:n tämänhetkisen kilpailun merkittävään heikentymiseen. Kun otetaan huomioon VAI:n erityisen vahva asema näillä hyvin keskittyneillä markkinoilla, VAI:n ja Siemensin erittäin tiivis kilpailusuhde ja se seikka, että muut kilpailijat eivät pysty riittävästi rajoittamaan Siemensin ja VAI:n kilpailumahdollisuuksia, jos SMS:n kilpailupaine niitä kohtaan heikkenee, keskittymä johtaa joka tapauksessa tehokkaan kilpailun olennaiseen estymiseen, kun toiminta on koordinoimatonta ja Siemens/VAI:lle syntyy mahdollisesti määräävä markkina-asema. |
| --- | --- |

(86)

Markkinatutkimuksen mukaan Siemensin vähemmistöosakkuus SMS:ssä merkitsee sitä, että keskittymä johtaa VAI:n ja SMS:n tämänhetkisen kilpailun merkittävään heikentymiseen. Kun otetaan huomioon VAI:n erityisen vahva asema näillä hyvin keskittyneillä markkinoilla, VAI:n ja Siemensin erittäin tiivis kilpailusuhde ja se seikka, että muut kilpailijat eivät pysty riittävästi rajoittamaan Siemensin ja VAI:n kilpailumahdollisuuksia, jos SMS:n kilpailupaine niitä kohtaan heikkenee, keskittymä johtaa joka tapauksessa tehokkaan kilpailun olennaiseen estymiseen, kun toiminta on koordinoimatonta ja Siemens/VAI:lle syntyy mahdollisesti määräävä markkina-asema.

| (87) | VAI ja SMS ovat kyseessä olevilla markkinoilla kovimmin kilpailevat toimijat. Tämän tiukan kilpailusuhteen vuoksi asiakas, joka tietyssä metallurgian alan hankkeessa päättää olla valitsematta VA Techiä, pitää hyvin todennäköisesti SMS:ää ensisijaisena vaihtoehtona. Tämä käy ilmi markkinatutkimukseen osallistuneiden kilpailijoiden ja asiakkaiden laatimista luokitteluista. |
| --- | --- |

(87)

VAI ja SMS ovat kyseessä olevilla markkinoilla kovimmin kilpailevat toimijat. Tämän tiukan kilpailusuhteen vuoksi asiakas, joka tietyssä metallurgian alan hankkeessa päättää olla valitsematta VA Techiä, pitää hyvin todennäköisesti SMS:ää ensisijaisena vaihtoehtona. Tämä käy ilmi markkinatutkimukseen osallistuneiden kilpailijoiden ja asiakkaiden laatimista luokitteluista.

| (88) | Kolmanneksi vahvimpana kilpailijana pidetään yleisesti Danielia, mutta useimmiten selvästi SMS:ää ja VAI:ta heikompana. Sen vahvuus on ennen kaikkea pitkien tuotteiden valssauksessa, ja se onkin kyseisen alan markkinajohtaja. Markkina-asemansa ja asiakkaiden luokituksen perusteella Danieli ei todennäköisesti pystyisi estämään kilpailun supistumista metallurgisten laitosten mekaniikan rakentamisen alalla tai haastamaan määräävää asemaa, jonka VAI voisi saada Siemens/VAI:n tiedonsaantiedun avulla. Lisäksi asiakkaiden on saatava vähintään kolme tarjousta, jotta ne voivat neuvotella menestyksellisesti metallurgisten laitosten mekaniikan rakentamisen alalla. |
| --- | --- |

(88)

Kolmanneksi vahvimpana kilpailijana pidetään yleisesti Danielia, mutta useimmiten selvästi SMS:ää ja VAI:ta heikompana. Sen vahvuus on ennen kaikkea pitkien tuotteiden valssauksessa, ja se onkin kyseisen alan markkinajohtaja. Markkina-asemansa ja asiakkaiden luokituksen perusteella Danieli ei todennäköisesti pystyisi estämään kilpailun supistumista metallurgisten laitosten mekaniikan rakentamisen alalla tai haastamaan määräävää asemaa, jonka VAI voisi saada Siemens/VAI:n tiedonsaantiedun avulla. Lisäksi asiakkaiden on saatava vähintään kolme tarjousta, jotta ne voivat neuvotella menestyksellisesti metallurgisten laitosten mekaniikan rakentamisen alalla.

| (89) | Muut kilpailijat eivät aiheuta tuntuvaa kilpailupainetta. Siemensin kolmen markkinajohtajan ohella mainitsemat suurehkot tarjoajat eivät toimi Euroopassa koskaan tai juuri koskaan eivätkä näin ollen ole eurooppalaisille asiakkaille sopiva vaihtoehto. Pienet tarjoajat eivät todennäköisesti pysty tekemään kilpailukykyisiä tarjouksia suurista laitoksista. Kolmea markkinajohtajaa lukuun ottamatta kilpailu on pirstaloitunutta eikä sen vuoksi pysty toimimaan vastavoimana kolmen johtavan tarjoajan markkinavoimalle. |
| --- | --- |

(89)

Muut kilpailijat eivät aiheuta tuntuvaa kilpailupainetta. Siemensin kolmen markkinajohtajan ohella mainitsemat suurehkot tarjoajat eivät toimi Euroopassa koskaan tai juuri koskaan eivätkä näin ollen ole eurooppalaisille asiakkaille sopiva vaihtoehto. Pienet tarjoajat eivät todennäköisesti pysty tekemään kilpailukykyisiä tarjouksia suurista laitoksista. Kolmea markkinajohtajaa lukuun ottamatta kilpailu on pirstaloitunutta eikä sen vuoksi pysty toimimaan vastavoimana kolmen johtavan tarjoajan markkinavoimalle.

| (90) | Metallurgisten laitosten mekaniikan rakentamisen alalla suurtoimittajilla on suuri määrä asiakkaita, joilta ne saavat suurimman osan toimeksiannoistaan, minkä vuoksi ne eivät ole erityisen riippuvaisia yksittäisistä asiakkaista. |
| --- | --- |

(90)

Metallurgisten laitosten mekaniikan rakentamisen alalla suurtoimittajilla on suuri määrä asiakkaita, joilta ne saavat suurimman osan toimeksiannoistaan, minkä vuoksi ne eivät ole erityisen riippuvaisia yksittäisistä asiakkaista.

| (91) | Keskittymä heikentäisi huomattavasti kilpailupainetta, jota SMS aiheuttaa Siemens/VAI:lle. Siinä Siemens saisi nykyisen SMS:stä omistamansa 28 prosentin osuuden lisäksi määräysvallan VA Techissä. Asian erityisolosuhteet (ks. jäljempänä oleva kohta: myyntioption käyttö etukäteen; osakkeen arvo on sovittu määriteltäväksi 31.12.2004 vallinneen arvon mukaisesti) huomioon ottaen ei voida kuitenkaan riittävällä varmuudella lähteä siitä, että Siemensin 28 prosentin osuus SMS:stä (ja taloudellinen hyöty SMS:n liiketoiminnan menestyksestä, joka yleensä tulee osakkuuden mukana) saisivat Siemens/VA Techin hellittämään kilpailua SMS:ää kohtaan. [...] (1) |
| --- | --- |

(91)

Keskittymä heikentäisi huomattavasti kilpailupainetta, jota SMS aiheuttaa Siemens/VAI:lle. Siinä Siemens saisi nykyisen SMS:stä omistamansa 28 prosentin osuuden lisäksi määräysvallan VA Techissä. Asian erityisolosuhteet (ks. jäljempänä oleva kohta: myyntioption käyttö etukäteen; osakkeen arvo on sovittu määriteltäväksi 31.12.2004 vallinneen arvon mukaisesti) huomioon ottaen ei voida kuitenkaan riittävällä varmuudella lähteä siitä, että Siemensin 28 prosentin osuus SMS:stä (ja taloudellinen hyöty SMS:n liiketoiminnan menestyksestä, joka yleensä tulee osakkuuden mukana) saisivat Siemens/VA Techin hellittämään kilpailua SMS:ää kohtaan. [...] (1)

| (92) | Siemens on käyttänyt myyntioption ja myynyt osuutensa SMS:stä sen enemmistöosakkaalle. Siemensin hallussa olevan osuuden arvo on kuitenkin kiistanalainen, ja Saksan oikeuslaitoksessa on vireillä mahdollisesti pitkäänkin kestävä oikeudenkäynti. Niin kauan kuin oikeudenkäynti on kesken eikä Siemensin 28 prosentin osakkuuden myynti ole toteutunut [...] (1). |
| --- | --- |

(92)

Siemens on käyttänyt myyntioption ja myynyt osuutensa SMS:stä sen enemmistöosakkaalle. Siemensin hallussa olevan osuuden arvo on kuitenkin kiistanalainen, ja Saksan oikeuslaitoksessa on vireillä mahdollisesti pitkäänkin kestävä oikeudenkäynti. Niin kauan kuin oikeudenkäynti on kesken eikä Siemensin 28 prosentin osakkuuden myynti ole toteutunut [...] (1).

| (93) | [...] (1). |
| --- | --- |

(93)

[...] (1).

| (94) | [...] (1). |
| --- | --- |

(94)

[...] (1).

| (95) | [...] (1). Koska Siemensin 28 prosentin osakkuus SMS:ssä pysyy edelleen voimassa, keskittymä heikentäisi huomattavasti Siemens/VAI:n ja SMS:n välistä kilpailua. Kysymys siitä, toisiko Siemens/VAI:n tiedonsaantietu pahimpaan kilpailijaan SMS:ään nähden ja etumatka markkinavoimassa Danieliin nähden sille määräävän aseman, voidaan jättää avoimeksi. Joka tapauksessa keskittymällä olisi erityisen haitallisia vaikutuksia kilpailuun yritysten koordinoimattoman toiminnan seurauksena. Tästä aiheutuu tehokkaan kilpailun olennainen estyminen metallurgisten laitosten mekaniikan rakentamisen kokonaismarkkinoilla. |
| --- | --- |

(95)

[...] (1). Koska Siemensin 28 prosentin osakkuus SMS:ssä pysyy edelleen voimassa, keskittymä heikentäisi huomattavasti Siemens/VAI:n ja SMS:n välistä kilpailua. Kysymys siitä, toisiko Siemens/VAI:n tiedonsaantietu pahimpaan kilpailijaan SMS:ään nähden ja etumatka markkinavoimassa Danieliin nähden sille määräävän aseman, voidaan jättää avoimeksi. Joka tapauksessa keskittymällä olisi erityisen haitallisia vaikutuksia kilpailuun yritysten koordinoimattoman toiminnan seurauksena. Tästä aiheutuu tehokkaan kilpailun olennainen estyminen metallurgisten laitosten mekaniikan rakentamisen kokonaismarkkinoilla.

3)   Metallurgisten laitosten mekaniikan rakentamisen osamarkkinat: Määräävän aseman syntyminen

| (96) | Nämä johtopäätökset pitävät paikkansa vielä paremmin teräksentuotannon ja jatkuvavalulaitosten mekaniikan rakentamisen mahdollisten prosessivaiheosamarkkinoiden kohdalla. Metallurgisten laitosten mekaniikan rakentamisen muiden osamarkkinoiden osalta ei voida kuitenkaan varmuudella todeta, johtaisiko keskittymä tehokkaan kilpailun olennaiseen estymiseen. |
| --- | --- |

(96)

Nämä johtopäätökset pitävät paikkansa vielä paremmin teräksentuotannon ja jatkuvavalulaitosten mekaniikan rakentamisen mahdollisten prosessivaiheosamarkkinoiden kohdalla. Metallurgisten laitosten mekaniikan rakentamisen muiden osamarkkinoiden osalta ei voida kuitenkaan varmuudella todeta, johtaisiko keskittymä tehokkaan kilpailun olennaiseen estymiseen.

| (97) | Komission markkinatutkimuksessa kilpailijat ja asiakkaat arvioivat, että teräksentuotannon laitosten mekaniikan rakentamisen mahdollisilla markkinoilla VAI on kaiken kaikkiaan tärkein toimija. Välittömästi sen jälkeen toisella sijalla on SMS. VAI:lla ja SMS:llä on suuret markkinaosuudet näiden keskittyneiden markkinoiden ETA-alueen markkinoilla ja maailmanmarkkinoilla. Kummankin osuus maailmanmarkkinoista on 30–40 prosenttia; ETA-alueen markkinoista niiden osuus on suurella todennäköisyydellä vielä korkeampi. Näiden suurien markkinaosuuksien perusteella voidaan päätellä markkinoiden olevan varsin keskittyneet, minkä vuoksi asiakkaihin kohdistuvat huomattavan haitalliset vaikutukset ovat entistä todennäköisempiä. Tämä koskee erityisesti kahden vahvimman tarjoajan välistä tiukkaa kilpailua, joka keskittymän jälkeen lievenisi johtavan yrityksen eduksi. VAI ja SMS ovat ankarimmassa kilpailutilanteessa keskenään. Danieli on järjestyksessä kolmantena huomattavan välimatkan päässä eikä ole samalla tavoin tiukassa kilpailusuhteessa. Muu kilpailukenttä on pirstaloitunutta. Pienemmät toimittajat eivät suurhankkeissa kykene kilpailemaan suurien toimittajien kanssa, joten ne joutuvat tekemään yhteistyötä näiden kanssa tai erikoistumaan yksittäisiin kapeisiin markkinasegmentteihin. |
| --- | --- |

(97)

Komission markkinatutkimuksessa kilpailijat ja asiakkaat arvioivat, että teräksentuotannon laitosten mekaniikan rakentamisen mahdollisilla markkinoilla VAI on kaiken kaikkiaan tärkein toimija. Välittömästi sen jälkeen toisella sijalla on SMS. VAI:lla ja SMS:llä on suuret markkinaosuudet näiden keskittyneiden markkinoiden ETA-alueen markkinoilla ja maailmanmarkkinoilla. Kummankin osuus maailmanmarkkinoista on 30–40 prosenttia; ETA-alueen markkinoista niiden osuus on suurella todennäköisyydellä vielä korkeampi. Näiden suurien markkinaosuuksien perusteella voidaan päätellä markkinoiden olevan varsin keskittyneet, minkä vuoksi asiakkaihin kohdistuvat huomattavan haitalliset vaikutukset ovat entistä todennäköisempiä. Tämä koskee erityisesti kahden vahvimman tarjoajan välistä tiukkaa kilpailua, joka keskittymän jälkeen lievenisi johtavan yrityksen eduksi. VAI ja SMS ovat ankarimmassa kilpailutilanteessa keskenään. Danieli on järjestyksessä kolmantena huomattavan välimatkan päässä eikä ole samalla tavoin tiukassa kilpailusuhteessa. Muu kilpailukenttä on pirstaloitunutta. Pienemmät toimittajat eivät suurhankkeissa kykene kilpailemaan suurien toimittajien kanssa, joten ne joutuvat tekemään yhteistyötä näiden kanssa tai erikoistumaan yksittäisiin kapeisiin markkinasegmentteihin.

| (98) | Jatkuvavalulaitosten mekaniikan rakentamisen mahdollisilla markkinoilla asiakkaat ja kilpailijat pitävät VAI:ta sekä ETA-alueella että maailmanlaajuisesti selvänä markkinajohtajana. VAI:n markkinaosuudet ovat hyvin todennäköisesti yli 50 prosenttia sekä ETA-alueella että maailmanlaajuisesti. Toisena järjestyksessä on SMS, ja se on VAI:n kovin kilpailija. Danieli on kolmannella tilalla selkeän välimatkan päässä. Kilpailu on pirstaloitunutta eikä se pysty rajoittamaan VAI:n markkinavoimaa. |
| --- | --- |

(98)

Jatkuvavalulaitosten mekaniikan rakentamisen mahdollisilla markkinoilla asiakkaat ja kilpailijat pitävät VAI:ta sekä ETA-alueella että maailmanlaajuisesti selvänä markkinajohtajana. VAI:n markkinaosuudet ovat hyvin todennäköisesti yli 50 prosenttia sekä ETA-alueella että maailmanlaajuisesti. Toisena järjestyksessä on SMS, ja se on VAI:n kovin kilpailija. Danieli on kolmannella tilalla selkeän välimatkan päässä. Kilpailu on pirstaloitunutta eikä se pysty rajoittamaan VAI:n markkinavoimaa.

| (99) | Näissä olosuhteissa [...] (1) johtaisi Siemensin määräävään asemaan teräksentuotanto- ja jatkuvavalulaitosten mekaniikan rakentamisen mahdollisilla markkinoilla ja sen myötä tehokkaan kilpailun olennaiseen estymiseen. |
| --- | --- |

(99)

Näissä olosuhteissa [...] (1) johtaisi Siemensin määräävään asemaan teräksentuotanto- ja jatkuvavalulaitosten mekaniikan rakentamisen mahdollisilla markkinoilla ja sen myötä tehokkaan kilpailun olennaiseen estymiseen.

b.   Metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentaminen

Metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentamisen markkinat (0–2 –tasot, rauta/teräs), mahdolliset prosessialan ja prosessivaiheen mukaiset osamarkkinat

Markkinoiden rakenne ja markkinaosuudet

| (100) | Markkinatutkimuksessa kävi ilmi, että monet markkinatoimijat pitävät Siemensiä tärkeimpänä rauta-/terässektorin metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentamisalan tarjoajana ETA-alueella ja maailmanlaajuisesti. Tämä koskee mahdollisia kokonaismarkkinoita ja useimpia osamarkkinoita, lukuun ottamatta pitkien tuotteiden valssauksen mahdollisia osamarkkinoita, joiden markkinajohtajana pidetään Danielia. Näillä aloilla VAI:n katsotaan olevan vahva, useimmiten toisella sijalla oleva kilpailija ja jatkuvavalun alalla jopa suunnilleen yhtä vahva kuin Siemens. On kuitenkin korostettava sitä, että myös neljän muun kilpailijan arvioidaan olevan vahvoja ja uskottavia tarjoajia. Kyseessä ovat pääasiassa ABB, Alstom, SMS ja Danieli, joillakin aloilla, varsinkin maailmanlaajuisella tasolla Toshiba (esim. TMEIC-GE) sekä Sundwig-Andritz, Ingelectric ja ASI Robicon. |
| --- | --- |

(100)

Markkinatutkimuksessa kävi ilmi, että monet markkinatoimijat pitävät Siemensiä tärkeimpänä rauta-/terässektorin metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentamisalan tarjoajana ETA-alueella ja maailmanlaajuisesti. Tämä koskee mahdollisia kokonaismarkkinoita ja useimpia osamarkkinoita, lukuun ottamatta pitkien tuotteiden valssauksen mahdollisia osamarkkinoita, joiden markkinajohtajana pidetään Danielia. Näillä aloilla VAI:n katsotaan olevan vahva, useimmiten toisella sijalla oleva kilpailija ja jatkuvavalun alalla jopa suunnilleen yhtä vahva kuin Siemens. On kuitenkin korostettava sitä, että myös neljän muun kilpailijan arvioidaan olevan vahvoja ja uskottavia tarjoajia. Kyseessä ovat pääasiassa ABB, Alstom, SMS ja Danieli, joillakin aloilla, varsinkin maailmanlaajuisella tasolla Toshiba (esim. TMEIC-GE) sekä Sundwig-Andritz, Ingelectric ja ASI Robicon.

Markkinaosuudet

| (101) | Markkinaosuuksien määrittely on tällä tuote- ja palvelualalla vaikeaa, koska se on niin homogeeninen ja eriytynyt. Komission käytettävissä on joitakin Siemensin arvioita, jotka on osittain laadittu menettelyä varten ja osittain selvästi ennen menettelyn aloittamista. Lisäksi on arvioita, jotka VA Tech on laatinut ennen menettelyn alkua ja arvioita, jotka laadittiin komission pyynnöstä menettelyn aikana. Myös SMS esitti komissiolle arvioita menettelyä varten. Näissä arvioissa markkinaosuuksien suuruudet vaihtelevat huomattavasti. Siemens katsoo arvioissaan, että yhteinen markkinaosuus jäisi alle 20 prosenttiin, kun taas VAI:n arviot liikkuvat huomattavasti korkeammalla, 40–50 prosentissa. Suurimmat luvut eräistä prosessivaihemarkkinoista esiintyvät SMS:n arvioissa. |
| --- | --- |

(101)

Markkinaosuuksien määrittely on tällä tuote- ja palvelualalla vaikeaa, koska se on niin homogeeninen ja eriytynyt. Komission käytettävissä on joitakin Siemensin arvioita, jotka on osittain laadittu menettelyä varten ja osittain selvästi ennen menettelyn aloittamista. Lisäksi on arvioita, jotka VA Tech on laatinut ennen menettelyn alkua ja arvioita, jotka laadittiin komission pyynnöstä menettelyn aikana. Myös SMS esitti komissiolle arvioita menettelyä varten. Näissä arvioissa markkinaosuuksien suuruudet vaihtelevat huomattavasti. Siemens katsoo arvioissaan, että yhteinen markkinaosuus jäisi alle 20 prosenttiin, kun taas VAI:n arviot liikkuvat huomattavasti korkeammalla, 40–50 prosentissa. Suurimmat luvut eräistä prosessivaihemarkkinoista esiintyvät SMS:n arvioissa.

| (102) | Komission (samoin kuin joidenkin mainittujen kilpailijoiden) käsitys on se, ettei mitään näistä arvioista voi pitää erityisen luotettavana. |
| --- | --- |

(102)

Komission (samoin kuin joidenkin mainittujen kilpailijoiden) käsitys on se, ettei mitään näistä arvioista voi pitää erityisen luotettavana.

| (103) | Komissio analysoi tärkeimpien kilpailijoiden vahvuutta mainittujen markkinoiden tärkeimmällä osalla, toisin sanoen yli 1 miljoonan euron toimeksiantoja vuosina 2002–2004. Se kysyi kilpailijoilta kaikista toimeksiannoista, joita ne olivat saaneet kyseisenä aikana ja laski saadut luvut yhteen. Kyselyn tuloksissa näkyy sen kohteina olleiden yritysten suhteellinen koko. Myöhäisessä vaiheessa menettelyä Siemens esitti vielä lisää yksityiskohtaisia tietoja muista nestevaihealalla toimivista kilpailijoista. Komissio tutki näitä tietoja ja otti ne huomioon asiakkaiden ja/tai kilpailijoiden vahvistettua ne. Komissio katsoo, että nämä laskelmat ovat käyttökelpoisia arvioita todellisista markkinaosuuksista. Ilmoitettuja markkinaosuuksia on kuitenkin pidettävä ylärajoina, ja todelliset markkinaosuudet ovat hyvin todennäköisesti alhaisemmat. |
| --- | --- |

(103)

Komissio analysoi tärkeimpien kilpailijoiden vahvuutta mainittujen markkinoiden tärkeimmällä osalla, toisin sanoen yli 1 miljoonan euron toimeksiantoja vuosina 2002–2004. Se kysyi kilpailijoilta kaikista toimeksiannoista, joita ne olivat saaneet kyseisenä aikana ja laski saadut luvut yhteen. Kyselyn tuloksissa näkyy sen kohteina olleiden yritysten suhteellinen koko. Myöhäisessä vaiheessa menettelyä Siemens esitti vielä lisää yksityiskohtaisia tietoja muista nestevaihealalla toimivista kilpailijoista. Komissio tutki näitä tietoja ja otti ne huomioon asiakkaiden ja/tai kilpailijoiden vahvistettua ne. Komissio katsoo, että nämä laskelmat ovat käyttökelpoisia arvioita todellisista markkinaosuuksista. Ilmoitettuja markkinaosuuksia on kuitenkin pidettävä ylärajoina, ja todelliset markkinaosuudet ovat hyvin todennäköisesti alhaisemmat.

| (104) | Nämä luvut osoittavat, että keskittymä ei ilmeisestikään johda yli 35–40 prosentin markkinaosuuksiin. Kaikilla prosessialoilla ja kaikkien prosessivaiheiden osalta markkinoille jää vähintään neljä vahvaa tarjoajaa, joiden voidaan olettaa aiheuttavan riittävää kilpailupainetta sulautuneelle yritykselle. |
| --- | --- |

(104)

Nämä luvut osoittavat, että keskittymä ei ilmeisestikään johda yli 35–40 prosentin markkinaosuuksiin. Kaikilla prosessialoilla ja kaikkien prosessivaiheiden osalta markkinoille jää vähintään neljä vahvaa tarjoajaa, joiden voidaan olettaa aiheuttavan riittävää kilpailupainetta sulautuneelle yritykselle.

Tarjouskilpailuanalyysi

| (105) | Yhdet tai useammat tässä asiassa merkitykselliset markkinat ovat tarjouskilpailumarkkinoita, joilla markkinaosuus on pelkästään viitteellinen mitta. Ratkaiseva tekijä on kilpailupaine, jota yritykset aiheuttavat toisilleen tarjouskilpailuprosessin aikana, jolloin pitkäaikaiset markkinaosuudet ovat tärkeä voiman osoitin. |
| --- | --- |

(105)

Yhdet tai useammat tässä asiassa merkitykselliset markkinat ovat tarjouskilpailumarkkinoita, joilla markkinaosuus on pelkästään viitteellinen mitta. Ratkaiseva tekijä on kilpailupaine, jota yritykset aiheuttavat toisilleen tarjouskilpailuprosessin aikana, jolloin pitkäaikaiset markkinaosuudet ovat tärkeä voiman osoitin.

| (106) | Siemensin ja VAI:n tietojen analysointi tarjouskilpailujen kannalta osoittaa, että niitä voidaan pitää tiukkoina kilpailijoina korkeintaan joillakin mahdollisilla osamarkkinoilla (jatkuvavalu, nestevaihe), mutta edes näillä osamarkkinoilla ne eivät ole kaikkein tiukimmat kilpailijat. |
| --- | --- |

(106)

Siemensin ja VAI:n tietojen analysointi tarjouskilpailujen kannalta osoittaa, että niitä voidaan pitää tiukkoina kilpailijoina korkeintaan joillakin mahdollisilla osamarkkinoilla (jatkuvavalu, nestevaihe), mutta edes näillä osamarkkinoilla ne eivät ole kaikkein tiukimmat kilpailijat.

Siemensin SMS:ssä omistaman osakkuuden vaikutukset

| (107) | Siemensin osakkuutta SMS:ssä [...] (1) koskeneet sille määrätyt sitoumukset, joiden tarkoituksena oli poistaa kilpailuongelmat metallurgisten laitosten mekaniikan rakentamisen alalta, sulkevat pois kilpailun olennaisen estymisen mahdollisuuden pelkästään tämän osakkuuden perusteella [...] (1) vähintäänkin metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentamisen alalta (tämä pitää paikkansa myös kaikilla muilla metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentamismarkkinoilla). |
| --- | --- |

(107)

Siemensin osakkuutta SMS:ssä [...] (1) koskeneet sille määrätyt sitoumukset, joiden tarkoituksena oli poistaa kilpailuongelmat metallurgisten laitosten mekaniikan rakentamisen alalta, sulkevat pois kilpailun olennaisen estymisen mahdollisuuden pelkästään tämän osakkuuden perusteella [...] (1) vähintäänkin metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentamisen alalta (tämä pitää paikkansa myös kaikilla muilla metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentamismarkkinoilla).

1- ja 2-tason mahdolliset automatisointimarkkinat

| (108) | Markkinatutkimus on vahvistanut, että kilpailijat pitävät 1- ja 2-tason ohjelmistoratkaisuja todistusvoimaisina osoittimina markkinavoimasta. |
| --- | --- |

(108)

Markkinatutkimus on vahvistanut, että kilpailijat pitävät 1- ja 2-tason ohjelmistoratkaisuja todistusvoimaisina osoittimina markkinavoimasta.

| (109) | [...] (1). Myös näille markkinoille jää kuitenkin riittävä määrä vahvoja kilpailijoita kuten SMS, Danieli, ABB, Alstom ja TMEIC-GE. Lisäksi on joukko muita kilpailijoita, jotka toimivat ennen muuta 1-tasolla, jolla markkinoille pääsyn esteet ovat matalammat kuin 2-tasolla, tai kapeilla markkinasektoreilla kilpaillen Siemensin/VA Techin kanssa. Tämän vahvistaa 1- ja 2-tason ohjelmistomoduulien markkinavoiman analyysi eräissä prosessivaiheissa. Eri pääkilpailijoiden tietoja ei ollut käytettävissä, mutta komissio pystyi kuitenkin laatimaan kaikkein epäsuotuisimpiin oletuksiin perustuvan analyysin, jonka tuloksena oli, että mahdollisille markkinoille jää edelleen vahvoja kilpailijoita. |
| --- | --- |

(109)

[...] (1). Myös näille markkinoille jää kuitenkin riittävä määrä vahvoja kilpailijoita kuten SMS, Danieli, ABB, Alstom ja TMEIC-GE. Lisäksi on joukko muita kilpailijoita, jotka toimivat ennen muuta 1-tasolla, jolla markkinoille pääsyn esteet ovat matalammat kuin 2-tasolla, tai kapeilla markkinasektoreilla kilpaillen Siemensin/VA Techin kanssa. Tämän vahvistaa 1- ja 2-tason ohjelmistomoduulien markkinavoiman analyysi eräissä prosessivaiheissa. Eri pääkilpailijoiden tietoja ei ollut käytettävissä, mutta komissio pystyi kuitenkin laatimaan kaikkein epäsuotuisimpiin oletuksiin perustuvan analyysin, jonka tuloksena oli, että mahdollisille markkinoille jää edelleen vahvoja kilpailijoita.

Alumiinikuumavalssauksen ja –kylmävalssauksen metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentaminen

| (110) | Alumiinivalssaamojen rakentamisen mahdolliset markkinat ovat teräsvalssaamoihin verrattuna hyvin pienet. Jo pelkästään tästä syystä edellä esitetty analyysi teräksenvalssausmarkkinoista ei muuttuisi olennaisesti, vaikka teräksen- ja alumiininvalssauksen markkinat olisivat yhteiset. |
| --- | --- |

(110)

Alumiinivalssaamojen rakentamisen mahdolliset markkinat ovat teräsvalssaamoihin verrattuna hyvin pienet. Jo pelkästään tästä syystä edellä esitetty analyysi teräksenvalssausmarkkinoista ei muuttuisi olennaisesti, vaikka teräksen- ja alumiininvalssauksen markkinat olisivat yhteiset.

| (111) | Suuri enemmistö asiakkaista katsoo, että keskittymä ei aiheuta ongelmia alumiinin kuuma- ja kylmävalssaamojen sähkötekniikan rakentamisen kannalta. On totta, että Siemens ja VA Tech luokitellaan usein johtavien tarjoajien joukkoon. Menestyksekkäinä tarjoajina mainitaan kuitenkin muitakin yrityksiä kuten ABB, TMEIC, Alstom, ASI Robicon ja IAS. |
| --- | --- |

(111)

Suuri enemmistö asiakkaista katsoo, että keskittymä ei aiheuta ongelmia alumiinin kuuma- ja kylmävalssaamojen sähkötekniikan rakentamisen kannalta. On totta, että Siemens ja VA Tech luokitellaan usein johtavien tarjoajien joukkoon. Menestyksekkäinä tarjoajina mainitaan kuitenkin muitakin yrityksiä kuten ABB, TMEIC, Alstom, ASI Robicon ja IAS.

| (112) | Alumiinialalla markkinoille pääsyn esteet ovat huomattavasti matalammat mekaanisten alumiininvalssaamojen tarjoajille sekä yrityksille, joiden tarjontaan kuuluu jo 1- ja 2-tason automatisointi teräsalalla. Pitkälle keskittyneellä kysyntäpuolella voidaan varmasti katsoa olevan jonkin verran kysyntävoimaa, mikä saattaisi edistää näitä ryhmiä edustavien uusien tarjoajien pääsyä markkinoille. Tässä yhteydessä voidaan mainita erityisesti SMS. |
| --- | --- |

(112)

Alumiinialalla markkinoille pääsyn esteet ovat huomattavasti matalammat mekaanisten alumiininvalssaamojen tarjoajille sekä yrityksille, joiden tarjontaan kuuluu jo 1- ja 2-tason automatisointi teräsalalla. Pitkälle keskittyneellä kysyntäpuolella voidaan varmasti katsoa olevan jonkin verran kysyntävoimaa, mikä saattaisi edistää näitä ryhmiä edustavien uusien tarjoajien pääsyä markkinoille. Tässä yhteydessä voidaan mainita erityisesti SMS.

Laitoslogistiikan/MES-järjestelmien/3-tason tietotekniikkaratkaisut

| (113) | Hanke ei aiheuta kilpailuongelmia näillä melko uusilla ja kovassa kasvussa olevilla markkinoilla. Sen vuoksi sillä, otetaanko tämä suppea alue mukaan metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentamisen mahdollisten kokonaismarkkinoiden tarkasteluun, ei ole suurta merkitystä. |
| --- | --- |

(113)

Hanke ei aiheuta kilpailuongelmia näillä melko uusilla ja kovassa kasvussa olevilla markkinoilla. Sen vuoksi sillä, otetaanko tämä suppea alue mukaan metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentamisen mahdollisten kokonaismarkkinoiden tarkasteluun, ei ole suurta merkitystä.

Päätelmä metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentamisen mahdollisista kokonaismarkkinoista mukaan lukien kaikki edellä mainitut ja kaikki mahdolliset osamarkkinat

| (114) | Kilpailuongelmia ei ole metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentamisen kokonaismarkkinoiden millään mahdollisilla osamarkkinoilla eikä sen myötä myöskään mahdollisilla kokonaismarkkinoilla. Metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentamisen millään mahdollisilla markkinoilla ei nouse esiin kysymystä määräävän aseman syntymisestä tai vahvistumisesta tai mistään muustakaan tehokkaan kilpailun olennaisesta esteestä. Myöskään mahdollisten muiden kuin horisontaalisten vaikutusten lisätarkastelu ei tuo esiin kilpailunvastaisia vaikutuksia metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentamisen alalla. |
| --- | --- |

(114)

Kilpailuongelmia ei ole metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentamisen kokonaismarkkinoiden millään mahdollisilla osamarkkinoilla eikä sen myötä myöskään mahdollisilla kokonaismarkkinoilla. Metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentamisen millään mahdollisilla markkinoilla ei nouse esiin kysymystä määräävän aseman syntymisestä tai vahvistumisesta tai mistään muustakaan tehokkaan kilpailun olennaisesta esteestä. Myöskään mahdollisten muiden kuin horisontaalisten vaikutusten lisätarkastelu ei tuo esiin kilpailunvastaisia vaikutuksia metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentamisen alalla.

c.   Metallurgisten laitosten huoltopalvelut

| (115) | Siemensin ja VA Techin toiminta on päällekkäistä myös näillä markkinoilla. Markkinatutkimuksessa metallurgisten laitosten huoltopalvelujen alalla ei kuitenkaan ilmennyt mitään merkkejä kilpailuongelmista. Näille markkinoille pääsyn kynnys on huomattavasti matalampi kuin laitosten sähkötekniikan ja mekaniikan rakentamisen alalla. Lisäksi tällä alalla toimii riittävästi paikalliskilpailijoita. Metallurgisten laitosten rakentajien asiakkaat pystyvät sitä paitsi suorittamaan nämä tehtävät itsekin. |
| --- | --- |

(115)

Siemensin ja VA Techin toiminta on päällekkäistä myös näillä markkinoilla. Markkinatutkimuksessa metallurgisten laitosten huoltopalvelujen alalla ei kuitenkaan ilmennyt mitään merkkejä kilpailuongelmista. Näille markkinoille pääsyn kynnys on huomattavasti matalampi kuin laitosten sähkötekniikan ja mekaniikan rakentamisen alalla. Lisäksi tällä alalla toimii riittävästi paikalliskilpailijoita. Metallurgisten laitosten rakentajien asiakkaat pystyvät sitä paitsi suorittamaan nämä tehtävät itsekin.

| (116) | Keskittymä ei näin ollen johtaisi näillä markkinoilla määräävän aseman syntymiseen tai vahvistumiseen eikä muuhun tehokkaan kilpailun olennaiseen estymiseen. |
| --- | --- |

(116)

Keskittymä ei näin ollen johtaisi näillä markkinoilla määräävän aseman syntymiseen tai vahvistumiseen eikä muuhun tehokkaan kilpailun olennaiseen estymiseen.

d.   Teollisuuslaitosten sähkötekniikan rakentaminen muilla aloilla

| (117) | Riippumatta muiden kuin metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentamisen tuotemarkkinoiden määritelmästä suunniteltu keskittymä on kilpailunäkökulmasta ongelmaton. |
| --- | --- |

(117)

Riippumatta muiden kuin metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentamisen tuotemarkkinoiden määritelmästä suunniteltu keskittymä on kilpailunäkökulmasta ongelmaton.

e.   Päätelmä metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentamisen markkinoista sekä muiden kuin metallurgisten teollisuuslaitosten sähkötekniikan rakentamisen yksistä tai useammista markkinoista

| (118) | Edellä esitetyistä syistä ilmoitettu hanke ei johda metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentamisen eikä muiden kuin metallurgian alan teollisuuslaitosten rakentamisen yksillä tai useammilla merkityksellisillä markkinoilla määräävän aseman syntymiseen tai vahvistumiseen eikä muuhun tehokkaan kilpailun olennaiseen estymiseen. |
| --- | --- |

(118)

Edellä esitetyistä syistä ilmoitettu hanke ei johda metallurgisten laitosten sähkötekniikan rakentamisen eikä muiden kuin metallurgian alan teollisuuslaitosten rakentamisen yksillä tai useammilla merkityksellisillä markkinoilla määräävän aseman syntymiseen tai vahvistumiseen eikä muuhun tehokkaan kilpailun olennaiseen estymiseen.

F.   PIENJÄNNITEKATKAISIJAT

| (119) | Pienjännitekatkaisijoiden merkitykselliset tuotemarkkinat voidaan jakaa niihin sisäänrakennettujen virtakytkinten mukaan kolmiin osamarkkinoihin, joita ovat ilmakatkaisijat (ACB), johdonsuojakatkaisijat (MCB) ja kompaktikatkaisijat (MCCB). Lisäksi vielä yksi komponentti, jakelukiskojärjestelmät, muodostaa erilliset markkinat. Muita komponentteja ovat muistiohjelmaohjaukset ja käyttöhaaroitukset. Komponenttien ja kokoonpantujen katkaisijoiden markkinoita tutkittiin aikaisemmin tehtyjen päätösten mukaisesti jäsenvaltioittain, mutta koska suunniteltu keskittymä ei aiheuta kilpailuongelmia myöskään ETA-alueen tasolla, kysymys voidaan jättää loppujen lopuksi avoimeksi. |
| --- | --- |

(119)

Pienjännitekatkaisijoiden merkitykselliset tuotemarkkinat voidaan jakaa niihin sisäänrakennettujen virtakytkinten mukaan kolmiin osamarkkinoihin, joita ovat ilmakatkaisijat (ACB), johdonsuojakatkaisijat (MCB) ja kompaktikatkaisijat (MCCB). Lisäksi vielä yksi komponentti, jakelukiskojärjestelmät, muodostaa erilliset markkinat. Muita komponentteja ovat muistiohjelmaohjaukset ja käyttöhaaroitukset. Komponenttien ja kokoonpantujen katkaisijoiden markkinoita tutkittiin aikaisemmin tehtyjen päätösten mukaisesti jäsenvaltioittain, mutta koska suunniteltu keskittymä ei aiheuta kilpailuongelmia myöskään ETA-alueen tasolla, kysymys voidaan jättää loppujen lopuksi avoimeksi.

| (120) | Tältä pohjalta hankkeen horisontaalisten ja/tai vertikaalisten vaikutusten kohteena olevat markkinat olisivat pienjännitekatkaisijoiden ja joidenkin komponenttien markkinat Itävallassa ja muiden komponenttien markkinat ETA-alueella ja joissakin jäsenvaltioissa. VA Tech on valvontapaneelien valmistaja ja hankkii pienjännitekytkintaulujen kokoonpanossa tarvittavat komponentit kolmansilta osapuolilta. Siemens valmistaa sekä valvontapaneeleja että kaikkia niissä tarvittavia komponentteja. Riippumatta valitusta markkinoiden määritelmästä yhteinen markkinaosuus ei millään horisontaalisten vaikutusten kohteena olevilla markkinoilla nouse yli [30–40] (1) prosenttiin. Lisäksi kaikilla vaikutusalaan kuuluvilla markkinoilla on vahvoja kilpailijoita, jotka joko valmistavat omat komponenttinsa tai joilla on omat, riippumattomat komponenttien hankintalähteensä, joten Siemensin on mahdotonta sulkea nämä kilpailijat markkinoilta. Näin ollen komissio tuli siihen tulokseen, että alalla ei synny kilpailuongelmia. |
| --- | --- |

(120)

Tältä pohjalta hankkeen horisontaalisten ja/tai vertikaalisten vaikutusten kohteena olevat markkinat olisivat pienjännitekatkaisijoiden ja joidenkin komponenttien markkinat Itävallassa ja muiden komponenttien markkinat ETA-alueella ja joissakin jäsenvaltioissa. VA Tech on valvontapaneelien valmistaja ja hankkii pienjännitekytkintaulujen kokoonpanossa tarvittavat komponentit kolmansilta osapuolilta. Siemens valmistaa sekä valvontapaneeleja että kaikkia niissä tarvittavia komponentteja. Riippumatta valitusta markkinoiden määritelmästä yhteinen markkinaosuus ei millään horisontaalisten vaikutusten kohteena olevilla markkinoilla nouse yli [30–40] (1) prosenttiin. Lisäksi kaikilla vaikutusalaan kuuluvilla markkinoilla on vahvoja kilpailijoita, jotka joko valmistavat omat komponenttinsa tai joilla on omat, riippumattomat komponenttien hankintalähteensä, joten Siemensin on mahdotonta sulkea nämä kilpailijat markkinoilta. Näin ollen komissio tuli siihen tulokseen, että alalla ei synny kilpailuongelmia.

G.   RAKENNUSTEKNIIKKA JA KIINTEISTÖHUOLTOPALVELUT

1.   MERKITYKSELLISET TUOTEMARKKINAT

G1.   Rakennustekniikka

| (121) | Sekä Siemens ja VA Tech toimivat rakennustekniikan alalla, joka Siemensin näkemyksen mukaan voidaan jakaa kolmeen tasoon: komponentit, järjestelmät ja asennukset. Siemensin mukaan olemassa on kiinteistöhuoltopalveluiden markkinat (ks. G.2 kohta), mutta muut palvelut olisi kuitenkin luokiteltava kulloistenkin päämarkkinoiden piiriin. Komponentti- ja järjestelmätasot olisi jaoteltava alaryhmiin käyttöalueen mukaan. Komponenttien tasolla olisi erotettava toisistaan ennen kaikkea sähköasennustekniikka, turvallisuustekniikka, ohjaustekniikka ja LVI-tekniikka (lämpö-, vesi- ja ilmastointitekniikka), järjestelmätasolla taas turvallisuus- ja ohjaustekniikka. Asennustasolla olisi erotettava toisistaan sähköasennukset ja mekaaniset asennukset. Markkinatutkimuksen tulosten mukaan turvallisuustekniikan alalla on erotettava vähintäänkin i) palontorjunta ja ii) sisäänpääsy-/murtosuojaus. Tarkempi jako voidaan jättää tässä päätöksessä avoimeksi. |
| --- | --- |

(121)

Sekä Siemens ja VA Tech toimivat rakennustekniikan alalla, joka Siemensin näkemyksen mukaan voidaan jakaa kolmeen tasoon: komponentit, järjestelmät ja asennukset. Siemensin mukaan olemassa on kiinteistöhuoltopalveluiden markkinat (ks. G.2 kohta), mutta muut palvelut olisi kuitenkin luokiteltava kulloistenkin päämarkkinoiden piiriin. Komponentti- ja järjestelmätasot olisi jaoteltava alaryhmiin käyttöalueen mukaan. Komponenttien tasolla olisi erotettava toisistaan ennen kaikkea sähköasennustekniikka, turvallisuustekniikka, ohjaustekniikka ja LVI-tekniikka (lämpö-, vesi- ja ilmastointitekniikka), järjestelmätasolla taas turvallisuus- ja ohjaustekniikka. Asennustasolla olisi erotettava toisistaan sähköasennukset ja mekaaniset asennukset. Markkinatutkimuksen tulosten mukaan turvallisuustekniikan alalla on erotettava vähintäänkin i) palontorjunta ja ii) sisäänpääsy-/murtosuojaus. Tarkempi jako voidaan jättää tässä päätöksessä avoimeksi.

| (122) | Asennusten tasolla voidaan erottaa toisistaan sähköasennukset ja mekaaniset asennukset. Markkinatutkimuksessa kävi ilmi, että saattaisi olla olemassa myös erilliset, nämä molemmat alueet kattavat markkinat, joilla kokonaisvastuun kantava yleisyritys hoitaa sekä sähköasennukset että mekaaniset asennukset (5). Tarkka jaottelu voidaan kuitenkin jättää loppujen lopuksi avoimeksi. |
| --- | --- |

(122)

Asennusten tasolla voidaan erottaa toisistaan sähköasennukset ja mekaaniset asennukset. Markkinatutkimuksessa kävi ilmi, että saattaisi olla olemassa myös erilliset, nämä molemmat alueet kattavat markkinat, joilla kokonaisvastuun kantava yleisyritys hoitaa sekä sähköasennukset että mekaaniset asennukset (5). Tarkka jaottelu voidaan kuitenkin jättää loppujen lopuksi avoimeksi.

G2.   Kiinteistöhuoltopalvelut

| (123) | Markkinatutkimuksessa ilmeni, että nämä markkinat voidaan jakaa edelleen teknisiin, kaupallisiin ja yleisiin kiinteistönhuoltopalveluihin. Tuotemarkkinoiden tarkka määritelmä voidaan kuitenkin jättää avoimeksi. |
| --- | --- |

(123)

Markkinatutkimuksessa ilmeni, että nämä markkinat voidaan jakaa edelleen teknisiin, kaupallisiin ja yleisiin kiinteistönhuoltopalveluihin. Tuotemarkkinoiden tarkka määritelmä voidaan kuitenkin jättää avoimeksi.

2.   MERKITYKSELLISET MAANTIETEELLISET MARKKINAT

G1.   Rakennustekniikka

| (124) | Siemensin näkemyksen mukaan kaikki G osassa mainitut markkinat (lukuun ottamatta rakennustekniikan komponentteja) ovat vähintään ETA-alueen laajuiset. Markkinatutkimuksessa ilmeni lukuisia merkkejä siitä, että kyseessä ovat kansalliset markkinat. Kysymys maantieteellisten markkinoiden määritelmästä voidaan kuitenkin jättää avoimeksi. |
| --- | --- |

(124)

Siemensin näkemyksen mukaan kaikki G osassa mainitut markkinat (lukuun ottamatta rakennustekniikan komponentteja) ovat vähintään ETA-alueen laajuiset. Markkinatutkimuksessa ilmeni lukuisia merkkejä siitä, että kyseessä ovat kansalliset markkinat. Kysymys maantieteellisten markkinoiden määritelmästä voidaan kuitenkin jättää avoimeksi.

G2.   Kiinteistöhuoltopalvelut

| (125) | Sama pitää paikkansa myös kiinteistöhuoltopalveluiden yksien tai useampien markkinoiden osalta. |
| --- | --- |

(125)

Sama pitää paikkansa myös kiinteistöhuoltopalveluiden yksien tai useampien markkinoiden osalta.

3.   KILPAILUVAIKUTUSTEN ARVIOINTI

G1.   Rakennustekniikka

| (126) | Komponenttien tasolla voi olla vain vertikaalisten vaikutusten kohteeksi joutuvia markkinoita, sillä VA Tech ei toimi näillä markkinoilla. |
| --- | --- |

(126)

Komponenttien tasolla voi olla vain vertikaalisten vaikutusten kohteeksi joutuvia markkinoita, sillä VA Tech ei toimi näillä markkinoilla.

| (127) | Markkinatutkimuksessa ei saatu riittäviä todisteita siitä, että Siemens pääsisi keskittymän myötä sellaiseen asemaan, että se voisi Itävallassa sulkea komponenttien markkinat kilpailijoiltaan yksittäisten komponenttien tasolla. Tuotantoketjun loppupään järjestelmä- ja asennusmarkkinoilla vallitsee riittävä kilpailu. Lisäksi välittömästi myöhemmän markkinavaiheen järjestelmätasolla keskittymästä johtuva markkinaosuuksien kasvu on hyvin vähäinen. Varsinaisilla komponenttimarkkinoilla Siemensin kilpailijoina on suuria kansainvälisesti toimivia yrityksiä (esim. ABB ja Möller, Honeywell, Johnson Controls ja Sauter). |
| --- | --- |

(127)

Markkinatutkimuksessa ei saatu riittäviä todisteita siitä, että Siemens pääsisi keskittymän myötä sellaiseen asemaan, että se voisi Itävallassa sulkea komponenttien markkinat kilpailijoiltaan yksittäisten komponenttien tasolla. Tuotantoketjun loppupään järjestelmä- ja asennusmarkkinoilla vallitsee riittävä kilpailu. Lisäksi välittömästi myöhemmän markkinavaiheen järjestelmätasolla keskittymästä johtuva markkinaosuuksien kasvu on hyvin vähäinen. Varsinaisilla komponenttimarkkinoilla Siemensin kilpailijoina on suuria kansainvälisesti toimivia yrityksiä (esim. ABB ja Möller, Honeywell, Johnson Controls ja Sauter).

| (128) | VA Tech ei oman lausuntonsa mukaan toimi järjestelmien tasolla. Se luokittelee tämän alan liikevaihtonsa kuuluvaksi asennusten alaan. Keskittymän horisontaaliset vaikutukset yksittäisiin urakoihin Itävallan ulkopuolella ovat merkityksettömät. Myöskään Itävallassa ei ole merkityksellisiä markkinoita, joilla markkinaosuus kasvaisi yli 10 prosenttia. Vaihtoehtoisia järjestelmien tarjoajia ja integroijia on riittävästi. Myöskään vertikaalisessa mielessä keskittymä ei johtaisi tehokkaan kilpailun olennaiseen estymiseen. |
| --- | --- |

(128)

VA Tech ei oman lausuntonsa mukaan toimi järjestelmien tasolla. Se luokittelee tämän alan liikevaihtonsa kuuluvaksi asennusten alaan. Keskittymän horisontaaliset vaikutukset yksittäisiin urakoihin Itävallan ulkopuolella ovat merkityksettömät. Myöskään Itävallassa ei ole merkityksellisiä markkinoita, joilla markkinaosuus kasvaisi yli 10 prosenttia. Vaihtoehtoisia järjestelmien tarjoajia ja integroijia on riittävästi. Myöskään vertikaalisessa mielessä keskittymä ei johtaisi tehokkaan kilpailun olennaiseen estymiseen.

| (129) | Asennusten tasolla VA Techin ja Siemensin välille syntyy merkittävää päällekkäisyyttä vain Itävallassa. Selkeimmät esimerkit tästä ovat teknisten yleisyritysten mahdollisilla osamarkkinoilla vallitseva Siemensin ja VA Techin suora kilpailutilanne ja kummankin markkinavoima. Keskittymä johtaisi kyllä tämän alan tarjoajien lukumäärän supistumiseen Itävallassa, mutta suurehkoja teknisen alan yleispalveluyrityksiä Itävallassa olisivat edelleen RWE Solutions, MCE, alankomaalainen konserni Imtech (saksalaisen tytäryhtiönsä välityksellä) ja saksalainen M+W Zander. Sähköasennusalan keskisuuret toimijat kuten Klenk & Meder, Landsteiner ja Bostelmann toimivat näillä markkinoilla konsortioiden välityksellä. Jos yksittäistapauksissa kuten suurissa hankkeissa ei asiakkaiden mielestä olisi saatavilla tarpeeksi tarjoajia, asiakkaat eivät oman ilmoituksensa mukaan epäröisi jakaa tarjouskilpailua pienempiin osiin (yksittäisiin järjestelmiin/työvaiheisiin koko teknisen yleistoimeksiannon sijaan). Tällöin asiakkaat hoitaisivat suunnittelun ja yhteensovituksen joko itse tai antaisivat sen teknisen alan konsulttitoimiston tehtäväksi. Tämä ei aiheuttaisi olennaista estettä kilpailulle. Sama koskee myös sähkötekniikan ja mekaniikan rakentamista. |
| --- | --- |

(129)

Asennusten tasolla VA Techin ja Siemensin välille syntyy merkittävää päällekkäisyyttä vain Itävallassa. Selkeimmät esimerkit tästä ovat teknisten yleisyritysten mahdollisilla osamarkkinoilla vallitseva Siemensin ja VA Techin suora kilpailutilanne ja kummankin markkinavoima. Keskittymä johtaisi kyllä tämän alan tarjoajien lukumäärän supistumiseen Itävallassa, mutta suurehkoja teknisen alan yleispalveluyrityksiä Itävallassa olisivat edelleen RWE Solutions, MCE, alankomaalainen konserni Imtech (saksalaisen tytäryhtiönsä välityksellä) ja saksalainen M+W Zander. Sähköasennusalan keskisuuret toimijat kuten Klenk & Meder, Landsteiner ja Bostelmann toimivat näillä markkinoilla konsortioiden välityksellä. Jos yksittäistapauksissa kuten suurissa hankkeissa ei asiakkaiden mielestä olisi saatavilla tarpeeksi tarjoajia, asiakkaat eivät oman ilmoituksensa mukaan epäröisi jakaa tarjouskilpailua pienempiin osiin (yksittäisiin järjestelmiin/työvaiheisiin koko teknisen yleistoimeksiannon sijaan). Tällöin asiakkaat hoitaisivat suunnittelun ja yhteensovituksen joko itse tai antaisivat sen teknisen alan konsulttitoimiston tehtäväksi. Tämä ei aiheuttaisi olennaista estettä kilpailulle. Sama koskee myös sähkötekniikan ja mekaniikan rakentamista.

G2.   Kiinteistöhuoltopalvelut

| (130) | Useimmat Siemensin ja VA Techin asiakkaista ilmoittivat markkinatutkimuksessa, että kulloinenkin toinen osapuoli ei ole ollut parhaissa asemissa oleva nykyisen toimittajan kilpailija tarjouskilpailumenettelyissä ja toimeksiantoneuvotteluissa. Ainoilla mahdollisilla merkityksellisillä markkinoilla, Itävallassa, on useita muita suurehkoja tarjoajia, joiden palvelut teknisten kiinteistönhuoltopalvelujen alalla vastaavat asiakkaan näkökulmasta olennaisilta osiltaan VA Techin ja Siemensin palveluja. Varsinkin alueellisella tasolla mainituille suurehkoille kilpailijoille kilpailupainetta aiheuttavat myös pienet yritykset. Näin ollen hanke ei johtaisi tehokkaan kilpailun olennaiseen estymiseen tällä alalla. |
| --- | --- |

(130)

Useimmat Siemensin ja VA Techin asiakkaista ilmoittivat markkinatutkimuksessa, että kulloinenkin toinen osapuoli ei ole ollut parhaissa asemissa oleva nykyisen toimittajan kilpailija tarjouskilpailumenettelyissä ja toimeksiantoneuvotteluissa. Ainoilla mahdollisilla merkityksellisillä markkinoilla, Itävallassa, on useita muita suurehkoja tarjoajia, joiden palvelut teknisten kiinteistönhuoltopalvelujen alalla vastaavat asiakkaan näkökulmasta olennaisilta osiltaan VA Techin ja Siemensin palveluja. Varsinkin alueellisella tasolla mainituille suurehkoille kilpailijoille kilpailupainetta aiheuttavat myös pienet yritykset. Näin ollen hanke ei johtaisi tehokkaan kilpailun olennaiseen estymiseen tällä alalla.

H.   INFRASTRUKTUURIJÄRJESTELMÄT JA KÖYSIRATATEKNIIKKA

H1.   LIIKENNEINFRASTRUKTUURIJÄRJESTELMÄT

| (131) | Liikenneinfrastruktuurijärjestelmien alalla Siemensin ja VA Techin välille syntyisi ainoastaan Itävallassa joitakin vähäisiä päällekkäisyyksiä katuvalaistuksen, liikennevalolaitteiden, pysäköintitilojen valvontalaitteiden ja liikenteenvalvontalaitteiden alalla. Kysymys merkityksellisistä tuote- ja maantieteellisistä markkinoista voidaan jättää näillä aloilla avoimeksi. Asiakkaiden käytettävissä on riittävästi vaihtoehtoja. Keskittymä ei johtaisi tehokkaan kilpailun olennaiseen estymiseen. |
| --- | --- |

(131)

Liikenneinfrastruktuurijärjestelmien alalla Siemensin ja VA Techin välille syntyisi ainoastaan Itävallassa joitakin vähäisiä päällekkäisyyksiä katuvalaistuksen, liikennevalolaitteiden, pysäköintitilojen valvontalaitteiden ja liikenteenvalvontalaitteiden alalla. Kysymys merkityksellisistä tuote- ja maantieteellisistä markkinoista voidaan jättää näillä aloilla avoimeksi. Asiakkaiden käytettävissä on riittävästi vaihtoehtoja. Keskittymä ei johtaisi tehokkaan kilpailun olennaiseen estymiseen.

H2.   VEDENPUHDISTUSLAITOKSET

| (132) | Sama koskee myös vedenpuhdistusalaa. |
| --- | --- |

(132)

Sama koskee myös vedenpuhdistusalaa.

H3.   KÖYSIRATOJEN SÄHKÖLAITTEET

| (133) | Sama koskee myös köysiratojen sähkölaitteita. |
| --- | --- |

(133)

Sama koskee myös köysiratojen sähkölaitteita.

I.   MUUT TIETOTEKNIIKKAPALVELUT

| (134) | Sama koskee myös muiden tietotekniikkapalvelujen sähkölaitteistoja. |
| --- | --- |

(134)

Sama koskee myös muiden tietotekniikkapalvelujen sähkölaitteistoja.

PÄÄTELMÄT

| (135) | Luonnoksessa päätellään näin ollen, että ilmoitettu hanke johtaisi tehokkaan kilpailun olennaiseen estymiseen, erityisesti luomalla määräävän aseman seuraavilla markkinoilla: i) vesivoimaloiden laitteistot ja ii) metallurgisten laitosten mekaniikan rakentaminen. |
| --- | --- |

(135)

Luonnoksessa päätellään näin ollen, että ilmoitettu hanke johtaisi tehokkaan kilpailun olennaiseen estymiseen, erityisesti luomalla määräävän aseman seuraavilla markkinoilla: i) vesivoimaloiden laitteistot ja ii) metallurgisten laitosten mekaniikan rakentaminen.

J.   SITOUMUKSET

| (136) | Poistaakseen kyseiset i) vesivoimaloiden laitteistojen ja ii) metallurgisten laitosten mekaniikan rakentamisen markkinoilla ilmenneet kilpailuongelmat, osapuolet ovat antaneet seuraavat sitoumukset. |
| --- | --- |

(136)

Poistaakseen kyseiset i) vesivoimaloiden laitteistojen ja ii) metallurgisten laitosten mekaniikan rakentamisen markkinoilla ilmenneet kilpailuongelmat, osapuolet ovat antaneet seuraavat sitoumukset.

| (137) | Vesivoimaloiden laitteistojen alalla osapuolet luopuvat VA Tech Hydrosta, VA Techin tytäryhtiöstä, johon on koottu yrityksen vesivoimaloiden laitteistojen ja kombivoimaloiden alan toiminnot. Viimeksi mainitulla alalla ei ilmennyt kilpailuongelmia, mutta se on pääosaltaan sekä fyysisesti että rahoituksellisesti pitkälle yhdentynyt vesivoimaliiketoiminnan kanssa. Markkinatutkimus vahvisti sen, että VA Tech Hydrosta luopuminen (jolloin vesivoima-alan kilpailulliset päällekkäisyydet poistuvat kokonaan) ratkaisee näiden markkinoiden kilpailuongelmat. |
| --- | --- |

(137)

Vesivoimaloiden laitteistojen alalla osapuolet luopuvat VA Tech Hydrosta, VA Techin tytäryhtiöstä, johon on koottu yrityksen vesivoimaloiden laitteistojen ja kombivoimaloiden alan toiminnot. Viimeksi mainitulla alalla ei ilmennyt kilpailuongelmia, mutta se on pääosaltaan sekä fyysisesti että rahoituksellisesti pitkälle yhdentynyt vesivoimaliiketoiminnan kanssa. Markkinatutkimus vahvisti sen, että VA Tech Hydrosta luopuminen (jolloin vesivoima-alan kilpailulliset päällekkäisyydet poistuvat kokonaan) ratkaisee näiden markkinoiden kilpailuongelmat.

| (138) | Metallurgisten laitosten mekaniikan rakentamisen alalla osapuolet luopuvat Siemensin 28 prosentin osuudesta SMS Demagissa, VA Techin kovimmassa kilpailijassa, jotta torjutaan tehokkaan kilpailun olennainen estyminen. Siemens on jo käyttänyt yhden myyntioption ja myynyt osuutensa SMS Demagista (voimaantulopäivä 31 päivänä joulukuuta 2004) sen enemmistöosakkaalle. Kaupan toteutus lykkääntyy kuitenkin määräämättömäksi ajaksi, sillä SMS:n kanssa on käynnissä osakkeiden arvon määrittämistä koskeva oikeudenkäynti. Tämän vuoksi Siemens on antanut sitoumuksen, jonka on tarkoitus poistaa kaikki sen edelleen jatkuvan osakkuuden aiheuttama kilpailun rajoittaminen, joka johtuu [...] (1) SMS:stä ja taloudellisesta kiinnostuksesta sen tulevaan kilpailijaan. Sen mukaan Siemensin edustajien tilalle SMS:n osakaskomiteaan ja hallintoneuvostoon otetaan edunvalvoja. Siemensille ei toimiteta mitään arkaluonteisia strategisia tietoja SMS:n tulevista liiketoimintamenettelyistä. Edunvalvoja esittää Siemensille vain ne tiedot, jotka se ehdottomasti tarvitsee voidakseen puolustautua oikeudenkäynneissä ja laatia tilinpäätöksensä. Ensin mainitut tiedot koskevat vain ajanjaksoa 31 päivään joulukuuta 2004 saakka, jälkimmäiset tiedot eivät perustu osakassopimukseen, vaan tavanomaisiin vähemmistöosakkuudesta johtuviin oikeuksiin. Lisäksi kaikki epäilyt siitä, että Siemens saattaisi odottaa voivansa jatkossakin päästä osalliseksi SMS Demagin tulevista voitoista, hälvenevät seuraavista syistä: takaisinostosta pidättäytyminen, selvennys siitä, että Siemensin osakkuuden arvo määritellään 31 päivän joulukuuta 2004 mukaisesti, sekä se, ettei Siemens voi laskea saavansa osinkoja. Näin ollen tämä sitoumus vastaa oikeudenkäynnin päättymiseen saakka hyvin pitkälle SMS Demagin osakkuuden täysimääräistä myyntiä. Metallialan laitosten mekaniikan rakentamisen alalla tehdystä sitoumuksesta laaditun markkinatutkimuksen tulos oli myönteinen. |
| --- | --- |

(138)

Metallurgisten laitosten mekaniikan rakentamisen alalla osapuolet luopuvat Siemensin 28 prosentin osuudesta SMS Demagissa, VA Techin kovimmassa kilpailijassa, jotta torjutaan tehokkaan kilpailun olennainen estyminen. Siemens on jo käyttänyt yhden myyntioption ja myynyt osuutensa SMS Demagista (voimaantulopäivä 31 päivänä joulukuuta 2004) sen enemmistöosakkaalle. Kaupan toteutus lykkääntyy kuitenkin määräämättömäksi ajaksi, sillä SMS:n kanssa on käynnissä osakkeiden arvon määrittämistä koskeva oikeudenkäynti. Tämän vuoksi Siemens on antanut sitoumuksen, jonka on tarkoitus poistaa kaikki sen edelleen jatkuvan osakkuuden aiheuttama kilpailun rajoittaminen, joka johtuu [...] (1) SMS:stä ja taloudellisesta kiinnostuksesta sen tulevaan kilpailijaan. Sen mukaan Siemensin edustajien tilalle SMS:n osakaskomiteaan ja hallintoneuvostoon otetaan edunvalvoja. Siemensille ei toimiteta mitään arkaluonteisia strategisia tietoja SMS:n tulevista liiketoimintamenettelyistä. Edunvalvoja esittää Siemensille vain ne tiedot, jotka se ehdottomasti tarvitsee voidakseen puolustautua oikeudenkäynneissä ja laatia tilinpäätöksensä. Ensin mainitut tiedot koskevat vain ajanjaksoa 31 päivään joulukuuta 2004 saakka, jälkimmäiset tiedot eivät perustu osakassopimukseen, vaan tavanomaisiin vähemmistöosakkuudesta johtuviin oikeuksiin. Lisäksi kaikki epäilyt siitä, että Siemens saattaisi odottaa voivansa jatkossakin päästä osalliseksi SMS Demagin tulevista voitoista, hälvenevät seuraavista syistä: takaisinostosta pidättäytyminen, selvennys siitä, että Siemensin osakkuuden arvo määritellään 31 päivän joulukuuta 2004 mukaisesti, sekä se, ettei Siemens voi laskea saavansa osinkoja. Näin ollen tämä sitoumus vastaa oikeudenkäynnin päättymiseen saakka hyvin pitkälle SMS Demagin osakkuuden täysimääräistä myyntiä. Metallialan laitosten mekaniikan rakentamisen alalla tehdystä sitoumuksesta laaditun markkinatutkimuksen tulos oli myönteinen.

| (139) | Komissio tuli päätöksessään siihen tulokseen, että ilmoitettu keskittymä ei osapuolten antamien sitoumusten seurauksena johda osapuolten määräävään asemaan i) vesivoimaloiden laitteistojen alalla ja ii) metallurgisten laitosten mekaniikan rakentamisen alalla. |
| --- | --- |

(139)

Komissio tuli päätöksessään siihen tulokseen, että ilmoitettu keskittymä ei osapuolten antamien sitoumusten seurauksena johda osapuolten määräävään asemaan i) vesivoimaloiden laitteistojen alalla ja ii) metallurgisten laitosten mekaniikan rakentamisen alalla.

K.   PÄÄTELMÄ

| (140) | Päätöksessä tullaan siihen tulokseen, että jos osapuolet noudattavat annettuja sitoumuksia täysimääräisesti, suunniteltu keskittymä ei olennaisesti estä tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla. Sen vuoksi komissio päätti julistaa keskittymän sulautuma-asetuksen 2 artiklan 2 kohdan ja 8 artiklan 2 kohdan sekä ETA-sopimuksen 57 artiklan nojalla soveltuvaksi yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan. |
| --- | --- |

(140)

Päätöksessä tullaan siihen tulokseen, että jos osapuolet noudattavat annettuja sitoumuksia täysimääräisesti, suunniteltu keskittymä ei olennaisesti estä tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla. Sen vuoksi komissio päätti julistaa keskittymän sulautuma-asetuksen 2 artiklan 2 kohdan ja 8 artiklan 2 kohdan sekä ETA-sopimuksen 57 artiklan nojalla soveltuvaksi yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan.

III.   NEUVOA-ANTAVA KOMITEA

| (141) | Keskittymiä käsittelevä neuvoa-antava komitea tuki 133. kokouksessaan 29 päivänä kesäkuuta 2005 yksimielisesti komission päätösluonnosta, jonka mukaan keskittymä hyväksytään siten, että siihen liitetään ehtoja ja velvoitteita, osapuolten antamien sitoumusten pohjalta. |
| --- | --- |

(141)

Keskittymiä käsittelevä neuvoa-antava komitea tuki 133. kokouksessaan 29 päivänä kesäkuuta 2005 yksimielisesti komission päätösluonnosta, jonka mukaan keskittymä hyväksytään siten, että siihen liitetään ehtoja ja velvoitteita, osapuolten antamien sitoumusten pohjalta.

| (142) | Sulautuma-asetuksen 19 artiklan 7 kohdan mukaisesti komissio julkaisee neuvoa-antavan komitean lausunnon päätöksen julkaisemisen yhteydessä ja ottaa huomioon yritysten oikeutetut edut sen suhteen, ettei niiden liikesalaisuuksia paljasteta. Tässä asiassa neuvoa-antavan komitean lausunto ei sisällä liikesalaisuuksia. |
| --- | --- |

(142)

Sulautuma-asetuksen 19 artiklan 7 kohdan mukaisesti komissio julkaisee neuvoa-antavan komitean lausunnon päätöksen julkaisemisen yhteydessä ja ottaa huomioon yritysten oikeutetut edut sen suhteen, ettei niiden liikesalaisuuksia paljasteta. Tässä asiassa neuvoa-antavan komitean lausunto ei sisällä liikesalaisuuksia.

---

(1)  Tekstistä on poistettu tiettyjä kohtia luottamuksellisten tietojen suojelemiseksi; nämä kohdat on merkitty hakasulkeilla ja tähdellä.

(2)  Voith Siemens on yhteisyritys, jonka kautta Siemens toimii vesivoima-alalla.

(3)  Vähemmistöosakkuus (40 prosenttia), 60 prosentin osuus myytiin vuonna 2004 yhdysvaltalaiselle Southern States LLC:lle.

(4)  IV/M.1450 — SMS/Mannesmann Demag.

(5)  Osapuolten toiminta tällä alalla liittyy pääasiassa asuntojen, toimistojen, konserttisalien, museoiden, sairaaloiden ja tunnelien rakentamiseen.

---

| 13.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 353/36 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 353/36

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 20 päivänä lokakuuta 2005,

valtiontuesta, jonka Suomi on toteuttanut investointitukena Componenta Oyj:lle

(tiedoksiannettu numerolla K(2005)3871)

(Ainoastaan suomen- ja ruotsinkieliset tekstit ovat todistusvoimaisia)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2006/900/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),

sekä katsoo seuraavaa:

I.   MENETTELY

| (1) | Metalls Verkstadsklubb vid Componenta Alvesta AB, Ruotsi, ilmoitti komissiolle 10 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, että Karkkilan kaupunki oli tehnyt Karkkilassa sijaitsevan Componenta Oyj:n kanssa kaupan, johon se epäili sisältyvän valtiontukea. Näiden tietojen perusteella komissio pyysi Suomea selvittämään asiaa. Suomi toimitti 22 päivänä kesäkuuta 2004 päivätyllä kirjeellä komissiolle pyydetyt selvitykset. |
| --- | --- |

(1)

Metalls Verkstadsklubb vid Componenta Alvesta AB, Ruotsi, ilmoitti komissiolle 10 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, että Karkkilan kaupunki oli tehnyt Karkkilassa sijaitsevan Componenta Oyj:n kanssa kaupan, johon se epäili sisältyvän valtiontukea. Näiden tietojen perusteella komissio pyysi Suomea selvittämään asiaa. Suomi toimitti 22 päivänä kesäkuuta 2004 päivätyllä kirjeellä komissiolle pyydetyt selvitykset.

| (2) | Komissio ilmoitti 19 päivänä marraskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä Suomelle päätöksestään aloittaa epäillyn tuen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti 19 päivänä marraskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä Suomelle päätöksestään aloittaa epäillyn tuen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely.

| (3) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio pyysi asianomaisia toimittamaan toimenpidettä koskevat huomatuksensa. |
| --- | --- |

(3)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio pyysi asianomaisia toimittamaan toimenpidettä koskevat huomatuksensa.

| (4) | Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta. |
| --- | --- |

(4)

Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta.

II.   YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUESTA

| (5) | Componenta Oyj, jäljempänä ’Componenta’, on kansainvälisesti toimiva metalliteollisuuden yritys, jonka päätoimipaikka on Karkkilassa. Sillä on tuotantolaitoksia Suomessa, Alankomaissa ja Ruotsissa. Yrityksen 316 miljoonan euron liikevaihdosta vuonna 2004 valtaosa tuli Pohjoismaista ja Keski-Euroopasta. Konsernin henkilöstömäärä on noin 2 200. |
| --- | --- |

(5)

Componenta Oyj, jäljempänä ’Componenta’, on kansainvälisesti toimiva metalliteollisuuden yritys, jonka päätoimipaikka on Karkkilassa. Sillä on tuotantolaitoksia Suomessa, Alankomaissa ja Ruotsissa. Yrityksen 316 miljoonan euron liikevaihdosta vuonna 2004 valtaosa tuli Pohjoismaista ja Keski-Euroopasta. Konsernin henkilöstömäärä on noin 2 200.

| (6) | Epäilty tuki myönnettiin Componentalle joulukuussa 2003 ja se muodostui kahdesta toimenpiteestä. Yhtäältä Componenta sai tukea kaupassa, jolla Karkkilan kaupunki, jäljempänä ’Karkkila’, osti 50 prosenttia Karkkilan Keskustakiinteistöt Oy -nimisen kiinteistöyhtiön, jäljempänä ’KK’, osakkeista. KK:n omistivat puoliksi Karkkila ja Componenta. Toisaalta Karkkila myönsi KK:lle korottoman lainan, jolla KK maksoi takaisin samansuuruisen lainan, jonka Componenta oli myöntänyt sille vuonna 1996. Kokonaiskauppahinta oli 2 383 276,50 euroa (713 092,50 euroa osakkeista ja 1 670 184 euroa lainan takaisinmaksun muodossa) (3). |
| --- | --- |

(6)

Epäilty tuki myönnettiin Componentalle joulukuussa 2003 ja se muodostui kahdesta toimenpiteestä. Yhtäältä Componenta sai tukea kaupassa, jolla Karkkilan kaupunki, jäljempänä ’Karkkila’, osti 50 prosenttia Karkkilan Keskustakiinteistöt Oy -nimisen kiinteistöyhtiön, jäljempänä ’KK’, osakkeista. KK:n omistivat puoliksi Karkkila ja Componenta. Toisaalta Karkkila myönsi KK:lle korottoman lainan, jolla KK maksoi takaisin samansuuruisen lainan, jonka Componenta oli myöntänyt sille vuonna 1996. Kokonaiskauppahinta oli 2 383 276,50 euroa (713 092,50 euroa osakkeista ja 1 670 184 euroa lainan takaisinmaksun muodossa) (3).

| (7) | Osakkeista maksettu hinta perustui yrityksen arvioituun nettoarvoon (varat, joista vähennetty velat), joka jaettiin kahdella, koska Componenta omisti KK:sta 50 prosenttia. Kun KK:n nettoarvoksi laskettiin 1 495 918 euroa, osakkeiden 50 prosentin osuuden arvo oli siten 747 958 euroa. Osakkeiden hinta asetettiin hieman alhaisemmaksi 713 092,50 euroon. |
| --- | --- |

(7)

Osakkeista maksettu hinta perustui yrityksen arvioituun nettoarvoon (varat, joista vähennetty velat), joka jaettiin kahdella, koska Componenta omisti KK:sta 50 prosenttia. Kun KK:n nettoarvoksi laskettiin 1 495 918 euroa, osakkeiden 50 prosentin osuuden arvo oli siten 747 958 euroa. Osakkeiden hinta asetettiin hieman alhaisemmaksi 713 092,50 euroon.

| (8) | Karkkilan (ostaja) ja Componentan (myyjä) välisessä kauppasopimuksessa todettiin lisäksi seuraavaa:






  a. | ”Myyjä sitoutuu toteuttamaan Karkkilan kaupungissa tarkemmin liitteessä nro 1 määritellyn laajennusinvestoinnin, joka nostaa Componenta Karkkila Oy:n tuotantoa. Investoinnin arvioidaan tuovan vuonna 2004 50-70 välitöntä ja kokopäiväistä uutta työpaikkaa Karkkilaan (v. 2003 työpaikkojen lukumäärä n. 130). |
| --- | --- | --- |

(8)

Karkkilan (ostaja) ja Componentan (myyjä) välisessä kauppasopimuksessa todettiin lisäksi seuraavaa:

a.

”Myyjä sitoutuu toteuttamaan Karkkilan kaupungissa tarkemmin liitteessä nro 1 määritellyn laajennusinvestoinnin, joka nostaa Componenta Karkkila Oy:n tuotantoa. Investoinnin arvioidaan tuovan vuonna 2004 50-70 välitöntä ja kokopäiväistä uutta työpaikkaa Karkkilaan (v. 2003 työpaikkojen lukumäärä n. 130).

| b. | Mikäli kauppakirjassa määritelty myyjän laajennusinvestointi ei käynnisty vuoden 2004 aikana edellisessä kohdassa tarkoitetulla tavalla, voi ostaja niin halutessaan purkaa kaupan.” |
| --- | --- |

b.

Mikäli kauppakirjassa määritelty myyjän laajennusinvestointi ei käynnisty vuoden 2004 aikana edellisessä kohdassa tarkoitetulla tavalla, voi ostaja niin halutessaan purkaa kaupan.”

| (9) | Kauppasopimuksen liitteessä 1 todettiin, että Componenta yhdistää konsernin kahden valimon (Ruotsissa sijaitsevan Alvestan valimon ja Karkkilan valimon) toiminnot, että nämä kaksi alhaisella käyttöasteella toimivaa yksikköä yhdistetään, että on toteutettava analyyseja, jotta voidaan päättää valimon sijaintipaikasta ja aloittaa työnantaja- ja työntekijäpuolen väliset neuvottelut Alvestan tai Karkkilan valimon sulkemisesta ja että on välttämätöntä suunnitella yksityiskohtaisesti uutta valimoa ja koneiden siirtoa toisesta valimosta. Sen vuoksi on selvää, että päätös liittyi tuotantolaitoksen siirtämiseen yhdestä sijaintipaikasta toiseen sijaintipaikkaan. |
| --- | --- |

(9)

Kauppasopimuksen liitteessä 1 todettiin, että Componenta yhdistää konsernin kahden valimon (Ruotsissa sijaitsevan Alvestan valimon ja Karkkilan valimon) toiminnot, että nämä kaksi alhaisella käyttöasteella toimivaa yksikköä yhdistetään, että on toteutettava analyyseja, jotta voidaan päättää valimon sijaintipaikasta ja aloittaa työnantaja- ja työntekijäpuolen väliset neuvottelut Alvestan tai Karkkilan valimon sulkemisesta ja että on välttämätöntä suunnitella yksityiskohtaisesti uutta valimoa ja koneiden siirtoa toisesta valimosta. Sen vuoksi on selvää, että päätös liittyi tuotantolaitoksen siirtämiseen yhdestä sijaintipaikasta toiseen sijaintipaikkaan.

| (10) | Componentan vuoden 2004 vuosikertomuksen mukaan Ruotsissa sijaitseva Alvestan valimo suljettiin toukokuussa 2004 ja sen tuotanto ja koneet siirrettiin Karkkilaan. Yritykseltä saatujen tietojen mukaan tuotannon lopettamisesta Ruotsissa ja Suomeen tehdystä investoinnista aiheutuneet kustannukset olivat yhteensä 13 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(10)

Componentan vuoden 2004 vuosikertomuksen mukaan Ruotsissa sijaitseva Alvestan valimo suljettiin toukokuussa 2004 ja sen tuotanto ja koneet siirrettiin Karkkilaan. Yritykseltä saatujen tietojen mukaan tuotannon lopettamisesta Ruotsissa ja Suomeen tehdystä investoinnista aiheutuneet kustannukset olivat yhteensä 13 miljoonaa euroa.

| (11) | Suomen mukaan Componentan ja Karkkilan välinen kauppa toteutettiin markkinaehdoin eikä siihen sisältynyt tukea. Päätöksessään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta komissio epäili kuitenkin sitä, toteutettiinko Karkkilan ja Componentan välinen kauppa markkinaehdoin. Se totesi, että kauppahinnan ylittäessä osakkeiden markkina-arvon olisi kyse tuesta Componentalle. Tuen määrä olisi erotus, joka saadaan vähentämällä Karkkilan Componentalle maksamasta 2,4 miljoonan euron hinnasta se hinta, jonka yksityinen sijoittaja olisi valmis maksamaan osakkeista. |
| --- | --- |

(11)

Suomen mukaan Componentan ja Karkkilan välinen kauppa toteutettiin markkinaehdoin eikä siihen sisältynyt tukea. Päätöksessään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta komissio epäili kuitenkin sitä, toteutettiinko Karkkilan ja Componentan välinen kauppa markkinaehdoin. Se totesi, että kauppahinnan ylittäessä osakkeiden markkina-arvon olisi kyse tuesta Componentalle. Tuen määrä olisi erotus, joka saadaan vähentämällä Karkkilan Componentalle maksamasta 2,4 miljoonan euron hinnasta se hinta, jonka yksityinen sijoittaja olisi valmis maksamaan osakkeista.

| (12) | Komission mukaan edellä mainitut kauppasopimuksen ehdot olivat lisäksi selvä merkki siitä, että kauppaa ei toteutettu markkinaehdoin, vaan että se oli korvausta Componentan Karkkilan alueella tekemistä uusista investoinneista, jotka olivat yhteydessä Alvestan valimon sulkemiseen. |
| --- | --- |

(12)

Komission mukaan edellä mainitut kauppasopimuksen ehdot olivat lisäksi selvä merkki siitä, että kauppaa ei toteutettu markkinaehdoin, vaan että se oli korvausta Componentan Karkkilan alueella tekemistä uusista investoinneista, jotka olivat yhteydessä Alvestan valimon sulkemiseen.

| (13) | Ostettuaan Componentan omistamat KK:n osakkeet Karkkila päätti lopettaa KK:n ja siirtää maa-alueet kaupungille. |
| --- | --- |

(13)

Ostettuaan Componentan omistamat KK:n osakkeet Karkkila päätti lopettaa KK:n ja siirtää maa-alueet kaupungille.

III.   SUOMEN HUOMAUTUKSET

| (14) | Koska KK:n ainoa merkittävä omaisuus oli sen maaomaisuus, Suomi on selvittänyt tarkemmin, kuinka KK:n omistamat maa-alueet arvostettiin osakkeiden hintaa määritettäessä.






  a. | Omakotitalotonttien ja kerros- ja rivitalotonttien arvostuksessa käytettiin kaupungin omistamien maa-alueiden myyntiperusteita. Suomen mukaan tämä vastasi markkinahintaa tai oli sen alapuolella. Suomi toimitti lisäksi jäljennöksen rekisteröidyn kiinteistönvälittäjän kirjeestä, jossa todetaan, että erityyppisten maa-alueiden markkinahinta neliömetriä kohden oli hieman enemmän kuin arvioitavassa kaupassa käytetty hinta. |
| --- | --- | --- |

(14)

Koska KK:n ainoa merkittävä omaisuus oli sen maaomaisuus, Suomi on selvittänyt tarkemmin, kuinka KK:n omistamat maa-alueet arvostettiin osakkeiden hintaa määritettäessä.

a.

Omakotitalotonttien ja kerros- ja rivitalotonttien arvostuksessa käytettiin kaupungin omistamien maa-alueiden myyntiperusteita. Suomen mukaan tämä vastasi markkinahintaa tai oli sen alapuolella. Suomi toimitti lisäksi jäljennöksen rekisteröidyn kiinteistönvälittäjän kirjeestä, jossa todetaan, että erityyppisten maa-alueiden markkinahinta neliömetriä kohden oli hieman enemmän kuin arvioitavassa kaupassa käytetty hinta.

| b. | Karkkilan keskustassa sijaitsevan suuren Asemansuo-nimisen maa-alueen osalta Suomi väittää, että ostohinta laskettiin asemakaavassa hyväksytyn pienemmän rakennusoikeuden perusteella. Se ei kuitenkaan toimittanut tietoja siitä, kuinka neliöhinta määritettiin. |
| --- | --- |

b.

Karkkilan keskustassa sijaitsevan suuren Asemansuo-nimisen maa-alueen osalta Suomi väittää, että ostohinta laskettiin asemakaavassa hyväksytyn pienemmän rakennusoikeuden perusteella. Se ei kuitenkaan toimittanut tietoja siitä, kuinka neliöhinta määritettiin.

| c. | Lopuksi puistoalueiksi tarkoitettujen maa-alueiden arvioitu 456 000 euron arvo vastaa kiinteistönvälittäjän mukaan markkina-arvoa. |
| --- | --- |

c.

Lopuksi puistoalueiksi tarkoitettujen maa-alueiden arvioitu 456 000 euron arvo vastaa kiinteistönvälittäjän mukaan markkina-arvoa.

| (15) | Komissio pyysi Suomea arvioimaan KK:n omistamien maa-alueiden markkina-arvon kaupantekohetkellä. Suomi vastasi, ettei tämä ollut tarpeen, koska Karkkila ja Componenta olivat pyytäneet kiinteistönvälittäjää arvioimaan kaupan kohteena olevia maa-alueita vastaavien maa-alueiden arvon, minkä vuoksi markkina-arviointi oli jo suoritettu. |
| --- | --- |

(15)

Komissio pyysi Suomea arvioimaan KK:n omistamien maa-alueiden markkina-arvon kaupantekohetkellä. Suomi vastasi, ettei tämä ollut tarpeen, koska Karkkila ja Componenta olivat pyytäneet kiinteistönvälittäjää arvioimaan kaupan kohteena olevia maa-alueita vastaavien maa-alueiden arvon, minkä vuoksi markkina-arviointi oli jo suoritettu.

| (16) | Suomi kiistää komission väitteen, että kauppasopimuksen ehto, jonka mukaan Karkkila ostaa KK:n osakkeet Componentalta ainoastaan sillä edellytyksellä, että Componenta investoi uusiin tuotantolaitoksiin (siirtämällä Ruotsissa sijaitsevan Alvestan valimon Karkkilaan), olisi merkki siitä, että kauppaa ei toteutettu markkinaehdoin. Suomi perusteli lauseketta sillä, että Componentan toimintojen lisääntyminen Karkkilassa olisi kaupungin etujen mukaista, sillä se lisäisi kaupungin tuloja. Se lisäisi myös kiinteistöjen kysyntää ja sen vuoksi nostaisi KK:n omistamien maa-alueiden arvoa. Muussa tapauksessa Karkkilalla ei olisi ”tarvetta” kaupan toteuttamiseen. |
| --- | --- |

(16)

Suomi kiistää komission väitteen, että kauppasopimuksen ehto, jonka mukaan Karkkila ostaa KK:n osakkeet Componentalta ainoastaan sillä edellytyksellä, että Componenta investoi uusiin tuotantolaitoksiin (siirtämällä Ruotsissa sijaitsevan Alvestan valimon Karkkilaan), olisi merkki siitä, että kauppaa ei toteutettu markkinaehdoin. Suomi perusteli lauseketta sillä, että Componentan toimintojen lisääntyminen Karkkilassa olisi kaupungin etujen mukaista, sillä se lisäisi kaupungin tuloja. Se lisäisi myös kiinteistöjen kysyntää ja sen vuoksi nostaisi KK:n omistamien maa-alueiden arvoa. Muussa tapauksessa Karkkilalla ei olisi ”tarvetta” kaupan toteuttamiseen.

| (17) | Suomi vastasi komissiolle, ettei Componenta ollut yrittänyt löytää osakkeille toista ostajaa, koska Karkkilalla oli etuosto-oikeus osakkeisiin markkinahintaan, jos Componenta haluaisi myydä KK:n osakkeensa. |
| --- | --- |

(17)

Suomi vastasi komissiolle, ettei Componenta ollut yrittänyt löytää osakkeille toista ostajaa, koska Karkkilalla oli etuosto-oikeus osakkeisiin markkinahintaan, jos Componenta haluaisi myydä KK:n osakkeensa.

| (18) | Lainan osalta Suomi vahvistaa, että Componentan osakaslainan maksaminen takaisin Karkkilan KK:lle myöntämillä uusilla varoilla oli kiinteä osa Karkkilan ja Componentan välistä osakekauppaa ja että ”kokonaiskauppahinta” muodostui osakkeista maksetusta hinnasta ja lainan takaisinmaksusta. |
| --- | --- |

(18)

Lainan osalta Suomi vahvistaa, että Componentan osakaslainan maksaminen takaisin Karkkilan KK:lle myöntämillä uusilla varoilla oli kiinteä osa Karkkilan ja Componentan välistä osakekauppaa ja että ”kokonaiskauppahinta” muodostui osakkeista maksetusta hinnasta ja lainan takaisinmaksusta.

| (19) | Tältä osin Suomi väittää, että laina myönnettiin markkinaehdoin, sillä Componentan osakkeista maksetun hinnan ja lainan muodossa saama kokonaissumma, 2,37 miljoonaa euroa, oli vähemmän kuin puolet KK:n markkina-arvosta. Lisäksi Suomi väittää, että KK:n taloudellinen tilanne oli parantunut vuodesta 1996, jolloin Componenta myönsi lainan KK:lle. |
| --- | --- |

(19)

Tältä osin Suomi väittää, että laina myönnettiin markkinaehdoin, sillä Componentan osakkeista maksetun hinnan ja lainan muodossa saama kokonaissumma, 2,37 miljoonaa euroa, oli vähemmän kuin puolet KK:n markkina-arvosta. Lisäksi Suomi väittää, että KK:n taloudellinen tilanne oli parantunut vuodesta 1996, jolloin Componenta myönsi lainan KK:lle.

IV.   TUEN ARVIOINTI

| (20) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan valtion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Euroopan yhteisöjen tuomioistuinten oikeuskäytännön mukaan vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan toteutuu, jos tuensaajayritys harjoittaa taloudellista toimintaa, johon sisältyy jäsenvaltioiden välistä kauppaa. |
| --- | --- |

(20)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan valtion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Euroopan yhteisöjen tuomioistuinten oikeuskäytännön mukaan vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan toteutuu, jos tuensaajayritys harjoittaa taloudellista toimintaa, johon sisältyy jäsenvaltioiden välistä kauppaa.

| (21) | Componentan toimintoihin sisältyy jäsenvaltioiden välistä kauppaa. Näin ollen yritykselle myönnetty tuki kuuluisi EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Alue- ja paikallisviranomaisten myöntämä taloudellinen tuki sisältyy valtion varoihin (4). |
| --- | --- |

(21)

Componentan toimintoihin sisältyy jäsenvaltioiden välistä kauppaa. Näin ollen yritykselle myönnetty tuki kuuluisi EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Alue- ja paikallisviranomaisten myöntämä taloudellinen tuki sisältyy valtion varoihin (4).

| (22) | Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä komissio totesi, että tuen määrä on erotus, joka saadaan vähentämällä osakkeiden 2,37 miljoonan euron kauppahinnasta hinta, jonka yksityinen sijoittaja olisi valmis maksamaan osakkeista. |
| --- | --- |

(22)

Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä komissio totesi, että tuen määrä on erotus, joka saadaan vähentämällä osakkeiden 2,37 miljoonan euron kauppahinnasta hinta, jonka yksityinen sijoittaja olisi valmis maksamaan osakkeista.

| (23) | Komissio toteaa, että kokonaiskauppahinta muodostui kahdesta osasta. Yhtäältä Componenta sai osakkeista 0,7 miljoonaa euroa käteisenä ja toisaalta sille maksettiin takaisin 1,67 miljoonaa euroa, jonka se oli myöntänyt lainana KK:lle. Yhteensä Componenta sai kaupasta 2,37 miljoonaa euroa. Näitä molempia osia arvioidaan erikseen. |
| --- | --- |

(23)

Komissio toteaa, että kokonaiskauppahinta muodostui kahdesta osasta. Yhtäältä Componenta sai osakkeista 0,7 miljoonaa euroa käteisenä ja toisaalta sille maksettiin takaisin 1,67 miljoonaa euroa, jonka se oli myöntänyt lainana KK:lle. Yhteensä Componenta sai kaupasta 2,37 miljoonaa euroa. Näitä molempia osia arvioidaan erikseen.

| (24) | Komissio toteaa, että Componenta olisi vaihtoehtoisesti voinut siirtää valimotoimintonsa Karkkilasta Alvestaan. Sen vuoksi on ymmärrettävää, että Karkkila on voinut olla huolestunut mahdollisuudesta menettää tuotantolaitokset ja siten työpaikat. |
| --- | --- |

(24)

Komissio toteaa, että Componenta olisi vaihtoehtoisesti voinut siirtää valimotoimintonsa Karkkilasta Alvestaan. Sen vuoksi on ymmärrettävää, että Karkkila on voinut olla huolestunut mahdollisuudesta menettää tuotantolaitokset ja siten työpaikat.

| (25) | Voi olla totta, että maa-alueiden kysyntä lisääntyisi, jos suuri työnantaja kaupungissa laajentaisi toimintojaan niiden supistamisen sijasta. Se, että KK:n osakkeiden ostaminen ja lainan myöntäminen KK:lle oli sopimuksessa yhdistetty Componentan investointipäätökseen ja että kaupungilla oli jopa oikeus peruuttaa koko kauppa, jos Componenta ei tekisi luvattuja investointeja Karkkilaan, todistaa, että kaupungin päätös tehdä kauppa Componentan kanssa ei perustunut pelkästään KK:n markkina-arvoon vaan myös muut seikat vaikuttivat siihen. |
| --- | --- |

(25)

Voi olla totta, että maa-alueiden kysyntä lisääntyisi, jos suuri työnantaja kaupungissa laajentaisi toimintojaan niiden supistamisen sijasta. Se, että KK:n osakkeiden ostaminen ja lainan myöntäminen KK:lle oli sopimuksessa yhdistetty Componentan investointipäätökseen ja että kaupungilla oli jopa oikeus peruuttaa koko kauppa, jos Componenta ei tekisi luvattuja investointeja Karkkilaan, todistaa, että kaupungin päätös tehdä kauppa Componentan kanssa ei perustunut pelkästään KK:n markkina-arvoon vaan myös muut seikat vaikuttivat siihen.

| (26) | Yhteisöjen tuomioistuimen vahvistaman markkinataloudessa toimivan sijoittajan periaatteen mukaisesti markkinataloudessa toimiva sijoittaja ottaa päätöstä tehdessään huomioon odotettavissa olevan tuoton jättäen kaikki yhteiskunnalliset sekä aluepoliittiset ja alakohtaiset näkökannat huomioon ottamatta. Koska Componentan investointi uuteen tuotantolaitokseen oli välitön edellytys tarkasteltavana olevan kaupan toteuttamiselle, voidaan päätellä, että Karkkilan toiminta ei vastannut markkinataloudessa toimivan sijoittajan periaatetta. Jos verotulojen ja yleisen hyvinvoinnin lisääntyminen kaupungissa hyväksyttäisiin markkinataloudessa toimivan sijoittajan huomioon ottamiin seikkoihin, kaupungin rooli julkisena viranomaisena ja KK:n kaupallisena omistajana sekoittuisivat. |
| --- | --- |

(26)

Yhteisöjen tuomioistuimen vahvistaman markkinataloudessa toimivan sijoittajan periaatteen mukaisesti markkinataloudessa toimiva sijoittaja ottaa päätöstä tehdessään huomioon odotettavissa olevan tuoton jättäen kaikki yhteiskunnalliset sekä aluepoliittiset ja alakohtaiset näkökannat huomioon ottamatta. Koska Componentan investointi uuteen tuotantolaitokseen oli välitön edellytys tarkasteltavana olevan kaupan toteuttamiselle, voidaan päätellä, että Karkkilan toiminta ei vastannut markkinataloudessa toimivan sijoittajan periaatetta. Jos verotulojen ja yleisen hyvinvoinnin lisääntyminen kaupungissa hyväksyttäisiin markkinataloudessa toimivan sijoittajan huomioon ottamiin seikkoihin, kaupungin rooli julkisena viranomaisena ja KK:n kaupallisena omistajana sekoittuisivat.

| (27) | Komissio panee vielä merkille, että Karkkilan kaupunginvaltuusto totesi 1 päivänä syyskuuta 2003 pitämässään kokouksessa, että Componentan kanssa tehty kauppa liittyy suoraan Componentan päätökseen investoida Karkkilaan ja että Karkkilan ostaessa KK:n osakkeet Componentalla on tarvittavat varat investoinnin tekemiseksi Karkkilan valimoon. |
| --- | --- |

(27)

Komissio panee vielä merkille, että Karkkilan kaupunginvaltuusto totesi 1 päivänä syyskuuta 2003 pitämässään kokouksessa, että Componentan kanssa tehty kauppa liittyy suoraan Componentan päätökseen investoida Karkkilaan ja että Karkkilan ostaessa KK:n osakkeet Componentalla on tarvittavat varat investoinnin tekemiseksi Karkkilan valimoon.

| (28) | Nämä seikat tukevat jäljempänä esitettyä komission päätelmää, että kauppaa ei toteutettu markkinaehdoin. |
| --- | --- |

(28)

Nämä seikat tukevat jäljempänä esitettyä komission päätelmää, että kauppaa ei toteutettu markkinaehdoin.

| (29) | KK:n osakkeista maksettu hinta muodostaa osan Karkkilan ja Componentan välisestä kaupasta. Osakkeista maksetun hinnan osalta on tarkasteltava sitä, oliko se markkinaehtoinen. |
| --- | --- |

(29)

KK:n osakkeista maksettu hinta muodostaa osan Karkkilan ja Componentan välisestä kaupasta. Osakkeista maksetun hinnan osalta on tarkasteltava sitä, oliko se markkinaehtoinen.

| (30) | Suomi on perustellut KK:n osakkeiden hintaa KK:n omaisuuden nettoarvolla. Tarkasteltavana olevassa kaupassa ei kuitenkaan ole kyse itse kiinteistön myynnistä vaan yrityksen osakkeiden hankinnasta. Tällaista sijoitusta tehdessään markkinataloudessa toimiva sijoittaja käyttäisi markkinahinnan arvioinnin perustana pääasiassa sijoituksesta odotettavissa olevaa tuottoa. Tämä johtuu siitä, että markkinataloudessa toimiva sijoittaja sijoittaa voittojen eli sijoituksesta odotettavissa olevan tuoton vuoksi. Sen vuoksi markkinataloudessa toimiva sijoittaja olisi ottanut huomioon osakkeiden ja sijoitetun pääoman vuotuisen tuotto-odotuksen nähdäkseen, voiko sijoituksesta odottaa kohtuullista tuottoa verrattuna muihin sijoitusvaihtoehtoihin. |
| --- | --- |

(30)

Suomi on perustellut KK:n osakkeiden hintaa KK:n omaisuuden nettoarvolla. Tarkasteltavana olevassa kaupassa ei kuitenkaan ole kyse itse kiinteistön myynnistä vaan yrityksen osakkeiden hankinnasta. Tällaista sijoitusta tehdessään markkinataloudessa toimiva sijoittaja käyttäisi markkinahinnan arvioinnin perustana pääasiassa sijoituksesta odotettavissa olevaa tuottoa. Tämä johtuu siitä, että markkinataloudessa toimiva sijoittaja sijoittaa voittojen eli sijoituksesta odotettavissa olevan tuoton vuoksi. Sen vuoksi markkinataloudessa toimiva sijoittaja olisi ottanut huomioon osakkeiden ja sijoitetun pääoman vuotuisen tuotto-odotuksen nähdäkseen, voiko sijoituksesta odottaa kohtuullista tuottoa verrattuna muihin sijoitusvaihtoehtoihin.

| (31) | Muutaman viime vuoden tulosten perusteella KK:hon tehdyn sijoituksen tuotto on selvästi negatiivinen. Ei myöskään ole merkkejä tilanteen paranemisesta tulevaisuudessa. Suomi ei ole toimittanut sellaista KK:n liiketoimintasuunnitelmaa, jonka mukaan suunnitteilla olisi toimenpiteitä kannattavuuden parantamiseksi, eikä Suomi ole edes väittänyt, että Karkkila olisi odottanut voittojen ja tuoton paranevan. |
| --- | --- |

(31)

Muutaman viime vuoden tulosten perusteella KK:hon tehdyn sijoituksen tuotto on selvästi negatiivinen. Ei myöskään ole merkkejä tilanteen paranemisesta tulevaisuudessa. Suomi ei ole toimittanut sellaista KK:n liiketoimintasuunnitelmaa, jonka mukaan suunnitteilla olisi toimenpiteitä kannattavuuden parantamiseksi, eikä Suomi ole edes väittänyt, että Karkkila olisi odottanut voittojen ja tuoton paranevan.

| (32) | Negatiiviset tulokset johtuvat siitä, että KK oli selvästi vaikeuksissa, sen maa-alueiden kysyntä oli heikkoa ja sen maa-alueistaan saamat tulot olivat vähäisiä. Yritys oli tehnyt tappiota neljän viime vuoden ajan, sen myynti oli erittäin vähäistä, se ei pystynyt jakamaan osinkoa ja oli epävarmassa taloudellisessa tilanteessa. Voidaan myös lisätä, että tämä vaikea taloudellinen tilanne jatkui, vaikka yritykselle myönnettiin korottomia lainoja. Jos se olisi rahoittanut toimintonsa tavanomaisilla korollisilla lainoilla, tilanne olisi ollut vielä pahempi. Aikaisemman kokemuksen perusteella ja koska yrityksen taloudellisen tilanteen paraneminen ei näyttänyt mahdolliselta, markkinataloudessa toimiva sijoittaja ei olisi voinut odottaa minkäänlaista tuottoa sijoitukselleen ostaessaan KK:n osakkeet. Tämän perusteella komissio katsoo, että KK:n osakkeiden arvo oli nolla. |
| --- | --- |

(32)

Negatiiviset tulokset johtuvat siitä, että KK oli selvästi vaikeuksissa, sen maa-alueiden kysyntä oli heikkoa ja sen maa-alueistaan saamat tulot olivat vähäisiä. Yritys oli tehnyt tappiota neljän viime vuoden ajan, sen myynti oli erittäin vähäistä, se ei pystynyt jakamaan osinkoa ja oli epävarmassa taloudellisessa tilanteessa. Voidaan myös lisätä, että tämä vaikea taloudellinen tilanne jatkui, vaikka yritykselle myönnettiin korottomia lainoja. Jos se olisi rahoittanut toimintonsa tavanomaisilla korollisilla lainoilla, tilanne olisi ollut vielä pahempi. Aikaisemman kokemuksen perusteella ja koska yrityksen taloudellisen tilanteen paraneminen ei näyttänyt mahdolliselta, markkinataloudessa toimiva sijoittaja ei olisi voinut odottaa minkäänlaista tuottoa sijoitukselleen ostaessaan KK:n osakkeet. Tämän perusteella komissio katsoo, että KK:n osakkeiden arvo oli nolla.

| (33) | Tätä päätelmää vahvistaa se, että KK:n toiminta rahoitettiin suuressa määrin kahdella korottomalla osakaslainalla, kuten edellä selitetään. Tämä merkitsee sitä, että osakkeiden siirtyessä uudelle omistajalle myös korottomien lainojen olisi pitänyt siirtyä niiden mukana, mitä markkinataloudessa toimiva sijoittaja ei olisi hyväksynyt, kuten jäljempänä selitetään. |
| --- | --- |

(33)

Tätä päätelmää vahvistaa se, että KK:n toiminta rahoitettiin suuressa määrin kahdella korottomalla osakaslainalla, kuten edellä selitetään. Tämä merkitsee sitä, että osakkeiden siirtyessä uudelle omistajalle myös korottomien lainojen olisi pitänyt siirtyä niiden mukana, mitä markkinataloudessa toimiva sijoittaja ei olisi hyväksynyt, kuten jäljempänä selitetään.

| (34) | Kuten edellä jo todettiin, ratkaiseva tekijä on pitkän aikavälin tuotto-odotus, joka voi poiketa edeltävien vuosien todellisesta tuotosta. Markkinataloudessa toimiva sijoittaja ottaisi kuitenkin huomioon myös aikaisemmat tulokset. Tuotto-odotuksen osalta ratkaiseva seikka on se, olisiko kohtuullista odottaa, että KK saa riittävästi tuloja myymällä ja vuokraamalla tontteja. Tämä on yhteydessä kiinteistön kokonaisarvon määritykseen, kuten jäljempänä todetaan. |
| --- | --- |

(34)

Kuten edellä jo todettiin, ratkaiseva tekijä on pitkän aikavälin tuotto-odotus, joka voi poiketa edeltävien vuosien todellisesta tuotosta. Markkinataloudessa toimiva sijoittaja ottaisi kuitenkin huomioon myös aikaisemmat tulokset. Tuotto-odotuksen osalta ratkaiseva seikka on se, olisiko kohtuullista odottaa, että KK saa riittävästi tuloja myymällä ja vuokraamalla tontteja. Tämä on yhteydessä kiinteistön kokonaisarvon määritykseen, kuten jäljempänä todetaan.

| (35) | Suomi selitti, että osakkeiden arvostuksen perusteena käytettiin KK:n omistamien maa-alueiden arvoa. On totta, että myös markkinataloudessa toimiva sijoittaja ottaa omaisuuden nettoarvon huomioon päätöstä tehdessään. Osakkeiden arvostusta koskevat Suomen perustelut esitetään lyhyesti seuraavassa taulukossa:
  Taulukko 1
  KK:n arvo Suomen mukaan:






  Maa-alueen tyyppi | Arvo Suomen mukaan (euroa) |
| --- | --- | --- |
| Omakotitalotontit | 1 031 565 |
| Rivi- ja kerrostalotontit | 1 136 849 |
| Asemansuo | 2 358 158 |
| Puistot ja yleiset alueet | 491 738 |
| Muut alueet (Haapala) | 49 678 |
| Maa-alueiden kokonaisarvo | 5 067 988 |
| KK:n kirjanpidollinen oma pääoma | - 231 595 |
| KK:n velat | -3 340 475 |
| KK:n nettoarvo | 1 495 918 |
| 50 % KK:n nettoarvosta | 747 959 |
| Kaupungin maksama hinta | 713 092 |
| Tuki | 0 |

(35)

Suomi selitti, että osakkeiden arvostuksen perusteena käytettiin KK:n omistamien maa-alueiden arvoa. On totta, että myös markkinataloudessa toimiva sijoittaja ottaa omaisuuden nettoarvon huomioon päätöstä tehdessään. Osakkeiden arvostusta koskevat Suomen perustelut esitetään lyhyesti seuraavassa taulukossa:

Taulukko 1

KK:n arvo Suomen mukaan:

Maa-alueen tyyppi

Arvo Suomen mukaan (euroa)

Omakotitalotontit

1 031 565

Rivi- ja kerrostalotontit

1 136 849

Asemansuo

2 358 158

Puistot ja yleiset alueet

491 738

Muut alueet (Haapala)

49 678

Maa-alueiden kokonaisarvo

5 067 988

KK:n kirjanpidollinen oma pääoma

- 231 595

KK:n velat

-3 340 475

KK:n nettoarvo

1 495 918

50 % KK:n nettoarvosta

747 959

Kaupungin maksama hinta

713 092

Tuki

0

| (36) | Julkisten viranomaisten tekemiin maa-alueita ja rakennuksia koskeviin kauppoihin sisältyvistä tuista annettua komission tiedonantoa
   (5) ei voida soveltaa suoraan, koska kaupan kohteena eivät ole yksittäiset kiinteistöt vaan yrityksen osakkeet. Tiedonantoa voidaan kuitenkin soveltaa analogisesti tässä tapauksessa, koska komission tiedonanto, jonka tarkoituksena on varmistaa, että julkisten ja yksityisten yritysten välisiin maakauppoihin ei sisälly tukea, koskee julkisten yritysten harjoittamaa maa-alueiden myyntiä samoin kuin niiden ostoa, ja koska Suomi väittää tässä tapauksessa, että osakkeiden arvostus perustuu maa-alueiden arvoon. Tiedonannon mukaan siinä tapauksessa, että myynti tapahtuu ilman ehdotonta tarjouskilpailumenettelyä, yhden tai useamman riippumattoman arvioitsijan on suoritettava riippumaton arvio ennen myyntiä markkina-arvon vahvistamiseksi yleisesti hyväksyttyjen markkinoiden tunnuslukujen ja arviointinormien mukaisesti. |
| --- | --- |

(36)

Julkisten viranomaisten tekemiin maa-alueita ja rakennuksia koskeviin kauppoihin sisältyvistä tuista annettua komission tiedonantoa
   (5) ei voida soveltaa suoraan, koska kaupan kohteena eivät ole yksittäiset kiinteistöt vaan yrityksen osakkeet. Tiedonantoa voidaan kuitenkin soveltaa analogisesti tässä tapauksessa, koska komission tiedonanto, jonka tarkoituksena on varmistaa, että julkisten ja yksityisten yritysten välisiin maakauppoihin ei sisälly tukea, koskee julkisten yritysten harjoittamaa maa-alueiden myyntiä samoin kuin niiden ostoa, ja koska Suomi väittää tässä tapauksessa, että osakkeiden arvostus perustuu maa-alueiden arvoon. Tiedonannon mukaan siinä tapauksessa, että myynti tapahtuu ilman ehdotonta tarjouskilpailumenettelyä, yhden tai useamman riippumattoman arvioitsijan on suoritettava riippumaton arvio ennen myyntiä markkina-arvon vahvistamiseksi yleisesti hyväksyttyjen markkinoiden tunnuslukujen ja arviointinormien mukaisesti.

| (37) | Komissio toteaa, että maa-alueiden arvoa ei määritetty ehdottoman tarjouskilpailumenettelyn perusteella. Sen vuoksi riippumattoman arvioitsijan olisi pitänyt suorittaa arviointi. On kysyttävä, vastaako Suomen suorittama arviointi tällaista riippumatonta arviota. Komissio toteaa ensiksi, että Suomen toimittamassa kiinteistönvälittäjän lyhyessä lausunnossa ei todeta selvästi, että se koskee KK:n omistamien maa-alueiden arvostusta. Tämän lausunnon merkityksellisyyttä arvioidaan tarkemmin jäljempänä. |
| --- | --- |

(37)

Komissio toteaa, että maa-alueiden arvoa ei määritetty ehdottoman tarjouskilpailumenettelyn perusteella. Sen vuoksi riippumattoman arvioitsijan olisi pitänyt suorittaa arviointi. On kysyttävä, vastaako Suomen suorittama arviointi tällaista riippumatonta arviota. Komissio toteaa ensiksi, että Suomen toimittamassa kiinteistönvälittäjän lyhyessä lausunnossa ei todeta selvästi, että se koskee KK:n omistamien maa-alueiden arvostusta. Tämän lausunnon merkityksellisyyttä arvioidaan tarkemmin jäljempänä.

| (38) | Komissio toteaa tältä osin, että KK:n omistamat maa-alueet arvostettiin eri tavoin maa-alueen tyypistä riippuen (omakotitalotontit, rivitalo- ja kerrostalotontit, Asemansuon alue sekä puistot ja yleiset alueet). Näitä eri maa-aluetyyppejä analysoidaan erikseen. |
| --- | --- |

(38)

Komissio toteaa tältä osin, että KK:n omistamat maa-alueet arvostettiin eri tavoin maa-alueen tyypistä riippuen (omakotitalotontit, rivitalo- ja kerrostalotontit, Asemansuon alue sekä puistot ja yleiset alueet). Näitä eri maa-aluetyyppejä analysoidaan erikseen.

| (39) | Omakotitalotonttien arvostus perustui Karkkilan soveltamaan viralliseen neliöhintaan, joka omakotitalotonttien osalta oli 10,19 euroa/m2. Komissio toteaa, että tämä oli vähittäishinta, eli se hinta, jolla kaupunki myi tontteja yksittäisille ostajille. Suomi toimitti myös kiinteistöalan asiantuntijan lausunnon erityyppisten maa-alueiden neliöhinnoista Karkkilassa (loppuasiakkailta perittävät hinnat, siis myös tässä tapauksessa vähittäishinnat). Asiantuntija toteaa, että tällaisten tonttien neliöhinnat Karkkilassa vaihtelivat 9,43 eurosta 14,76 euroon vuonna 2003 ja että Karkkilan käyttämä hinta on lähellä tonttien markkina-arvoa, täsmentämättä tätä millään tavoin. |
| --- | --- |

(39)

Omakotitalotonttien arvostus perustui Karkkilan soveltamaan viralliseen neliöhintaan, joka omakotitalotonttien osalta oli 10,19 euroa/m2. Komissio toteaa, että tämä oli vähittäishinta, eli se hinta, jolla kaupunki myi tontteja yksittäisille ostajille. Suomi toimitti myös kiinteistöalan asiantuntijan lausunnon erityyppisten maa-alueiden neliöhinnoista Karkkilassa (loppuasiakkailta perittävät hinnat, siis myös tässä tapauksessa vähittäishinnat). Asiantuntija toteaa, että tällaisten tonttien neliöhinnat Karkkilassa vaihtelivat 9,43 eurosta 14,76 euroon vuonna 2003 ja että Karkkilan käyttämä hinta on lähellä tonttien markkina-arvoa, täsmentämättä tätä millään tavoin.

| (40) | Komissio toteaa kuitenkin, että KK:n omistamien omakotitalotonttien arvosta ei tehty varsinaista ulkoista arviointia. Myöskään tonttien tukkuhintaa ei arvioitu. Komission mielestä on selvää, että tonttien arvo vähittäiskaupassa on huomattavasti suurempi kuin myytäessä suuria alueita maata (kuten tässä tapauksessa, jossa KK esimerkiksi omisti 80 omakotitalotonttia), jota ostajalla ei ole tarkoitus käyttää itse vaan myydä myöhemmin eteenpäin. |
| --- | --- |

(40)

Komissio toteaa kuitenkin, että KK:n omistamien omakotitalotonttien arvosta ei tehty varsinaista ulkoista arviointia. Myöskään tonttien tukkuhintaa ei arvioitu. Komission mielestä on selvää, että tonttien arvo vähittäiskaupassa on huomattavasti suurempi kuin myytäessä suuria alueita maata (kuten tässä tapauksessa, jossa KK esimerkiksi omisti 80 omakotitalotonttia), jota ostajalla ei ole tarkoitus käyttää itse vaan myydä myöhemmin eteenpäin.

| (41) | Sen vuoksi arviointi, jossa tietyntyyppisen maan arvioitu vähittäisarvo yksinkertaisesti kerrotaan KK:n omistamien maa-alueiden kokonaismäärällä, sisältää kaksi virhettä. Ensiksi kyseessä olevia nimenomaisia maa-aluetta ei arvioida ja toiseksi arviointi ei osoita, mitä koko maa-alueen yhdellä kertaa ostava markkinataloudessa toimiva sijoittaja olisi valmis maksamaan kaupantekohetkellä ottaen erityisesti huomioon tällaisten tonttien markkinoiden rajallisuus. |
| --- | --- |

(41)

Sen vuoksi arviointi, jossa tietyntyyppisen maan arvioitu vähittäisarvo yksinkertaisesti kerrotaan KK:n omistamien maa-alueiden kokonaismäärällä, sisältää kaksi virhettä. Ensiksi kyseessä olevia nimenomaisia maa-aluetta ei arvioida ja toiseksi arviointi ei osoita, mitä koko maa-alueen yhdellä kertaa ostava markkinataloudessa toimiva sijoittaja olisi valmis maksamaan kaupantekohetkellä ottaen erityisesti huomioon tällaisten tonttien markkinoiden rajallisuus.

| (42) | Rivi- ja kerrostalotonttien osalta, joiden arvoksi ilmoitettiin 1 136 849 euroa, Suomi viittaa kiinteistöalan asiantuntijan tekemään arviointiin. Komissio toteaa, että kiinteistöalan asiantuntijan arvion mukaan rivitalotonttien arvo on 70–80 euroa/kerrosneliömetri ja kerrostalotonttien 60–75 euroa kerrosneliömetri. Suomen käyttämä arvo oli rivitalotonttien osalta 74,02 euroa/kerrosneliömetri ja kerrostalotonttien osalta 79,56 euroa/kerrosneliömetri. Nämä luvut ovat siten kiinteistöalan asiantuntijan ilmoittamien arvojen välissä tai hieman niiden yläpuolella. Asiantuntija korostaa lisäksi, että vastaavanlaisia kauppoja on viime vuosina toteutettu vain muutama ja että kysyntä on edelleen vähäistä. |
| --- | --- |

(42)

Rivi- ja kerrostalotonttien osalta, joiden arvoksi ilmoitettiin 1 136 849 euroa, Suomi viittaa kiinteistöalan asiantuntijan tekemään arviointiin. Komissio toteaa, että kiinteistöalan asiantuntijan arvion mukaan rivitalotonttien arvo on 70–80 euroa/kerrosneliömetri ja kerrostalotonttien 60–75 euroa kerrosneliömetri. Suomen käyttämä arvo oli rivitalotonttien osalta 74,02 euroa/kerrosneliömetri ja kerrostalotonttien osalta 79,56 euroa/kerrosneliömetri. Nämä luvut ovat siten kiinteistöalan asiantuntijan ilmoittamien arvojen välissä tai hieman niiden yläpuolella. Asiantuntija korostaa lisäksi, että vastaavanlaisia kauppoja on viime vuosina toteutettu vain muutama ja että kysyntä on edelleen vähäistä.

| (43) | Komissio toteaa, että myös tällaisiin tarkoituksiin käytettävien tonttien osalta asiantuntija näyttää ilmoittavan vähittäishinnan eikä tukkuhintaa, joka on se hinta, jonka markkinataloudessa toimiva sijoittaja maksaisi ostaessaan koko maa-alueen yhdellä kertaa. Koska asiantuntija korostaa tämän tyyppisen maan kysynnän olevan edelleen vähäistä, komissio katsoo, että myös tämän tyyppisen maan tukkumarkkinahinta arvioitiin kaupantekohetkellä selvästi yläkanttiin. |
| --- | --- |

(43)

Komissio toteaa, että myös tällaisiin tarkoituksiin käytettävien tonttien osalta asiantuntija näyttää ilmoittavan vähittäishinnan eikä tukkuhintaa, joka on se hinta, jonka markkinataloudessa toimiva sijoittaja maksaisi ostaessaan koko maa-alueen yhdellä kertaa. Koska asiantuntija korostaa tämän tyyppisen maan kysynnän olevan edelleen vähäistä, komissio katsoo, että myös tämän tyyppisen maan tukkumarkkinahinta arvioitiin kaupantekohetkellä selvästi yläkanttiin.

| (44) | Kaupungin keskustassa sijaitsevan maa-alueen (Asemansuo) arvioidun markkina-arvon määrittelytapa ei ole tiedossa. Kyseinen maa-alue vastaa noin puolta KK:n maaomaisuuden arvioidusta arvosta (2 358 158 euroa). Suomi käyttää arvoa rakennettavaa neliömetriä kohden (79,56 euroa) ja kertoo tämän arvon alueella, jolle on rakennusoikeus (29 640 m2). Suomen mainitsema kiinteistönvälittäjä on kuitenkin arvioinut tämän maan arvoksi 50 euroa rakennettavaa neliömetriä kohden, jolloin päästään 1 480 200 euron arvoon. Näiden arvioiden välinen ero on 877 958 euroa. Koska kyseessä on suuri yhtenäinen maa-alue, voidaan olettaa, että kiinteistöalan asiantuntijan Asemansuota koskeva arvio oli vähittäishinta, ja komissio voi sen vuoksi pitää kiinteistöalan asiantuntijan ilmoittamaa arvoa uskottavana. Suomi ei ole selittänyt millään tavoin huomattavaa eroa asiantuntijan lausuntoon verrattuna. |
| --- | --- |

(44)

Kaupungin keskustassa sijaitsevan maa-alueen (Asemansuo) arvioidun markkina-arvon määrittelytapa ei ole tiedossa. Kyseinen maa-alue vastaa noin puolta KK:n maaomaisuuden arvioidusta arvosta (2 358 158 euroa). Suomi käyttää arvoa rakennettavaa neliömetriä kohden (79,56 euroa) ja kertoo tämän arvon alueella, jolle on rakennusoikeus (29 640 m2). Suomen mainitsema kiinteistönvälittäjä on kuitenkin arvioinut tämän maan arvoksi 50 euroa rakennettavaa neliömetriä kohden, jolloin päästään 1 480 200 euron arvoon. Näiden arvioiden välinen ero on 877 958 euroa. Koska kyseessä on suuri yhtenäinen maa-alue, voidaan olettaa, että kiinteistöalan asiantuntijan Asemansuota koskeva arvio oli vähittäishinta, ja komissio voi sen vuoksi pitää kiinteistöalan asiantuntijan ilmoittamaa arvoa uskottavana. Suomi ei ole selittänyt millään tavoin huomattavaa eroa asiantuntijan lausuntoon verrattuna.

| (45) | Komissio asettaa kyseenalaiseksi, olisiko puistokäyttöön ja yleisiksi alueiksi tarkoitetulle maalle, jonka arvoksi on ilmoitettu 491 738 euroa, annettava paljonkaan arvoa, koska tästä maasta, jota ei voida hyödyntää tuottavasti, ei saada tuottoa eikä markkinataloudessa toimiva sijoittaja sen vuoksi olisi valmis maksamaan siitä merkittävää summaa. |
| --- | --- |

(45)

Komissio asettaa kyseenalaiseksi, olisiko puistokäyttöön ja yleisiksi alueiksi tarkoitetulle maalle, jonka arvoksi on ilmoitettu 491 738 euroa, annettava paljonkaan arvoa, koska tästä maasta, jota ei voida hyödyntää tuottavasti, ei saada tuottoa eikä markkinataloudessa toimiva sijoittaja sen vuoksi olisi valmis maksamaan siitä merkittävää summaa.

| (46) | Edellä esitettyjen seikkojen perusteella komissio katsoo, että KK:n omistamia maa-alueita ei arvostettu oikein eikä niiden arvostus noudattanut julkisten viranomaisten tekemiin maa-alueita ja rakennuksia koskeviin kauppoihin sisältyvistä tuista annetun komission tiedonannon mukaisia arviointiperusteita. |
| --- | --- |

(46)

Edellä esitettyjen seikkojen perusteella komissio katsoo, että KK:n omistamia maa-alueita ei arvostettu oikein eikä niiden arvostus noudattanut julkisten viranomaisten tekemiin maa-alueita ja rakennuksia koskeviin kauppoihin sisältyvistä tuista annetun komission tiedonannon mukaisia arviointiperusteita.

| (47) | Ainoastaan Asemansuon yliarvostuksen perusteella KK:n omistamien maa-alueiden kokonaisarvo ja siten yrityksen arvo, jos se lasketaan omaisuuden perusteella, pienenee 876 158 eurosta 619 760 euroon. |
| --- | --- |

(47)

Ainoastaan Asemansuon yliarvostuksen perusteella KK:n omistamien maa-alueiden kokonaisarvo ja siten yrityksen arvo, jos se lasketaan omaisuuden perusteella, pienenee 876 158 eurosta 619 760 euroon.

| (48) | Lisäksi komissio katsoo, että omakotitalotonttien, rivi- ja kerrostalotonttien sekä yleisten alueiden ja puistoalueiden arvo arvioitiin aivan liian suureksi, koska arviointi perustui edellä mainittuihin kahteen virheeseen, toisin sanoen siihen, että kyseessä olevien nimenomaisten maa-alueiden arvoa ei arvioitu, ja siihen, että arvo ei vastannut sitä hintaa, minkä koko maa-alueen yhdellä kertaa myyvä markkinataloudessa toimiva sijoittaja saisi kaupantekohetkellä. Suomen mukaan näiden maa-alueiden kokonaisarvo oli 2 660 152 euroa. Komissio katsoo, että näiden maa-alueiden yliarvostus on yli 619 760 euroa. Tämä arvo olisi KK:n jäljellä oleva nettoarvo Suomen laskentatavan perusteella Asemansuon liian suureksi arvioidun arvon korjaamisen jälkeen. Tämän seurauksena myös tällä osakkeiden arvon laskentatavalla Karkkilan KK:n osakkeista maksama hinta oli kokonaisuudessaan tukea Componentalle.
  Taulukko 2
  Komission arvio KK:n osakkeiden hintaan liittyvästä tuesta | Euroa |
| --- | --- | --- |
| KK:n nettoarvo Suomen mukaan | 1 495 918 |
| Kiinteistöalan asiantuntijan Asemansuota koskevaan arvioon perustuva vähennys | 876 158 |
| KK:n arvioitu nettoarvo tämän korjauksen jälkeen | 619 760 |
| Muiden maa-alueiden yliarvostus komission mukaan | Vähintään 619 760 |
| KK:n nettoarvo omaisuuden arvon perusteella | 0 |

(48)

Lisäksi komissio katsoo, että omakotitalotonttien, rivi- ja kerrostalotonttien sekä yleisten alueiden ja puistoalueiden arvo arvioitiin aivan liian suureksi, koska arviointi perustui edellä mainittuihin kahteen virheeseen, toisin sanoen siihen, että kyseessä olevien nimenomaisten maa-alueiden arvoa ei arvioitu, ja siihen, että arvo ei vastannut sitä hintaa, minkä koko maa-alueen yhdellä kertaa myyvä markkinataloudessa toimiva sijoittaja saisi kaupantekohetkellä. Suomen mukaan näiden maa-alueiden kokonaisarvo oli 2 660 152 euroa. Komissio katsoo, että näiden maa-alueiden yliarvostus on yli 619 760 euroa. Tämä arvo olisi KK:n jäljellä oleva nettoarvo Suomen laskentatavan perusteella Asemansuon liian suureksi arvioidun arvon korjaamisen jälkeen. Tämän seurauksena myös tällä osakkeiden arvon laskentatavalla Karkkilan KK:n osakkeista maksama hinta oli kokonaisuudessaan tukea Componentalle.

Taulukko 2

Komission arvio KK:n osakkeiden hintaan liittyvästä tuesta

Euroa

KK:n nettoarvo Suomen mukaan

1 495 918

Kiinteistöalan asiantuntijan Asemansuota koskevaan arvioon perustuva vähennys

876 158

KK:n arvioitu nettoarvo tämän korjauksen jälkeen

619 760

Muiden maa-alueiden yliarvostus komission mukaan

Vähintään 619 760

KK:n nettoarvo omaisuuden arvon perusteella

0

| (49) | Koska KK:n osakkeita ostava sijoittaja ei voinut odottaa tuottoa pääomalleen ja koska maa-alueet oli yliarvostettu, komissio päättelee, että KK:n osakkeiden nettoarvo oli nolla euroa. Lisäksi Componenta ei edes yrittänyt löytää omistamilleen KK:n osakkeille toista ostajaa. Tämäkin seikka osoittaa Karkkilan maksaneen yli markkinahinnan, koska edes pyrkimys löytää osakkeille toinen ostaja olisi antanut mahdollisuuden määrittää niiden markkinahinta. |
| --- | --- |

(49)

Koska KK:n osakkeita ostava sijoittaja ei voinut odottaa tuottoa pääomalleen ja koska maa-alueet oli yliarvostettu, komissio päättelee, että KK:n osakkeiden nettoarvo oli nolla euroa. Lisäksi Componenta ei edes yrittänyt löytää omistamilleen KK:n osakkeille toista ostajaa. Tämäkin seikka osoittaa Karkkilan maksaneen yli markkinahinnan, koska edes pyrkimys löytää osakkeille toinen ostaja olisi antanut mahdollisuuden määrittää niiden markkinahinta.

| (50) | Komissio päättelee sen vuoksi, että sen perusteella, millaiseksi KK:n arvo yrityksenä ja sen omistamien maa-alueiden arvo määritettiin, KK:n osakkeet olivat arvottomia osakkeiden omistuksen siirtymisajankohtana ja että Karkkilan KK:n osakkeista maksama hinta (713 092 euroa) on kokonaisuudessaan tukea Componentalle. |
| --- | --- |

(50)

Komissio päättelee sen vuoksi, että sen perusteella, millaiseksi KK:n arvo yrityksenä ja sen omistamien maa-alueiden arvo määritettiin, KK:n osakkeet olivat arvottomia osakkeiden omistuksen siirtymisajankohtana ja että Karkkilan KK:n osakkeista maksama hinta (713 092 euroa) on kokonaisuudessaan tukea Componentalle.

| (51) | Jos Suomi kuitenkin voi esittää todisteita siitä, että edellä kuvailtu maa-alueiden yliarvostus olisi alle 617 760 euroa, osakekauppaan sisältyvää tukea voitaisiin pienentää vastaavasti. Tällaisten todisteiden olisi perustuttava riippumattoman arvioitsijan suorittamaan tarkkaan arviointiin. Arvioitsijan on oltava hyvämaineinen henkilö, jolla on asianmukainen tutkinto tai akateeminen koulutus tai vastaava sekä riittävä kokemus ja pätevyys arvioida kyseisen tyyppisiä maa-alueita ja rakennuksia kyseisellä alueella. Arvioinnissa olisi selvitettävä KK:n omistamien maa-alueiden tukkuhinta kaupantekohetkellä eli kuinka paljon KK olisi voinut saada, jos kaikki sen maa-alueet olisi myyty kyseisenä ajankohtana markkinaehdoin. |
| --- | --- |

(51)

Jos Suomi kuitenkin voi esittää todisteita siitä, että edellä kuvailtu maa-alueiden yliarvostus olisi alle 617 760 euroa, osakekauppaan sisältyvää tukea voitaisiin pienentää vastaavasti. Tällaisten todisteiden olisi perustuttava riippumattoman arvioitsijan suorittamaan tarkkaan arviointiin. Arvioitsijan on oltava hyvämaineinen henkilö, jolla on asianmukainen tutkinto tai akateeminen koulutus tai vastaava sekä riittävä kokemus ja pätevyys arvioida kyseisen tyyppisiä maa-alueita ja rakennuksia kyseisellä alueella. Arvioinnissa olisi selvitettävä KK:n omistamien maa-alueiden tukkuhinta kaupantekohetkellä eli kuinka paljon KK olisi voinut saada, jos kaikki sen maa-alueet olisi myyty kyseisenä ajankohtana markkinaehdoin.

| (52) | Toisena osana Karkkilan ja Componentan välistä kauppaa Karkkila myönsi KK:lle korottoman 1,67 miljoonan euron lainan, jolla KK maksoi välittömästi takaisin lainan, jonka Componenta oli myöntänyt sille vuonna 1996. KK:lle oli vuonna 1996 myönnetty kaksi yhtä suurta lainaa samoin ehdoin. Niistä toisen myönsi Karkkila ja toisen Componenta. Lainat myönnettiin, koska KK ei kyseisenä ajankohtana pystynyt maksamaan sitoumuksiaan yksityisille velkojille. Kyseisten lainojen yhteismäärä oli 3,34 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(52)

Toisena osana Karkkilan ja Componentan välistä kauppaa Karkkila myönsi KK:lle korottoman 1,67 miljoonan euron lainan, jolla KK maksoi välittömästi takaisin lainan, jonka Componenta oli myöntänyt sille vuonna 1996. KK:lle oli vuonna 1996 myönnetty kaksi yhtä suurta lainaa samoin ehdoin. Niistä toisen myönsi Karkkila ja toisen Componenta. Lainat myönnettiin, koska KK ei kyseisenä ajankohtana pystynyt maksamaan sitoumuksiaan yksityisille velkojille. Kyseisten lainojen yhteismäärä oli 3,34 miljoonaa euroa.

| (53) | Suomi väittää, että KK:n taloudellinen tilanne oli hyvä vuonna 2003. Se viittaa muun muassa KK:n vuoden 2003 vuosikertomuksen sisältämään alaviitteeseen, jossa todettiin, että KK:n omistamien maa-alueiden nykyarvo oli arviolta 5 052 459 euroa eli 1 971 845 euroa suurempi kuin maa-alueiden kirjanpitoarvo. Kuten edeltävässä jaksossa todettiin, komission arvioinnin mukaan KK:n maa-alueiden arvo ei vastannut tätä. |
| --- | --- |

(53)

Suomi väittää, että KK:n taloudellinen tilanne oli hyvä vuonna 2003. Se viittaa muun muassa KK:n vuoden 2003 vuosikertomuksen sisältämään alaviitteeseen, jossa todettiin, että KK:n omistamien maa-alueiden nykyarvo oli arviolta 5 052 459 euroa eli 1 971 845 euroa suurempi kuin maa-alueiden kirjanpitoarvo. Kuten edeltävässä jaksossa todettiin, komission arvioinnin mukaan KK:n maa-alueiden arvo ei vastannut tätä.

| (54) | KK:n vuosien 2001–2003 vuosikertomuksissa annetaan seuraavat avainluvut:









  (Määrä euroina) | Myyntitulot | Tulos | Käteinen (vuoden lopussa) | Oma pääoma (vuoden lopussa) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 19 883 | -14 817 | 94 147 | - 207 052 |
| 2001 | 25 127 | -16 180 | 65 576 | - 223 233 |
| 2002 | 50 015 | -1 879 | 53 425 | - 225 113 |
| 2003 | 48 044 | -6 481 | 28 256 | - 231 595 |

(54)

KK:n vuosien 2001–2003 vuosikertomuksissa annetaan seuraavat avainluvut:

(Määrä euroina)

Myyntitulot

Tulos

Käteinen (vuoden lopussa)

Oma pääoma (vuoden lopussa)

2000

19 883

-14 817

94 147

- 207 052

2001

25 127

-16 180

65 576

- 223 233

2002

50 015

-1 879

53 425

- 225 113

2003

48 044

-6 481

28 256

- 231 595

| (55) | Tästä taulukosta ilmenee selvästi, että maa-alueiden kysyntä on ollut erittäin vähäistä kyseisten neljän vuoden aikana. Siitä ilmenee myös, että yritys saa erittäin vähän myynti- tai vuokratuloja maa-alueistaan. On myös selvää, että yrityksen käteisvarat olivat loppumassa ja että sen tasetilanne oli epätavallinen oman pääoman ollessa jatkuvasti negatiivinen. Lisäksi voidaan todeta, että yrityksen pääasiallinen rahoitus (Karkkilan ja Componentan lainat, joiden yhteismäärä oli 3,34 miljoonaa euroa) oli korotonta. Jos lainoihin olisi sovellettu tavanomaista korkoa, sen taloudellinen tilanne olisi ollut paljon huonompi. |
| --- | --- |

(55)

Tästä taulukosta ilmenee selvästi, että maa-alueiden kysyntä on ollut erittäin vähäistä kyseisten neljän vuoden aikana. Siitä ilmenee myös, että yritys saa erittäin vähän myynti- tai vuokratuloja maa-alueistaan. On myös selvää, että yrityksen käteisvarat olivat loppumassa ja että sen tasetilanne oli epätavallinen oman pääoman ollessa jatkuvasti negatiivinen. Lisäksi voidaan todeta, että yrityksen pääasiallinen rahoitus (Karkkilan ja Componentan lainat, joiden yhteismäärä oli 3,34 miljoonaa euroa) oli korotonta. Jos lainoihin olisi sovellettu tavanomaista korkoa, sen taloudellinen tilanne olisi ollut paljon huonompi.

| (56) | Näiden tietojen perusteella komissio ei yhdy Suomen lausuntoihin, joiden mukaan KK:n taloudellinen tilanne oli hyvä. |
| --- | --- |

(56)

Näiden tietojen perusteella komissio ei yhdy Suomen lausuntoihin, joiden mukaan KK:n taloudellinen tilanne oli hyvä.

| (57) | On tarkasteltava sitä, olisiko KK pystynyt maksamaan Componentalle takaisin lainansa ilman Karkkilan suorittamaa toimenpidettä. |
| --- | --- |

(57)

On tarkasteltava sitä, olisiko KK pystynyt maksamaan Componentalle takaisin lainansa ilman Karkkilan suorittamaa toimenpidettä.

| (58) | Komissio toteaa ensiksi, että KK:n pelastamiseksi sille myönnettiin vuonna 1996 kaksi samansuuruista korotonta lainaa. Niistä toisen myönsi Componenta ja toisen Karkkila. Nämä lainat antoivat KK:lle selvän edun. Tällaisen lainan myöntänyt markkinataloudessa toimiva sijoittaja olisi vaatinut, että lainoja lyhennetään yhtä suurissa erissä molemmille lainanantajille. Sen vuoksi lainat olisi maksettava takaisin (osittain tai kokonaan) samassa suhteessa molemmille lainanantajille (Componenta ja Karkkila), jotta ei myönnettäisi etua toiselle lainanantajalle. |
| --- | --- |

(58)

Komissio toteaa ensiksi, että KK:n pelastamiseksi sille myönnettiin vuonna 1996 kaksi samansuuruista korotonta lainaa. Niistä toisen myönsi Componenta ja toisen Karkkila. Nämä lainat antoivat KK:lle selvän edun. Tällaisen lainan myöntänyt markkinataloudessa toimiva sijoittaja olisi vaatinut, että lainoja lyhennetään yhtä suurissa erissä molemmille lainanantajille. Sen vuoksi lainat olisi maksettava takaisin (osittain tai kokonaan) samassa suhteessa molemmille lainanantajille (Componenta ja Karkkila), jotta ei myönnettäisi etua toiselle lainanantajalle.

| (59) | Koska arvioitavana olevassa kaupassa Componentalle maksettiin kokonaan takaisin sen myöntämä laina, on arvioitava, olisiko KK tavanomaisissa markkinaolosuhteissa pystynyt Componentan lainan lisäksi maksamaan takaisin myös Karkkilan lainan. Näin voidaan varmistaa, että Componentalle ei myönnetty etua. Kysymys on siis siitä, olisiko KK pystynyt saamaan markkinoilta 3,34 miljoonaa euroa osakaslainojensa takaisinmaksamiseksi. |
| --- | --- |

(59)

Koska arvioitavana olevassa kaupassa Componentalle maksettiin kokonaan takaisin sen myöntämä laina, on arvioitava, olisiko KK tavanomaisissa markkinaolosuhteissa pystynyt Componentan lainan lisäksi maksamaan takaisin myös Karkkilan lainan. Näin voidaan varmistaa, että Componentalle ei myönnetty etua. Kysymys on siis siitä, olisiko KK pystynyt saamaan markkinoilta 3,34 miljoonaa euroa osakaslainojensa takaisinmaksamiseksi.

| (60) | Jos KK:ta ei olisi rahoitettu korottomilla lainoilla vaan sen olisi pitänyt maksaa 3,34 miljoonan euron lainoistaan markkinakorkoa, sen vuotuiset korkomaksut olisivat olleet vähintään 265 000 euroa. Tämä laskelma perustuu komission vuoden 2003 viitekorkoon, johon on lisätty 4 prosenttiyksikköä kuten on komission käytäntö silloin, kun kyseessä on vaikeuksissa oleva yritys (3,95 % + 4 %=7,59 % x 3,4 miljoonaa). |
| --- | --- |

(60)

Jos KK:ta ei olisi rahoitettu korottomilla lainoilla vaan sen olisi pitänyt maksaa 3,34 miljoonan euron lainoistaan markkinakorkoa, sen vuotuiset korkomaksut olisivat olleet vähintään 265 000 euroa. Tämä laskelma perustuu komission vuoden 2003 viitekorkoon, johon on lisätty 4 prosenttiyksikköä kuten on komission käytäntö silloin, kun kyseessä on vaikeuksissa oleva yritys (3,95 % + 4 %=7,59 % x 3,4 miljoonaa).

| (61) | Ottaen huomioon yrityksen viime vuosien tulot ja sen kassatilanne KK:n olisi nopeasti lisättävä vuositulojaan voidakseen maksaa tämän suuruisen korollisen lainan korot. Koska maa-alueista ei saatu ollenkaan tai saatiin vain vähän vuokratuloja, KK olisi voinut maksaa lainansa korot ainoastaan lisäämällä nopeasti tonttien myyntiä. |
| --- | --- |

(61)

Ottaen huomioon yrityksen viime vuosien tulot ja sen kassatilanne KK:n olisi nopeasti lisättävä vuositulojaan voidakseen maksaa tämän suuruisen korollisen lainan korot. Koska maa-alueista ei saatu ollenkaan tai saatiin vain vähän vuokratuloja, KK olisi voinut maksaa lainansa korot ainoastaan lisäämällä nopeasti tonttien myyntiä.

| (62) | Koska kiinteistöalan asiantuntijan mukaan KK:n omistamista tonteista suurimman osan (rivi- ja kerrostalotontit) kysyntä oli vähäistä eikä Asemansuon alue ollut valmis käytettäväksi, ei näytä todennäköiseltä, että KK pystyisi yllättäen lisäämään tuntuvasti vuositulojaan. |
| --- | --- |

(62)

Koska kiinteistöalan asiantuntijan mukaan KK:n omistamista tonteista suurimman osan (rivi- ja kerrostalotontit) kysyntä oli vähäistä eikä Asemansuon alue ollut valmis käytettäväksi, ei näytä todennäköiseltä, että KK pystyisi yllättäen lisäämään tuntuvasti vuositulojaan.

| (63) | Vielä merkittävämpää on, että tällaiset maakaupat lainan korkojen maksamiseksi merkitsisivät sitä, että yritys luopuisi tärkeimmästä omaisuudestaan pelkästään korkojen maksamiseksi. Jos KK:n olisi myytävä maata vähintään 300 000 euron edestä vuodessa korkojen maksamiseksi ja tiettyjen hallinnollisten vähimmäiskustannusten kattamiseksi, sillä ei esimerkiksi 10 vuoden jälkeen käytännössä olisi omaisuutta jäljellä, mutta sillä olisi edelleen velkaa 3,34 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(63)

Vielä merkittävämpää on, että tällaiset maakaupat lainan korkojen maksamiseksi merkitsisivät sitä, että yritys luopuisi tärkeimmästä omaisuudestaan pelkästään korkojen maksamiseksi. Jos KK:n olisi myytävä maata vähintään 300 000 euron edestä vuodessa korkojen maksamiseksi ja tiettyjen hallinnollisten vähimmäiskustannusten kattamiseksi, sillä ei esimerkiksi 10 vuoden jälkeen käytännössä olisi omaisuutta jäljellä, mutta sillä olisi edelleen velkaa 3,34 miljoonaa euroa.

| (64) | Sen vuoksi komissio päättelee, että yksinkertaisenkin laskelman perusteella on selvää, että KK ei olisi voinut korvata kahta korotonta lainaansa markkinakorkoisella lainalla. KK:n taloudellisen tilanteen vuoksi ei myöskään ole todennäköistä, että se voisi saada pienemmän markkinaehtoisen lainan, jolla se voisi maksaa takaisin osan korottomista lainoistaan. |
| --- | --- |

(64)

Sen vuoksi komissio päättelee, että yksinkertaisenkin laskelman perusteella on selvää, että KK ei olisi voinut korvata kahta korotonta lainaansa markkinakorkoisella lainalla. KK:n taloudellisen tilanteen vuoksi ei myöskään ole todennäköistä, että se voisi saada pienemmän markkinaehtoisen lainan, jolla se voisi maksaa takaisin osan korottomista lainoistaan.

| (65) | Komissio päättelee, että toimenpide, jossa KK sai Karkkilalta korottoman 1,67 miljoonan euron lainan, jonka se käytti välittömästi Componentalta saamansa lainan takaisinmaksuun, ei noudattanut markkinataloudessa toimivan sijoittajan periaatetta ja on valtiontukea Componentalle. |
| --- | --- |

(65)

Komissio päättelee, että toimenpide, jossa KK sai Karkkilalta korottoman 1,67 miljoonan euron lainan, jonka se käytti välittömästi Componentalta saamansa lainan takaisinmaksuun, ei noudattanut markkinataloudessa toimivan sijoittajan periaatetta ja on valtiontukea Componentalle.

| (66) | Suomen toimittamien tietojen perusteella tuen määrä on arvioitavassa kaupassa Componentalle maksettu koko summa. Tämä muodostuu KK:n osakkeista maksetusta hinnasta (713 092,50 euroa) ja KK:lle myönnetystä lainasta (1 670 184 euroa), jolla se voi maksaa takaisin Componentan myöntämän lainan. Tuen kokonaismäärä on sen vuoksi 2 383 276,50 euroa. Jos Suomi kuitenkin voi esittää todisteita siitä, että maa-alueiden yliarvostus edellä kuvaillulla menetelmällä on alle 617 760 euroa, osakekauppaan sisältyvää tukea (713 092,50 euroa) voitaisiin pienentää vastaavasti. |
| --- | --- |

(66)

Suomen toimittamien tietojen perusteella tuen määrä on arvioitavassa kaupassa Componentalle maksettu koko summa. Tämä muodostuu KK:n osakkeista maksetusta hinnasta (713 092,50 euroa) ja KK:lle myönnetystä lainasta (1 670 184 euroa), jolla se voi maksaa takaisin Componentan myöntämän lainan. Tuen kokonaismäärä on sen vuoksi 2 383 276,50 euroa. Jos Suomi kuitenkin voi esittää todisteita siitä, että maa-alueiden yliarvostus edellä kuvaillulla menetelmällä on alle 617 760 euroa, osakekauppaan sisältyvää tukea (713 092,50 euroa) voitaisiin pienentää vastaavasti.

| (67) | Komissio toteaa, että sen esittämät epäilyt siitä, toteutettiinko Karkkilan ja Componentan välinen kauppa markkinaehdoin, on vahvistettu, ja Componenta sai 2 383 276,50 euroa tukea. |
| --- | --- |

(67)

Komissio toteaa, että sen esittämät epäilyt siitä, toteutettiinko Karkkilan ja Componentan välinen kauppa markkinaehdoin, on vahvistettu, ja Componenta sai 2 383 276,50 euroa tukea.

| (68) | Komissio toteaa myös, että tämä valtiontuki oli sääntöjenvastaista, koska siitä ei ilmoitettu komissiolle. |
| --- | --- |

(68)

Komissio toteaa myös, että tämä valtiontuki oli sääntöjenvastaista, koska siitä ei ilmoitettu komissiolle.

| (69) | Komissio toteaa lisäksi, että Componentan toimintoihin sisältyy jäsenvaltioiden välistä kauppaa ja että valtion varoihin lasketaan alue- ja paikallisviranomaisten myöntämä taloudellinen tuki (6). |
| --- | --- |

(69)

Komissio toteaa lisäksi, että Componentan toimintoihin sisältyy jäsenvaltioiden välistä kauppaa ja että valtion varoihin lasketaan alue- ja paikallisviranomaisten myöntämä taloudellinen tuki (6).

| (70) | Sen vuoksi komissio päättelee, että tuki, jonka olemassaolo on osoitettu edellä, kuuluu perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan kiellon soveltamisalaan, koska se myönnettiin valtion varoista, se uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä (Componenta) ja se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(70)

Sen vuoksi komissio päättelee, että tuki, jonka olemassaolo on osoitettu edellä, kuuluu perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan kiellon soveltamisalaan, koska se myönnettiin valtion varoista, se uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä (Componenta) ja se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (71) | Tästä kiellosta voidaan poiketa ainoastaan, jos tukeen voidaan soveltaa jotakin perustamissopimuksen 87 artiklassa määrätyistä poikkeuksista. Koska tuen tarkoituksena oli rahoittaa uusi investointi Karkkilaan, komissio on arvioinut, olisiko Componentalle voitu myöntää alueellista investointitukea. Komissio päättelee, ettei se olisi mahdollista kahdesta syystä. |
| --- | --- |

(71)

Tästä kiellosta voidaan poiketa ainoastaan, jos tukeen voidaan soveltaa jotakin perustamissopimuksen 87 artiklassa määrätyistä poikkeuksista. Koska tuen tarkoituksena oli rahoittaa uusi investointi Karkkilaan, komissio on arvioinut, olisiko Componentalle voitu myöntää alueellista investointitukea. Komissio päättelee, ettei se olisi mahdollista kahdesta syystä.

| (72) | Ensiksi Karkkila sijaitsee Suomen aluetukikartassa vuosiksi 2000-2006 vahvistettujen tukialueiden ulkopuolella. Toiseksi Componenta ei ole pk-yritys Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 (7) liitteessä I määriteltyjen arviointiperusteiden mukaan. Componentan liikevaihto vuonna 2003 oli 178 miljoonaa euroa, kun pk-yrityksen määritelmän mukainen liikevaihto saa olla enintään 40 miljoonaa euroa. Yrityksen henkilöstömäärä oli vuonna 2003 keskimäärin 1 595 työntekijää, kun pk-yritysten arviointiperusteiden mukainen enimmäismäärä on 250 työntekijää. |
| --- | --- |

(72)

Ensiksi Karkkila sijaitsee Suomen aluetukikartassa vuosiksi 2000-2006 vahvistettujen tukialueiden ulkopuolella. Toiseksi Componenta ei ole pk-yritys Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 (7) liitteessä I määriteltyjen arviointiperusteiden mukaan. Componentan liikevaihto vuonna 2003 oli 178 miljoonaa euroa, kun pk-yrityksen määritelmän mukainen liikevaihto saa olla enintään 40 miljoonaa euroa. Yrityksen henkilöstömäärä oli vuonna 2003 keskimäärin 1 595 työntekijää, kun pk-yritysten arviointiperusteiden mukainen enimmäismäärä on 250 työntekijää.

| (73) | Komissio päättelee myös, että tukea ei voida hyväksyä minkään muunkaan perustamissopimuksessa ja erityisesti sen 87 artiklassa määrätyn poikkeuksen nojalla. Sen vuoksi sääntöjenvastainen tuki ei sovellu yhteismarkkinoille ja se on perittävä takaisin korkoineen. |
| --- | --- |

(73)

Komissio päättelee myös, että tukea ei voida hyväksyä minkään muunkaan perustamissopimuksessa ja erityisesti sen 87 artiklassa määrätyn poikkeuksen nojalla. Sen vuoksi sääntöjenvastainen tuki ei sovellu yhteismarkkinoille ja se on perittävä takaisin korkoineen.

V.   PÄÄTELMÄ

| (74) | Komissio katsoo, että Suomi on toteuttanut yhteensä 2 383 276,50 euron suuruisen tuen sääntöjenvastaisesti vastoin perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa. Karkkilan kaupunki, Suomi, on myöntänyt tuen sääntöjenvastaisesti Componenta Oyj:lle kahdessa osassa. |
| --- | --- |

(74)

Komissio katsoo, että Suomi on toteuttanut yhteensä 2 383 276,50 euron suuruisen tuen sääntöjenvastaisesti vastoin perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa. Karkkilan kaupunki, Suomi, on myöntänyt tuen sääntöjenvastaisesti Componenta Oyj:lle kahdessa osassa.

| (75) | Ensimmäinen osa on 713 092,50 euroa, ja siinä on kyse Componenta Oyj:lle sen omistamista Karkkilan Keskustakiinteistöt Oy:n osakkeista maksetusta markkinahinnan ylittävästä hinnasta. Tätä summaa voidaan pienentää KK:n arvioidulla teoreettisella arvolla, jos Suomi toimittaa todisteita, joiden mukaan edellä kuvailtu maa-alueiden yliarvostus on alle 619 760 euroa. |
| --- | --- |

(75)

Ensimmäinen osa on 713 092,50 euroa, ja siinä on kyse Componenta Oyj:lle sen omistamista Karkkilan Keskustakiinteistöt Oy:n osakkeista maksetusta markkinahinnan ylittävästä hinnasta. Tätä summaa voidaan pienentää KK:n arvioidulla teoreettisella arvolla, jos Suomi toimittaa todisteita, joiden mukaan edellä kuvailtu maa-alueiden yliarvostus on alle 619 760 euroa.

| (76) | Toinen osa on 1 670 184 euroa, jonka Componenta Oyj sai Karkkilan Keskustakiinteistöt Oy:lle myönnetyn korottaman lainan kautta, jolla lainalla maksettiin takaisin samansuuruinen laina Componenta Oyj:lle. |
| --- | --- |

(76)

Toinen osa on 1 670 184 euroa, jonka Componenta Oyj sai Karkkilan Keskustakiinteistöt Oy:lle myönnetyn korottaman lainan kautta, jolla lainalla maksettiin takaisin samansuuruinen laina Componenta Oyj:lle.

| (77) | Tuki ei sovellu yhteismarkkinoille ja olisi sen vuoksi perittävä takaisin korkoineen tuensaajalta Componenta Oyj:ltä, |
| --- | --- |

(77)

Tuki ei sovellu yhteismarkkinoille ja olisi sen vuoksi perittävä takaisin korkoineen tuensaajalta Componenta Oyj:ltä,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jonka määrä on 2 383 276,50 euroa ja jonka Suomi on toteuttanut Componenta Oyj:lle Karkkilan kaupungin Karkkilan Keskustakiinteistöt Oy:n osakkeista maksamana 713 092,50 euron hintana ja Karkkilan kaupungin Karkkilan Keskustakiinteistöt Oy:lle myöntämänä 1 670 184 euron korottomana lainana, jolla Karkkilan Keskustakiinteistöt Oy maksoi takaisin samansuuruisen lainansa Componenta Oyj:lle, ei sovellu yhteismarkkinoille.

Tätä 713 092,50 euron tukimäärää voidaan pienentää, jos Suomi esittää todisteita, joiden mukaan edellä kuvailtu maa-alueiden yliarvostus on alle 619 760 euroa. Tässä tapauksessa tukimäärää pienennetään vastaavalla Karkkilan kaupungille myytyjen Karkkilan Keskustakiinteistöt Oy:n osakkeiden todistetulla arvolla.

2 artikla

1.   Suomen on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet 1 artiklassa tarkoitetun ja tuensaajalle, Componenta Oyj:lle, sääntöjenvastaisesti maksetun tuen perimiseksi takaisin.

2.   Tuki on perittävä takaisin viipymättä kansallisen oikeuden menettelyjen mukaisesti, jos niissä mahdollistetaan päätöksen välitön ja tehokas täytäntöönpano.

3.   Takaisinperittävästä tuesta on maksettava korkoa siitä päivästä lukien, jona tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, sen tosiasialliseen takaisinperintään asti.

4.   Korko on laskettava komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (8) V luvun säännösten mukaisesti.

3 artikla

1.   Suomen on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta 1 artiklassa tarkoitetun tuen takaisinperimiseksi jo toteutetut ja suunnitellut toimenpiteet. Sen on toimitettava nämä tiedot tämän käyttäen päätöksen liitteessä I olevaa lomaketta.

2.   Suomen on toimitettava kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta myös asiakirjat, joista ilmenee, että tuen takaisinperintä Componenta Oyj:ltä on aloitettu.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Suomen tasavallalle.

Tehty Brysselissä 20. lokakuuta 2005,

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 49, 25.2.2005, s. 11.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  Jäljempänä nämä summat pyöristetään käytännön syistä.

3

(4)  Asia 248/84, Saksa v. komissio, Kok. 1987, s. 4013, 17 kohta.

4

(5)  EYVL C 209, 10.7.1997, s. 3.

5

(6)  Asia 248/84, Saksa v. komissio, Kok. 1987, s. 4013, 17 kohta.

6

(7)  EYVL L 10, 13.1.2001, s. 33, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 364/2004 (EUVL L 63, 28.2.2004, s. 22).

7

(8)  EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1.

8

---

LIITE I

Komission päätöksen täytäntöönpanoa koskevat tiedot 2006//EY

1.   Takaisinperittävän määrän laskenta

| 1.1. | Ilmoittakaa seuraavat tiedot tuensaajan hyväksi myönnetyn sääntöjenvastaisen valtiontuen määrästä:








  Maksupäivä (1) | Tuen määrä (2) | Valuutta | Tuensaaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| Huomautuksia: |

1.1.

Ilmoittakaa seuraavat tiedot tuensaajan hyväksi myönnetyn sääntöjenvastaisen valtiontuen määrästä:

Maksupäivä (1)

Tuen määrä (2)

Valuutta

Tuensaaja

Huomautuksia:

| 1.2. | Selittäkää yksityiskohtaisesti, miten takaisinperittävään tukeen sovellettavat korot lasketaan. |
| --- | --- |

1.2.

Selittäkää yksityiskohtaisesti, miten takaisinperittävään tukeen sovellettavat korot lasketaan.

2.   Tuen takaisinperintää varten suunnitellut ja jo toteutetut toimenpiteet

| 2.1. | Kuvatkaa yksityiskohtaisesti, mitä toimenpiteitä on jo toteutettu ja mitä toimenpiteitä on suunnitteilla tuen välitöntä ja tehokasta takaisinperintää varten. Mitä muita vaihtoehtoisia toimenpiteitä voidaan kansallisen lainsäädännön nojalla toteuttaa tuen perimiseksi takaisin? Täsmentäkää tarvittaessa myös toimenpiteiden oikeusperusta. |
| --- | --- |

2.1.

Kuvatkaa yksityiskohtaisesti, mitä toimenpiteitä on jo toteutettu ja mitä toimenpiteitä on suunnitteilla tuen välitöntä ja tehokasta takaisinperintää varten. Mitä muita vaihtoehtoisia toimenpiteitä voidaan kansallisen lainsäädännön nojalla toteuttaa tuen perimiseksi takaisin? Täsmentäkää tarvittaessa myös toimenpiteiden oikeusperusta.

| 2.2. | Mihin päivämäärään mennessä takaisinperintä on tarkoitus toteuttaa? |
| --- | --- |

2.2.

Mihin päivämäärään mennessä takaisinperintä on tarkoitus toteuttaa?

3.   Jo takaisinperityt määrät

| 3.1. | Ilmoittakaa seuraavat yksityiskohtaiset tiedot tukimääristä, jotka on jo peritty takaisin tuensaajalta:








  Päivämäärä (3) | Takaisin-maksettu määrä | Valuutta | Tuensaaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

3.1.

Ilmoittakaa seuraavat yksityiskohtaiset tiedot tukimääristä, jotka on jo peritty takaisin tuensaajalta:

Päivämäärä (3)

Takaisin-maksettu määrä

Valuutta

Tuensaaja

| 3.2. | Toimittakaa tositteet edellä 3.1 kohdassa olevassa taulukossa ilmoitettujen tukimäärien takaisinmaksusta. |
| --- | --- |

3.2.

Toimittakaa tositteet edellä 3.1 kohdassa olevassa taulukossa ilmoitettujen tukimäärien takaisinmaksusta.

---

(1)

| (°) | Päivämäärä(t), jo(i)na tuki(erät) asetettiin tuensaajan käyttöön (jos toimenpide koostuu useista tukieristä ja takaisinmaksuista, esittäkää tiedot eri riveillä) |
| --- | --- |

(°)

Päivämäärä(t), jo(i)na tuki(erät) asetettiin tuensaajan käyttöön (jos toimenpide koostuu useista tukieristä ja takaisinmaksuista, esittäkää tiedot eri riveillä)

(2)  Tuensaajan hyväksi myönnetyn tuen määrä (bruttoavustusekvivalenttina).

Huomautuksia:

(3)

| (°) | Tuen takaisinmaksupäivä(t). |
| --- | --- |

(°)

Tuen takaisinmaksupäivä(t).

---

| 13.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 353/45 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 353/45

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

20 päivänä lokakuuta 2005,

EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan mukaisesta menettelystä

(Asia COMP/C.38.281/B.2) — Italian raakatupakka-ala

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 4012)

Ainoastaan englannin- ja italiankieliset tekstit ovat todistusvoimaiset

(2006/901/EY)

TIIVISTELMÄ PÄÄTÖKSESTÄ

1.   JOHDANTO

Komissio teki 20 päivänä lokakuuta 2005 EY:n perustamissopimuksen 81 artiklassa tarkoitettua menettelyä koskevan päätöksen (jäljempänä ’päätös’). Komissio julkaisee asianosaisten nimet ja päätöksen olennaisen sisällön sekä määrättävät seuraamukset asetuksen (EY) N:o 1/2003 30 artiklan säännösten mukaisesti. Se ottaa huomioon yritysten oikeutetut edut sen suhteen, ettei niiden liikesalaisuuksia paljasteta. Päätöksen koko tekstin julkinen toisinto on saatavissa asiassa todistusvoimaisilla kielillä ja komission työkielillä kilpailun pääosaston Internet-sivulla http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html.

Vuodesta 1995 vuoden 2002 alkuun neljä suurta italialaista raakatupakan jalostajaa, Deltafina, Dimon (uudelta nimeltään Mindo), Transcatab ja Romana Tabacchi, jäljempänä ’jalostajat’, tekivät sopimuksia ja/tai osallistuivat yhdenmukaistettuihin menettelytapoihin, joilla pyrittiin vahvistamaan (niin suoria ostoja tuottajilta kuin kolmansilta pakkaajilta tehtäviä ostoja koskevat) kaupankäynnin edellytykset Italian raakatupakan ostomarkkinoilla ja jotka käsittivät myös hintojen vahvistamisen ja markkinoiden jakamisen.

Päätös koskee myös kahta erillistä, ainakin vuoden 1999 alusta vuoden 2001 loppuun jatkununutta rikkomista. Italian tupakan jalostajien toimialajärjestö (Associazione Professionale Trasformatori Tabacchi Italiani, jäljempänä ’APTI’) vahvisti sopimushinnat, jotka se neuvotteli jäseniensä puolesta Italian raakatupakan tuottajien järjestöjen liiton (Unione Italiana Tabacco, jäljempänä ’UNITAB’) kanssa, toimialakohtaisten sopimusten tekemiseksi. UNITAB vahvisti hinnat, jotka se neuvotteli jäsentensä puolesta APTIn kanssa, samojen sopimusten tekemiseksi.

2.   Asian tausta ja menettely

Saatuaan tietoja alakohtaisistaa sopimuksista, joissa asetettiin hintaluokat eri laatuisille raakatupakkalajeille, komissio esitti 15 päivänä tammikuuta 2002 tietopyynnöt jalostajien järjestölle APTIlle ja tuottajien järjestölle UNITABille. Ne vastasivat 12 päivänä helmikuuta 2002.

Komissio vastaanotti 19 päivänä helmikuuta 2002 sakoista vapauttamista tai niiden lieventämistä koskevan hakemuksen Italian johtavalta jalostajalta Deltafina S.p.A:lta (jäljempänä ’Deltafina’) uuden sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä kartelleja koskevissa asioissa annetun komission tiedonannon (jäljempänä ’sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annettu tiedonanto’) nojalla. Komissio myönsi 6 päivänä maaliskuuta 2002 ehdollisen vapautuksen sakoista Deltafinalle sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon 15 kohdan mukaisesti.

Komissio vastaanotti 4 päivänä huhtikuuta 2002 sakoista vapauttamista tai niiden lieventämistä koskevan hakemuksen myös Dimon S.r.l:ltä (jäljempänä ’Dimon’) ja 10 päivänä huhtikuuta 2002 Transcatab S.p.A:lta (jäljempänä ’Transcatab’).

Komissio suoritti tutkimuksia 18 ja 19 päivänä huhtikuuta 2002 Dimonin, Transcatab Trestina Azienda Tabacchi S.p.A:n (jäljempänä ’Trestina’) ja Romana Tabacchi s.r.l:n (jäljempänä ’Romana Tabacchi’) tiloissa.

Komissio ilmoitti 8 päivänä lokakuuta 2002 Dimonille ja Transcatabille aikomuksestaan soveltaa niihin lievennyksiä menettelyn lopussa (noin 30–50 % ensimmäiselle ja 20–30 % toiselle).

Komissio aloitti asiaa koskevan menettelyn 25 helmikuuta 2004 ja antoi väitetiedoksiannon, johon sen vastaanottajille annettiin mahdollisuus vastata kirjallisesti sekä suullisesti 22 kesäkuuta 2004 pidetyssä kuulemistilaisuudessa.

Joulukuun 21 päivänä helmikuuta 2004 annettiin lisäys 25 päivänä helmikuuta 2004 annettuun väitetiedoksiantoon (jäljempänä ’lisäys’). Toinen suullinen kuulemistilaisuus pidettiin 1 päivänä maaliskuuta 2005.

3.   Asianosaiset

3.1.   Jalostajat

Deltafina on Universal Corporationin (jäljempänä ’Universal’), maailman suurimman tupakka-alan toimijan, kokonaan omistama italialainen tytäryhtiö. Deltafina osti noin 25 prosenttia Italian raakatupakasta vuonna 2001, joka oli viimeinen kokonainen vuosi, jolloin jalostajien rikkominen tapahtui. Päätös on osoitettu sekä Deltafinalle että Universalille.

Rikkomisen aikaan Dimon oli Dimon Incorporatedin (jäljempänä ’Dimon Inc’) ja Transcatab Standard Commercial Corporationin (jäljempänä ’SCC’) kokonaan omistama tytäryhtiö. Dimon Inc on toiseksi suurin ja SCC kolmanneksi suurin tupakka-alan toimija. Dimon muutti nimensä Mindo S.r.l:ksi (jäljempänä ’Mindo’) syyskuussa 2004 eikä enää kuulu Dimon Inc-konserniin. Dimon Inc. ja SCC sulautuivat 13 päivänä huhtikuuta 2005 ja muodostivat Alliance One International Inc:n (jäljempänä ’Alliance’). Vuonna 2001 Dimon osti 11,28 prosenttia ja Transcatab 10,8 prosenttia Italiassa tuotetusta raakatupakasta. Päätös on osoitettu Mindolle, Transcatabille and Alliancelle.

Romana Tabacchi on perheyritys. Vuoteen 1997 se toimi kansainvälisen jälleenmyyjän edustajana (Dimon Inc osti myöhemmin kyseisen jälleenmyyjän). Vuodesta 1997 se on toiminut itsenäisenä jälleenmyyjänä. Vuonna 2001 Romana Tabacchi osti 9,5 prosenttia Italiassa tuotetusta raakatupakasta.

APTI on Italian tupakan jalostajien toimialajärjestö. Italiassa toimii kaikkiaan 59 jalostajaa, joista 17 on APTIn jäsenenä.

3.2.   Tuottajat

UNITAB Italia on Italian raakatupakan tuottajien järjestöjen liitto, joka edustaa noin 80 prosenttia kaikista tuottajista.

4.   Italian raakatupakka-ala

Maailman raakatupakasta tuotetaan noin 5 prosenttia EU:ssa. Jäsenvaltioiden johtavista tupakan tuottajista Kreikka tuottaa 38 prosenttia, Italia 37,5 prosenttia ja Espanja 12 prosenttia EU:n tuotannosta.

Raakatupakka ei ole tasalaatuinen tuote. Italiassa yleisimmät lajit ovat Burley ja Bright. Kutakin lajia on useita laatuluokkia. Tuottajat myyvät kuivatun tupakan jalostajille erinä, joiden hinta vaihtelee niiden sisältämän tupakan laadun mukaan.

Italian raakatupakan jalostajat ostavat raakatupakkaa tuottajilta ja tuottajien järjestöiltä Italiassa (sekä käsiteltyä tupakkaa muilta välittäjiltä), jalostavat (tai uudelleenjalostavat) sen ja myyvät sen edelleen sopivassa muodossa tupakkateollisuudelle Italiassa ja muualla. Ne tunnetaan myös ensimmäisinä jalostajina, koska ne jalostavat tupakkaa ensimmäisinä (toisin kuin savukkeiden valmistajat, jotka suorittavat toisen jalostusvaiheen) tai tupakanlehtikauppiaina, koska ne toimivat välittäjinä tuottajien ja lopputuotteen valmistajien välillä.

Ilmaisua viejä käytetään yleensä niistä jalostajista, joilla on koneet valmiiksi jalostettujen tupakkasuikaleiden (strips) tuottamiseksi savukkeiden valmistajien tarpeisiin. Jalostajia, jotka pystyvät tuottamaan vain irtonaisia lehtia, kutsutaan kolmansiksi pakkaajiksi tai yksinkertaisesti pakkaajiksi. Tupakan ensimmäisen käsittelyn jälkeen (esimerkiksi epäpuhtauksien poisto ja lajittelu) pakkaajat siirtävät tupakan viejille lisäkäsittelyä varten, jotta se voidaan tarjota valmistajille. Jalostajat, joille päätös on osoitettu, ovat viejiä.

5.   Lainsäädäntökehys

Sekä raakatupakan tuotantoa että myyntiä jalostajille säädellään niin yhteisön kuin kansallisella lainsäädännöllä.

5.1.   Raakatupakka-alan yhteinen markkinajärjestely

Raakatupakka-alan yhteisellä markkinajärjestelyllä (1) säännellään i) tuotantokiintiöjärjestelmää ja ii) tuottajien tuotantotukea, joka toteutetaan raakatupakan tuotannon palkkiojärjestelmällä.

Palkkio myönnetään ainoastaan kiintiöön sisältyvän tupakan tuotannosta (eräin mukautuksin). Vuodesta 1998 osa yhteisön palkkiosta (ns. muuttuva osa) on maksettu tuotetun tupakan laadun perusteella, mikä näkyy hinnassa. Palkkion muuttuvan osan maksaminen on uskottu tuottajaryhmittymille.

Yhteinen markkinajärjestely edellyttää, että kukin tuottaja tai tuottajaryhmittymä ja kukin ensijalostaja tekee kunkin markkinavuoden alussa (maalis-toukokuussa, jolloin tupakantaimet koulitaan) viljelysopimukset, joissa määritellään sopimushinnat kunkin lajin jokaiselle laatuluokalle. Tässä vaiheessa hinnat ilmaistiin usein vähimmäishintoina tai hintaluokkina. On kuitenkin huomattava, että lopullinen hinta (tai myyntihinta) voidaan määrittää vasta sadonkorjuun yhteydessä (eli loka-tammikuussa) ja se voi poiketa huomattavasti viljelysopimushinnasta laadun, määrän ja lisäneuvottelujen perusteella.

Yhteisön lainsäädäntö suosii toimialakohtaisten järjestöjen perustamista, joissa tuottajien ja jalostajien tulisi tehdä yhteistyötä markkinoiden tehokkaan toiminnan varmistamiseksi. Hintojen ja kiintiöiden vahvistaminen on kuitenkin nimenomaan kielletty. Yksikään tähän asiaan liittyvä yhteenliittymä ei ole yhteisön lainsäädännössä tarkoitettu toimialakohtainen järjestö.

5.2.   Kansallinen lainsäädäntö

Italian laissa 88/88 säädetään toimialakohtaisista sopimuksista, viljelysopimuksista ja maataloustuotteiden myynnistä. Lain 88/88 5 § :n 1 momentin b alamomentissa säädetään, että toimialakohtaisissa sopimuksissa on määritettävä tuote, jota sopimus koskee, sen toimittamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja toimituksen ajankohta sekä vähimmäishinta. Tuottajille ja jalostajille, jotka noudattavat toimialakohtaisten sopimusten ehtoja, tarjotaan kannustimia (erityisesti tukia). Lakia 88/88 on sovellettu lukuisilla maatalousaloilla, kuten tupakka-alalla, jolla APTI ja UNITAB tekivat vuosina 1999–2001 useita toimialakohtaisia sopimuksia (joissa viljelysopimushinnat ilmaistiin vähimmäishintoina tai hintaluokkina).

6.   Päätöksessä käsitellyt menettelytavat

6.1.   Rikkominen — jalostajat

Deltafina, Dimon, Transcatab ja Romana Tabacchi tekivät vuodesta 1995 vuoden 2002 alkuun sopimuksia ja tai osallistuivat yhdenmukaistettuihin menettelytapoihin, joilla pyrittiin vahvistamaan (niin suoria ostoja tuottajilta kuin kolmansilta pakkaajilta tehtäviä ostoja koskevat) kaupankäynnin edellytykset raakatupakan ostamiseksi Italiassa. Näitä olivat: a) yleisten ostohintojen, jotka jalostajat maksavat tupakan toimituksen yhteydessä, ja muiden kaupankäynnin edellytysten määrääminen, b) toimittajien ja määrien jakaminen, c) tietojenvaihto ostoja koskevan kilpailun yhteensovittamiseksi, d) ylituotantoa koskevien määrien ja hintojen määrittäminen, e) ostotarjousten yhteensovittaminen huutokaupoissa vuosina 1995 ja 1998.

6.2.   APTIn rikkominen

APTI määritti vuodesta 1999 vuoden 2001 loppuun neuvotteluasemansa kunkin tupakkalajin laatuluokkien hintojen osalta. Niistä sovittiin UNITABin kanssa toimialakohtaisten sopimusten tekemisen yhteydessä.

6.3.   UNITABin rikkominen

UNITAB määritti vuodesta 1999 vuoden 2001 loppuun neuvotteluasemansa kunkin tupakkalajin laatuluokkien hintojen osalta. Niistä sovittiin APTIin kanssa toimialakohtaisten sopimusten tekemisen yhteydessä.

7.   Oikeudellinen arviointi

Komissio toteaa päätöksessä, että edellä mainitut menettelytavat muodostavat kolme erillistä (yhtenäistä ja jatkuvaa) perustamissopimuksen 81 artiklan rikkomista.

Kaikki rikkomiseen osallistuneet tahot, joille päätös on osoitettu, ovat perustamissopimuksen 81 artiklassa tarkoitettuja yrityksiä, yritysten yhteenliittymiä tai yritysten yhteenliittymien yhteenliittymiä tai osia niistä.

Sopimukset ja/tai yhdenmukaistetut menettelytavat, joilla suoraan tai välillisesti vahvistetaan kauppahintoja tai määriä, rajoittavat jo tavoitteensa perusteella kilpailua. Varsinkin se, että jalostajat yhteensovittivat ostokäyttäytymisensä tässä tapauksessa, vaikutti niiden kilpailukäyttäytymisen perustekijöihin ja oli myös määritelmän mukaan omiaan vaikuttamaan samojen yritysten toimintaan kaikilla muillakin markkinoilla, joilla ne kilpailivat, myös tuotantoketjun loppupäässä. Nämä menettelytavat on erityisesti mainittu EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdassa.

Tällaiset menettelytavat voivat vaikuttaa Italian ja muiden jäsenvaltioiden väliseen raakatupakan kauppaan, koska ne kattavat merkittävän osan Italian raakatupakan ostoista ja koskevat tuotetta (raakatupakka), joka on jalostetun tupakan puolivalmiste ja joka menee suurelta osin vientiin.

Päätös koskee (tiettyjen kilpailusääntöjen soveltamisesta maataloustuotteiden tuotantoon ja kauppaan) 4 päivänä huhtikuuta 1962 annetun asetuksen N:o 26 (jäljempänä ’asetus N:o 26’) soveltamista käsiteltävänä oleviin menettelytapoihin. Päätöksessä todetaan, että käsiteltävänä oleviä rajoittavia menettelytapoja ei voida pitää tarpeellisina yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteiden saavuttamiseksi, joten niihin on sovellettava perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohtaa.

Päätöksessä todetaan lopuksi, ettei kansallinen lainsäädäntö eivätkä hallinnolliset käytännöt ole velvoittaneet jalostajia sopimaan raakatupakan keskimyyntihintaa tai korkeinta myyntihintaa eivätkä jakamaan tupakan määriä, jotka kukin jalostaja ostaa. Lainsäädäntökehyksessä ei myöskään edellytetty jalostajia ja tuottajia päättämään yhdessä sopimushinnoista eikä sillä poistettu kaikkia kilpailun mahdollisuuksia. Tästä seuraa, että tuottajien edustajien ja jalostajien väliset sopimukset ja/tai yhdenmukaistetut menettelytavat kuuluvat kokonaisuudessaan perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan.

8.   Deltafinan, Transcatabin ja Dimonin emoyhtiöiden vastuu

Päätöksessä todetaan myös, että Universal (Deltafinan osalta), Dimon Inc (Dimonin osalta) ja SCC (Transcatabin osalta) käyttivät ratkaisevaa vaikutusvaltaa tytäryhtiöissään käsiteltävänä olevan ajanjakson aikana ja että niiden olisi tämän vuoksi katsottava olevan yhteisvastuussa tytäryhtiöidensä toiminnasta.

9.   Sakot

9.1.   UNITABin ja APTIn rikkomisista määrätyt sakot

Kun otetaan huomioon tuottajien ja jalostajien edustajien toiminta, päätöksessä katsotaan, että 1 000 euron sakko on riittävä.

Vaikka toimialakohtaisten sopimusten tekeminen ei ollut pakollista lain 88/88 nojalla eikä toimialakohtaisia sopimuksia tehty useaan vuoteen, lailla 88/88 (sellaisena kuin sitä sovellettiin ministeriön hallinnollisen käytännön mukaisesti) kannustettiin vähimmäishintoja koskevien toimialakohtaisten sopimusten tekemiseen. Olisi otettava myös huomioon, että lakia 88/88 oli sovellettu useaan otteeseen maatalousalalla, myös tupakka-alalla, ennen kuin tässä päätöksessä käsiteltyjä toimialakohtaisia sopimuksia oli tehty eikä sopimuspuolten toimintaa ollut koskaan kyseenalaistettu kansallisen tai yhteisön lainsäädännön nojalla siitä huolimatta, että kyseiset sopimukset olivat julkisia ja toimitettiin ministeriölle.

9.2.   Jalostajien rikkomisesta määrätyt sakot

9.2.1.   Jalostajien rikkomisen vakavuus

Jalostajien rikkomista on pidettävä luonteeltaan hyvin vakavana, koska se koskee raakatupakkalajien hintojen vahvistamista Italiassa ja määrien jakamista. Ostokartellit voivat itse asiassa vääristää tuottajien tuotantohalukkuutta sekä rajoittaa jalostajien keskinäistä kilpailua tuotantoketjun loppupäässä. Tästä on erityisesti kyse tässä tapauksessa, sillä kyseisellä tuotteella, johon (raakatupakan) ostokartelli vaikuttaa, on merkittävä vaikutus tuotantoketjun loppupään toimijoiden toimintaan (tässä tapauksessa ensijalostus ja jalostetun tupakan myynti). Italian raakatupakan tuotanto on noin 38 prosenttia yhteisön kiintiötuotannosta. Sen kokonaisarvo oli 67,338 miljoonaa euroa vuonna 2001 (viimeinen kokonainen vuosi, jona rikkominen tapahtui).

9.2.2.   Kunkin yrityksen painoarvo ja pelotevaikutus

Komissio katsoo, että neljälle jalostajalle annettavissa sakoissa olisi otettava huomioon niiden markkina-asema. Deltafinaan olisi sovellettava korkeampaa sakon perusmäärää, koska se näyttää olevan suurin ostaja, jonka markkinaosuus oli noin 25 prosenttia vuonna 2001 (viimeinen kokonainen vuosi, jona rikkominen tapahtui). Ottaen huomioon Transcatabin, Dimonin ja Romana Tabacchin pienemmät raakatupakan markkinaosuudet Italiassa (8,86–11,28 %) niitä olisi käsiteltävä ryhmänä ja niille olisi annettava pienemmät sakon perusmäärät.

Koska Deltafina, Transcatab ja Dimon (nykyisin Mindo) kuuluvat (tai Mindon tapauksessa kuului) suuriin konserneihin, joille päätös on myös osoitettu, niiden sakkoihin sovelletaan kertoimia riittävän pelotevaikutuksen varmistamiseksi.

Edellä esitetyistä syistä annetaan seuraavat sakkojen perusmäärät:

| — | Deltafina |
| --- | --- |

—

Deltafina

37 500 000 euroa

| — | Transcatab |
| --- | --- |

—

Transcatab

12 500 000 euroa

| — | Dimon (Mindo) |
| --- | --- |

—

Dimon (Mindo)

12 500 000 euroa

| — | Romana Tabacchi |
| --- | --- |

—

Romana Tabacchi

10 000 000 euroa

9.2.3.   Rikkomisen kesto

Deltafinan, Dimonin ja Transcatabin osalta rikkominen kesti noin 6 vuotta ja 5 kuukautta. Romana Tabacchin osallistumisen rikkomiseen katsotaan kestäneen yli 2 vuotta ja 9 kuukautta.

Edellä esitetyistä syistä olisi määrättävä seuraavat sakkojen perusmäärät:

| — | Deltafina |
| --- | --- |

—

Deltafina

60 000 000 euroa

| — | Transcatab |
| --- | --- |

—

Transcatab

20 000 000 euroa

| — | Dimon (Mindo) |
| --- | --- |

—

Dimon (Mindo)

20 000 000 euroa

| — | Romana Tabacchi |
| --- | --- |

—

Romana Tabacchi

12 500 000 euroa

9.2.4.   Lieventävät olosuhteet

Romana Tabacchin kohdalla tunnustetaan lieventäväksi olosuhteeksi se, että se ei osallistunut eräisiin kartellin yksityiskohtiin, ja se, että se toimi kartellin tavoitteen vastaisesti saaden muutkin osallistujat yhdessä toimimaan kartellia vastaan.

Myös Deltafinan kohdalla tunnustetaan, että sen tehokkaalla yhteistyöllä menettelyn aikana oli lieventävä vaikutus. Kuten jäljempänä selostetaan, Deltafina menetti sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon perusteella sille myönnetyn vapautuksen sakoista. Tämän asian poikkeukselliset olosuhteet huomioon ottaen (tämä on ensimmäinen asia, jossa tehtiin hakemus sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon nojalla ja jota koskevassa päätöksessä sovelletaan kyseistä tiedonantoa) Deltafinan yhteistyö olisi kuitenkin huomioitava myönteisesti. Deltafinan yhteistyö oli merkittävää ja jatkui koko menettelyn ajan (lukuun ottamatta jäljempänä käsiteltyjä seikkoja), joten sitä olisi pidettävä lieventävänä tekijänä.

9.2.5.   Sakon enimmäismäärä

Vaikuttaa siltä, ettei tässä asiassa Universalille/Deltafinalle ja Alliancelle/Transcatab-Mindolle määrätyissä sakoissa ylitetä asetuksen (EY) N:o 1/2003 23 artiklan 2 kohdassa asetettua sakon enimmäismäärää eli 10 prosenttia liikevaihdosta. Koska Mindo ei kuitenkaan ole enää missään yhteydessä aiempaan Dimon-konserniin, sen yhteisvastuu olisi määrättävä 10 prosentin puitteissa sen viimeisimmän tilikauden liikevaihdosta (2,59 miljoonaa euroa).

Romana Tabacchin kohdalla on tarpeen lieventää 10 prosentin määrää.

Edellisen perusteella määrätään seuraavat sakot:

| — | Deltafina |
| --- | --- |

—

Deltafina

30 000 000 euroa

| — | Dimon (Mindo) |
| --- | --- |

—

Dimon (Mindo)

20 000 000 euroa

| — | Transcatab |
| --- | --- |

—

Transcatab

20 000 000 euroa

| — | Romana Tabacchi |
| --- | --- |

—

Romana Tabacchi

2 050 000 euroa

9.3.   Sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon soveltaminen

Deltafina, Dimon ja Transcatab hakivat sakoista vapauttamista tai niiden lieventämistä asiasta vuonna 2002 annetun tiedonannon nojalla (katso 2 jakso edellä).

9.3.1.   Deltafinan hakemus sakoista vapauttamiseksi

Sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon mukaan sakoista voidaan myöntää vapautus ainoastaan silloin, kun myös tiedonannon 11 kohdassa esitetyt edellytykset täyttyvät samanaikaisesti. Erityisesti 11 kohdan a alakohdassa edellytetään, että yritysten (joille on myönnetty ehdollinen vapautus sakoista) on tehtävä ”koko... ajan kaikin tavoin yhteistyötä, joka on jatkuvaa”.

Kesäkuun 22 päivänä kesäkuuta 2004 pidetyssä suullisessa kuulemisessa kävi selväksi, että Deltafina oli paljastanut tehneensä hakemuksen sakoista vapauttamiseksi APTIn hallintokomitean kokouksessa, jossa oli läsnä myös Dimonin, Transcatabin ja Trestinan edustajia. Asia paljastui ennen kuin komissiolla oli tilaisuus tehdä tutkimuksia ja saattoi vaarantaa suunnitellut tutkimukset.

Päätöksessä todetaan, että Deltafinan toiminta rikkoi sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon 11 kohdan a alakohdan mukaista yhteistyövelvoitetta. Näin ollen Deltafinaa ei voida vapauttaa sakoista.

Vastauksena Deltafinan tätä kohtaa koskevaan puolustukseen päätöksessä vahvistetaan, että sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon 11 kohdan a alakohta käsittää myös velvollisuuden pitää sakoista vapauttamista koskeva hakemus salassa. Se on perusteltua, koska on varmistettava, etteivät tutkimusten, jotka komission on tehtävä, tulokset vaarannu. Deltafina oli tietoinen komission aikomuksesta tehdä yllätystarkastuksia. Tutkimukset järjestettiin ja toteutettiin niin kuin Deltafinalle oli ilmoitettu Deltafinan ja komission yksiköiden kokouksessa.

Sakoista vapauttamista koskevan hakemuksen salassapito on aina jollain tavalla hankalaa, kun kartelliin osallistunut päättää hakea vapautusta sakoista. Tällaiset hankaluudet (tai se, että niistä on ilmoittanut komissiolle) eivät tarkoita, että sakoista vapauttamista hakenut yritys voi vapaaehtoisesti paljastaa hakeneensa vapautusta sakoista kilpailijoiden kanssa pidettävässä kokouksessa.

9.3.2.   Deltafinan vaihtoehtoinen sakkojen lieventämistä koskeva hakemus

Deltafinan sakoista vapauttamista koskeva hakemus sisälsi myös sakkojen lieventämistä koskevan hakemuksen, jota olisi tavallisesti sovellettu siihen tässä asiassa, koska kilpailupääosasto hylkäsi sen sakoista vapauttamista koskevan hakemuksen.

Päätöksessä (joka perustuu sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annettuun tiedonantoon sekä sen teleologiseen ja systemaattiseen tulkintaan) todetaan, että toissijainen sakkojen lieventämistä koskeva hakemus voidaan hyväksyä ainoastaan tapauksissa, joissa ehdollista vapautusta sakoista ei voida myöntää hakemuksen tekohetkellä, ja että sakkojen lieventämistä koskevalla hakemuksella ei ole oikeusvaikutusta silloin, kun ehdollinen vapautus sakoista myönnetään. Kun otetaan huomioon, että Deltafinalle myönnettiin ehdollinen vapautus sakoista ja että se menetti vapautuksen rikkomalla yhteistyövelvoitteitaan, se ei voi hyötyä sakkojen lieventämisestä.

9.3.3.   Sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon soveltaminen Dimoniin ja Transcatabiin

Päätöksessä todetaan, että sillä, että Deltafinaa ei vapautettu sakoista, ei ole suoraa vaikutusta siihen, miten sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annettua tiedonantoa sovelletaan Dimoniin ja Transcatabiin. Ainakaan sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annettu tiedonanto ei oikeuta sitä, että niiden asemaa parannettaisiin, koska Deltafinalle ei myönnetty vapautusta sakoista.

Sekä Dimonin että Transcatabin on todettu täyttäneen sakkojen lieventämistä koskevan hakemuksen edellytykset. Komissiolle toimitettujen todisteiden arvioinnin perusteella sekä sen perusteella, että ne tekivät yhteistyötä komission kanssa menettelyn aikana, päätöksellä myönnetään Dimonille ja Transcatabille suurin mahdollinen lievennys sakoista sen prosenttiosuuden puitteissa, joka niille osoitettiin, kun niiden sakkojen lieventämistä koskevat hakemukset oli saatu. Osuudet olivat 50 prosenttia Dimonille ja 30 prosenttia Transcatabille.

Edellä esitetyn perusteella annetaan seuraavat sakkojen loppumäärät:

| — | Deltafina ja Universal yhteisvastuullisesti |
| --- | --- |

—

Deltafina ja Universal yhteisvastuullisesti

30 000 000 euroa

| — | Dimon (Mindo) ja Alliance One International, |
| --- | --- |

—

Dimon (Mindo) ja Alliance One International,

10 000 000 euroa

Alliance One International kokonaisvastuussa, Mindo yhteisvastuullisesti 3,99 miljoonaa euroa

| — | Transcatab ja Alliance One International, yhteisvastuullisesti |
| --- | --- |

—

Transcatab ja Alliance One International, yhteisvastuullisesti

14 000 000 euroa

| — | Romana Tabacchi |
| --- | --- |

—

Romana Tabacchi

2 050 000 euroa

| — | APTI |
| --- | --- |

—

APTI

1 000 euroa

| — | UNITAB |
| --- | --- |

—

UNITAB

1 000 euroa

---

(1)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 727/70, annettu 21 päivänä huhtikuuta 1970, raakatupakka-alan yhteisestä markkinajärjestelystä, jäljempänä ’asetus 727/70’ (EYVL L 94, 28.4.1970, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna raakatupakka-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2075/92, jäljempänä ’asetus 2075/92’ (EYVL L 215, 30.7.1992, s. 70) (jota on viimeksi muutettu 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 864/2004 (EUVL L 161, 30.4.2004, s. 48)). Ks. myös neuvoston asetus (EY) N:o 1636/98, annettu 20 päivänä heinäkuuta 1998, asetuksen (ETY) N:o 2075/92 muuttamisesta, jäljempänä ’asetus 1636/98’ (EYVL L 210, 28.7.1998, s. 23), ja komission asetus (EY) N:o 2848/98, annettu 22 päivänä joulukuuta 1998, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2075/92 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä raakatupakka-alan palkkiojärjestelmän, tuotantokiintiöiden sekä tuottajaryhmittymille myönnettävän erityistuen osalta, jäljempänä ’asetus 2848/98’ (EYVL L 358, 31.12.1998, s. 17), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 1983/2002, annettu 7 päivänä marraskuuta 2002 (EYVL L 306, 8.11.2002, s. 8).

---

| 13.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 353/50 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 353/50

---

KOMISSION PÄÄTÖS

tehty 21 päivänä joulukuuta 2005

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 81 artiklan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan mukaisesta menettelystä yrityksiä Flexsys NV, Bayer AG, Crompton Manufacturing Company Inc. (entinen Uniroyal Chemical Company Inc.), Crompton Europe Ltd, Chemtura Corporation (entinen Crompton Corporation), General Química SA, Repsol Química SA ja Repsol YPF SA vastaan

Asia N:o COMP/F/38.443 — kumikemikaalit

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 5592)

(Ainoastaan englannin-, espanjan- ja saksankieliset tekstit ovat todistusvoimaisia)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2006/902/EY)

1.   YHTEENVETO RIKKOMISESTA

1.1.   Osoitus

| (1) | Tämä päätös on osoitettu seuraaville yrityksille:






  — | Flexsys N.V. |
| --- | --- | --- |

(1)

Tämä päätös on osoitettu seuraaville yrityksille:

—

Flexsys N.V.

| — | Bayer AG |
| --- | --- |

—

Bayer AG

| — | Crompton Manufacturing Company, Inc. (entinen Uniroyal Chemical Company Inc.) |
| --- | --- |

—

Crompton Manufacturing Company, Inc. (entinen Uniroyal Chemical Company Inc.)

| — | Crompton Europe Ltd |
| --- | --- |

—

Crompton Europe Ltd

| — | Chemtura Corporation (entinen Crompton Corporation) |
| --- | --- |

—

Chemtura Corporation (entinen Crompton Corporation)

| — | General Química SA |
| --- | --- |

—

General Química SA

| — | Repsol Química SA |
| --- | --- |

—

Repsol Química SA

| — | Repsol YPF SA. |
| --- | --- |

—

Repsol YPF SA.

| (2) | Yritykset, joille tämä päätös on osoitettu, osallistuivat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 81 artiklan ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 53 artiklan jatkuvaan, monimuotoiseen ja yhtenäiseen rikkomiseen, johon kuului tiettyjen kumikemikaalien (antioksidantit ja -otsonantit sekä peruskiihdytteet) hinnoista sopimista ja niihin liittyvien luottamuksellisten tietojen vaihtamista ETA-markkinoilla ja maailmanmarkkinoilla. |
| --- | --- |

(2)

Yritykset, joille tämä päätös on osoitettu, osallistuivat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 81 artiklan ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 53 artiklan jatkuvaan, monimuotoiseen ja yhtenäiseen rikkomiseen, johon kuului tiettyjen kumikemikaalien (antioksidantit ja -otsonantit sekä peruskiihdytteet) hinnoista sopimista ja niihin liittyvien luottamuksellisten tietojen vaihtamista ETA-markkinoilla ja maailmanmarkkinoilla.

1.2.   Kumikemikaaliala

| (3) | Kumikemikaalit ovat synteettisiä tai orgaanisia kemikaaleja, joilla parannetaan tuottavuutta ja laatua pääasiassa ajoneuvojen renkaissa käytettävän kumin valmistuksessa. Kartellin kohteena olleiden antioksidanttien ja -otsonanttien sekä peruskiihdytteiden ETA-markkinoiden arvo vuonna 2001 oli arviolta 200 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(3)

Kumikemikaalit ovat synteettisiä tai orgaanisia kemikaaleja, joilla parannetaan tuottavuutta ja laatua pääasiassa ajoneuvojen renkaissa käytettävän kumin valmistuksessa. Kartellin kohteena olleiden antioksidanttien ja -otsonanttien sekä peruskiihdytteiden ETA-markkinoiden arvo vuonna 2001 oli arviolta 200 miljoonaa euroa.

| (4) | Kumikemikaalien suurimmat tuottajat maailmanmarkkinoilla ovat Flexsys, Bayer ja Chemtura (entinen Crompton), joiden yhteenlaskettu osuus kumikemikaalien maailmanmarkkinoista on noin puolet. Markkinoilla toimii lisäksi joukko merkittäviä pienempiä kilpailijoita kuten General Química (Espanja), Duslo (Slovakia), Istrochem (Slovakia), Noveon (Yhdysvallat) ja Great Lakes (Yhdysvallat) sekä monia pieniä tuottajia erityisesti Aasiassa. |
| --- | --- |

(4)

Kumikemikaalien suurimmat tuottajat maailmanmarkkinoilla ovat Flexsys, Bayer ja Chemtura (entinen Crompton), joiden yhteenlaskettu osuus kumikemikaalien maailmanmarkkinoista on noin puolet. Markkinoilla toimii lisäksi joukko merkittäviä pienempiä kilpailijoita kuten General Química (Espanja), Duslo (Slovakia), Istrochem (Slovakia), Noveon (Yhdysvallat) ja Great Lakes (Yhdysvallat) sekä monia pieniä tuottajia erityisesti Aasiassa.

| (5) | Kumikemikaaleja käyttävät ennen kaikkea maailmanlaajuisesti toimivat suuret renkaiden valmistajat Michelin (Ranska), Goodyear (Yhdysvallat), Bridgestone/Firestone (Japani), Continental (Saksa) ja Pirelli (Italia), joiden osuus maailmanmarkkinoiden kulutuksesta on yhteensä noin 35–40 prosenttia. |
| --- | --- |

(5)

Kumikemikaaleja käyttävät ennen kaikkea maailmanlaajuisesti toimivat suuret renkaiden valmistajat Michelin (Ranska), Goodyear (Yhdysvallat), Bridgestone/Firestone (Japani), Continental (Saksa) ja Pirelli (Italia), joiden osuus maailmanmarkkinoiden kulutuksesta on yhteensä noin 35–40 prosenttia.

| (6) | Kumikemikaalialan maantieteellinen markkina-alue muuttui vähitellen alueellisesta maailmanlaajuiseksi 1990-luvun puolivälissä. Tällä oli vaikutusta myös kartellin laajuuteen siten, että vuoden 1995 jälkeen osapuolet sopivat pääasiassa maailmanmarkkinahintojen korotuksista. |
| --- | --- |

(6)

Kumikemikaalialan maantieteellinen markkina-alue muuttui vähitellen alueellisesta maailmanlaajuiseksi 1990-luvun puolivälissä. Tällä oli vaikutusta myös kartellin laajuuteen siten, että vuoden 1995 jälkeen osapuolet sopivat pääasiassa maailmanmarkkinahintojen korotuksista.

1.3.   Kartellin toiminta

| (7) | Vaikka on viitteitä siitä, että kumikemikaaliteollisuudessa harjoitettiin ainakin ajoittain salaista yhteistoimintaa jo 1970-luvulla, komissiolla on riittävän pitäviä todisteita kartellin olemassaolosta Flexsysin, Bayerin ja Cromptonin (nykyinen Chemtura) (mukaan lukien Crompton Europe ja Uniroyal Chemical Company) tapauksessa vain vuodet 1996–2001 kattavan jakson osalta. Nämä yritykset sopivat tiettyjen kumikemikaalien (antioksidanttien ja -otsonanttien sekä peruskiihdytteiden) hintojen korottamisesta ETA-markkinoilla ja maailmanmarkkinoilla ainakin vuosina 1996, 1998, 1999, 2000 ja 2001. General Química, jota on pidettävä pienenä toimijana tässä yhteydessä, osallistui näihin sopimuksiin vuosina 1999 ja 2000. |
| --- | --- |

(7)

Vaikka on viitteitä siitä, että kumikemikaaliteollisuudessa harjoitettiin ainakin ajoittain salaista yhteistoimintaa jo 1970-luvulla, komissiolla on riittävän pitäviä todisteita kartellin olemassaolosta Flexsysin, Bayerin ja Cromptonin (nykyinen Chemtura) (mukaan lukien Crompton Europe ja Uniroyal Chemical Company) tapauksessa vain vuodet 1996–2001 kattavan jakson osalta. Nämä yritykset sopivat tiettyjen kumikemikaalien (antioksidanttien ja -otsonanttien sekä peruskiihdytteiden) hintojen korottamisesta ETA-markkinoilla ja maailmanmarkkinoilla ainakin vuosina 1996, 1998, 1999, 2000 ja 2001. General Química, jota on pidettävä pienenä toimijana tässä yhteydessä, osallistui näihin sopimuksiin vuosina 1999 ja 2000.

| (8) | Hinnankorotuksista sopiminen tapahtui yleensä niin, että kilpailijat olivat yhteydessä toisiinsa asiakkaille ilmoittamista edeltävän valmisteluvaiheen aikana, seuraavaksi asiakkaiden kanssa neuvotellessaan ja lopulta sopimusten tekemisen jälkeen, jotta sovittujen korotusten noudattamista ja tuloksia markkinoilla voitaisiin seurata. Koordinoitua toimintaa edeltävän yhteydenpidon aikana osapuolet pyrkivät saamaan tukea hinnankorotusesityksilleen ja sopivat korotusten määrästä, kohteena olevista tuotteista ja alueista sekä hinnankorotusten ensimmäisestä ilmoittajasta ja ajankohdasta. Toteutusvaiheen aikana huomio kohdistui asiakkaiden reaktioihin ilmoitettujen korotusten johdosta ja tietojenvaihtoon asiakkaiden kanssa käytävien hintaneuvottelujen sujumisesta. Seurantavaiheen yhteydenpidossa keskityttiin erityisesti vaihtamaa yksityiskohtaisia tietoja tiettyjen asiakkaiden kanssa tehtyjen sopimusten mukaisista määristä ja hinnoista. |
| --- | --- |

(8)

Hinnankorotuksista sopiminen tapahtui yleensä niin, että kilpailijat olivat yhteydessä toisiinsa asiakkaille ilmoittamista edeltävän valmisteluvaiheen aikana, seuraavaksi asiakkaiden kanssa neuvotellessaan ja lopulta sopimusten tekemisen jälkeen, jotta sovittujen korotusten noudattamista ja tuloksia markkinoilla voitaisiin seurata. Koordinoitua toimintaa edeltävän yhteydenpidon aikana osapuolet pyrkivät saamaan tukea hinnankorotusesityksilleen ja sopivat korotusten määrästä, kohteena olevista tuotteista ja alueista sekä hinnankorotusten ensimmäisestä ilmoittajasta ja ajankohdasta. Toteutusvaiheen aikana huomio kohdistui asiakkaiden reaktioihin ilmoitettujen korotusten johdosta ja tietojenvaihtoon asiakkaiden kanssa käytävien hintaneuvottelujen sujumisesta. Seurantavaiheen yhteydenpidossa keskityttiin erityisesti vaihtamaa yksityiskohtaisia tietoja tiettyjen asiakkaiden kanssa tehtyjen sopimusten mukaisista määristä ja hinnoista.

1.4.   Menettely

| (9) | Kumikemikaalialan tutkinta aloitettiin Flexsysin haettua huhtikuussa 2002 ehdollista vapautusta sakoista. Vapautus myönnettiin kesäkuussa 2002. Tämän jälkeen komissio teki syyskuussa 2002 tarkastuksia Bayerin, Crompton Europen ja General Química toimitiloissa. |
| --- | --- |

(9)

Kumikemikaalialan tutkinta aloitettiin Flexsysin haettua huhtikuussa 2002 ehdollista vapautusta sakoista. Vapautus myönnettiin kesäkuussa 2002. Tämän jälkeen komissio teki syyskuussa 2002 tarkastuksia Bayerin, Crompton Europen ja General Química toimitiloissa.

| (10) | Crompton (nykyinen Chemtura) haki sakoista vapauttamista tai sakkojen lieventämistä 8 päivänä lokakuuta 2002, Bayer 24 päivänä lokakuuta 2002 ja General Química 7 päivänä kesäkuuta 2004. Komissio ilmoitti myöhemmin kaikille hakijoille aikomuksestaan lieventää sakkoja. |
| --- | --- |

(10)

Crompton (nykyinen Chemtura) haki sakoista vapauttamista tai sakkojen lieventämistä 8 päivänä lokakuuta 2002, Bayer 24 päivänä lokakuuta 2002 ja General Química 7 päivänä kesäkuuta 2004. Komissio ilmoitti myöhemmin kaikille hakijoille aikomuksestaan lieventää sakkoja.

| (11) | Komissio antoi 12 päivänä huhtikuuta 2005 väitetiedoksiannon, joka koski yrityksiä Bayer, Crompton, Crompton Europe, Uniroyal Chemical Company, Flexsys, Akzo Nobel, Pharmacia (entinen Monsanto), General Química, Repsol Química, Repsol YPF, Duslo, Prezam, Vagus ja Istrochem. Tapausta koskeva suullinen kuuleminen järjestettiin 18 päivänä heinäkuuta 2005. Tämän jälkeen menettely päätettiin lopettaa seuraavien yritysten osalta: Akzo Nobel NV, Pharmacia Corporation, Duslo a.s., Prezam a.s., Vagus a.s. ja Istrochem a.s. |
| --- | --- |

(11)

Komissio antoi 12 päivänä huhtikuuta 2005 väitetiedoksiannon, joka koski yrityksiä Bayer, Crompton, Crompton Europe, Uniroyal Chemical Company, Flexsys, Akzo Nobel, Pharmacia (entinen Monsanto), General Química, Repsol Química, Repsol YPF, Duslo, Prezam, Vagus ja Istrochem. Tapausta koskeva suullinen kuuleminen järjestettiin 18 päivänä heinäkuuta 2005. Tämän jälkeen menettely päätettiin lopettaa seuraavien yritysten osalta: Akzo Nobel NV, Pharmacia Corporation, Duslo a.s., Prezam a.s., Vagus a.s. ja Istrochem a.s.

1.5.   Vastuukysymykset

| (12) | Vaikka Repsol YPF SA ja Repsol Química SA eivät itse osallistuneet kyseisiin järjestelyihin, ne katsottiin vastuullisiksi niiden kokonaan omistaman tytäryhtiön General Químican toiminnasta. |
| --- | --- |

(12)

Vaikka Repsol YPF SA ja Repsol Química SA eivät itse osallistuneet kyseisiin järjestelyihin, ne katsottiin vastuullisiksi niiden kokonaan omistaman tytäryhtiön General Químican toiminnasta.

2.   SAKOT

2.1.   Perusmäärä

| (13) | Sakon perusmäärä määritellään rikkomisen vakavuuden ja keston perusteella. |
| --- | --- |

(13)

Sakon perusmäärä määritellään rikkomisen vakavuuden ja keston perusteella.

2.1.1.   Vakavuus

| (14) | Arvioidessaan rikkomisen vakavuutta komissio ottaa huomioon rikkomisen luonteen, sen todellisen vaikutuksen markkinoihin, jos se on määritettävissä, ja merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden koon. |
| --- | --- |

(14)

Arvioidessaan rikkomisen vakavuutta komissio ottaa huomioon rikkomisen luonteen, sen todellisen vaikutuksen markkinoihin, jos se on määritettävissä, ja merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden koon.

| (15) | Kun otetaan huomioon rikkomisen luonne ja maantieteellinen laajuus (rikkominen koostui tässä tapauksessa lähinnä kartellin jäsenten salaisesta kilpailunvastaisesta yhteistyöstä, jolla sovittiin hinnoista ETA-alueella ja muualla ja jota tuettiin vaihtamalla luottamuksellisia tietoja), sitä on pidettävä erittäin vakavana. |
| --- | --- |

(15)

Kun otetaan huomioon rikkomisen luonne ja maantieteellinen laajuus (rikkominen koostui tässä tapauksessa lähinnä kartellin jäsenten salaisesta kilpailunvastaisesta yhteistyöstä, jolla sovittiin hinnoista ETA-alueella ja muualla ja jota tuettiin vaihtamalla luottamuksellisia tietoja), sitä on pidettävä erittäin vakavana.

2.1.2.   Erilainen kohtelu

| (16) | Kun on kyse erittäin vakavasta kilpailusääntöjen rikkomisesta, todennäköisten sakkojen porrastaminen mahdollistaa yritysten erilaisen kohtelun, jotta voidaan ottaa huomioon rikkomiseen syyllistyneiden todelliset taloudelliset mahdollisuudet vahingoittaa kilpailua merkittävästi ja jotta sakko voidaan määrätä niin suureksi, että sillä on riittävän varoittava vaikutus. |
| --- | --- |

(16)

Kun on kyse erittäin vakavasta kilpailusääntöjen rikkomisesta, todennäköisten sakkojen porrastaminen mahdollistaa yritysten erilaisen kohtelun, jotta voidaan ottaa huomioon rikkomiseen syyllistyneiden todelliset taloudelliset mahdollisuudet vahingoittaa kilpailua merkittävästi ja jotta sakko voidaan määrätä niin suureksi, että sillä on riittävän varoittava vaikutus.

| (17) | Koska kartellin toiminta oli pohjimmiltaan maailmanlaajuista samoin kuin kumikemikaaliala yleensäkin, sakkojen laskennan viitearvona käytetään osuutta maailmanmarkkinoista vuonna 2001 eli kilpailusääntöjen rikkomisen viimeisenä täytenä vuotena. |
| --- | --- |

(17)

Koska kartellin toiminta oli pohjimmiltaan maailmanlaajuista samoin kuin kumikemikaaliala yleensäkin, sakkojen laskennan viitearvona käytetään osuutta maailmanmarkkinoista vuonna 2001 eli kilpailusääntöjen rikkomisen viimeisenä täytenä vuotena.

| (18) | Flexsys oli maailman suurin valmistaja ja sen markkinaosuus oli noin [20–30] prosenttia. Se sijoitetaan tämän vuoksi ensimmäiseen luokkaan. Bayer, jonka markkinaosuus oli noin [10–20] prosenttia, sijoitetaan toiseen luokkaan. Crompton, jonka markkinaosuus oli noin [10–20] prosenttia, sijoitetaan kolmanteen luokkaan. General Química, jonka markkinaosuus oli noin [0–10] prosenttia, sijoitetaan neljänteen luokkaan. Perusmäärät vahvistetaan suhteessa markkinaosuuksiin vaikkakaan ei aritmeettisesti. |
| --- | --- |

(18)

Flexsys oli maailman suurin valmistaja ja sen markkinaosuus oli noin [20–30] prosenttia. Se sijoitetaan tämän vuoksi ensimmäiseen luokkaan. Bayer, jonka markkinaosuus oli noin [10–20] prosenttia, sijoitetaan toiseen luokkaan. Crompton, jonka markkinaosuus oli noin [10–20] prosenttia, sijoitetaan kolmanteen luokkaan. General Química, jonka markkinaosuus oli noin [0–10] prosenttia, sijoitetaan neljänteen luokkaan. Perusmäärät vahvistetaan suhteessa markkinaosuuksiin vaikkakaan ei aritmeettisesti.

2.1.3.   Riittävä varoittava vaikutus

| (19) | Erittäin vakavien rikkomisten tapauksessa todennäköisten sakkojen määrä voidaan asettaa tasolle, joka varmistaa niiden riittävän varoittavan vaikutuksen kunkin yrityksen koko huomioon ottaen. Yritysten kokonaisliikevaihdot olivat vuonna 2004 seuraavat: Bayer 29,7 miljardia euroa, Crompton noin 2 miljardia euroa, Flexsys noin 425 miljoonaa euroa ja Repsol YPF 41,7 miljardia euroa. Komissio katsoo tämän perusteella, että on aiheellista kertoa Bayerille määrättävä sakko kertoimella 2 ja Repsolille määrättävä sakko kertoimella 2,5. |
| --- | --- |

(19)

Erittäin vakavien rikkomisten tapauksessa todennäköisten sakkojen määrä voidaan asettaa tasolle, joka varmistaa niiden riittävän varoittavan vaikutuksen kunkin yrityksen koko huomioon ottaen. Yritysten kokonaisliikevaihdot olivat vuonna 2004 seuraavat: Bayer 29,7 miljardia euroa, Crompton noin 2 miljardia euroa, Flexsys noin 425 miljoonaa euroa ja Repsol YPF 41,7 miljardia euroa. Komissio katsoo tämän perusteella, että on aiheellista kertoa Bayerille määrättävä sakko kertoimella 2 ja Repsolille määrättävä sakko kertoimella 2,5.

2.1.4.   Korotus keston perusteella

| (20) | Rikkomisen kesto oli Flexsysin, Bayerin ja Uniroyalin (Crompton Europe mukaan luettuna) tapauksessa kuusi vuotta ja Crompton Corporationin (nykyinen Chemtura) tapauksessa viisi vuotta ja neljä kuukautta. Kaikki nämä yritykset syyllistyivät pitkäkestoiseen kilpailusääntöjen rikkomiseen, joten niille määrättävän sakon perusmääriä korotetaan 10 prosentilla kutakin täyttä rikkomisvuotta kohti. |
| --- | --- |

(20)

Rikkomisen kesto oli Flexsysin, Bayerin ja Uniroyalin (Crompton Europe mukaan luettuna) tapauksessa kuusi vuotta ja Crompton Corporationin (nykyinen Chemtura) tapauksessa viisi vuotta ja neljä kuukautta. Kaikki nämä yritykset syyllistyivät pitkäkestoiseen kilpailusääntöjen rikkomiseen, joten niille määrättävän sakon perusmääriä korotetaan 10 prosentilla kutakin täyttä rikkomisvuotta kohti.

| (21) | General Química syyllistyi kahdeksan kuukautta kestäneeseen kilpailusääntöjen rikkomiseen. Koska rikkominen kesti alle vuoden, sen sakkoa ei koroteta. |
| --- | --- |

(21)

General Química syyllistyi kahdeksan kuukautta kestäneeseen kilpailusääntöjen rikkomiseen. Koska rikkominen kesti alle vuoden, sen sakkoa ei koroteta.

2.2.   Lieventävät seikat

| (22) | General Químicalle määrättävää sakkoa on aiheellista alentaa 50 prosenttia, koska sen osuus rikkomisessa oli passiivinen ja vähäinen kartellin muihin osallistujiin verrattuna. |
| --- | --- |

(22)

General Químicalle määrättävää sakkoa on aiheellista alentaa 50 prosenttia, koska sen osuus rikkomisessa oli passiivinen ja vähäinen kartellin muihin osallistujiin verrattuna.

2.3.   Sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä vuonna 2002 annetun tiedonannon soveltaminen

2.3.1.   Sakoista vapauttaminen

| (23) | Flexsys toimitti ensimmäisenä todisteita, joiden perusteella komissio pystyi tekemään päätöksen kumikemikaalialan väitettyä kartellia koskevan tutkimuksen toteuttamisesta. Flexsys on tehnyt koko komissiossa toteutetun hallintomenettelyn ajan kaikin tavoin yhteistyötä, joka on ollut jatkuvaa ja nopeaa, ja toimittanut komissiolle kaikki saatavillaan olevat todisteet epäillystä rikkomisesta. Flexsys lopetti osallistumisensa epäiltyyn kilpailusääntöjen rikkomiseen viimeistään siinä vaiheessa, kun se toimitti sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetussa tiedonannossa tarkoitetut todisteet, eikä se ole painostanut muita yrityksiä osallistumaan kilpailusääntöjen rikkomiseen. Sen vuoksi Flexsysille voidaan myöntää täysi vapautus sakoista. |
| --- | --- |

(23)

Flexsys toimitti ensimmäisenä todisteita, joiden perusteella komissio pystyi tekemään päätöksen kumikemikaalialan väitettyä kartellia koskevan tutkimuksen toteuttamisesta. Flexsys on tehnyt koko komissiossa toteutetun hallintomenettelyn ajan kaikin tavoin yhteistyötä, joka on ollut jatkuvaa ja nopeaa, ja toimittanut komissiolle kaikki saatavillaan olevat todisteet epäillystä rikkomisesta. Flexsys lopetti osallistumisensa epäiltyyn kilpailusääntöjen rikkomiseen viimeistään siinä vaiheessa, kun se toimitti sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetussa tiedonannossa tarkoitetut todisteet, eikä se ole painostanut muita yrityksiä osallistumaan kilpailusääntöjen rikkomiseen. Sen vuoksi Flexsysille voidaan myöntää täysi vapautus sakoista.

| (24) | Crompton on asettanut kyseenalaiseksi Flexsysille myönnetyn vapautuksen sakoista väittäen muun muassa, että Flexsys ei täytä vapautuksen edellytyksiä, sillä se on painostanut muita osapuolia ja jatkanut kilpailusääntöjen rikkomista tehtyään sakoista vapauttamista koskevan hakemuksen. Cromptonin väitteiden tarkan tutkimisen jälkeen komissio katsoo, että niiden tueksi ei ole ratkaisevaa todistusaineistoa. |
| --- | --- |

(24)

Crompton on asettanut kyseenalaiseksi Flexsysille myönnetyn vapautuksen sakoista väittäen muun muassa, että Flexsys ei täytä vapautuksen edellytyksiä, sillä se on painostanut muita osapuolia ja jatkanut kilpailusääntöjen rikkomista tehtyään sakoista vapauttamista koskevan hakemuksen. Cromptonin väitteiden tarkan tutkimisen jälkeen komissio katsoo, että niiden tueksi ei ole ratkaisevaa todistusaineistoa.

2.3.2.   Tiedonannon 23 b) kohta, ensimmäinen luetelmakohta (30–50 prosentin lievennys)

| (25) | Crompton oli ensimmäinen yritys, joka täytti sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon 21 kohdan edellytykset, sillä se toimitti komissiolle todisteita, joilla on merkittävää lisäarvoa suhteessa komission hallussa jo olleisiin todisteisiin. Tämän vuoksi sille määrättävää sakkoa voidaan lieventää tiedonannon 23 kohdan b alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti 30–50 prosenttia. |
| --- | --- |

(25)

Crompton oli ensimmäinen yritys, joka täytti sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon 21 kohdan edellytykset, sillä se toimitti komissiolle todisteita, joilla on merkittävää lisäarvoa suhteessa komission hallussa jo olleisiin todisteisiin. Tämän vuoksi sille määrättävää sakkoa voidaan lieventää tiedonannon 23 kohdan b alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti 30–50 prosenttia.

| (26) | Koska Crompton teki yhteistyötä jo varhaisessa vaiheessa, sen toimittamat todisteet olivat laadukkaita ja se teki koko menettelyn ajan laajamittaista ja jatkuvaa yhteistyötä, komissio katsoo, että sille voidaan myöntää suurin mahdollinen lievennys eli 50 prosenttia. |
| --- | --- |

(26)

Koska Crompton teki yhteistyötä jo varhaisessa vaiheessa, sen toimittamat todisteet olivat laadukkaita ja se teki koko menettelyn ajan laajamittaista ja jatkuvaa yhteistyötä, komissio katsoo, että sille voidaan myöntää suurin mahdollinen lievennys eli 50 prosenttia.

2.3.3.   Tiedonannon 23 b) kohta, toinen luetelmakohta (20–30 prosentin lievennys)

| (27) | Bayer oli toinen yritys, joka täytti sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon 21 kohdan edellytykset, sillä se toimitti komissiolle todisteita, joilla on merkittävää lisäarvoa suhteessa komission hallussa jo olleisiin todisteisiin. Tämän vuoksi sille määrättävää sakkoa voidaan lieventää tiedonannon 23 kohdan b alakohdan toisen luetelmakohdan mukaisesti 20–30 prosenttia. Bayerin tuoma lisäarvo tapausta koskeviin tietoihin on vähäinen, minkä lisäksi se on myöntänyt syyllistyneensä kilpailusääntöjen rikkomiseen vain rikkomisen neljän viimeisen vuoden osalta. Tämän vuoksi komissio katsoo, että Bayerille voidaan myöntää vain edellä mainitun vaihteluvälin pienin mahdollinen lievennys eli 20 prosenttia. |
| --- | --- |

(27)

Bayer oli toinen yritys, joka täytti sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon 21 kohdan edellytykset, sillä se toimitti komissiolle todisteita, joilla on merkittävää lisäarvoa suhteessa komission hallussa jo olleisiin todisteisiin. Tämän vuoksi sille määrättävää sakkoa voidaan lieventää tiedonannon 23 kohdan b alakohdan toisen luetelmakohdan mukaisesti 20–30 prosenttia. Bayerin tuoma lisäarvo tapausta koskeviin tietoihin on vähäinen, minkä lisäksi se on myöntänyt syyllistyneensä kilpailusääntöjen rikkomiseen vain rikkomisen neljän viimeisen vuoden osalta. Tämän vuoksi komissio katsoo, että Bayerille voidaan myöntää vain edellä mainitun vaihteluvälin pienin mahdollinen lievennys eli 20 prosenttia.

2.3.4.   Tiedonannon 23 b) kohta, kolmas luetelmakohta (enintään 20 prosentin lievennys)

| (28) | General Química oli kolmas yritys, joka täytti sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon 21 kohdan edellytykset, sillä se toimitti komissiolle todisteita, joilla on merkittävää lisäarvoa suhteessa komission hallussa jo olleisiin todisteisiin. Tämän vuoksi General Químicalle määrättävää sakkoa voidaan lieventää tiedonannon 23 kohdan b alakohdan kolmannen luetelmakohdan mukaisesti enintään 20 prosenttia. Koska General Química täytti merkittävää lisäarvoa koskevan edellytyksen suhteellisen myöhäisessä vaiheessa menettelyä, yli puolitoista vuotta komission sen toimitiloihin tekemän tarkastuskäynnin jälkeen, ja koska sen toimittamien tietojen todisteisiin tuoma lisäarvo oli vähäinen, komissio katsoo, että General Químicalle (ja Repsolille) voidaan myöntää 10 prosentin lievennys sakosta, joka sille olisi muuten määrätty. |
| --- | --- |

(28)

General Química oli kolmas yritys, joka täytti sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon 21 kohdan edellytykset, sillä se toimitti komissiolle todisteita, joilla on merkittävää lisäarvoa suhteessa komission hallussa jo olleisiin todisteisiin. Tämän vuoksi General Químicalle määrättävää sakkoa voidaan lieventää tiedonannon 23 kohdan b alakohdan kolmannen luetelmakohdan mukaisesti enintään 20 prosenttia. Koska General Química täytti merkittävää lisäarvoa koskevan edellytyksen suhteellisen myöhäisessä vaiheessa menettelyä, yli puolitoista vuotta komission sen toimitiloihin tekemän tarkastuskäynnin jälkeen, ja koska sen toimittamien tietojen todisteisiin tuoma lisäarvo oli vähäinen, komissio katsoo, että General Químicalle (ja Repsolille) voidaan myöntää 10 prosentin lievennys sakosta, joka sille olisi muuten määrätty.

2.3.5.   Sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon soveltamista koskeva loppuhuomautus

| (29) | Komissio antoi tässä tapauksessa sakoista vapauttamista tai sakkojen lieventämistä hakeneille yrityksille myös vakavan varoituksen siitä, että nämä yrittivät heikentää sen mahdollisuuksia näyttää toteen kilpailusääntöjen rikkominen, vaikka kokonaisuutena katsoen kartellin olemassaolosta on runsaasti johdonmukaisia aihe- ja muita todisteita. Komissio katsoo, että tällainen menettely herättää vakavia epäilyjä kyseisten yritysten yhteistyöhalukkuuden laajuudesta ja yhteistyön jatkumisesta. |
| --- | --- |

(29)

Komissio antoi tässä tapauksessa sakoista vapauttamista tai sakkojen lieventämistä hakeneille yrityksille myös vakavan varoituksen siitä, että nämä yrittivät heikentää sen mahdollisuuksia näyttää toteen kilpailusääntöjen rikkominen, vaikka kokonaisuutena katsoen kartellin olemassaolosta on runsaasti johdonmukaisia aihe- ja muita todisteita. Komissio katsoo, että tällainen menettely herättää vakavia epäilyjä kyseisten yritysten yhteistyöhalukkuuden laajuudesta ja yhteistyön jatkumisesta.

3.   PÄÄTÖS

| (30) | Seuraavat yritykset ovat rikkoneet perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohtaa ja ETA-sopimuksen 53 artiklaa osallistumalla mainittujen ajanjaksojen aikana sopimusten ja yhdenmukaistettujen menettelytapojen kokonaisuuteen, jolla sovittiin hinnoista ja vaihdettiin luottamuksellisia tietoja kumikemikaalialalla Euroopan talousalueella:






  a) | Bayer AG 1 päivän tammikuuta 1996 ja 31 päivän joulukuuta 2001 välisen ajan; |
| --- | --- | --- |

(30)

Seuraavat yritykset ovat rikkoneet perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohtaa ja ETA-sopimuksen 53 artiklaa osallistumalla mainittujen ajanjaksojen aikana sopimusten ja yhdenmukaistettujen menettelytapojen kokonaisuuteen, jolla sovittiin hinnoista ja vaihdettiin luottamuksellisia tietoja kumikemikaalialalla Euroopan talousalueella:

a)

Bayer AG 1 päivän tammikuuta 1996 ja 31 päivän joulukuuta 2001 välisen ajan;

| b) | Crompton Manufacturing Company Inc. 1 päivän tammikuuta 1996 ja 31 päivän joulukuuta 2001 välisen ajan; |
| --- | --- |

b)

Crompton Manufacturing Company Inc. 1 päivän tammikuuta 1996 ja 31 päivän joulukuuta 2001 välisen ajan;

| c) | Crompton Europe Ltd. 1 päivän tammikuuta 1996 ja 31 päivän joulukuuta 2001 välisen ajan; |
| --- | --- |

c)

Crompton Europe Ltd. 1 päivän tammikuuta 1996 ja 31 päivän joulukuuta 2001 välisen ajan;

| d) | Chemtura Corporation 21 päivän elokuuta 1996 ja 31 päivän joulukuuta 2001 välisen ajan; |
| --- | --- |

d)

Chemtura Corporation 21 päivän elokuuta 1996 ja 31 päivän joulukuuta 2001 välisen ajan;

| e) | Flexsys N.V. 1 päivän tammikuuta 1996 ja 31 päivän joulukuuta 2001 välisen ajan; |
| --- | --- |

e)

Flexsys N.V. 1 päivän tammikuuta 1996 ja 31 päivän joulukuuta 2001 välisen ajan;

| f) | General Química SA 31 päivän lokakuuta 1999 ja 30 päivän kesäkuuta 2000 välisen ajan; |
| --- | --- |

f)

General Química SA 31 päivän lokakuuta 1999 ja 30 päivän kesäkuuta 2000 välisen ajan;

| g) | Repsol Química SA 31 päivän lokakuuta 1999 ja 30 päivän kesäkuuta 2000 välisen ajan; |
| --- | --- |

g)

Repsol Química SA 31 päivän lokakuuta 1999 ja 30 päivän kesäkuuta 2000 välisen ajan;

| h) | Repsol YPF SA 31 päivän lokakuuta 1999 ja 30 päivän kesäkuuta 2000 välisen ajan. |
| --- | --- |

h)

Repsol YPF SA 31 päivän lokakuuta 1999 ja 30 päivän kesäkuuta 2000 välisen ajan.

| (31) | Edellä lueteltujen yritysten on lopetettava mainittu rikkominen välittömästi, mikäli näin ei ole vielä tapahtunut. Yritysten on pidätyttävä vastedes harjoittamasta edellä kuvatun kaltaista toimintaa ja toteuttamasta toimenpiteitä, joilla on samanlaisia tai vastaavia tavoitteita tai vaikutuksia. |
| --- | --- |

(31)

Edellä lueteltujen yritysten on lopetettava mainittu rikkominen välittömästi, mikäli näin ei ole vielä tapahtunut. Yritysten on pidätyttävä vastedes harjoittamasta edellä kuvatun kaltaista toimintaa ja toteuttamasta toimenpiteitä, joilla on samanlaisia tai vastaavia tavoitteita tai vaikutuksia.

| (32) | Edellä tarkoitetusta rikkomisesta yrityksille määrätään seuraavat sakot:












  a) | Flexsys N.V: |
| --- | --- | --- |

(32)

Edellä tarkoitetusta rikkomisesta yrityksille määrätään seuraavat sakot:

a)

Flexsys N.V:

0 euroa

| b) | Crompton Manufacturing Company, Inc., yhteisvastuullisesti Crompton Europe Ltd:n kanssa: |
| --- | --- |

b)

Crompton Manufacturing Company, Inc., yhteisvastuullisesti Crompton Europe Ltd:n kanssa:

13,60 miljoonaa euroa

josta yhteisvastuullisesti Chemtura Corporationin kanssa:

12,75 miljoonaa euroa

| c) | Bayer AG: |
| --- | --- |

c)

Bayer AG:

58,88 miljoonaa euroa

| d) | General Química SA, yhteisvastuullisesti Repsol Química SA:n ja Repsol YPF SA:n kanssa: |
| --- | --- |

d)

General Química SA, yhteisvastuullisesti Repsol Química SA:n ja Repsol YPF SA:n kanssa:

3,38 miljoonaa euroa.

Päätöksen koko tekstin julkinen toisinto on saatavissa asiassa todistusvoimaisilla kielillä ja komission työkielillä kilpailun pääosaston Internet-sivuilla osoitteessa http://ec.europa.eu/comm/competition/.

---

| 13.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 353/54 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 353/54

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 3 päivänä toukokuuta 2006,

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 81 artiklan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan mukaisesta menettelystä seuraavia yrityksiä vastaan: Akzo Nobel NV, Akzo Nobel Chemicals Holding AB, EKA Chemicals AB, Degussa AG, Edison SpA, FMC Corporation, FMC Foret S.A., Kemira OYJ, L’Air Liquide SA, Chemoxal SA, Snia SpA, Caffaro Srl, Solvay SA/NV, Solvay Solexis SpA, Total SA, Elf Aquitaine SA ja Arkema SA

Asia N:o COMP/F/C.38.620 — Vetyperoksidi ja perboraatti

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 1766)

(Ainoastaan englannin-, ranskan- ja saksankieliset tekstit ovat todistusvoimaisia)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2006/903/EY)

1.   YHTEENVETO RIKKOMISESTA

1.1.   Vastaanottajat

| (1) | Tämä päätös on osoitettu seuraaville yrityksille:






  — | Akzo Nobel NV (”Akzo”) |
| --- | --- | --- |

(1)

Tämä päätös on osoitettu seuraaville yrityksille:

—

Akzo Nobel NV (”Akzo”)

| — | Akzo Nobel Chemicals Holding AB (”ANCH”) |
| --- | --- |

—

Akzo Nobel Chemicals Holding AB (”ANCH”)

| — | EKA Chemicals AB (”EKA”) |
| --- | --- |

—

EKA Chemicals AB (”EKA”)

| — | Degussa AG (”Degussa”) |
| --- | --- |

—

Degussa AG (”Degussa”)

| — | Edison SpA (”Edison”) |
| --- | --- |

—

Edison SpA (”Edison”)

| — | FMC Corporation (”FMC”) |
| --- | --- |

—

FMC Corporation (”FMC”)

| — | FMC Foret S.A. (”Foret”) |
| --- | --- |

—

FMC Foret S.A. (”Foret”)

| — | Kemira OYJ (”Kemira”) |
| --- | --- |

—

Kemira OYJ (”Kemira”)

| — | L’Air Liquide SA (”Air Liquide”) |
| --- | --- |

—

L’Air Liquide SA (”Air Liquide”)

| — | Chemoxal SA (”Chemoxal”) |
| --- | --- |

—

Chemoxal SA (”Chemoxal”)

| — | Snia SpA (”Snia”) |
| --- | --- |

—

Snia SpA (”Snia”)

| — | Caffaro Srl (”Caffaro”) |
| --- | --- |

—

Caffaro Srl (”Caffaro”)

| — | Solvay SA/NV (”Solvay”) |
| --- | --- |

—

Solvay SA/NV (”Solvay”)

| — | Solvay Solexis SpA (”Solexis”) |
| --- | --- |

—

Solvay Solexis SpA (”Solexis”)

| — | Total SA (”Total”) |
| --- | --- |

—

Total SA (”Total”)

| — | Elf Aquitaine SA (”Elf Aquitaine”) |
| --- | --- |

—

Elf Aquitaine SA (”Elf Aquitaine”)

| — | Arkema SA (”Atofina”). |
| --- | --- |

—

Arkema SA (”Atofina”).

| (2) | Yritykset, joille päätös on osoitettu, ovat osallistuneet Euroopan yhteisön perustamissopimuksen (jäljempänä ”perustamissopimus”) 81 artiklan ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (jäljempänä ”ETA-sopimus”) 53 artiklan jatkuvaan ja yhtenäiseen rikkomiseen koko Euroopan talousalueella vetyperoksidin ja sen jatkojalostustuotteen natriumperboraatin osalta. Päätös koskee 31 päivän tammikuuta 1994 ja 31 päivän joulukuuta 2000 välisenä aikana tehtyjä rikkomisia. Rikkominen koski lähinnä kilpailijoiden vaihtamia liiketoiminnan kannalta merkityksellisiä ja luottamuksellisia markkina- ja/tai yritystietoja, tuotannon rajoittamista tai valvontaa sekä potentiaalista ja tosiasiallista tuotantokapasiteettia, markkinaosuuksien ja asiakkaiden jakamista, tavoitehintojen asettamista ja seurantaa. |
| --- | --- |

(2)

Yritykset, joille päätös on osoitettu, ovat osallistuneet Euroopan yhteisön perustamissopimuksen (jäljempänä ”perustamissopimus”) 81 artiklan ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (jäljempänä ”ETA-sopimus”) 53 artiklan jatkuvaan ja yhtenäiseen rikkomiseen koko Euroopan talousalueella vetyperoksidin ja sen jatkojalostustuotteen natriumperboraatin osalta. Päätös koskee 31 päivän tammikuuta 1994 ja 31 päivän joulukuuta 2000 välisenä aikana tehtyjä rikkomisia. Rikkominen koski lähinnä kilpailijoiden vaihtamia liiketoiminnan kannalta merkityksellisiä ja luottamuksellisia markkina- ja/tai yritystietoja, tuotannon rajoittamista tai valvontaa sekä potentiaalista ja tosiasiallista tuotantokapasiteettia, markkinaosuuksien ja asiakkaiden jakamista, tavoitehintojen asettamista ja seurantaa.

1.2.   Vetyperoksidin ja perboraatin tuotanto

| (3) | Vetyperoksidi on voimakas oksidoiva aine, jolla on useita teollisia käyttösovelluksia. Vetyperoksidi on kirkas väritön neste, jota on saatavana kaupallisiin tarkoituksiin pääasiassa 30–70 prosenttisena vesiliuoksena. Lopputuotteena vetyperoksidia käytetään valkaisuaineena massa- ja paperiteollisuudessa sekä tekstiiliteollisuudessa, desinfiointiaineena ja erilaisissa ympäristösovelluksissa kuten jätevedenkäsittelyssä. Vetyperoksidia käytetään myös raaka-aineena myöhemmän tuotantovaiheen peroksigeenituotteiden, kuten per-happojen suolojen (mm. natriumperboraatti) ja per-etikkahappojen valmistuksessa. |
| --- | --- |

(3)

Vetyperoksidi on voimakas oksidoiva aine, jolla on useita teollisia käyttösovelluksia. Vetyperoksidi on kirkas väritön neste, jota on saatavana kaupallisiin tarkoituksiin pääasiassa 30–70 prosenttisena vesiliuoksena. Lopputuotteena vetyperoksidia käytetään valkaisuaineena massa- ja paperiteollisuudessa sekä tekstiiliteollisuudessa, desinfiointiaineena ja erilaisissa ympäristösovelluksissa kuten jätevedenkäsittelyssä. Vetyperoksidia käytetään myös raaka-aineena myöhemmän tuotantovaiheen peroksigeenituotteiden, kuten per-happojen suolojen (mm. natriumperboraatti) ja per-etikkahappojen valmistuksessa.

| (4) | Natriumperboraattia käytetään natriumperkarbonaatin tavoin pääasiassa synteettisten pesuaineiden ja pesujauheiden tehoaineena. Menettelyssä tutkittiin sekä natriumperboraattia että natriumperkarbonaattia, mutta väitetiedoksiantoon saatujen vastausten ja suullisessa kuulemisessa esitettyjen seikkojen perusteella rikkomisen ei voitu osoittaa koskevan natriumperkarbonaattia. Näin ollen tämä päätös ei koske natriumperkarbonaattiin vaan ainoastaan vetyperoksidiin ja natriumperboraattiin liittyvää sääntöjenvastaista toimintaa, vaikka väitetiedoksiantoon sisältyi myös natriumperkarbonaatti. |
| --- | --- |

(4)

Natriumperboraattia käytetään natriumperkarbonaatin tavoin pääasiassa synteettisten pesuaineiden ja pesujauheiden tehoaineena. Menettelyssä tutkittiin sekä natriumperboraattia että natriumperkarbonaattia, mutta väitetiedoksiantoon saatujen vastausten ja suullisessa kuulemisessa esitettyjen seikkojen perusteella rikkomisen ei voitu osoittaa koskevan natriumperkarbonaattia. Näin ollen tämä päätös ei koske natriumperkarbonaattiin vaan ainoastaan vetyperoksidiin ja natriumperboraattiin liittyvää sääntöjenvastaista toimintaa, vaikka väitetiedoksiantoon sisältyi myös natriumperkarbonaatti.

1.3.   Tarjonta

| (5) | Vetyperoksidi: Euroopan talousalueella toimi rikkomisajankohtana kuusi päätarjoajaa. Suurin markkinaosuus oli Solvaylla [20–30] prosenttia, toiseksi suurin EKA:lla. Muita merkittäviä tarjoajia olivat Atofina, Kemira, Degussa ja Foret. Air Liquide myi vetyperoksidia kesäkuuhun 1998 asti ja Ausimont toukokuuhun 2002 asti. Alalla toimi myös muutama jälleenmyyjä, jotka toivat vetyperoksidia Itä-Euroopasta ja Euroopan ulkopuolelta. Markkinoille ei ole viime vuosina tullut uusia yrityksiä. |
| --- | --- |

(5)

Vetyperoksidi: Euroopan talousalueella toimi rikkomisajankohtana kuusi päätarjoajaa. Suurin markkinaosuus oli Solvaylla [20–30] prosenttia, toiseksi suurin EKA:lla. Muita merkittäviä tarjoajia olivat Atofina, Kemira, Degussa ja Foret. Air Liquide myi vetyperoksidia kesäkuuhun 1998 asti ja Ausimont toukokuuhun 2002 asti. Alalla toimi myös muutama jälleenmyyjä, jotka toivat vetyperoksidia Itä-Euroopasta ja Euroopan ulkopuolelta. Markkinoille ei ole viime vuosina tullut uusia yrityksiä.

| (6) | Natriumperboraatti: Seuraavat yritykset toimivat Euroopan talousalueella koko sen ajan tai osan siitä ajasta, kun sääntöjenvastaista toimintaa tapahtui: Degussa, Foret, Solvay, Caffaro (keskeytti tuotannon vuonna 1999), Atofina (lopetti tuotannon vuonna 1999), Air Liquide (lopetti vuonna 1994) ja Ausimont. |
| --- | --- |

(6)

Natriumperboraatti: Seuraavat yritykset toimivat Euroopan talousalueella koko sen ajan tai osan siitä ajasta, kun sääntöjenvastaista toimintaa tapahtui: Degussa, Foret, Solvay, Caffaro (keskeytti tuotannon vuonna 1999), Atofina (lopetti tuotannon vuonna 1999), Air Liquide (lopetti vuonna 1994) ja Ausimont.

1.4.   Kysyntä

| (7) | Vetyperoksidi pääasiallisia ostajia oli Euroopan talousalueella sääntöjenvastaisen toiminnan aikana suhteellisen vähän (kuudesta kahdeksaan) ja ne olivat lähinnä massa- ja paperiteollisuuden yrityksiä, jotka neuvottelivat Euroopan talousalueen laajuisista sopimuksista ja hinnoista. |
| --- | --- |

(7)

Vetyperoksidi pääasiallisia ostajia oli Euroopan talousalueella sääntöjenvastaisen toiminnan aikana suhteellisen vähän (kuudesta kahdeksaan) ja ne olivat lähinnä massa- ja paperiteollisuuden yrityksiä, jotka neuvottelivat Euroopan talousalueen laajuisista sopimuksista ja hinnoista.

| (8) | Suurimmat asiakkaat (kuten Pohjoismaiden ja Saksan massa- ja paperiteollisuuden yritykset) neuvottelivat sopimuksia, joissa hinta määritettiin samaksi koko Euroopan talousalueella toimittajasta riippumatta. Kuljetuskustannuksista vastasi tarjoaja, jonka edun mukaista saattoi olla hankkia vetyperoksidia asiakasyritysten läheisyydessä sijaitsevilta toimittajilta. |
| --- | --- |

(8)

Suurimmat asiakkaat (kuten Pohjoismaiden ja Saksan massa- ja paperiteollisuuden yritykset) neuvottelivat sopimuksia, joissa hinta määritettiin samaksi koko Euroopan talousalueella toimittajasta riippumatta. Kuljetuskustannuksista vastasi tarjoaja, jonka edun mukaista saattoi olla hankkia vetyperoksidia asiakasyritysten läheisyydessä sijaitsevilta toimittajilta.

| (9) | Per-happojen suolojen osalta suuria monikansallisia ostajayrityksiä oli ainoastaan muutamia. Per-happojen suolojen ostoista Euroopan talousalueella 75–80 prosenttia keskittyi muutamaan yritykseen. Kukin niistä oli keskittänyt ostotoimet Euroopan talousalueella siten, että ostoista neuvoteltiin kahdesti vuodessa. Ne ostivat per-happojen suoloja tavallisesti useammalta kuin yhdeltä tarjoajalta, jotta edes jonkin asteinen kilpailupaine säilyisi. |
| --- | --- |

(9)

Per-happojen suolojen osalta suuria monikansallisia ostajayrityksiä oli ainoastaan muutamia. Per-happojen suolojen ostoista Euroopan talousalueella 75–80 prosenttia keskittyi muutamaan yritykseen. Kukin niistä oli keskittänyt ostotoimet Euroopan talousalueella siten, että ostoista neuvoteltiin kahdesti vuodessa. Ne ostivat per-happojen suoloja tavallisesti useammalta kuin yhdeltä tarjoajalta, jotta edes jonkin asteinen kilpailupaine säilyisi.

1.5.   Maantieteellinen ulottuvuus

| (10) | Rikkomista tapahtui Euroopan talousalueella kaikkialla, missä tutkinnan alaisille tuotteille oli kysyntää. |
| --- | --- |

(10)

Rikkomista tapahtui Euroopan talousalueella kaikkialla, missä tutkinnan alaisille tuotteille oli kysyntää.

1.6.   Kartellin toiminta

| (11) | Päätös koskee 31 päivän tammikuuta 1994 ja 31 päivän joulukuuta 2000 välistä rikkomista. |
| --- | --- |

(11)

Päätös koskee 31 päivän tammikuuta 1994 ja 31 päivän joulukuuta 2000 välistä rikkomista.

| (12) | Salaiset menettelytavat voidaan luokitella seuraavasti: markkinoita koskevien tietojen vaihto (mukaan lukien hinnat ja myynnin määrät), markkinaosuuksien jakaminen, tuotannon ja hankintalähteiden rajoittaminen ja valvonta sekä vetyperoksidin ja natriumperboraatin hinnoista sopiminen. Näitä kahta tuotetta koskevaa kilpailuvastaista yhteistyötä voidaan pitää toisiinsa liittyvänä ja se on osa yksittäistä järjestelyä, joka muodostaa yhden rikkomisen, vaikka kilpailunvastainen toiminta vetyperoksidin ja natriumperboraatin osalta erikseenkin kuuluisi perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan mukaisen kiellon soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(12)

Salaiset menettelytavat voidaan luokitella seuraavasti: markkinoita koskevien tietojen vaihto (mukaan lukien hinnat ja myynnin määrät), markkinaosuuksien jakaminen, tuotannon ja hankintalähteiden rajoittaminen ja valvonta sekä vetyperoksidin ja natriumperboraatin hinnoista sopiminen. Näitä kahta tuotetta koskevaa kilpailuvastaista yhteistyötä voidaan pitää toisiinsa liittyvänä ja se on osa yksittäistä järjestelyä, joka muodostaa yhden rikkomisen, vaikka kilpailunvastainen toiminta vetyperoksidin ja natriumperboraatin osalta erikseenkin kuuluisi perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan mukaisen kiellon soveltamisalaan.

1.7.   Menettely

| (13) | Joulukuussa 2002 Degussa ilmoitti komissiolle vetyperoksidi- ja natriumperboraattialalla toimivastakartellista. Samalla yritys ilmaisi halunsa toimia yhteistyössä komission kanssa sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä kartelleja koskevissa asioissa vuonna 2002 annetun komission tiedonannon (jäljempänä ’sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annettu tiedonanto’) (1) mukaisesti. Degussa toimitti komissiolle todisteita, joiden perusteella voitiin toteuttaa maaliskuussa 2003 tarkastukset kolmen yrityksen toimitiloissa (muita yrityksiä koskeva tutkinta aloitettiin esittämällä tietopyyntö). |
| --- | --- |

(13)

Joulukuussa 2002 Degussa ilmoitti komissiolle vetyperoksidi- ja natriumperboraattialalla toimivastakartellista. Samalla yritys ilmaisi halunsa toimia yhteistyössä komission kanssa sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä kartelleja koskevissa asioissa vuonna 2002 annetun komission tiedonannon (jäljempänä ’sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annettu tiedonanto’) (1) mukaisesti. Degussa toimitti komissiolle todisteita, joiden perusteella voitiin toteuttaa maaliskuussa 2003 tarkastukset kolmen yrityksen toimitiloissa (muita yrityksiä koskeva tutkinta aloitettiin esittämällä tietopyyntö).

| (14) | Tarkastusten päätyttyä viisi muuta yritystä toimitti sakkojen lieventämistä koskevan hakemuksen. Kolmen sakkoja lievennettiin sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon 23 ja 26 kohdan mukaisesti. Seuraavien yritysten sakkoja lievennettiin; EKA, Atofina ja Solvay. Yritysten Kemira ja Solexis hakemukset hylättiin. |
| --- | --- |

(14)

Tarkastusten päätyttyä viisi muuta yritystä toimitti sakkojen lieventämistä koskevan hakemuksen. Kolmen sakkoja lievennettiin sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon 23 ja 26 kohdan mukaisesti. Seuraavien yritysten sakkoja lievennettiin; EKA, Atofina ja Solvay. Yritysten Kemira ja Solexis hakemukset hylättiin.

2.   SAKOT

2.1.   Perusmäärä

| (15) | Sakon perusmäärä määritellään rikkomisen vakavuuden ja keston perusteella. |
| --- | --- |

(15)

Sakon perusmäärä määritellään rikkomisen vakavuuden ja keston perusteella.

2.1.1.   Vakavuus

| (16) | Arvioidessaan rikkomisen vakavuutta komissio ottaa huomioon rikkomisen luonteen, sen todellisen vaikutuksen markkinoihin, jos se on määritettävissä, ja merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden koon. |
| --- | --- |

(16)

Arvioidessaan rikkomisen vakavuutta komissio ottaa huomioon rikkomisen luonteen, sen todellisen vaikutuksen markkinoihin, jos se on määritettävissä, ja merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden koon.

| (17) | Komissio ottaa huomioon rikkomisen luonteen ja sen, että rikkomisella on täytynyt olla vaikutuksia. Niin ikään komissio ottaa huomioon, että rikkominen kattoi koko Euroopan talousalueen, jossa vetyperoksidin ja natriumperboraatin markkinoiden kokonaisarvo oli 470 miljoonaa euroa vuonna 1999 eli viimeisenä kokonaisena vuonna, jolloin sääntöjä rikottiin. Otettuaan huomioon edellä esitetyt tekijät komissio katsoo, että yritykset, joille tämä päätös on osoitettu, ovat rikkoneet EY:n perustamissopimuksen 81 artiklaa ja ETA-sopimuksen 53 artiklaa erittäin vakavalla tavalla. |
| --- | --- |

(17)

Komissio ottaa huomioon rikkomisen luonteen ja sen, että rikkomisella on täytynyt olla vaikutuksia. Niin ikään komissio ottaa huomioon, että rikkominen kattoi koko Euroopan talousalueen, jossa vetyperoksidin ja natriumperboraatin markkinoiden kokonaisarvo oli 470 miljoonaa euroa vuonna 1999 eli viimeisenä kokonaisena vuonna, jolloin sääntöjä rikottiin. Otettuaan huomioon edellä esitetyt tekijät komissio katsoo, että yritykset, joille tämä päätös on osoitettu, ovat rikkoneet EY:n perustamissopimuksen 81 artiklaa ja ETA-sopimuksen 53 artiklaa erittäin vakavalla tavalla.

2.1.2.   Erilainen kohtelu

| (18) | Kun on kyse erittäin vakavasta kilpailusääntöjen rikkomisesta, todennäköisten sakkojen porrastaminen mahdollistaa yritysten erilaisen kohtelun, jotta voidaan ottaa huomioon rikkomiseen syyllistyneiden yritysten todelliset taloudelliset mahdollisuudet vahingoittaa kilpailua merkittävästi. Tällainen on erityisen tarpeellista silloin, kuten tässä tapauksessa, kun rikkomiseen osallistuneiden yritysten markkinaosuudet poikkeavat huomattavasti toisistaan. |
| --- | --- |

(18)

Kun on kyse erittäin vakavasta kilpailusääntöjen rikkomisesta, todennäköisten sakkojen porrastaminen mahdollistaa yritysten erilaisen kohtelun, jotta voidaan ottaa huomioon rikkomiseen syyllistyneiden yritysten todelliset taloudelliset mahdollisuudet vahingoittaa kilpailua merkittävästi. Tällainen on erityisen tarpeellista silloin, kuten tässä tapauksessa, kun rikkomiseen osallistuneiden yritysten markkinaosuudet poikkeavat huomattavasti toisistaan.

| (19) | Komissio on arvioinut kummankin tuotteen liikevaihdon kunkin yrityksen osalta ja verrannut niitä vetyperoksidin ja natriumperboraatin liikevaihdon kokonaisarvoon tarkoituksenaan määrittää kunkin yksittäinen painoarvo. Arvioinnissa komissio otti huomioon sen, että eräät yritykset toimivat aktiivisesti vain toisen tuotteen markkinoilla. Näin toimimalla komissio otti huomioon kunkin yrityksen lainvastaisen toiminnan todellisen vaikutuksen kilpailuun. Koska vetyperoksidia ja natriumperboraattia on kaupan useana eri lajikkeena, myynti, jonka perustana on kokonaismäärän arvo vaikuttaa luotettavammalta indikaattorilta arvioitaessa toimijoiden kapasiteettia. Luvuista käy ilmi, että Solvay oli Euroopan talousalueen markkinajohtaja ja sen markkinaosuus kahden tuotteen yhteenlasketusta myynnistä oli [20–30] prosenttia. Siten se sijoittuu ensimmäiseen luokkaan. Degussan markkinaosuus oli [10–20] prosenttia ja se sijoittuu toiseen luokkaan. Foret, EKA, Atofina, Kemira ja Ausimont, joiden markkinaosuudet olivat [5-15] prosenttia, sijoittuvat kolmanteen luokkaan. Caffaron natriumperboraatin markkinaosuus oli [5-10] prosenttia vuonna 1998 eli viimeisenä kokonaisena vuonna, jolloin sääntöjä rikottiin, ja vetyperoksidin ja natriumperboraatin osalta yhteenlaskettu markkinaosuus oli [1-5] prosenttia ja se sijoittuu neljänteen luokkaan. |
| --- | --- |

(19)

Komissio on arvioinut kummankin tuotteen liikevaihdon kunkin yrityksen osalta ja verrannut niitä vetyperoksidin ja natriumperboraatin liikevaihdon kokonaisarvoon tarkoituksenaan määrittää kunkin yksittäinen painoarvo. Arvioinnissa komissio otti huomioon sen, että eräät yritykset toimivat aktiivisesti vain toisen tuotteen markkinoilla. Näin toimimalla komissio otti huomioon kunkin yrityksen lainvastaisen toiminnan todellisen vaikutuksen kilpailuun. Koska vetyperoksidia ja natriumperboraattia on kaupan useana eri lajikkeena, myynti, jonka perustana on kokonaismäärän arvo vaikuttaa luotettavammalta indikaattorilta arvioitaessa toimijoiden kapasiteettia. Luvuista käy ilmi, että Solvay oli Euroopan talousalueen markkinajohtaja ja sen markkinaosuus kahden tuotteen yhteenlasketusta myynnistä oli [20–30] prosenttia. Siten se sijoittuu ensimmäiseen luokkaan. Degussan markkinaosuus oli [10–20] prosenttia ja se sijoittuu toiseen luokkaan. Foret, EKA, Atofina, Kemira ja Ausimont, joiden markkinaosuudet olivat [5-15] prosenttia, sijoittuvat kolmanteen luokkaan. Caffaron natriumperboraatin markkinaosuus oli [5-10] prosenttia vuonna 1998 eli viimeisenä kokonaisena vuonna, jolloin sääntöjä rikottiin, ja vetyperoksidin ja natriumperboraatin osalta yhteenlaskettu markkinaosuus oli [1-5] prosenttia ja se sijoittuu neljänteen luokkaan.

| (20) | Vaikka kahden tuotteen välillä oli olemassa lukuisia yhteyksiä, Caffaron tapauksessa komissio otti huomioon sen, että ei voitu osoittaa, että Caffaro olisi ollut tietoinen tai sillä olisi välttämättä voinut olla tietoa kilpailunvastaisten järjestelyjen kokonaissuunnitelmasta. Näin ollen näissä olosuhteissa Caffarolle määräytyvää sakon perusmäärää vähennetään 25 prosenttia. |
| --- | --- |

(20)

Vaikka kahden tuotteen välillä oli olemassa lukuisia yhteyksiä, Caffaron tapauksessa komissio otti huomioon sen, että ei voitu osoittaa, että Caffaro olisi ollut tietoinen tai sillä olisi välttämättä voinut olla tietoa kilpailunvastaisten järjestelyjen kokonaissuunnitelmasta. Näin ollen näissä olosuhteissa Caffarolle määräytyvää sakon perusmäärää vähennetään 25 prosenttia.

2.1.3.   Riittävä varoittava vaikutus

| (21) | Erittäin vakavien rikkomisten tapauksessa todennäköisten sakkojen määrä voidaan asettaa tasolle, joka varmistaa niiden riittävän varoittavan vaikutuksen kunkin yrityksen koko huomioon ottaen. Komissio toteaa, että vuonna 2005 eli tätä päätöstä edeltävänä tilikautena Totalin maailmanlaajuinen liikevaihto oli 143 miljardia euroa, Elf Aquitainen 120 miljardia euroa, Akzon 13 000 miljoonaa euroa, Degussan maailmanlaajuinen liikevaihto oli 11 750 miljoonaa euroa, Solvayn 8 560 miljoonaa euroa ja Edisonin 6 650 miljoonaa euroa. Komissio katsoo tämän perusteella, että on sopivaa kertoa Totalille määrättävä sakko kertoimella 3, mikä perustuu sen emoyhtiöiden Elf Aquitainen ja Totalin kokoon, sillä kummankin liikevaihto oli yli 100 miljardia euroa. Vaikka sekä Akzon että Degussan liikevaihto oli 10 prosenttia Totalin liikevaihdosta, ne ovat silti erittäin suuria yrityksiä, joiden kummakin liikevaihto ylittää 10 000 miljoonaa euroa. Komissio katsoo tämän perusteella, että on sopivaa kertoa näille yrityksille määrättävä sakko kertoimella 1,75. Ottaen huomioon, että Solvayn liikevaihto oli 8 560 miljoonaa euroa, komissio katsoo tämän perusteella, että on sopivaa kertoa Solvaylle määrättävä sakko kertoimella 1,5. Ottaen huomioon, että Edisonin liikevaihto oli 6,650 miljoonaa euroa, komissio katsoo tämän perusteella, että on sopivaa kertoa tälle yritykselle määrättävä sakko kertoimella 1,25. Koska Ausimont oli siirtynyt toisen yrityksen haltuun, kerrointa sovelletaan ainoastaan Edisoniniin. |
| --- | --- |

(21)

Erittäin vakavien rikkomisten tapauksessa todennäköisten sakkojen määrä voidaan asettaa tasolle, joka varmistaa niiden riittävän varoittavan vaikutuksen kunkin yrityksen koko huomioon ottaen. Komissio toteaa, että vuonna 2005 eli tätä päätöstä edeltävänä tilikautena Totalin maailmanlaajuinen liikevaihto oli 143 miljardia euroa, Elf Aquitainen 120 miljardia euroa, Akzon 13 000 miljoonaa euroa, Degussan maailmanlaajuinen liikevaihto oli 11 750 miljoonaa euroa, Solvayn 8 560 miljoonaa euroa ja Edisonin 6 650 miljoonaa euroa. Komissio katsoo tämän perusteella, että on sopivaa kertoa Totalille määrättävä sakko kertoimella 3, mikä perustuu sen emoyhtiöiden Elf Aquitainen ja Totalin kokoon, sillä kummankin liikevaihto oli yli 100 miljardia euroa. Vaikka sekä Akzon että Degussan liikevaihto oli 10 prosenttia Totalin liikevaihdosta, ne ovat silti erittäin suuria yrityksiä, joiden kummakin liikevaihto ylittää 10 000 miljoonaa euroa. Komissio katsoo tämän perusteella, että on sopivaa kertoa näille yrityksille määrättävä sakko kertoimella 1,75. Ottaen huomioon, että Solvayn liikevaihto oli 8 560 miljoonaa euroa, komissio katsoo tämän perusteella, että on sopivaa kertoa Solvaylle määrättävä sakko kertoimella 1,5. Ottaen huomioon, että Edisonin liikevaihto oli 6,650 miljoonaa euroa, komissio katsoo tämän perusteella, että on sopivaa kertoa tälle yritykselle määrättävä sakko kertoimella 1,25. Koska Ausimont oli siirtynyt toisen yrityksen haltuun, kerrointa sovelletaan ainoastaan Edisoniniin.

2.1.4.   Rikkomisen keston aiheuttama sakkojen korotus

| (22) | Degussa, Solvay ja Kemira osallistuivat rikkomiseen ainakin 31 päivän tammikuuta 1994 ja 31 päivän joulukuuta 2000 välisen ajan eli kuuden vuoden ja 11 kuukauden ajan. Nämä yritykset syyllistyivät pitkäaikaisen rikkomiseen. Sen vuoksi vakavuuden perusteella määriteltyä sakkojen perusmäärää korotetaan 10 prosenttia kohti kutakin kokonaista vuotta, jolloin sääntöjä rikottiin. Niitä korotetaan edelleen 5 prosenttia kutakin yli kuuden kuukauden mutta alle vuoden ajanjaksoa kohti. Tämä johtaa siihen, että perusmäärästä määriteltyjen sakkojen määrää korotetaan kunkin edellä mainitun yrityksen kohdalla 65 prosenttia. EKA osallistui rikkomiseen ainakin 31 päivän tammikuuta 1994 ja 31 päivän joulukuuta 1999 välisen ajan eli viiden vuoden ja 11 kuukauden ajan. Atofina ja Ausimont osallistuivat rikkomiseen ainakin 12 päivän toukokuuta 1995 ja 31 päivän joulukuuta 2000 välisen ajan eli viiden vuoden ja 7 kuukauden ajan. Tämä johtaa siihen, että perusmäärästä määriteltyjen sakkojen määrä kasvaa kummankin yrityksen kohdalla 55 prosenttia (2). Foret osallistui rikkomiseen ainakin 29 päivän toukokuuta 1997 ja 13 päivän joulukuuta 1999 välisen ajan eli kahden vuoden ja 7 kuukauden ajan. Tämä johtaa siihen, että perusmäärästä määriteltyjen sakkojen määrä kasvaa yrityksen kohdalla 25 prosenttia. Caffaro osallistui rikkomiseen ainakin 29 päivän toukokuuta 1997 ja 31 päivän joulukuuta 1998 välisen ajan eli yhden vuoden ja 7 kuukauden ajan. Tämä johtaa siihen, että perusmäärästä määriteltyjen sakkojen määrää korotetaan tämän yrityksen kohdalla 15 prosenttia. |
| --- | --- |

(22)

Degussa, Solvay ja Kemira osallistuivat rikkomiseen ainakin 31 päivän tammikuuta 1994 ja 31 päivän joulukuuta 2000 välisen ajan eli kuuden vuoden ja 11 kuukauden ajan. Nämä yritykset syyllistyivät pitkäaikaisen rikkomiseen. Sen vuoksi vakavuuden perusteella määriteltyä sakkojen perusmäärää korotetaan 10 prosenttia kohti kutakin kokonaista vuotta, jolloin sääntöjä rikottiin. Niitä korotetaan edelleen 5 prosenttia kutakin yli kuuden kuukauden mutta alle vuoden ajanjaksoa kohti. Tämä johtaa siihen, että perusmäärästä määriteltyjen sakkojen määrää korotetaan kunkin edellä mainitun yrityksen kohdalla 65 prosenttia. EKA osallistui rikkomiseen ainakin 31 päivän tammikuuta 1994 ja 31 päivän joulukuuta 1999 välisen ajan eli viiden vuoden ja 11 kuukauden ajan. Atofina ja Ausimont osallistuivat rikkomiseen ainakin 12 päivän toukokuuta 1995 ja 31 päivän joulukuuta 2000 välisen ajan eli viiden vuoden ja 7 kuukauden ajan. Tämä johtaa siihen, että perusmäärästä määriteltyjen sakkojen määrä kasvaa kummankin yrityksen kohdalla 55 prosenttia (2). Foret osallistui rikkomiseen ainakin 29 päivän toukokuuta 1997 ja 13 päivän joulukuuta 1999 välisen ajan eli kahden vuoden ja 7 kuukauden ajan. Tämä johtaa siihen, että perusmäärästä määriteltyjen sakkojen määrä kasvaa yrityksen kohdalla 25 prosenttia. Caffaro osallistui rikkomiseen ainakin 29 päivän toukokuuta 1997 ja 31 päivän joulukuuta 1998 välisen ajan eli yhden vuoden ja 7 kuukauden ajan. Tämä johtaa siihen, että perusmäärästä määriteltyjen sakkojen määrää korotetaan tämän yrityksen kohdalla 15 prosenttia.

2.2.   Raskauttavat seikat

| (23) | Syyllistyessään tähän rikkomiseen Atofina, Degussa, Edison ja Solvay olivat jo olleet komission aikaisempien kartellikieltopäätösten kohteena (3). Yritykset siis toistivat samankaltaisen rikkomisen joko samalla teollisuudenalalla tai toisella toimialalla kuin aikaisempien niille määrättyjen seuraamusten yhteydessä. Uusiminen osoittaa, että ensimmäiset seuraamukset eivät saaneet yrityksiä muuttamaan toimintaansa. Komissio pitää tätä raskauttavana seikkana. Tämän raskauttavan seikan perusteella edellä mainituille yrityksille määrättävän sakon perusmäärää korotetaan 50 prosenttia (4). |
| --- | --- |

(23)

Syyllistyessään tähän rikkomiseen Atofina, Degussa, Edison ja Solvay olivat jo olleet komission aikaisempien kartellikieltopäätösten kohteena (3). Yritykset siis toistivat samankaltaisen rikkomisen joko samalla teollisuudenalalla tai toisella toimialalla kuin aikaisempien niille määrättyjen seuraamusten yhteydessä. Uusiminen osoittaa, että ensimmäiset seuraamukset eivät saaneet yrityksiä muuttamaan toimintaansa. Komissio pitää tätä raskauttavana seikkana. Tämän raskauttavan seikan perusteella edellä mainituille yrityksille määrättävän sakon perusmäärää korotetaan 50 prosenttia (4).

2.3.   Lieventävät seikat

| (24) | Caffaron tapauksessa on asiamukaista lieventää sakkoa 50 prosenttia, koska sillä oli rikkomisessa ainoastaan passiivinen tai vähäinen rooli verrattuna muihin kartelliin osallistuneisiin yrityksiin. |
| --- | --- |

(24)

Caffaron tapauksessa on asiamukaista lieventää sakkoa 50 prosenttia, koska sillä oli rikkomisessa ainoastaan passiivinen tai vähäinen rooli verrattuna muihin kartelliin osallistuneisiin yrityksiin.

2.4.   Liikevaihtoon sovellettava 10 prosentin yläraja

| (25) | Asetuksen (EY) N:o 1/2003 23 artiklan 2 kohdassa säädetään yrityksille määrättävästä sakosta, joka on enintään 10 prosenttia liikevaihdosta. Kyseisestä 10 prosentin ylärajasta on todettu seuraavaa: jos useamman päätöksen kohteena olevan yhteisön katsotaan muodostavan yhdessä yrityksen, joka on kilpailunvastaisesta rikkomisesta vastuussa oleva yhtenäinen taloudellinen kokonaisuus [...] ajankohtana, jolloin päätös on tehty, [...] yläraja voidaan laskea käyttämällä pohjana koko yrityksen liikevaihtoa, mikä tarkoittaa kaikkia sen muodostavia osia yhteenlaskettuna. Jos tämä yhtenäinen taloudellinen kokonaisuus on tämän jälkeen hajonnut, kukin niistä yrityksistä, joille päätös on osoitettu, on oikeutettu siihen, että ylärajaa sovelletaan kuhunkin erikseen
   (5). |
| --- | --- |

(25)

Asetuksen (EY) N:o 1/2003 23 artiklan 2 kohdassa säädetään yrityksille määrättävästä sakosta, joka on enintään 10 prosenttia liikevaihdosta. Kyseisestä 10 prosentin ylärajasta on todettu seuraavaa: jos useamman päätöksen kohteena olevan yhteisön katsotaan muodostavan yhdessä yrityksen, joka on kilpailunvastaisesta rikkomisesta vastuussa oleva yhtenäinen taloudellinen kokonaisuus [...] ajankohtana, jolloin päätös on tehty, [...] yläraja voidaan laskea käyttämällä pohjana koko yrityksen liikevaihtoa, mikä tarkoittaa kaikkia sen muodostavia osia yhteenlaskettuna. Jos tämä yhtenäinen taloudellinen kokonaisuus on tämän jälkeen hajonnut, kukin niistä yrityksistä, joille päätös on osoitettu, on oikeutettu siihen, että ylärajaa sovelletaan kuhunkin erikseen
   (5).

| (26) | Solexisin vuosittainen maailmanlaajuinen liikevaihto vuonna 2005 oli 256 190 307 euroa. Solexisille määrätty sakko ei näin ollen voi ylittää 25 619 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(26)

Solexisin vuosittainen maailmanlaajuinen liikevaihto vuonna 2005 oli 256 190 307 euroa. Solexisille määrätty sakko ei näin ollen voi ylittää 25 619 miljoonaa euroa.

2.5.   Sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä vuonna 2002 annetun tiedonannon soveltaminen

| (27) | Degussa, EKA, Atofina, Solvay, Solexis ja Kemira toimittivat hakemuksensa sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon mukaisesti. Ne tekivät komission kanssa yhteistyötä tutkintamenettelyjen eri vaiheissa, jotta ne saisivat sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetussa tiedonannossa mainitun suopean kohtelun. |
| --- | --- |

(27)

Degussa, EKA, Atofina, Solvay, Solexis ja Kemira toimittivat hakemuksensa sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon mukaisesti. Ne tekivät komission kanssa yhteistyötä tutkintamenettelyjen eri vaiheissa, jotta ne saisivat sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetussa tiedonannossa mainitun suopean kohtelun.

2.5.1.   Sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon 8 kohdan a alakohta — sakoista vapauttaminen

| (28) | Degussa oli ensimmäinen vetyperoksidin ja per-happojen suolojen tuottaja Euroopassa, joka ilmoitti komissiolle, että vetyperoksidin ja vetyperoksidiin liittyvän natriumperboraatin markkinoilla oli kartelli. Degussa teki koko komissiossa toteutettavan hallintomenettelyn ajan kaikin tavoin yhteistyötä, joka oli jatkuvaa ja nopeaa, ja toimitti komissiolle kaikki saatavillaan olleet todisteet epäillystä rikkomisesta. Yritys toimitti yksityiskohtaisia tietoja kumpaakin tuotetta koskevista kilpailijoiden välisistä kokouksista ja mahdollisti sen, että komissio pystyi todistamaan kartellin olemassaolon kummankin tuotteen osalta. Degussa lopetti osallistumisensa epäiltyyn kilpailusääntöjen rikkomiseen viimeistään siinä vaiheessa, kun se toimitti sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon 8 kohdan a alakohdassa tarkoitetut todisteet eikä se ei ole painostanut muita yrityksiä osallistumaan kilpailusääntöjen rikkomiseen. Tästä syystä Degussa vapautetaan kaikista sakoista, jotka sille olisi määrätty muussa tapauksessa. |
| --- | --- |

(28)

Degussa oli ensimmäinen vetyperoksidin ja per-happojen suolojen tuottaja Euroopassa, joka ilmoitti komissiolle, että vetyperoksidin ja vetyperoksidiin liittyvän natriumperboraatin markkinoilla oli kartelli. Degussa teki koko komissiossa toteutettavan hallintomenettelyn ajan kaikin tavoin yhteistyötä, joka oli jatkuvaa ja nopeaa, ja toimitti komissiolle kaikki saatavillaan olleet todisteet epäillystä rikkomisesta. Yritys toimitti yksityiskohtaisia tietoja kumpaakin tuotetta koskevista kilpailijoiden välisistä kokouksista ja mahdollisti sen, että komissio pystyi todistamaan kartellin olemassaolon kummankin tuotteen osalta. Degussa lopetti osallistumisensa epäiltyyn kilpailusääntöjen rikkomiseen viimeistään siinä vaiheessa, kun se toimitti sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon 8 kohdan a alakohdassa tarkoitetut todisteet eikä se ei ole painostanut muita yrityksiä osallistumaan kilpailusääntöjen rikkomiseen. Tästä syystä Degussa vapautetaan kaikista sakoista, jotka sille olisi määrätty muussa tapauksessa.

2.5.2.   Sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon 23 kohdan ·b alakohdan ensimmäinen luetelmakohta (lievennys 30–50 prosenttia)

| (29) | EKA oli Degussan jälkeen järjestyksessä toinen yritys, joka otti yhteyttä komissioon sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon mukaisesti. Yhteydenotto tapahtui 29 päivänä maaliskuuta 2003, ja EKA oli ensimmäinen yritys, joka täytti mainitun tiedonannon 21 kohdan mukaiset edellytykset, sillä yritys toimitti komissiolle todisteita, joilla oli merkittävää lisäarvoa verrattuna komission hallussa tällöin olleisiin todisteisiin. |
| --- | --- |

(29)

EKA oli Degussan jälkeen järjestyksessä toinen yritys, joka otti yhteyttä komissioon sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon mukaisesti. Yhteydenotto tapahtui 29 päivänä maaliskuuta 2003, ja EKA oli ensimmäinen yritys, joka täytti mainitun tiedonannon 21 kohdan mukaiset edellytykset, sillä yritys toimitti komissiolle todisteita, joilla oli merkittävää lisäarvoa verrattuna komission hallussa tällöin olleisiin todisteisiin.

| (30) | EKA lopetti osallistumisensa kilpailusääntöjen rikkomiseen viimeistään siinä vaiheessa, kun se toimitti todisteet, eikä ole jatkanut rikkomista sen jälkeen. Komissio alentaa määrättävää sakkoa 30–50 prosenttia. Komissio alensi 40 prosenttia EKA:lle määrättyä sakkoa. |
| --- | --- |

(30)

EKA lopetti osallistumisensa kilpailusääntöjen rikkomiseen viimeistään siinä vaiheessa, kun se toimitti todisteet, eikä ole jatkanut rikkomista sen jälkeen. Komissio alentaa määrättävää sakkoa 30–50 prosenttia. Komissio alensi 40 prosenttia EKA:lle määrättyä sakkoa.

| (31) | EKA:n toimittamien todisteiden avulla komissio saattoi jäljittää kartellin olemassaolon 31 päivään tammikuuta 1994 asti. EKA:n toimittamat todisteet, jotka koskivat aikaa ennen 14 päivää lokakuuta 1997, sisälsivät todisteita komissiolle aikaisemmin tuntemattomista tosiseikoista, jotka liittyvät suoraan epäillyn kartellin kestoon. Sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon 23 kohdan mukaisesti komissio ei kuitenkaan ottanut näitä tosiseikkoja lukuun määrittäessään sakkoa, joka määrätään kyseiset todisteet toimittaneelle yritykselle. |
| --- | --- |

(31)

EKA:n toimittamien todisteiden avulla komissio saattoi jäljittää kartellin olemassaolon 31 päivään tammikuuta 1994 asti. EKA:n toimittamat todisteet, jotka koskivat aikaa ennen 14 päivää lokakuuta 1997, sisälsivät todisteita komissiolle aikaisemmin tuntemattomista tosiseikoista, jotka liittyvät suoraan epäillyn kartellin kestoon. Sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon 23 kohdan mukaisesti komissio ei kuitenkaan ottanut näitä tosiseikkoja lukuun määrittäessään sakkoa, joka määrätään kyseiset todisteet toimittaneelle yritykselle.

2.5.3.   Sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon 23 kohdan ·b alakohdan toinen luetelmakohta (lievennys 20–30 prosenttia)

| (32) | Atofina (nykyisin Arkema) oli toinen yritys, joka täytti sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon 21 kohdan mukaiset edellytykset, sillä yritys toimitti komissiolle todisteita, joilla oli merkittävää lisäarvoa suhteessa komission hallussa tällöin olleisiin todisteisiin. Atofina lopetti komission tietojen mukaan osallistumisensa kilpailusääntöjen rikkomiseen viimeistään siinä vaiheessa, kun se toimitti todisteet. Sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon 23 kohdan b alakohdan mukaisesti sakkoja lievennetään 20–30 prosenttia. Arvioidessaan sakkojen lievennyksen tasoa 20–30 prosentin ryhmässä komissio otti huomioon, minä ajankohtana toimitettiin todisteet, joilla oli merkittävää lisäarvoa ja missä määrin ne sisälsivät lisäarvoa. Komissio alensi 30 prosenttia sakkoa, joka Atofinalle olisi määrätty muussa tapauksessa. |
| --- | --- |

(32)

Atofina (nykyisin Arkema) oli toinen yritys, joka täytti sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon 21 kohdan mukaiset edellytykset, sillä yritys toimitti komissiolle todisteita, joilla oli merkittävää lisäarvoa suhteessa komission hallussa tällöin olleisiin todisteisiin. Atofina lopetti komission tietojen mukaan osallistumisensa kilpailusääntöjen rikkomiseen viimeistään siinä vaiheessa, kun se toimitti todisteet. Sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon 23 kohdan b alakohdan mukaisesti sakkoja lievennetään 20–30 prosenttia. Arvioidessaan sakkojen lievennyksen tasoa 20–30 prosentin ryhmässä komissio otti huomioon, minä ajankohtana toimitettiin todisteet, joilla oli merkittävää lisäarvoa ja missä määrin ne sisälsivät lisäarvoa. Komissio alensi 30 prosenttia sakkoa, joka Atofinalle olisi määrätty muussa tapauksessa.

2.5.4.   Sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon 23 kohdan ·b alakohdan ensimmäinen luetelmakohta (lievennys 20 prosenttiin asti)

| (33) | Solvay oli kolmas yritys, joka täytti sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon 21 kohdan mukaiset edellytykset. Huhtikuun 4 päivänä 2003 eli pikaisesti sen jälkeen, kun sen toimitiloissa oli tehty asetuksen N:o 17 14 artiklan mukainen tutkimus 25 päivänä maaliskuuta 2003, Solvay toimitti sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon mukaisen hakemuksen. Huhtikuun 4 päivänä 2003 tehty hakemus täytti sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon 21 kohdan mukaiset edellytykset, sillä Solvay toimitti komissiolle todisteita, joilla oli merkittävää lisäarvoa suhteessa komission hallussa jo olleisiin todisteisiin. Solvay lopetti komission tietojen mukaan osallistumisensa kilpailusääntöjen rikkomiseen viimeistään siinä vaiheessa, kun se toimitti todisteet. |
| --- | --- |

(33)

Solvay oli kolmas yritys, joka täytti sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon 21 kohdan mukaiset edellytykset. Huhtikuun 4 päivänä 2003 eli pikaisesti sen jälkeen, kun sen toimitiloissa oli tehty asetuksen N:o 17 14 artiklan mukainen tutkimus 25 päivänä maaliskuuta 2003, Solvay toimitti sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon mukaisen hakemuksen. Huhtikuun 4 päivänä 2003 tehty hakemus täytti sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon 21 kohdan mukaiset edellytykset, sillä Solvay toimitti komissiolle todisteita, joilla oli merkittävää lisäarvoa suhteessa komission hallussa jo olleisiin todisteisiin. Solvay lopetti komission tietojen mukaan osallistumisensa kilpailusääntöjen rikkomiseen viimeistään siinä vaiheessa, kun se toimitti todisteet.

| (34) | Solvay väittää, että se otti yhteyttä komissioon puhelimitse aamulla 3 päivänä huhtikuuta 2003 ilmoittaakseen, että se halusi tehdä sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon mukaisen hakemuksen. Atofinan hakemus, joka oli tehty 3 päivänä huhtikuuta 2003 klo 15.50, sisälsi kolmetoista asiakirjaa. Ne olivat Solvayn mukaan niin lukukelvottomia ja/tai käsittämättömiä ilman transkriptiota tai muuta selvitystä, että komissio ei voinut käyttää yhtäkään niistä hyväkseen, kunnes sille annettiin perusteellinen selvitys 26 päivänä toukokuuta 2003 eli joka tapauksessa vasta sen jälkeen, kun Solvay oli tehnyt sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon mukaisen hakemuksensa. |
| --- | --- |

(34)

Solvay väittää, että se otti yhteyttä komissioon puhelimitse aamulla 3 päivänä huhtikuuta 2003 ilmoittaakseen, että se halusi tehdä sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon mukaisen hakemuksen. Atofinan hakemus, joka oli tehty 3 päivänä huhtikuuta 2003 klo 15.50, sisälsi kolmetoista asiakirjaa. Ne olivat Solvayn mukaan niin lukukelvottomia ja/tai käsittämättömiä ilman transkriptiota tai muuta selvitystä, että komissio ei voinut käyttää yhtäkään niistä hyväkseen, kunnes sille annettiin perusteellinen selvitys 26 päivänä toukokuuta 2003 eli joka tapauksessa vasta sen jälkeen, kun Solvay oli tehnyt sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon mukaisen hakemuksensa.

| (35) | Solvay väittää, että keskeisin tekijä sen ratkaisemiseksi, johtaako sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon mukaisesti tehty hakemus sakkojen lieventämiseen, on toimitettujen tietojen objektiivinen laatu sen osalta, miten hyödyllistä se on komissiolle. Solvay väittää, että sen sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon mukaisesti tekemä hakemus oli tehty asianmukaisesti aamulla 3 päivänä huhtikuuta 2003 ja, että se sisälsi sekä vetyperoksidia ja natriumperboraattia koskevia todisteita, joilla oli merkittävää lisäarvoa. Edellä esitetyn perusteella Solvay katsoo täyttävänsä edellytykset, joiden mukaan se olisi oikeutettu saamaan enimmäismäärän (50 prosenttia) lievennystä sakkoihin, jotka olisi määrätty muussa tapauksessa kahden tuotteen osalta. |
| --- | --- |

(35)

Solvay väittää, että keskeisin tekijä sen ratkaisemiseksi, johtaako sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon mukaisesti tehty hakemus sakkojen lieventämiseen, on toimitettujen tietojen objektiivinen laatu sen osalta, miten hyödyllistä se on komissiolle. Solvay väittää, että sen sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon mukaisesti tekemä hakemus oli tehty asianmukaisesti aamulla 3 päivänä huhtikuuta 2003 ja, että se sisälsi sekä vetyperoksidia ja natriumperboraattia koskevia todisteita, joilla oli merkittävää lisäarvoa. Edellä esitetyn perusteella Solvay katsoo täyttävänsä edellytykset, joiden mukaan se olisi oikeutettu saamaan enimmäismäärän (50 prosenttia) lievennystä sakkoihin, jotka olisi määrätty muussa tapauksessa kahden tuotteen osalta.

| (36) | Komissio katsoo, että EKA:n ja Atofinan hakemuksilla oli sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon 21 kohdan mukaista merkittävää lisäarvoa ja että ne oli tehty ennen Solvayn ensimmäistä hakemusta, joka tehtiin vasta 4 päivänä huhtikuuta 2003. Tämän vuoksi komissio hylkää Solvayn väitteen. |
| --- | --- |

(36)

Komissio katsoo, että EKA:n ja Atofinan hakemuksilla oli sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon 21 kohdan mukaista merkittävää lisäarvoa ja että ne oli tehty ennen Solvayn ensimmäistä hakemusta, joka tehtiin vasta 4 päivänä huhtikuuta 2003. Tämän vuoksi komissio hylkää Solvayn väitteen.

| (37) | Komissio alensi 10 prosenttia sakkoa, joka Solvaylle olisi määrätty muussa tapauksessa. |
| --- | --- |

(37)

Komissio alensi 10 prosenttia sakkoa, joka Solvaylle olisi määrätty muussa tapauksessa.

2.5.5.   Sakoista vapauttamista ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon muu soveltaminen

| (38) | Solvay, Solexis ja Kemira toimittivat myös sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon B osaston mukaiset hakemukset, mutta niille ei myönnetty alennusta, koska niiden hakemukset eivät sisältäneet merkittävää lisäarvoa. |
| --- | --- |

(38)

Solvay, Solexis ja Kemira toimittivat myös sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon B osaston mukaiset hakemukset, mutta niille ei myönnetty alennusta, koska niiden hakemukset eivät sisältäneet merkittävää lisäarvoa.

3.   PÄÄTÖS

| (39) | Seuraavat yritykset ovat osallistuneet Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan jatkuvaan ja yhtenäiseen rikkomiseen koko Euroopan talousalueella vetyperoksidin ja natriumperboraatin markkinoilla. Rikkominen koostui pääasiassa seuraavista: kilpailijoiden välinen hintoja ja myyntimääriä koskevien tietojen vaihto, hinnoista sopiminen, ETA-alueen tuotantokapasiteetin vähentämistä koskevat sopimukset ja kilpailunvastaisten järjestelyjen seuranta. Rikkominen tapahtui seuraavina ajanjaksoina:






  (a) | Akzo Nobel NV, 25 päivän helmikuuta 1994 ja 31 päivän joulukuuta 1999 välisen ajan, |
| --- | --- | --- |

(39)

Seuraavat yritykset ovat osallistuneet Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan jatkuvaan ja yhtenäiseen rikkomiseen koko Euroopan talousalueella vetyperoksidin ja natriumperboraatin markkinoilla. Rikkominen koostui pääasiassa seuraavista: kilpailijoiden välinen hintoja ja myyntimääriä koskevien tietojen vaihto, hinnoista sopiminen, ETA-alueen tuotantokapasiteetin vähentämistä koskevat sopimukset ja kilpailunvastaisten järjestelyjen seuranta. Rikkominen tapahtui seuraavina ajanjaksoina:

(a)

Akzo Nobel NV, 25 päivän helmikuuta 1994 ja 31 päivän joulukuuta 1999 välisen ajan,

| (b) | Akzo Nobel Chemicals Holding AB, 31 päivän tammikuuta 1994 ja 31 päivän joulukuuta 1999 välisen ajan, |
| --- | --- |

(b)

Akzo Nobel Chemicals Holding AB, 31 päivän tammikuuta 1994 ja 31 päivän joulukuuta 1999 välisen ajan,

| (c) | EKA Chemicals AB, 31 päivän tammikuuta 1994 ja 31 päivän joulukuuta 1999 välisen ajan, |
| --- | --- |

(c)

EKA Chemicals AB, 31 päivän tammikuuta 1994 ja 31 päivän joulukuuta 1999 välisen ajan,

| (d) | Degussa AG, 31 päivän tammikuuta 1994 ja 31 päivän joulukuuta 2000 välisen ajan, |
| --- | --- |

(d)

Degussa AG, 31 päivän tammikuuta 1994 ja 31 päivän joulukuuta 2000 välisen ajan,

| (e) | Edison SpA, 12 päivän toukokuuta 1995 ja 31 päivän joulukuuta 2000 välisen ajan, |
| --- | --- |

(e)

Edison SpA, 12 päivän toukokuuta 1995 ja 31 päivän joulukuuta 2000 välisen ajan,

| (f) | FMC Corporation, 29 päivän toukokuuta 1997 ja 13 päivän joulukuuta 1999 välisen ajan, |
| --- | --- |

(f)

FMC Corporation, 29 päivän toukokuuta 1997 ja 13 päivän joulukuuta 1999 välisen ajan,

| (g) | FMC Foret S.A., 29 päivän toukokuuta 1997 ja 31 päivän joulukuuta 2000 välisen ajan, |
| --- | --- |

(g)

FMC Foret S.A., 29 päivän toukokuuta 1997 ja 31 päivän joulukuuta 2000 välisen ajan,

| (h) | Kemira OYJ, 31 päivän tammikuuta 1994 ja 31 päivän joulukuuta 2000 välisen ajan, |
| --- | --- |

(h)

Kemira OYJ, 31 päivän tammikuuta 1994 ja 31 päivän joulukuuta 2000 välisen ajan,

| (i) | L’Air Liquide SA, 12 päivän toukokuuta 1995 ja 31 päivän joulukuuta 1997 välisen ajan, |
| --- | --- |

(i)

L’Air Liquide SA, 12 päivän toukokuuta 1995 ja 31 päivän joulukuuta 1997 välisen ajan,

| (j) | Chemoxal SA, 12 päivän toukokuuta 1995 ja 31 päivän joulukuuta 1997 välisen ajan, |
| --- | --- |

(j)

Chemoxal SA, 12 päivän toukokuuta 1995 ja 31 päivän joulukuuta 1997 välisen ajan,

| (k) | Snia SpA, 29 päivän toukokuuta 1997 ja 31 päivän joulukuuta 1998 välisen ajan, |
| --- | --- |

(k)

Snia SpA, 29 päivän toukokuuta 1997 ja 31 päivän joulukuuta 1998 välisen ajan,

| (l) | Caffaro Srl, 29 päivän toukokuuta 1997 ja 31 päivän joulukuuta 1998 välisen ajan, |
| --- | --- |

(l)

Caffaro Srl, 29 päivän toukokuuta 1997 ja 31 päivän joulukuuta 1998 välisen ajan,

| (m) | Solvay SA/NV, 31 päivän tammikuuta 1994 ja 31 päivän joulukuuta 2000 välisen ajan, |
| --- | --- |

(m)

Solvay SA/NV, 31 päivän tammikuuta 1994 ja 31 päivän joulukuuta 2000 välisen ajan,

| (n) | Solvay Solexis SpA, 12 päivän toukokuuta 1995 ja 31 päivän joulukuuta 2000 välisen ajan, |
| --- | --- |

(n)

Solvay Solexis SpA, 12 päivän toukokuuta 1995 ja 31 päivän joulukuuta 2000 välisen ajan,

| (o) | Total SA, 31 päivän huhtikuuta 2000 ja 31 päivän joulukuuta 2000 välisen ajan, |
| --- | --- |

(o)

Total SA, 31 päivän huhtikuuta 2000 ja 31 päivän joulukuuta 2000 välisen ajan,

| (p) | Elf Aquitaine SA, 12 päivän toukokuuta 1995 ja 31 päivän joulukuuta 2000 välisen ajan, |
| --- | --- |

(p)

Elf Aquitaine SA, 12 päivän toukokuuta 1995 ja 31 päivän joulukuuta 2000 välisen ajan,

| (q) | Arkema SA, 12 päivän toukokuuta 1995 ja 31 päivän joulukuuta 2000 välisen ajan. |
| --- | --- |

(q)

Arkema SA, 12 päivän toukokuuta 1995 ja 31 päivän joulukuuta 2000 välisen ajan.

| (40) | Edellä esitetyn rikkomisen mukaisesti määrättiin seuraavat sakot:






  (a) | Akzo Nobel NV, Akzo Nobel Chemicals Holding AB ja EKA Chemicals AB yhteisvastuullisesti 25,2 miljoonaa euroa, |
| --- | --- | --- |

(40)

Edellä esitetyn rikkomisen mukaisesti määrättiin seuraavat sakot:

(a)

Akzo Nobel NV, Akzo Nobel Chemicals Holding AB ja EKA Chemicals AB yhteisvastuullisesti 25,2 miljoonaa euroa,

| (b) | Degussa AG 0 euroa, |
| --- | --- |

(b)

Degussa AG 0 euroa,

| (c) | Edison SpA 58,125 miljoonaa euroa, josta 25 619 miljoonaa euroa yhteisvastuullisesti Solvay Solexis SpA:n kanssa, |
| --- | --- |

(c)

Edison SpA 58,125 miljoonaa euroa, josta 25 619 miljoonaa euroa yhteisvastuullisesti Solvay Solexis SpA:n kanssa,

| (d) | FMC Corporation ja FMC Foret S.A. yhteisvastuullisesti 25 miljoonaa euroa, |
| --- | --- |

(d)

FMC Corporation ja FMC Foret S.A. yhteisvastuullisesti 25 miljoonaa euroa,

| (e) | Kemira OYJ 33 miljoonaa euroa, |
| --- | --- |

(e)

Kemira OYJ 33 miljoonaa euroa,

| (f) | L’Air Liquide SA ja Chemoxal SA 0 euroa, |
| --- | --- |

(f)

L’Air Liquide SA ja Chemoxal SA 0 euroa,

| (g) | Snia SpA ja Caffaro Srl yhteisvastuullisesti 1 078 miljoonaa euroa, |
| --- | --- |

(g)

Snia SpA ja Caffaro Srl yhteisvastuullisesti 1 078 miljoonaa euroa,

| (h) | Solvay SA/NV 167,062 miljoonaa euroa, |
| --- | --- |

(h)

Solvay SA/NV 167,062 miljoonaa euroa,

| (i) | Arkema SA 78,663 miljoonaa euroa, josta 42 miljoonaa euroa yhteisvastuullisesti Total SA:n kanssa ja 65,1 miljoonaa euroa yhteisvastuullisesti Elf Aquitaine SA:n kanssa. |
| --- | --- |

(i)

Arkema SA 78,663 miljoonaa euroa, josta 42 miljoonaa euroa yhteisvastuullisesti Total SA:n kanssa ja 65,1 miljoonaa euroa yhteisvastuullisesti Elf Aquitaine SA:n kanssa.

| (41) | Edellä lueteltujen yritysten määrättiin lopettamaan artiklassa tarkoitettu rikkominen välittömästi, mikäli näin ei ollut vielä tapahtunut. Yritysten on pidätyttävä vastedes harjoittamasta 2 kohdassa kuvatun kaltaista toimintaa ja toteuttamasta toimenpiteitä, joilla on samanlaisia tai vastaavia tavoitteita tai vaikutuksia. |
| --- | --- |

(41)

Edellä lueteltujen yritysten määrättiin lopettamaan artiklassa tarkoitettu rikkominen välittömästi, mikäli näin ei ollut vielä tapahtunut. Yritysten on pidätyttävä vastedes harjoittamasta 2 kohdassa kuvatun kaltaista toimintaa ja toteuttamasta toimenpiteitä, joilla on samanlaisia tai vastaavia tavoitteita tai vaikutuksia.

(1)  EYVL C 45, 19.2.2002, s. 3.

---

(2)  Koska komissio saattoi EKA:n toimittamien todisteiden avulla jäljittää kartellin olemassaolon 31. tammikuuta 1994 asti, sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon 23 kohdan mukaisesti näitä tosiseikkoja ei oteta lukuun määrittäessä sakkoa. Tämän vuoksi keston aiheuttama sakkojen korotus on 20 prosenttia 55 prosentin sijasta EKA:n osalta.

(3)  Päätöksiin sisältyi: Degussan osalta: Komission päätös, tehty 23 päivänä marraskuuta 1984, ETY:n perustamissopimuksen 85 artiklan mukaisesta menettelystä (IV/30.907 — Peroksituotteet, EYVL L 35, 7.2.1985, s. 1). Komission päätös, tehty 23 päivänä huhtikuuta 1986, ETY:n perustamissopimuksen 85 artiklan mukaisesta menettelystä (IV/31.149 — Polypropyleeni, EYVL L 230, 18.8.1986, s. 1). Edisonin osalta: Komission päätös, tehty 27 päivänä heinäkuuta 1994, ETY:n perustamissopimuksen 85 artiklan mukaisesta menettelystä (IV/31865 — PVC II, EYVL L 239, 14.9.1994, s. 14) Solvayn osalta: edellä mainittu komission päätös, tehty 23 päivänä marraskuuta 1984 (Peroksituotteet), edellä mainittu komission päätös, tehty 23 päivänä huhtikuuta 1986 (Polypropyleeni), edellä mainittu komission päätös, tehty 27 päivänä heinäkuuta 1994 (PCV II). Atofina/Arkeman osalta: edellä mainittu komission päätös, tehty 23 päivänä marraskuuta 1984 (Peroksituotteet), edellä mainittu komission päätös, tehty 27 päivänä heinäkuuta 1994.

(4)  Uusimisen aiheuttamaa sakkojen korotusta sovelletaan ainoastaan Atofinaan, mutta ei sen emoyhtiöihin Elf Aquitaineen ja Totaliin, koska Atofina ei ollut edellisen rikkomisen ajankohtana Totalin määräysvallassa. Totaliin sovellettu 3:n kerroin ei sisältynyt laskutoimitukseen. Sen sijaan 1,25:n kerrointa, jota olisi pitänyt soveltaa Atofinaan, jos se olisi ollut ainoa yritys, jolle päätös olisi osoitettu (ottaen huomioon, että sen maailmanlaajuinen liikevaihto vuonna 2005 oli 5,7 miljardia euroa), on käytetty uusimisen aiheuttaman sakkojen korotuksen laskemiseen. Erillinen sakko määrätään ainoastaan Atofinalle.

(5)  Ks. yhdistetyissä asioissa T-71/03, T-74/03, T-87/03 ja T-91/03, Tokai Carbon co. Ltd ym. v. komissio, 15.6.2005 annettu tuomio (yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin) ei vielä julkaistu (ks. EUVL C 205 20.8.2005, s. 18), 390 kohta .

---

| 13.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 353/60 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 353/60

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 7 päivänä kesäkuuta 2006,

valtiontuesta C 8/2005 (ex N 451/2004), jota Saksa aikoo myöntää Nordbrandenburger UmesterungsWerkelle

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 2088)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2006/904/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Saksa ilmoitti komissiolle 11 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä ja 12 päivänä lokakuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä aikomuksestaan myöntää aluetukea NUW Nordbrandenburger Umesterungs-Werkelle. Toimenpide kirjattiin ilmoitetuksi tueksi numerolla N 451/2004. Komissio pyysi lisätietoja 6 päivänä marraskuuta 2004, ja Saksa toimitti niitä 16 päivänä joulukuuta 2004. |
| --- | --- |

(1)

Saksa ilmoitti komissiolle 11 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä ja 12 päivänä lokakuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä aikomuksestaan myöntää aluetukea NUW Nordbrandenburger Umesterungs-Werkelle. Toimenpide kirjattiin ilmoitetuksi tueksi numerolla N 451/2004. Komissio pyysi lisätietoja 6 päivänä marraskuuta 2004, ja Saksa toimitti niitä 16 päivänä joulukuuta 2004.

| (2) | Komissio ilmoitti Saksalle 16 päivänä helmikuuta 2005 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa tukea koskeva EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti Saksalle 16 päivänä helmikuuta 2005 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa tukea koskeva EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely.

| (3) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Asianomaisia pyydettiin esittämään huomautuksensa tukitoimenpiteestä. |
| --- | --- |

(3)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Asianomaisia pyydettiin esittämään huomautuksensa tukitoimenpiteestä.

| (4) | Saksa reagoi menettelyn aloittamiseen 22 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyllä, 23 päivänä maaliskuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, ja toimitti komissiolle kattavia lisätietoja. |
| --- | --- |

(4)

Saksa reagoi menettelyn aloittamiseen 22 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyllä, 23 päivänä maaliskuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, ja toimitti komissiolle kattavia lisätietoja.

| (5) | Komissio ei saanut huomautuksia asianomaisilta. |
| --- | --- |

(5)

Komissio ei saanut huomautuksia asianomaisilta.

| (6) | Omien tutkimustensa perusteella komissio totesi, että Saksan toimittamat tiedot olivat puutteellisia, ja lähetti sen vuoksi 8 päivänä marraskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä Saksalle lisäkysymyksiä. Saksa vastasi 13 päivänä tammikuuta 2006 ja antoi lisätietoja. |
| --- | --- |

(6)

Omien tutkimustensa perusteella komissio totesi, että Saksan toimittamat tiedot olivat puutteellisia, ja lähetti sen vuoksi 8 päivänä marraskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä Saksalle lisäkysymyksiä. Saksa vastasi 13 päivänä tammikuuta 2006 ja antoi lisätietoja.

2.   YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUESTA

2.1   Tuensaaja ja tukihanke

| (7) | Tuensaaja on NUW Nordbrandenburger UmesterungsWerke GmbH & KG (jäljempänä ’NUW’), ja sen kotipaikka on Saksassa, Brandenburgin osavaltiossa Schwedtissä, joka on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen tukialue. NUW perustettiin 4 päivänä toukokuuta 2004. Yritys ei harjoita liiketoimintaa ennen suunnitellun investoinnin toteutumista. Näin ollen NUW:llä ei lokakuussa 2004 ollut sen paremmin täysi- kuin osa-aikaisiakaan työntekijöitä. |
| --- | --- |

(7)

Tuensaaja on NUW Nordbrandenburger UmesterungsWerke GmbH & KG (jäljempänä ’NUW’), ja sen kotipaikka on Saksassa, Brandenburgin osavaltiossa Schwedtissä, joka on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen tukialue. NUW perustettiin 4 päivänä toukokuuta 2004. Yritys ei harjoita liiketoimintaa ennen suunnitellun investoinnin toteutumista. Näin ollen NUW:llä ei lokakuussa 2004 ollut sen paremmin täysi- kuin osa-aikaisiakaan työntekijöitä.

| (8) | NUW suunnittelee rakentavansa biodieseliä valmistavan laitoksen, jonka vuosikapasiteetti olisi 130 000 tonnia ja tukikelpoiset investointikustannukset 41,84 miljoonaa euroa, ja hoitavansa sen toimintaa. Se olisi toimittajana ennen kaikkea PCK Raffinerie GmbH Schwedtille (jäljempänä ’PCK’), jonka laitoksia valmistellaan parhaillaan biopolttoaineiden jalostamista varten. |
| --- | --- |

(8)

NUW suunnittelee rakentavansa biodieseliä valmistavan laitoksen, jonka vuosikapasiteetti olisi 130 000 tonnia ja tukikelpoiset investointikustannukset 41,84 miljoonaa euroa, ja hoitavansa sen toimintaa. Se olisi toimittajana ennen kaikkea PCK Raffinerie GmbH Schwedtille (jäljempänä ’PCK’), jonka laitoksia valmistellaan parhaillaan biopolttoaineiden jalostamista varten.

2.2   Rahoitustoimenpiteet

| (9) | Brandenburgin osavaltio aikoo myöntää NUW:lle tukena 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, enintään 20,92 miljoonan euron kokonaismäärän komission hyväksymien tukiohjelmien yhteydessä. |
| --- | --- |

(9)

Brandenburgin osavaltio aikoo myöntää NUW:lle tukena 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, enintään 20,92 miljoonan euron kokonaismäärän komission hyväksymien tukiohjelmien yhteydessä.

| (10) | Tuki myönnetään 14,204 miljoonan euron suuruisena suorana investointiavustuksena ja 6,716 miljoonan euron suuruisena veronhuojennuksena liittovaltion ja osavaltioiden yhteisen tukiohjelman ”Alueellisen talousrakenteen parantaminen” (3) (jäljempänä ’yhteinen tukiohjelma’) perusteella tukiohjelman ”Operatiivisiin investointeihin myönnettävä veronhuojennus vuonna 2004” (4) yhteydessä. Saksa varmistaa, ettei tuki-intensiteetin 50 prosentin enimmäismäärää ylitetä. |
| --- | --- |

(10)

Tuki myönnetään 14,204 miljoonan euron suuruisena suorana investointiavustuksena ja 6,716 miljoonan euron suuruisena veronhuojennuksena liittovaltion ja osavaltioiden yhteisen tukiohjelman ”Alueellisen talousrakenteen parantaminen” (3) (jäljempänä ’yhteinen tukiohjelma’) perusteella tukiohjelman ”Operatiivisiin investointeihin myönnettävä veronhuojennus vuonna 2004” (4) yhteydessä. Saksa varmistaa, ettei tuki-intensiteetin 50 prosentin enimmäismäärää ylitetä.

2.3   Syyt muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen

| (11) | Koska tuki perustuu hyväksyttyihin tukiohjelmiin, komissio rajoittaa arviointinsa kysymykseen, voidaanko tuensaajaa pitää pk-yrityksenä ja voiko se näin ollen saada pk-yrityksille tarkoitetun 15 prosentin suuruisen ylimääräisen korotuksen, joka sisältyy tukimäärään. |
| --- | --- |

(11)

Koska tuki perustuu hyväksyttyihin tukiohjelmiin, komissio rajoittaa arviointinsa kysymykseen, voidaanko tuensaajaa pitää pk-yrityksenä ja voiko se näin ollen saada pk-yrityksille tarkoitetun 15 prosentin suuruisen ylimääräisen korotuksen, joka sisältyy tukimäärään.

| (12) | Mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6 päivänä toukokuuta 2003 annetun komission suosituksen 2003/361/EY (5) (jäljempänä ’pk-yrityksiä koskeva suositus’) liitteen 2 artiklan mukaan pieniksi ja keskisuuriksi yrityksiksi määritellään yritykset, joiden palveluksessa on vähemmän kuin 250 työntekijää, joiden vuosiliikevaihto on enintään 50 miljoonaa euroa ja/tai taseen loppusumma on enintään 43 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(12)

Mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6 päivänä toukokuuta 2003 annetun komission suosituksen 2003/361/EY (5) (jäljempänä ’pk-yrityksiä koskeva suositus’) liitteen 2 artiklan mukaan pieniksi ja keskisuuriksi yrityksiksi määritellään yritykset, joiden palveluksessa on vähemmän kuin 250 työntekijää, joiden vuosiliikevaihto on enintään 50 miljoonaa euroa ja/tai taseen loppusumma on enintään 43 miljoonaa euroa.

| (13) | Yrityksen käsitteen määrittelyssä ei edellytetä, että tuensaaja olisi yksi erillinen oikeushenkilö, vaan kyseessä voi olla myös huomattavasti yksittäistä pk-yritystä laajempi usean yrityksen ryhmittymä. Yritykset, joilla on yhteys toisiinsa luonnollisen henkilön kautta, voidaan katsoa sidosyrityksiksi, jos ne toimivat samoilla markkinoilla tai lähimarkkinoilla. |
| --- | --- |

(13)

Yrityksen käsitteen määrittelyssä ei edellytetä, että tuensaaja olisi yksi erillinen oikeushenkilö, vaan kyseessä voi olla myös huomattavasti yksittäistä pk-yritystä laajempi usean yrityksen ryhmittymä. Yritykset, joilla on yhteys toisiinsa luonnollisen henkilön kautta, voidaan katsoa sidosyrityksiksi, jos ne toimivat samoilla markkinoilla tai lähimarkkinoilla.

| (14) | NUW:n ja muiden yritysten välillä vallitsevat yhteydet luonnollisten henkilöiden, erityisesti Sauterin perheen jäsenten kautta, saattavat johtaa yhteiseen toimintaan samoilla merkityksellisillä markkinoilla tai lähimarkkinoilla. Selvitettäessä, onko kyseessä pk-yritys, ja laskettaessa henkilöstömääriä sidosyritykset otetaan huomioon yhdessä. |
| --- | --- |

(14)

NUW:n ja muiden yritysten välillä vallitsevat yhteydet luonnollisten henkilöiden, erityisesti Sauterin perheen jäsenten kautta, saattavat johtaa yhteiseen toimintaan samoilla merkityksellisillä markkinoilla tai lähimarkkinoilla. Selvitettäessä, onko kyseessä pk-yritys, ja laskettaessa henkilöstömääriä sidosyritykset otetaan huomioon yhdessä.

| (15) | Komissiolle ei ollut edellä mainittujen yritysten välisten yhteyksien osalta selvää, tarvitseeko investointituen saaja NUW todella pk-yrityksille eri ohjelmien ja toimenpiteiden mukaan kuuluvia etuja, ja onko NUW ilmoitetun pk-yritysten korotuksen osalta tukikelpoinen. Komissio ei myöskään ollut varma, vastaako tuensaaja pk-yrityksiä koskevassa suosituksessa annettua pk-yrityksen määritelmää. |
| --- | --- |

(15)

Komissiolle ei ollut edellä mainittujen yritysten välisten yhteyksien osalta selvää, tarvitseeko investointituen saaja NUW todella pk-yrityksille eri ohjelmien ja toimenpiteiden mukaan kuuluvia etuja, ja onko NUW ilmoitetun pk-yritysten korotuksen osalta tukikelpoinen. Komissio ei myöskään ollut varma, vastaako tuensaaja pk-yrityksiä koskevassa suosituksessa annettua pk-yrityksen määritelmää.

3.   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (16) | Komissio ei saanut huomautuksia asianomaisilta. |
| --- | --- |

(16)

Komissio ei saanut huomautuksia asianomaisilta.

4.   SAKSAN HUOMAUTUKSET

| (17) | Saksan selvityksen mukaan NUW Verwaltung GmbH ei osallistu tuensaajana olevan NUW:n rahoitukseen. Sen ainoana liiketoiminnallisena tarkoituksena on ottaa haltuunsa NUW:n liikkeenjohto ja vastata sen sitoumuksista. Myös muut vastuunalaisina yhtiömiehinä toimivat yhtiöt (Verwaltung GmbH) vastaavat ainoastaan omista rajavastuuyhtiöistään eikä niillä ole muuta liiketoimintaa. |
| --- | --- |

(17)

Saksan selvityksen mukaan NUW Verwaltung GmbH ei osallistu tuensaajana olevan NUW:n rahoitukseen. Sen ainoana liiketoiminnallisena tarkoituksena on ottaa haltuunsa NUW:n liikkeenjohto ja vastata sen sitoumuksista. Myös muut vastuunalaisina yhtiömiehinä toimivat yhtiöt (Verwaltung GmbH) vastaavat ainoastaan omista rajavastuuyhtiöistään eikä niillä ole muuta liiketoimintaa.

| (18) | Daniela Sauterin osuus NUW:stä on 74 prosenttia, kun taas hänen osuutensa NBE Nordbrandenburger BioEnergie GmbH & Co. KG:stä, MBE Mitteldeutsche BioEnergie GmbH & Co. KG:stä ja SBE Swiss BioEnergy AG:stä jäävät alle 50 prosentin. Saksa ilmoittaa, ettei NUW ole sidoksissa muihin yrityksiin. |
| --- | --- |

(18)

Daniela Sauterin osuus NUW:stä on 74 prosenttia, kun taas hänen osuutensa NBE Nordbrandenburger BioEnergie GmbH & Co. KG:stä, MBE Mitteldeutsche BioEnergie GmbH & Co. KG:stä ja SBE Swiss BioEnergy AG:stä jäävät alle 50 prosentin. Saksa ilmoittaa, ettei NUW ole sidoksissa muihin yrityksiin.

| (19) | Saksan antamien tietojen mukaan Daniela Sauterilla on kumppaniyrityksistä 50 prosentin osuus NBE:stä ja 38 prosentin osuus MBE:stä, SBE:stä hänen osuutensa on 20 prosenttia. Näin ollen tuensaajan suuruuden arvioinnin kannalta merkityksellisiä olisivat ainoastaan osuudet NBE:stä ja MBE:stä. |
| --- | --- |

(19)

Saksan antamien tietojen mukaan Daniela Sauterilla on kumppaniyrityksistä 50 prosentin osuus NBE:stä ja 38 prosentin osuus MBE:stä, SBE:stä hänen osuutensa on 20 prosenttia. Näin ollen tuensaajan suuruuden arvioinnin kannalta merkityksellisiä olisivat ainoastaan osuudet NBE:stä ja MBE:stä.

| (20) | Siltä osin, että kyseessä olisi yhdessä toimivien luonnollisten henkilöiden ryhmä, Saksa ilmoittaa komissiolle, että Daniela Sauter ja Dr. Georg Pollert toimivat yhdessä tärkeimpinä äänettöminä yhtiömiehinä vain NUW:ssä, eivät muissa yhtiöissä. Heidän yhteiset etunsa rajoittuvat koskemaan ainoastaan NUW:tä; yhtiösopimuksen lisäksi heillä ei ole muita sopimuksia. |
| --- | --- |

(20)

Siltä osin, että kyseessä olisi yhdessä toimivien luonnollisten henkilöiden ryhmä, Saksa ilmoittaa komissiolle, että Daniela Sauter ja Dr. Georg Pollert toimivat yhdessä tärkeimpinä äänettöminä yhtiömiehinä vain NUW:ssä, eivät muissa yhtiöissä. Heidän yhteiset etunsa rajoittuvat koskemaan ainoastaan NUW:tä; yhtiösopimuksen lisäksi heillä ei ole muita sopimuksia.

| (21) | Saksa painottaa, että sisarusten, vanhempien tai kälyn omistusosuudet eivät muodosta yhtenäistä osakkuusrakennetta, joka viittaisi yhteisiin etuihin. Sukulaisuuden lisäksi näillä henkilöillä ei ole oikeudellisia eikä taloudellisia suhteita. Yhtiösopimuksen lisäksi heillä ei ole muita sopimuksia. |
| --- | --- |

(21)

Saksa painottaa, että sisarusten, vanhempien tai kälyn omistusosuudet eivät muodosta yhtenäistä osakkuusrakennetta, joka viittaisi yhteisiin etuihin. Sukulaisuuden lisäksi näillä henkilöillä ei ole oikeudellisia eikä taloudellisia suhteita. Yhtiösopimuksen lisäksi heillä ei ole muita sopimuksia.

| (22) | Saksan antamien tietojen mukaan NUW ja MUW Mitteldeutsche UmesterungsWerke GmbH & Co. KG toimivat samoilla markkinoilla, mutta niillä on eri asiakkaat. Yritykset ovat Georg Pollertin kautta yhteydessä, mutta sillä ei vähäisen intensiteetin vuoksi ole merkitystä. |
| --- | --- |

(22)

Saksan antamien tietojen mukaan NUW ja MUW Mitteldeutsche UmesterungsWerke GmbH & Co. KG toimivat samoilla markkinoilla, mutta niillä on eri asiakkaat. Yritykset ovat Georg Pollertin kautta yhteydessä, mutta sillä ei vähäisen intensiteetin vuoksi ole merkitystä.

| (23) | Saksan antamien tietojen mukaan NUW tuottaa biodieseliä, mutta NBE ja MBE toimivat bioetanolimarkkinoilla. Vaikka suuret öljy-yhtiöt kuuluvat kaikkien kolmen yrityksen asiakaskuntaan, ne käyttävät kuitenkin aivan erilaisia raaka-aineita ja tuotantomenetelmiä. |
| --- | --- |

(23)

Saksan antamien tietojen mukaan NUW tuottaa biodieseliä, mutta NBE ja MBE toimivat bioetanolimarkkinoilla. Vaikka suuret öljy-yhtiöt kuuluvat kaikkien kolmen yrityksen asiakaskuntaan, ne käyttävät kuitenkin aivan erilaisia raaka-aineita ja tuotantomenetelmiä.

| (24) | Heidenreich ei ole toiminut NBE Verwaltung GmbH:n toimitusjohtajana enää vuoden 2004 jälkeen. Saksan antamien tietojen mukaan kaikkia kyseessä olevia yrityksiä johtavat eri henkilöt, joten yksittäisten yritysten liikkeenjohdon välillä ei ole yhteyksiä. |
| --- | --- |

(24)

Heidenreich ei ole toiminut NBE Verwaltung GmbH:n toimitusjohtajana enää vuoden 2004 jälkeen. Saksan antamien tietojen mukaan kaikkia kyseessä olevia yrityksiä johtavat eri henkilöt, joten yksittäisten yritysten liikkeenjohdon välillä ei ole yhteyksiä.

| (25) | Saksa laskee taloudelliset ja henkilöstötiedot sen oletuksen perusteella, että NUW, MBE ja NBE ovat kumppaniyrityksiä, eivät sidosyrityksiä. Saksa tulee siihen tulokseen, että ryhmittymä jää kaikkien pk-yrityksiä koskevien arviointiperusteiden osalta kynnysarvojen alle. |
| --- | --- |

(25)

Saksa laskee taloudelliset ja henkilöstötiedot sen oletuksen perusteella, että NUW, MBE ja NBE ovat kumppaniyrityksiä, eivät sidosyrityksiä. Saksa tulee siihen tulokseen, että ryhmittymä jää kaikkien pk-yrityksiä koskevien arviointiperusteiden osalta kynnysarvojen alle.

| (26) | NUW antoi biodiesellaitoksen rakentamisen SBE:n tehtäväksi. SBE:n toiminnan tarkoituksena on rakentaa biodieselin tuottamiseen käytettäviä kemianteollisuuden laitoksia ja hoitaa niitä koko Euroopan alueella sekä käydä kauppaa biogeenisillä polttoaineilla. Vaikka SBE rahoittaa osan investoinneista, Saksa vakuuttaa, ettei näiden kahden yrityksen välillä ole muita riippuvuussuhteita. Jotta NUW ei olisi SBE:stä riippuvainen, NUW voi päättää itse lainan takaisinmaksuajankohdasta. |
| --- | --- |

(26)

NUW antoi biodiesellaitoksen rakentamisen SBE:n tehtäväksi. SBE:n toiminnan tarkoituksena on rakentaa biodieselin tuottamiseen käytettäviä kemianteollisuuden laitoksia ja hoitaa niitä koko Euroopan alueella sekä käydä kauppaa biogeenisillä polttoaineilla. Vaikka SBE rahoittaa osan investoinneista, Saksa vakuuttaa, ettei näiden kahden yrityksen välillä ole muita riippuvuussuhteita. Jotta NUW ei olisi SBE:stä riippuvainen, NUW voi päättää itse lainan takaisinmaksuajankohdasta.

| (27) | Lisäksi SBE hoitaa suoran investointituen väliaikaisrahoitusta vuodesta 2004 alkaen. Saksa painottaa, että SBE:n ja NUW:n välinen sopimus on muotoiltu siten, ettei SBE voi vaikuttaa NUW:n liiketoiminnallisiin ratkaisuihin. |
| --- | --- |

(27)

Lisäksi SBE hoitaa suoran investointituen väliaikaisrahoitusta vuodesta 2004 alkaen. Saksa painottaa, että SBE:n ja NUW:n välinen sopimus on muotoiltu siten, ettei SBE voi vaikuttaa NUW:n liiketoiminnallisiin ratkaisuihin.

| (28) | Saksan ilmoittamien tietojen mukaan polttoaineiden myynnillä on yrityksen kokonaisliikevaihdosta vain vähäinen merkitys (1 prosentin osuus). Sauter Verpachtung GmbH:lla ei näiden tietojen mukaan ole mainittavaa toimintaa biodieselin tai bioetanolin jalostuksen eikä näiden tuotteiden kaupan alalla. |
| --- | --- |

(28)

Saksan ilmoittamien tietojen mukaan polttoaineiden myynnillä on yrityksen kokonaisliikevaihdosta vain vähäinen merkitys (1 prosentin osuus). Sauter Verpachtung GmbH:lla ei näiden tietojen mukaan ole mainittavaa toimintaa biodieselin tai bioetanolin jalostuksen eikä näiden tuotteiden kaupan alalla.

| (29) | Kyseinen yritys toimi kuitenkin NBE:n bioetanolilaitoksen rakentamisen pääurakoitsijana. |
| --- | --- |

(29)

Kyseinen yritys toimi kuitenkin NBE:n bioetanolilaitoksen rakentamisen pääurakoitsijana.

| (30) | Sauter Verpachtungilla ei ole suoraa oikeudellista eikä taloudellista yhteyttä NUW:hen. |
| --- | --- |

(30)

Sauter Verpachtungilla ei ole suoraa oikeudellista eikä taloudellista yhteyttä NUW:hen.

| (31) | Koska NBE:n ja MBE:n välillä on yhteyksiä ainoastaan Daniela Sauterin kautta eikä asian kannalta merkityksellisiä suhteita ole olemassa muihin yrityksiin, Saksa päättelee, että NUW voidaan luokitella pk-yritykseksi. NUW:n äänettömät yhtiömiehet eivät ole mikään yhdessä toimivien luonnollisten henkilöiden ryhmä. Brandenburgin osavaltion näkemyksen mukaan kyseisten perhesuhteiden perusteella ei voida päätellä kyseessä olevan pk-yrityksen määritelmän mukainen yhteinen etu. |
| --- | --- |

(31)

Koska NBE:n ja MBE:n välillä on yhteyksiä ainoastaan Daniela Sauterin kautta eikä asian kannalta merkityksellisiä suhteita ole olemassa muihin yrityksiin, Saksa päättelee, että NUW voidaan luokitella pk-yritykseksi. NUW:n äänettömät yhtiömiehet eivät ole mikään yhdessä toimivien luonnollisten henkilöiden ryhmä. Brandenburgin osavaltion näkemyksen mukaan kyseisten perhesuhteiden perusteella ei voida päätellä kyseessä olevan pk-yrityksen määritelmän mukainen yhteinen etu.

5.   SAKSAN TOIMITTAMAT LISÄTIEDOT

| (32) | Omissa tutkimuksissaan komissio löysi todisteita siitä, että Sauterin perheen jäsenten omistuksessa on muitakin yrityksiä, joista Saksa ei ollut maininnut komissiolle. Komission tiedusteltua asiaa 8 päivänä marraskuuta 2005, Saksa toimitti lisätietoja 13 päivänä tammikuuta 2006. |
| --- | --- |

(32)

Omissa tutkimuksissaan komissio löysi todisteita siitä, että Sauterin perheen jäsenten omistuksessa on muitakin yrityksiä, joista Saksa ei ollut maininnut komissiolle. Komission tiedusteltua asiaa 8 päivänä marraskuuta 2005, Saksa toimitti lisätietoja 13 päivänä tammikuuta 2006.

| (33) | Lukuisten kiinteistö- ja tuulivoimayhtiöiden (joista ei annettu tarkempia tietoja) lisäksi Sauterin perheen jäsenillä on enemmistöosakkuuksia 16 yrityksessä. Daniela Sauterilla, joka on Bernd ja Claus Sauterin sisar, on enemmistöosakkuus (74 prosenttia) NUW:ssä, jonka osalta pk-yrityksille tarkoitetusta korotuksesta ilmoitettiin. Alois ja Albertina Sauter ovat Daniela, Bernd ja Claus Sauterin vanhemmat. Marion Sauter on Claus Sauterin vaimo. Lisäksi Georg Pollertilla, jolla ei ole sukulaisuussuhdetta Sauterin perheeseen, on 24 prosentin osuus NUW:ssä. |
| --- | --- |

(33)

Lukuisten kiinteistö- ja tuulivoimayhtiöiden (joista ei annettu tarkempia tietoja) lisäksi Sauterin perheen jäsenillä on enemmistöosakkuuksia 16 yrityksessä. Daniela Sauterilla, joka on Bernd ja Claus Sauterin sisar, on enemmistöosakkuus (74 prosenttia) NUW:ssä, jonka osalta pk-yrityksille tarkoitetusta korotuksesta ilmoitettiin. Alois ja Albertina Sauter ovat Daniela, Bernd ja Claus Sauterin vanhemmat. Marion Sauter on Claus Sauterin vaimo. Lisäksi Georg Pollertilla, jolla ei ole sukulaisuussuhdetta Sauterin perheeseen, on 24 prosentin osuus NUW:ssä.

| (34) | Lukuun ottamatta NUW Nordbrandenburger Umesterungswerke Verwaltung GmbH:ta (6) (Daniela Sauterilla 50 prosentin osuus) Sauterin perheellä on enemmistöosakkuuksiin perustuva määräysvalta kaikissa perheen yrityksissä:
  SBE Swiss BioEnergy AG (100 %), Sauter Verpachtung GmbH (100 %), Alois Sauter Landesprodukten-Großhandlung GmbH & Co. KG (100 %), Sauter GmbH (100 %), Compos Entsorgung GmbH (100 %), MUW Mitteldeutsche UmesterungsWerke GmbH & Co. KG (66 %), MUW Mitteldeutsche UmesterungsWerke Verwaltungs GmbH (66 %), AIIEN GmbH (100 %), Autokontor Bayern GmbH (66 %), Autokontor Vertriebs GmbH (60 %), MBE Mitteldeutsche BioEnergie GmbH & Co. KG (100 %), MBE Mitteldeutsche BioEnergie Verwaltung GmbH (100 %), NBE Nordbrandenburger BioEnergie GmbH & Co. KG (100 %), NBE Nordbrandenburger BioEnergie Verwaltung GmbH (100 %) ja NUW (74 %). |
| --- | --- |

(34)

Lukuun ottamatta NUW Nordbrandenburger Umesterungswerke Verwaltung GmbH:ta (6) (Daniela Sauterilla 50 prosentin osuus) Sauterin perheellä on enemmistöosakkuuksiin perustuva määräysvalta kaikissa perheen yrityksissä:

SBE Swiss BioEnergy AG (100 %), Sauter Verpachtung GmbH (100 %), Alois Sauter Landesprodukten-Großhandlung GmbH & Co. KG (100 %), Sauter GmbH (100 %), Compos Entsorgung GmbH (100 %), MUW Mitteldeutsche UmesterungsWerke GmbH & Co. KG (66 %), MUW Mitteldeutsche UmesterungsWerke Verwaltungs GmbH (66 %), AIIEN GmbH (100 %), Autokontor Bayern GmbH (66 %), Autokontor Vertriebs GmbH (60 %), MBE Mitteldeutsche BioEnergie GmbH & Co. KG (100 %), MBE Mitteldeutsche BioEnergie Verwaltung GmbH (100 %), NBE Nordbrandenburger BioEnergie GmbH & Co. KG (100 %), NBE Nordbrandenburger BioEnergie Verwaltung GmbH (100 %) ja NUW (74 %).

| (35) | NUW Nordbrandenburger Umesterungswerke Verwaltung GmbH:n, MUW Mitteldeutsche UmesterungsWerke Verwaltung GmbH:n, Mitteldeutsche BioEnergie Verwaltung GmbH:n ja NBE Nordbrandenburger BioEnergie Verwaltung GmbH:n yritystoiminnan tarkoituksena on muiden yritysten liikkeenjohto ja edustaminen. |
| --- | --- |

(35)

NUW Nordbrandenburger Umesterungswerke Verwaltung GmbH:n, MUW Mitteldeutsche UmesterungsWerke Verwaltung GmbH:n, Mitteldeutsche BioEnergie Verwaltung GmbH:n ja NBE Nordbrandenburger BioEnergie Verwaltung GmbH:n yritystoiminnan tarkoituksena on muiden yritysten liikkeenjohto ja edustaminen.

| (36) | Saksan antamien tietojen mukaan käsitettä ’Sauter-ryhmittymä’ käytetään julkisuudessa tarkoittamaan ainoastaan yrityksiä Alois Sauter Landesproduktengroßhandlung, Sauter Verpachtung ja Compos Entsorgung, jotka toimivat tiiviissä yhteistyössä jätehuollon ja kuljetuksen alalla. Sauter Verpachtung- ja Alois Sauter Landesproduktengroßhandlung -yhtiöiden ajoneuvoissa mainostetaan biodieseliä. Saksa ei pysty selittämään, miksi luottolaitokset kuten NordLB käyttävät useista Sauterin perheen yrityksistä nimitystä ’ryhmittymä’. |
| --- | --- |

(36)

Saksan antamien tietojen mukaan käsitettä ’Sauter-ryhmittymä’ käytetään julkisuudessa tarkoittamaan ainoastaan yrityksiä Alois Sauter Landesproduktengroßhandlung, Sauter Verpachtung ja Compos Entsorgung, jotka toimivat tiiviissä yhteistyössä jätehuollon ja kuljetuksen alalla. Sauter Verpachtung- ja Alois Sauter Landesproduktengroßhandlung -yhtiöiden ajoneuvoissa mainostetaan biodieseliä. Saksa ei pysty selittämään, miksi luottolaitokset kuten NordLB käyttävät useista Sauterin perheen yrityksistä nimitystä ’ryhmittymä’.

| (37) | Yritysten välillä on lukuisia liikesuhteita, joita Saksan esittämien tietojen mukaan ei voida luetella yksityiskohtaisesti:






  (a) | SBE Swiss BioEnergy AG toimii pääurakoitsijana biodiesellaitoksen rakentamisessa ehdotetulle tuensaajalle NUW:lle. Lisäksi se rahoittaa osan investoinnista ja hoitaa suoran investointituen väliaikaisrahoitusta. Sauter Verpachtung GmbH on toiminut aikaisemmin pääurakoitsijana MBE GmbH:n ja NBE GmbH:n bioetanolilaitosten sekä MUW:n biodiesellaitoksen rakentamisessa. Lisäksi se on rakentanut tuulivoimalaitoksia MUW:lle ja MBE:lle. Yrityksen käytössä olevilla huoltoasemilla tankataan MBE:n ja Autokontor Bayernin ajoneuvoja. |
| --- | --- | --- |

(37)

Yritysten välillä on lukuisia liikesuhteita, joita Saksan esittämien tietojen mukaan ei voida luetella yksityiskohtaisesti:

(a)

SBE Swiss BioEnergy AG toimii pääurakoitsijana biodiesellaitoksen rakentamisessa ehdotetulle tuensaajalle NUW:lle. Lisäksi se rahoittaa osan investoinnista ja hoitaa suoran investointituen väliaikaisrahoitusta. Sauter Verpachtung GmbH on toiminut aikaisemmin pääurakoitsijana MBE GmbH:n ja NBE GmbH:n bioetanolilaitosten sekä MUW:n biodiesellaitoksen rakentamisessa. Lisäksi se on rakentanut tuulivoimalaitoksia MUW:lle ja MBE:lle. Yrityksen käytössä olevilla huoltoasemilla tankataan MBE:n ja Autokontor Bayernin ajoneuvoja.

| (b) | Compos Entsorgung GmbH käyttää jätevesilietteen poiskuljetukseen useimmiten Alois Sauter Landesproduktengrosshandlung GmbH:n ja Sauter Verpachtung GmbH:n ajoneuvoja. Sauter Verpachtungilla, Compos Entsorgung GmbH:lla ja Autokontor Bayern GmbH:lla on yhteinen toimistorakennus. |
| --- | --- |

(b)

Compos Entsorgung GmbH käyttää jätevesilietteen poiskuljetukseen useimmiten Alois Sauter Landesproduktengrosshandlung GmbH:n ja Sauter Verpachtung GmbH:n ajoneuvoja. Sauter Verpachtungilla, Compos Entsorgung GmbH:lla ja Autokontor Bayern GmbH:lla on yhteinen toimistorakennus.

| (c) | MUW:n asiakkaita ovat muun muassa Alois Sauter Landesproduktengroßhandlung, Autokontor Bayern, Sauter Verpachtung ja MBE. SBE toimittaa MUW:lle raakaöljyä ja jalostetta biodieseliksi edelleenjalostamista varten. |
| --- | --- |

(c)

MUW:n asiakkaita ovat muun muassa Alois Sauter Landesproduktengroßhandlung, Autokontor Bayern, Sauter Verpachtung ja MBE. SBE toimittaa MUW:lle raakaöljyä ja jalostetta biodieseliksi edelleenjalostamista varten.

| (d) | Alois Sauter Landesproduktengroßhandlung vuokraa rakennuksia ja alueita Autokontor Bayernille sekä korjaa ja huoltaa Sauter Verpachtungin, Autokontor Bayernin, MBE:n ja MUW:n ajoneuvoja. Se ylläpitää yrityshuoltoasemaa MUW:n, MBE:n Sauter Verpachtungin ja Autokontor Bayernin käyttöön. |
| --- | --- |

(d)

Alois Sauter Landesproduktengroßhandlung vuokraa rakennuksia ja alueita Autokontor Bayernille sekä korjaa ja huoltaa Sauter Verpachtungin, Autokontor Bayernin, MBE:n ja MUW:n ajoneuvoja. Se ylläpitää yrityshuoltoasemaa MUW:n, MBE:n Sauter Verpachtungin ja Autokontor Bayernin käyttöön.

| (e) | MBE ja Sauter Verpachtung toimivat pitkän aikaa samassa toimistorakennuksessa. MBE hoitaa Sauter Verpachtungin ja Autokontor Bayernin kuljetuspalveluja. |
| --- | --- |

(e)

MBE ja Sauter Verpachtung toimivat pitkän aikaa samassa toimistorakennuksessa. MBE hoitaa Sauter Verpachtungin ja Autokontor Bayernin kuljetuspalveluja.

| (f) | SBE tekee yhteistyötä MUW:n, NUW:n, MBE:n, NBE:n ja Autokontor Bayernin kanssa. |
| --- | --- |

(f)

SBE tekee yhteistyötä MUW:n, NUW:n, MBE:n, NBE:n ja Autokontor Bayernin kanssa.

| (38) | NUW:n toimitusjohtaja Niesmann oli aikaisemmin MUW:n tehtaanjohtaja. MBE:n toimitusjohtajalla Dr. Klotzilla oli vuoteen 2004 saakka Sauter Verpachtungin antama prokuuravaltuutus. |
| --- | --- |

(38)

NUW:n toimitusjohtaja Niesmann oli aikaisemmin MUW:n tehtaanjohtaja. MBE:n toimitusjohtajalla Dr. Klotzilla oli vuoteen 2004 saakka Sauter Verpachtungin antama prokuuravaltuutus.

| (39) | Tuensaajayrityksen enemmistöosakas Daniela Sauter on NBE:n toimitusjohtaja. |
| --- | --- |

(39)

Tuensaajayrityksen enemmistöosakas Daniela Sauter on NBE:n toimitusjohtaja.

| (40) | MUW:n palveluksessa joulukuuhun 2004 saakka olleella Johnella on SBE:n antama prokuuravaltuutus. NBE:n entinen toimitusjohtaja Heidenreich siirtyi samaan tehtävään NUW:lle. |
| --- | --- |

(40)

MUW:n palveluksessa joulukuuhun 2004 saakka olleella Johnella on SBE:n antama prokuuravaltuutus. NBE:n entinen toimitusjohtaja Heidenreich siirtyi samaan tehtävään NUW:lle.

| (41) | Useassa yksittäistapauksessa työntekijät ovat siirtyneet Sauterin perheen omistamasta yrityksestä toiseen. |
| --- | --- |

(41)

Useassa yksittäistapauksessa työntekijät ovat siirtyneet Sauterin perheen omistamasta yrityksestä toiseen.

| (42) | Kasviöljyn toimittajina MUW:lle ja NUW:lle toimivat yritykset Bunge Deutschland GmbH ja Cargill. SBE on NUW:n, MUW:n, MBE:n ja NBE:n asiakas. |
| --- | --- |

(42)

Kasviöljyn toimittajina MUW:lle ja NUW:lle toimivat yritykset Bunge Deutschland GmbH ja Cargill. SBE on NUW:n, MUW:n, MBE:n ja NBE:n asiakas.

6.   PK-YRITYKSEKSI LUOKITTELU

| (43) | Pk-yrityksiä koskevan suosituksen liitteessä pk-yritykset määritellään yrityksiksi, joiden palveluksessa on vähemmän kuin 250 työntekijää ja joiden vuosiliikevaihto on enintään 50 miljoonaa euroa ja/tai taseen loppusumma on enintään 43 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(43)

Pk-yrityksiä koskevan suosituksen liitteessä pk-yritykset määritellään yrityksiksi, joiden palveluksessa on vähemmän kuin 250 työntekijää ja joiden vuosiliikevaihto on enintään 50 miljoonaa euroa ja/tai taseen loppusumma on enintään 43 miljoonaa euroa.

| (44) | EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa käytetään yrityksen käsitettä tuensaajan määrittämiseksi. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on vahvistanut, ettei tämä käsite rajoitu koskemaan vain yksittäistä oikeussubjektia, vaan se voi käsittää kokonaisen yritysryhmittymän (7). |
| --- | --- |

(44)

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa käytetään yrityksen käsitettä tuensaajan määrittämiseksi. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on vahvistanut, ettei tämä käsite rajoitu koskemaan vain yksittäistä oikeussubjektia, vaan se voi käsittää kokonaisen yritysryhmittymän (7).

| (45) | Voimassa olevan oikeuskäytännön mukaan komissio voi tutkia aluksi, kuuluuko tietty yritys ryhmittymään, jota on pidettävä yhtenä liiketoimintakokonaisuutena, ja vasta sen jälkeen todeta, täyttääkö kyseinen ryhmittymä pk-yrityksiä koskevassa suosituksessa pk-yritykselle määritellyt arviointiperusteet. Jos oikeudellisesti erilliset luonnolliset tai oikeushenkilöt muodostavat liiketoimintakokonaisuuden, niitä on yhteisön kilpailuoikeuden kannalta kohdeltava yhtenä yrityksenä. Lisäksi on varmistettava, että organisaatioiden oikeudelliset muodot, joilla pk-yritykset muodostavat tavanomaisen pk-yrityksen voiman selvästi ylittävän liiketoimintakokonaisuuden, suljetaan määritelmän ulkopuolelle ja ettei pk-yrityksen määritelmää kierretä pelkästään muodollisten näkökohtien avulla. Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on todennut selkeästi, että komissiolla on laaja harkintavalta määrittäessään, onko ryhmittymään kuuluvia yhtiöitä pidettävä taloudellisena kokonaisuutena (8). |
| --- | --- |

(45)

Voimassa olevan oikeuskäytännön mukaan komissio voi tutkia aluksi, kuuluuko tietty yritys ryhmittymään, jota on pidettävä yhtenä liiketoimintakokonaisuutena, ja vasta sen jälkeen todeta, täyttääkö kyseinen ryhmittymä pk-yrityksiä koskevassa suosituksessa pk-yritykselle määritellyt arviointiperusteet. Jos oikeudellisesti erilliset luonnolliset tai oikeushenkilöt muodostavat liiketoimintakokonaisuuden, niitä on yhteisön kilpailuoikeuden kannalta kohdeltava yhtenä yrityksenä. Lisäksi on varmistettava, että organisaatioiden oikeudelliset muodot, joilla pk-yritykset muodostavat tavanomaisen pk-yrityksen voiman selvästi ylittävän liiketoimintakokonaisuuden, suljetaan määritelmän ulkopuolelle ja ettei pk-yrityksen määritelmää kierretä pelkästään muodollisten näkökohtien avulla. Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on todennut selkeästi, että komissiolla on laaja harkintavalta määrittäessään, onko ryhmittymään kuuluvia yhtiöitä pidettävä taloudellisena kokonaisuutena (8).

| (46) | Tämä lähestymistapa otetaan huomioon pk-yrityksiä koskevassa suosituksessa. Sen liitteen 3 artiklan 3 kohdassa todetaan, että yritykset, joilla on oikeus käyttää määräysvaltaa toisessa yrityksessä luonnollisen henkilön tai yhdessä toimivien luonnollisten henkilöiden ryhmän kautta, katsotaan sidosyrityksiksi, jos ne harjoittavat toimintaansa tai osaa toiminnoistaan samoilla merkityksellisillä markkinoilla tai lähimarkkinoilla. Lähimarkkinoina pidetään tuotteen tai palvelun markkinoita, jotka välittömästi edeltävät tai seuraavat tuotantoketjussa merkityksellisiä markkinoita. |
| --- | --- |

(46)

Tämä lähestymistapa otetaan huomioon pk-yrityksiä koskevassa suosituksessa. Sen liitteen 3 artiklan 3 kohdassa todetaan, että yritykset, joilla on oikeus käyttää määräysvaltaa toisessa yrityksessä luonnollisen henkilön tai yhdessä toimivien luonnollisten henkilöiden ryhmän kautta, katsotaan sidosyrityksiksi, jos ne harjoittavat toimintaansa tai osaa toiminnoistaan samoilla merkityksellisillä markkinoilla tai lähimarkkinoilla. Lähimarkkinoina pidetään tuotteen tai palvelun markkinoita, jotka välittömästi edeltävät tai seuraavat tuotantoketjussa merkityksellisiä markkinoita.

| (47) | Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa Italia v. komissio antamassa tuomiossa (9) tarkennetaan, miten komissio voi tehdä ratkaisun tutkiessaan, voidaanko pk-yrityksille tarkoitettua korotusta myöntää. ”Jos näin ollen yritys ei todellisuudessa kärsi pkyrityksille tyypillisistä haitoista, komissiolla on oikeus evätä tällainen tuen korotus. Tuen korotuksen hyväksyminen sellaisten yritysten osalta, jotka eivät kärsi pkyrityksille tyypillisistä haitoista, vaikka kyseiset yritykset täyttävätkin pkyrityksen määritelmän muodolliset kriteerit, on nimittäin EY 87 artiklan vastaista, sillä tällainen korotus voi vääristää kilpailua entisestään ja siis muuttaa kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla edellä mainitun artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla.” |
| --- | --- |

(47)

Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa Italia v. komissio antamassa tuomiossa (9) tarkennetaan, miten komissio voi tehdä ratkaisun tutkiessaan, voidaanko pk-yrityksille tarkoitettua korotusta myöntää. ”Jos näin ollen yritys ei todellisuudessa kärsi pkyrityksille tyypillisistä haitoista, komissiolla on oikeus evätä tällainen tuen korotus. Tuen korotuksen hyväksyminen sellaisten yritysten osalta, jotka eivät kärsi pkyrityksille tyypillisistä haitoista, vaikka kyseiset yritykset täyttävätkin pkyrityksen määritelmän muodolliset kriteerit, on nimittäin EY 87 artiklan vastaista, sillä tällainen korotus voi vääristää kilpailua entisestään ja siis muuttaa kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla edellä mainitun artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla.”

| (48) | Päättäessään siitä, voidaanko tuensaajayrityksen tuki-intensiteettiä korottaa, komissio pitää välttämättömänä tutkia seuraavanlaisia tekijöitä: osakkuusrakenne, toimitusjohtajan henkilöllisyys, taloudellisen toisiinsa nivoutumisen aste sekä kyseisten yritysten väliset muut suhteet. Esitettyjen periaatteiden perusteella komissio toteaa, täyttääkö NUW pk-yrityksen määritelmään kuuluvat arviointiperusteet ja voisiko se täyttää tuki-intensiteetin korottamisen edellytykset. |
| --- | --- |

(48)

Päättäessään siitä, voidaanko tuensaajayrityksen tuki-intensiteettiä korottaa, komissio pitää välttämättömänä tutkia seuraavanlaisia tekijöitä: osakkuusrakenne, toimitusjohtajan henkilöllisyys, taloudellisen toisiinsa nivoutumisen aste sekä kyseisten yritysten väliset muut suhteet. Esitettyjen periaatteiden perusteella komissio toteaa, täyttääkö NUW pk-yrityksen määritelmään kuuluvat arviointiperusteet ja voisiko se täyttää tuki-intensiteetin korottamisen edellytykset.

| (49) | Arvioitaessa yritysten määräysvaltaan perustuvia valtuuksia tärkeimpiä arviointiperusteita on yritysten omistusrakenne. Sen perusteella voidaan osoittaa yksittäisten yritysten välillä vallitsevia yhteyksiä sekä tehdä johtopäätöksiä liiketoimintakokonaisuuksista. |
| --- | --- |

(49)

Arvioitaessa yritysten määräysvaltaan perustuvia valtuuksia tärkeimpiä arviointiperusteita on yritysten omistusrakenne. Sen perusteella voidaan osoittaa yksittäisten yritysten välillä vallitsevia yhteyksiä sekä tehdä johtopäätöksiä liiketoimintakokonaisuuksista.

| (50) | NUW Nordbrandenburger Umesterungswerke Verwaltung GmbH:ta lukuun ottamatta (ei liikevaihtoa, ei henkilöstöä, taseen loppusumma 32 000 euroa), josta Daniela Sauter omistaa 50 prosenttia, Sauterin perheellä on enemmistöosakkuuden kautta määräysvallassaan 15 yritystä (vrt. 34 kohta ja liite). |
| --- | --- |

(50)

NUW Nordbrandenburger Umesterungswerke Verwaltung GmbH:ta lukuun ottamatta (ei liikevaihtoa, ei henkilöstöä, taseen loppusumma 32 000 euroa), josta Daniela Sauter omistaa 50 prosenttia, Sauterin perheellä on enemmistöosakkuuden kautta määräysvallassaan 15 yritystä (vrt. 34 kohta ja liite).

| (51) | Yksittäisissä yrityksissä määräysvaltaa käyttävien luonnollisten henkilöiden välisten yhteyksien osalta perhesuhteet näyttävät olevan erityisen tiiviitä, sillä osakkuuksia on vain kuudella henkilöllä. |
| --- | --- |

(51)

Yksittäisissä yrityksissä määräysvaltaa käyttävien luonnollisten henkilöiden välisten yhteyksien osalta perhesuhteet näyttävät olevan erityisen tiiviitä, sillä osakkuuksia on vain kuudella henkilöllä.

| (52) | Daniela Sauterilla, joka on Bernd ja Claus Sauterin sisar, on enemmistöosakkuus (74 prosenttia) NUW:ssä, jonka osalta pk-yrityksille tarkoitetusta korotuksesta ilmoitettiin. Alois ja Albertina Sauter ovat Daniela, Bernd ja Claus Sauterin vanhemmat. Marion Sauter on Claus Sauterin vaimo. Näin ollen Daniela, Bernd, Claus, Alois ja Albertina ovat osa alkuperäistä ydinperhettä, ja Marion Sauter on perheen käly. Ainoastaan kuuteen henkilöön rajoittuvat perheyhteydet näyttävät olevan erityisen hyvät ja tiiviit. |
| --- | --- |

(52)

Daniela Sauterilla, joka on Bernd ja Claus Sauterin sisar, on enemmistöosakkuus (74 prosenttia) NUW:ssä, jonka osalta pk-yrityksille tarkoitetusta korotuksesta ilmoitettiin. Alois ja Albertina Sauter ovat Daniela, Bernd ja Claus Sauterin vanhemmat. Marion Sauter on Claus Sauterin vaimo. Näin ollen Daniela, Bernd, Claus, Alois ja Albertina ovat osa alkuperäistä ydinperhettä, ja Marion Sauter on perheen käly. Ainoastaan kuuteen henkilöön rajoittuvat perheyhteydet näyttävät olevan erityisen hyvät ja tiiviit.

| (53) | Tässä asiassa yritysten välisen yhteyden arviointiperusteiksi katsotaan myös liikesuhteet, kuten liikkeenjohdon väliset yhteydet, päällekkäisyydet suhteissa tavarantoimittajiin ja asiakkaisiin ja logistiikan yhteiskäyttö (esim. kuljetusvälineet, rakennukset tai toimistotilat). Näiden indikaattoreiden perusteella voidaan tutkia, johtaako luonnollisten henkilöiden kautta syntyvä epämuodollinen yhteys myös muodollisiin yksittäisten liiketoiminta-alueiden ja -toimintojen välisiin yhteyksiin. |
| --- | --- |

(53)

Tässä asiassa yritysten välisen yhteyden arviointiperusteiksi katsotaan myös liikesuhteet, kuten liikkeenjohdon väliset yhteydet, päällekkäisyydet suhteissa tavarantoimittajiin ja asiakkaisiin ja logistiikan yhteiskäyttö (esim. kuljetusvälineet, rakennukset tai toimistotilat). Näiden indikaattoreiden perusteella voidaan tutkia, johtaako luonnollisten henkilöiden kautta syntyvä epämuodollinen yhteys myös muodollisiin yksittäisten liiketoiminta-alueiden ja -toimintojen välisiin yhteyksiin.

| (54) | Saksan esittämien tietojen mukaan kyseisillä yrityksillä on niin paljon liikesuhteita, että niitä on mahdoton luetella yksitellen. SBE Swiss BioEnergy AG ja Sauter Verpachtung toimivat pääurakoitsijoina rakennettaessa perheen omistuksessa olevien yritysten hoitamia bioetanoli- ja biodiesellaitoksia. Sauterin perheen määräysvallassa olevien yritysten välinen yhteistyö erityisesti kuljetusten, liikkeenjohdon, henkilöstön ja asiakkaiden osa-alueilla osoittaa, että yksittäisten yritysten toiminta on mukautettu toisiinsa ja yhteistä toimintaa pidetään tavoitteena. |
| --- | --- |

(54)

Saksan esittämien tietojen mukaan kyseisillä yrityksillä on niin paljon liikesuhteita, että niitä on mahdoton luetella yksitellen. SBE Swiss BioEnergy AG ja Sauter Verpachtung toimivat pääurakoitsijoina rakennettaessa perheen omistuksessa olevien yritysten hoitamia bioetanoli- ja biodiesellaitoksia. Sauterin perheen määräysvallassa olevien yritysten välinen yhteistyö erityisesti kuljetusten, liikkeenjohdon, henkilöstön ja asiakkaiden osa-alueilla osoittaa, että yksittäisten yritysten toiminta on mukautettu toisiinsa ja yhteistä toimintaa pidetään tavoitteena.

| (55) | Sauterin perheen omistamien yksittäisten yritysten välistä yhteyttä havainnollistaa kolme yksinkertaista esimerkkiä, jotka Saksa antoi niiden lukuisista yhteisistä toiminnoista ja yhteistyöstä: Sauter Verpachtung GmbH:n ja Alois Sauter Landesproduktengroßhandlung GmbH & Co. KG:n ajoneuvoissa mainostetaan biodieseliä. Lisäksi Alois Sauter Landesproduktengroßhandlung GmbH & Co. KG omistaa helikopterin, jota kaikki perheenjäsenet käyttävät liikeasioissa. Sauter Verpachtung GmbH:n, Autokontor Bayern GmbH:n, MBE:n ja MUW:n ajoneuvot huolletaan ja korjataan samassa yrityksessä. |
| --- | --- |

(55)

Sauterin perheen omistamien yksittäisten yritysten välistä yhteyttä havainnollistaa kolme yksinkertaista esimerkkiä, jotka Saksa antoi niiden lukuisista yhteisistä toiminnoista ja yhteistyöstä: Sauter Verpachtung GmbH:n ja Alois Sauter Landesproduktengroßhandlung GmbH & Co. KG:n ajoneuvoissa mainostetaan biodieseliä. Lisäksi Alois Sauter Landesproduktengroßhandlung GmbH & Co. KG omistaa helikopterin, jota kaikki perheenjäsenet käyttävät liikeasioissa. Sauter Verpachtung GmbH:n, Autokontor Bayern GmbH:n, MBE:n ja MUW:n ajoneuvot huolletaan ja korjataan samassa yrityksessä.

| (56) | Sauterin perheen jäsenten tiiviit yhteydet käyvät näiden liiketoiminnallisten suhteiden lisäksi ilmi lukuisista kiinteistö- ja tuulivoimayhtiöistä. |
| --- | --- |

(56)

Sauterin perheen jäsenten tiiviit yhteydet käyvät näiden liiketoiminnallisten suhteiden lisäksi ilmi lukuisista kiinteistö- ja tuulivoimayhtiöistä.

| (57) | Tämän vuoksi komissio katsoo, että yritysryhmittymää on pidettävä yhtenä kokonaisuutena myös taloudellisessa mielessä. Sauterin perhe pystyy ongelmitta koordinoimaan liiketoimintansa lisäksi myös yritysryhmittymänä tapahtuvan strategisen kehityksensä ennen kaikkea luonnollisten henkilöiden välisten suhteiden perusteella, mutta myös liiketoimintasuhteidensa ja organisatoristen yhteyksiensä avulla. Yritysten väliset yhteydet eivät ole uusia, vaan näyttävät perustuvan yhteiseen historiaan ja suunniteltuun yhteiseen kehitykseen. |
| --- | --- |

(57)

Tämän vuoksi komissio katsoo, että yritysryhmittymää on pidettävä yhtenä kokonaisuutena myös taloudellisessa mielessä. Sauterin perhe pystyy ongelmitta koordinoimaan liiketoimintansa lisäksi myös yritysryhmittymänä tapahtuvan strategisen kehityksensä ennen kaikkea luonnollisten henkilöiden välisten suhteiden perusteella, mutta myös liiketoimintasuhteidensa ja organisatoristen yhteyksiensä avulla. Yritysten väliset yhteydet eivät ole uusia, vaan näyttävät perustuvan yhteiseen historiaan ja suunniteltuun yhteiseen kehitykseen.

| (58) | Internetissä yritykset Landesprodukten-Großhandlung GmbH, Sauter GmbH, Compos Entsorgung GmbH, MUW GmbH, AIIEN GmbH, Autokontor Bayern GmbH ja Biodiesel Production S.A esittäytyvät osoitteessa http://www.sauter-logistik.de/Sauter_Gruppe.htm itsekin Sauter-ryhmittymänä, mikä sekin mahdollistaa päätelmän yhteisestä taloudellisesta toiminnasta. |
| --- | --- |

(58)

Internetissä yritykset Landesprodukten-Großhandlung GmbH, Sauter GmbH, Compos Entsorgung GmbH, MUW GmbH, AIIEN GmbH, Autokontor Bayern GmbH ja Biodiesel Production S.A esittäytyvät osoitteessa http://www.sauter-logistik.de/Sauter_Gruppe.htm itsekin Sauter-ryhmittymänä, mikä sekin mahdollistaa päätelmän yhteisestä taloudellisesta toiminnasta.

| (59) | Lisäksi pankit kuten NordLB käyttävät useista Sauterin perheen yrityksistä nimitystä ’Sauter-ryhmittymä’. Pankin tekemässä analyysissä vahvistetaan Sauter-yritysten esiintyminen ryhmittymänä. Saksa ei pystynyt selittämään, miksi pankit viittaavat kyseessä oleviin yrityksiin tällä tavalla. |
| --- | --- |

(59)

Lisäksi pankit kuten NordLB käyttävät useista Sauterin perheen yrityksistä nimitystä ’Sauter-ryhmittymä’. Pankin tekemässä analyysissä vahvistetaan Sauter-yritysten esiintyminen ryhmittymänä. Saksa ei pystynyt selittämään, miksi pankit viittaavat kyseessä oleviin yrityksiin tällä tavalla.

| (60) | NUW:n ja SBE Swiss BioEnergy AG:n välisissä käytännön liikesuhteissa korostuu NUW:n laaja nivoutuminen Sauterin perheen omistuksessa oleviin yrityksiin. Kuten edellä esitettiin, SBE Swiss BioEnergy AG toimii pääurakoitsijana ehdotetun tuensaajan NUW:n biodiesellaitoksen rakentamisessa. Lisäksi SBE rahoittaa osan investoinnista ja hoitaa investointituen väliaikaisrahoitusta. |
| --- | --- |

(60)

NUW:n ja SBE Swiss BioEnergy AG:n välisissä käytännön liikesuhteissa korostuu NUW:n laaja nivoutuminen Sauterin perheen omistuksessa oleviin yrityksiin. Kuten edellä esitettiin, SBE Swiss BioEnergy AG toimii pääurakoitsijana ehdotetun tuensaajan NUW:n biodiesellaitoksen rakentamisessa. Lisäksi SBE rahoittaa osan investoinnista ja hoitaa investointituen väliaikaisrahoitusta.

| (61) | Saksan toimittamista tiedoista (vrt. jaksot 4 ja 5) komissio tekee sen johtopäätöksen, että yritykset, joissa Sauterin perheen jäsenillä on yksin tai yhdessä enemmistö, kuuluvat yhteen liiketoimintakokonaisuuteen. On ilmeistä, että perheen jäsenet muodostavat pk-yrityksiä koskevan suosituksen liitteessä olevassa 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun yhdessä toimivien luonnollisten henkilöiden ryhmän ja hoitavat liiketoimintaa yhdessä. |
| --- | --- |

(61)

Saksan toimittamista tiedoista (vrt. jaksot 4 ja 5) komissio tekee sen johtopäätöksen, että yritykset, joissa Sauterin perheen jäsenillä on yksin tai yhdessä enemmistö, kuuluvat yhteen liiketoimintakokonaisuuteen. On ilmeistä, että perheen jäsenet muodostavat pk-yrityksiä koskevan suosituksen liitteessä olevassa 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun yhdessä toimivien luonnollisten henkilöiden ryhmän ja hoitavat liiketoimintaa yhdessä.

| (62) | Kyseessä olevat yksittäiset yritykset toimivat pitkälti samoilla tai lähimarkkinoilla. Tässä yhteydessä on korostettava, että NUW, MUW, MBE ja NBE toimittavat tuotteitaan SBE Swiss BioEnergy AG:lle, ja kolme ryhmittymän yritystä (NUW, NBE ja MBE) myyvät tuotantonsa suurille öljykonserneille. Toisaalta sekä NUW että MUW ostavat kasviöljyn, tärkeimmän puolivalmisteen, Bunge Deutschland GmbH:lta ja Cargill GmbH:lta. Merkitykselliseltä näyttää myös se, että SBE Swiss BioEnergy AG sekä rakentaa että hoitaa biopolttoaineiden tuotantoon tarkoitettuja kemiallisia laitoksia (Sauterin perheen omistuksessa olevat yritykset hoitavat useita tällaisia tuotantolaitoksia) ja että SBE Swiss BioEnergy AG käy myös biopolttoainekauppaa. Sauter Verpachtung GmbH:n, Alois Sauter Landesproduktenhandlungin ja Autokontor Bayernin toimialana ovat selvästi kuljetuspalvelut, joita kaikki ryhmittymän yritykset tarvitsevat laajasti ja voivat tarvittaessa käyttää. Sekä biodiesel että myös bioetanolihan ovat ajoneuvojen polttoaineita. Lähimarkkinoiden analyysin osalta on merkityksetöntä, että biodieseliä käytetään kuorma-autoissa sellaisenaan, kun taas bioetanolia sekoitetaan mineraaliöljyn kanssa henkilöautojen käytettäväksi. Kumpaakin tuotetta myydään samanlaisten tai jopa samojen myynti- ja markkinointikanavien kautta ja käytetään lopulta ajoneuvoissa kuljetuspalveluihin. Tämän vuoksi yritysten henkilöstö- ja tilinpäätöstiedot on koottava yhteen tutkittaessa NUW:n asemaa pk-yrityksenä. |
| --- | --- |

(62)

Kyseessä olevat yksittäiset yritykset toimivat pitkälti samoilla tai lähimarkkinoilla. Tässä yhteydessä on korostettava, että NUW, MUW, MBE ja NBE toimittavat tuotteitaan SBE Swiss BioEnergy AG:lle, ja kolme ryhmittymän yritystä (NUW, NBE ja MBE) myyvät tuotantonsa suurille öljykonserneille. Toisaalta sekä NUW että MUW ostavat kasviöljyn, tärkeimmän puolivalmisteen, Bunge Deutschland GmbH:lta ja Cargill GmbH:lta. Merkitykselliseltä näyttää myös se, että SBE Swiss BioEnergy AG sekä rakentaa että hoitaa biopolttoaineiden tuotantoon tarkoitettuja kemiallisia laitoksia (Sauterin perheen omistuksessa olevat yritykset hoitavat useita tällaisia tuotantolaitoksia) ja että SBE Swiss BioEnergy AG käy myös biopolttoainekauppaa. Sauter Verpachtung GmbH:n, Alois Sauter Landesproduktenhandlungin ja Autokontor Bayernin toimialana ovat selvästi kuljetuspalvelut, joita kaikki ryhmittymän yritykset tarvitsevat laajasti ja voivat tarvittaessa käyttää. Sekä biodiesel että myös bioetanolihan ovat ajoneuvojen polttoaineita. Lähimarkkinoiden analyysin osalta on merkityksetöntä, että biodieseliä käytetään kuorma-autoissa sellaisenaan, kun taas bioetanolia sekoitetaan mineraaliöljyn kanssa henkilöautojen käytettäväksi. Kumpaakin tuotetta myydään samanlaisten tai jopa samojen myynti- ja markkinointikanavien kautta ja käytetään lopulta ajoneuvoissa kuljetuspalveluihin. Tämän vuoksi yritysten henkilöstö- ja tilinpäätöstiedot on koottava yhteen tutkittaessa NUW:n asemaa pk-yrityksenä.

| (63) | Pk-yrityksiä koskevan komission suosituksen mukaan arvioitaessa, onko tuensaajayritys pk-yritys, on käytettävä viitevuotena vuotta, jota viimeisin vuositilinpäätös koskee. Jos yritys ylittää tai alittaa henkilöstömäärää koskevat tai rahamääräiset kynnysarvot, sitä ei voida pitää pk-yrityksenä ainoastaan siinä tapauksessa, että ylitys tai alitus toistuu kahtena peräkkäisenä tilivuotena. Jos yritys on vastikään perustettu eikä sen tilinpäätöstä ole vielä laadittu kokonaisen tilikauden ajalta, kynnysarvot on määritettävä kuluvalta tilikaudelta tehdyn luotettavan arvion perusteella. |
| --- | --- |

(63)

Pk-yrityksiä koskevan komission suosituksen mukaan arvioitaessa, onko tuensaajayritys pk-yritys, on käytettävä viitevuotena vuotta, jota viimeisin vuositilinpäätös koskee. Jos yritys ylittää tai alittaa henkilöstömäärää koskevat tai rahamääräiset kynnysarvot, sitä ei voida pitää pk-yrityksenä ainoastaan siinä tapauksessa, että ylitys tai alitus toistuu kahtena peräkkäisenä tilivuotena. Jos yritys on vastikään perustettu eikä sen tilinpäätöstä ole vielä laadittu kokonaisen tilikauden ajalta, kynnysarvot on määritettävä kuluvalta tilikaudelta tehdyn luotettavan arvion perusteella.

| (64) | Riippumatta siitä, mitä vuotta tarkastellaan (2002, 2003, 2004 ja 2005), Sauter-ryhmittymä on jatkuvasti ylittänyt vuosiliikevaihtoa ja taseen loppusummaa koskevat kynnysarvot. Vuosina 2004 ja 2005 se ylitti kaikki kynnysarvot, myös henkilöstömäärää koskevan kynnysarvon. |
| --- | --- |

(64)

Riippumatta siitä, mitä vuotta tarkastellaan (2002, 2003, 2004 ja 2005), Sauter-ryhmittymä on jatkuvasti ylittänyt vuosiliikevaihtoa ja taseen loppusummaa koskevat kynnysarvot. Vuosina 2004 ja 2005 se ylitti kaikki kynnysarvot, myös henkilöstömäärää koskevan kynnysarvon.

| (65) | Saksan esittämien tietojen mukaan Sauterin perheen enemmistöomistuksessa olevien yritysten (NUW Verwaltung GmbH:ta lukuun ottamatta) henkilöstömäärät ja tilinpäätöstiedot olivat vuosina 2002, 2003, 2004 ja 2005 seuraavat: | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Henkilöstö | 122 | 164 | 332 | 412 |
| Vuotuinen liikevaihto euroina | 79 819 124 | 107 082 928 | 296 332 725 | 421 855 238 |
| Taseen loppusumma euroina | 135 966 984 | 327 657 218 | 331 071 069 | 404 652 910 |

(65)

Saksan esittämien tietojen mukaan Sauterin perheen enemmistöomistuksessa olevien yritysten (NUW Verwaltung GmbH:ta lukuun ottamatta) henkilöstömäärät ja tilinpäätöstiedot olivat vuosina 2002, 2003, 2004 ja 2005 seuraavat:

2002

2003

2004

2005

Henkilöstö

122

164

332

412

Vuotuinen liikevaihto euroina

79 819 124

107 082 928

296 332 725

421 855 238

Taseen loppusumma euroina

135 966 984

327 657 218

331 071 069

404 652 910

Yksittäisten yritysten henkilöstömäärät ja tilinpäätöstiedot on esitetty liitteessä.

| (66) | Pk-yrityksiä koskevan komission suosituksen liitteessä pk-yritykset määritellään yrityksiksi, joiden palveluksessa on vähemmän kuin 250 työntekijää ja joiden vuosiliikevaihto on joko enintään 50 miljoonaa euroa tai taseen loppusumma on enintään 43 miljoonaa euroa. Sauter-ryhmittymän osalta ylittyvät vuosina 2002 ja 2003 vuosiliikevaihdon ja taseen loppusumman kynnysarvot ja vuosina 2004 ja 2005 kaikki kolme arviointiperustetta. Tämän vuoksi tähän ryhmittymään kuuluvaa NUW:tä ei voida pitää pk-yrityksenä, eikä sillä sen vuoksi ole oikeutta saada pk-yrityksille tarkoitettua korotusta. |
| --- | --- |

(66)

Pk-yrityksiä koskevan komission suosituksen liitteessä pk-yritykset määritellään yrityksiksi, joiden palveluksessa on vähemmän kuin 250 työntekijää ja joiden vuosiliikevaihto on joko enintään 50 miljoonaa euroa tai taseen loppusumma on enintään 43 miljoonaa euroa. Sauter-ryhmittymän osalta ylittyvät vuosina 2002 ja 2003 vuosiliikevaihdon ja taseen loppusumman kynnysarvot ja vuosina 2004 ja 2005 kaikki kolme arviointiperustetta. Tämän vuoksi tähän ryhmittymään kuuluvaa NUW:tä ei voida pitää pk-yrityksenä, eikä sillä sen vuoksi ole oikeutta saada pk-yrityksille tarkoitettua korotusta.

| (67) | Kun otetaan huomioon Sauter-ryhmittymän rakenne, yksittäisten yritysten osakkaiden väliset suhteet sekä taloudelliset yhteydet ryhmittymän yksittäisten yhtiöiden välillä, sen paremmin ryhmittymä kokonaisuutena kuin NUW ryhmittymän jäsenenäkään ei kärsi pk-yrityksille tyypillisistä haitoista. Ryhmittymän liikevaihdon ja taseen loppusumman perusteella voidaan lähteä siitä, että NUW:lla on rajoittamaton pääsy rahoitusmarkkinoille, ja se voi rahoittaa suunnitellun investoinnin vastaavilla ehdoilla kuin mikä tahansa suuryritys. |
| --- | --- |

(67)

Kun otetaan huomioon Sauter-ryhmittymän rakenne, yksittäisten yritysten osakkaiden väliset suhteet sekä taloudelliset yhteydet ryhmittymän yksittäisten yhtiöiden välillä, sen paremmin ryhmittymä kokonaisuutena kuin NUW ryhmittymän jäsenenäkään ei kärsi pk-yrityksille tyypillisistä haitoista. Ryhmittymän liikevaihdon ja taseen loppusumman perusteella voidaan lähteä siitä, että NUW:lla on rajoittamaton pääsy rahoitusmarkkinoille, ja se voi rahoittaa suunnitellun investoinnin vastaavilla ehdoilla kuin mikä tahansa suuryritys.

| (68) | Ainakin NUW:llä, NBE:llä ja MBE:llä on asiakkainaan suuria mineraaliöljy-yrityksiä. Tätä kautta Sauter-ryhmittymän jäsenyrityksillä on mahdollisuus toimittaa tuotteitaan alueellisia tai Saksan laajuisia markkinoita kauemmas. Erityisesti SBE Swiss BioEnergy AG:n kautta ne pääsevät käyttämään tarvittavaa teknologiaa. Koska ryhmittymän jäsenyritykset toimivat tuotanto- ja markkinointiketjun eri tasoilla, Sauter-ryhmittymä pystyy toimimaan yhdentyneenä ryhmittymänä, tyypillisestä pk-yrityksestä poiketen. Komissio tekee sen johtopäätöksen, että NUW tai Sauter-ryhmittymä ei ole pk-yrityksiä koskevassa suosituksessa tarkoitettu pk-yritys eivätkä ne sen vuoksi kärsi pk-yrityksille tyypillisistä haitoista. Näin niillä ei ole oikeutta saada pk-yrityksille tarkoitettua korotusta. |
| --- | --- |

(68)

Ainakin NUW:llä, NBE:llä ja MBE:llä on asiakkainaan suuria mineraaliöljy-yrityksiä. Tätä kautta Sauter-ryhmittymän jäsenyrityksillä on mahdollisuus toimittaa tuotteitaan alueellisia tai Saksan laajuisia markkinoita kauemmas. Erityisesti SBE Swiss BioEnergy AG:n kautta ne pääsevät käyttämään tarvittavaa teknologiaa. Koska ryhmittymän jäsenyritykset toimivat tuotanto- ja markkinointiketjun eri tasoilla, Sauter-ryhmittymä pystyy toimimaan yhdentyneenä ryhmittymänä, tyypillisestä pk-yrityksestä poiketen. Komissio tekee sen johtopäätöksen, että NUW tai Sauter-ryhmittymä ei ole pk-yrityksiä koskevassa suosituksessa tarkoitettu pk-yritys eivätkä ne sen vuoksi kärsi pk-yrityksille tyypillisistä haitoista. Näin niillä ei ole oikeutta saada pk-yrityksille tarkoitettua korotusta.

7.   PÄÄTELMÄT

| (69) | Kun otetaan huomioon kaikki komission tietoon toimitetut tosiseikat, komissio päättelee, että valtiontuki, jota Saksa aikoo myöntää NUW:lle pk-yrityksille tarkoitetun korotuksen muodossa, olisi luokiteltava yhteismarkkinoille soveltumattomaksi. |
| --- | --- |

(69)

Kun otetaan huomioon kaikki komission tietoon toimitetut tosiseikat, komissio päättelee, että valtiontuki, jota Saksa aikoo myöntää NUW:lle pk-yrityksille tarkoitetun korotuksen muodossa, olisi luokiteltava yhteismarkkinoille soveltumattomaksi.

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jota Saksa aikoo myöntää NUW Nordbrandenburger UmesterungsWerke GmbH & Co. KG:lle pk-yrityksille tarkoitetun korotuksen muodossa, ei sovellu yhteismarkkinoille. Tämän vuoksi tätä tukea ei saa myöntää.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Bryssel 7 kesäkuu 2006.

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 27, 27.1.2001, s. 44.

1

(2)  EUVL C 86, 8.4.2005, s. 2.

2

(3)  Gesetz über die Gemeinschaftsaufgabe (GA) ”Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur” vom 6. Oktober 1969 in Verbindung mit den einschlägigen Bestimmungen von Teil II des 31. Rahmenplans zur GA; komissio hyväksyi ohjelman jatkamisen viimeksi 1 päivänä lokakuuta 2003 numerolla N 642/02 (EUVL C 284, 27.11.2003, s. 2).

3

(4)  ”Investitionszulage für betriebliche Investitionen im Jahr 2004”, hyväksytty 10 päivänä joulukuuta 2003 numerolla N 336/2003 veronhuojennuslain perusteella (Investitionszulagengesetz 1999 in der Fassung der Bekanntmachung vom 11. Oktober 2002 unter Berücksichtigung des Entwurfs des Steueränderungsgesetzes 2003) (EUVL C 67, 17.3.2004, s. 12).

4

(5)  EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36.

5

(6)  NUW Nordbrandenburger Umesterungswerke Verwaltung GmbH on NUW:n vastuunalainen yhtiömies.

6

Verwaltung

(7)  Asia 323/82, Intermills v. komissio, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 14.11.1984 (Kok. 1984, s. 3808).

7

(8)  Asia T-137/92, Pollmeier Malchow v. komissio, ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 14.10.2004 (Kok. 2005, s. II-3541).

8

(9)  Asia C-91/01, Italia v. komissio, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 29.4. 2004 (Kok. 2004, s. I-4355, 54 kohta).

9

---

LIITE

Sauterin perheen yritykset Saksan toimittamien tietojen mukaan

| Osakkuudet |
| --- |
| Bernd Sauter: | 33 % | Bernd Sauter: | 33 % | Mario Biele: | 1 % | | | Bernd Sauter: | 12 % | Bernd Sauter: | 12 % | | | | |
| Claus Sauter: | 33 % | Claus Sauter: | 33 % | Karl-Heinz Reipert: | 1 % | | | Claus Sauter: | 12 % | Claus auter: | 12 % | | | | |
| Dr. Georg Pollert | 34 % | Dr. Georg Pollert: | 34 % | Daniela Sauter : | 74 % | Daniela Sauter: | 50 % | Daniela Sauter: | 38 % | Daniela Sauter: | 38 % | Daniela Sauter: | 50 % | Daniela Sauter: | 50 % |
| | | | | Dr. Georg Pollert: | 24 % | Dr. Georg Pollert: | 50 % | Marion Sauter: | 38 % | Marion Sauter: | 38 % | Marion Sauter: | 50 % | Marion Sauter: | 50 % |
| Toimitusjohtaja |
| Dr. Georg Pollert | Dr. Georg Pollert | Theodor Niesmann | Theodor Niesmann | Dr. Bernd Klotz | Dr. Bernd Klotz | Daniela Sauter and Klaus-Dieter Bettin | Daniela Sauter and Klaus-Dieter Bettin |
| MUW Mitteldeutsche UmesterungsWerke GmbH & Co. KG | MUW Mitteldeutsche UmesterungsWerke Verwaltungs GmbH | NUW Nordbrandenburger UmesterungsWerke GmbH & Co. KG | NUW Nordbrandenburger UmesterungsWerke Verwaltung GmbH | MBE Mitteldeutsche BioEnergie Verwaltung GmbH | MBE Mitteldeutsche BioEnergie GmbH & Co. KG | NBE Nordbrandenburger BioEnergie Verwaltung GmbH | NBE Nordbrandenburger BioEnergie GmbH & Co. KG |
| jota edustaa
  MUW Mitteldeutsche UmesterungsWerke GmbH | | jota edustaa
  NUW Nordbrandenburger Umesterungswerke Verwaltung GmbH | | | jota edustaa
  MBE Mitteldeutsche BioEnergie Verwaltung GmbH | | jota edustaa
  Nordbrandenburger BioEnergie Verwaltung GmbH |
| Tuote: biodiesel | Tuote: biodiesel | Tuote: biodiesel | Tuote: biodiesel | Tuote: bioetanoli | Tuote: bioetanoli | Tuote: bioetanoli | Tuote: bioetanoli |
| 2004 | EUR | 2004 | EUR | 2004 | EUR | 2004 | EUR | 2004 | EUR | 2004 | EUR | 2004 | EUR | 2004 | EUR |
| Liikevaihto: | 110 358 000 | Liikevaihto: | 0 | Liikevaihto: | 0 | Liikevaihto: | 0 | Liikevaihto: | 0 | Liikevaihto: | 4 104 087 | Liikevaihto: | 0 | Liikevaihto: | 12 531 681 |
| Taseen loppusumma: | 73 788 863 | Taseen loppusumma: | 48 084 | Taseen loppusumma: | 25 085 041 | Taseen loppusumma: | 28 000 | Taseen loppusumma: | 48 084 | Taseen loppusumma: | 60 894 944 | Taseen loppusumma: | 36 147 | Taseen loppusumma: | 67 919 722 |
| Henkilöstömäärä: | 44 | Henkilöstömäärä: | 0 | Henkilöstömäärä: | 2 | Henkilöstömäärä: | 0 | Henkilöstömäärä: | 0 | Henkilöstömäärä: | 76 | Henkilöstömäärä: | 0 | Henkilöstömäärä: | 65 |
| 2005 | EUR | 2005 | EUR | 2005 | EUR | 2005 | EUR | 2005 | EUR | 2005 | EUR | 2005 | EUR | 2005 | EUR |
| (arvio) | (arvio) | (arvio) | (arvio) | (arvio) | (arvio) | (arvio) | (arvio) |
| Liikevaihto: | 120 000 000 | Liikevaihto: | 0 | Liikevaihto: | 10 200 000 | Liikevaihto: | 0 | Liikevaihto: | 0 | Liikevaihto: | 26 135 000 | Liikevaihto: | 0 | Liikevaihto: | 35 300 000 |
| Taseen loppusumma: | 60 000 000 | Taseen loppusumma: | 50 000 | Taseen loppusumma: | 48 000 000 | Taseen loppusumma: | 32 000 | Taseen loppusumma: | 50 000 | Taseen loppusumma: | 60 900 000 | Taseen loppusumma: | 40 000 | Taseen loppusumma: | 70 000 000 |
| Henkilöstömäärä: | 44 | Henkilöstömäärä: | 0 | Henkilöstömäärä: | 45 | Henkilöstömäärä: | 0 | Henkilöstömäärä: | 0 | Henkilöstömäärä: | 95 | Henkilöstömäärä: | 0 | Henkilöstömäärä: | 70 |
| Osakkuudet |
| Bernd Sauter: | 40 % | Albertina Sauter: | 25 % | Bernd Sauter: | 50 % | Bernd Sauter: | 50 % | | | | | | | | |
| Claus Sauter: | 40 % | Alois Sauter: | 25 % | Claus Sauter: | 50 % | Claus Sauter: | 50 % | Claus Sauter: | 100 % | Bernd. Sauter: | 50 % | Bernd Sauter: | 33,33 % | Bernd Sauter: | 40 % |
| Daniela Sauter: | 20 % | Bernd Sauter: | 25 % | Sauter GmbH: | 0 % | | | | | Claus Sauter: | 50 % | Claus Sauter: | 33,33 % | Claus Sauter: | 20 % |
| | | Claus Sauter: | 25 % | | | | | | | | | Roland Koch: | 33,33 % | Roland Koch: | 40 % |
| Toimitusjohtaja |
| Claus Sauter | Bernd Sauter and Alois Sauter | Bernd Sauter | Bernd Sauter | Alois Sauter | Bernd Sauter | Bernd Sauter & Roland Koch | Roland Koch |
| SBE Swiss BioEnergie AG | Sauter Verpachtung GmbH | Alois Sauter Landesprodukten-Großhandlung GmbH & Co. KG | Sauter GmbH | Compos Entsorgungs GmbH | ALLEN GmbH | Autokontor Bayern GmbH | Autokontor Vertriebs GmbH |
| Biogeenisten polttoaineiden kauppa | Uusiutuvien raaka-aineiden vuokraus, kauppa, jalostus ja markkinointi | jota edustaa Sauter GmbH

  Maataloustuotteiden kauppa | Maataloustuotteiden kauppa | Jätevesilietteen ja kompostijätteen poisto | Energiantuotanto-laitokset | Ajoneuvoihin liittyvät palvelut, ajoneuvojen kauppa, kuljetukset | Ajoneuvoihin liittyvät palvelut, ajoneuvojen kauppa, kuljetukset |
| 2004 | EUR | 2004 | EUR | 2004 | EUR | 2004 | EUR | 2004 | EUR | 2004 | EUR | 2004 | EUR | 2004 | EUR |
| Liikevaihto: | 41 923 832 | Liikevaihto: | 99 610 485 | Liikevaihto: | 5 078 988 | Liikevaihto: | 0 | Liikevaihto: | 1 120 786 | Liikevaihto: | 0 | Liikevaihto: | 18 203 975 | Liikevaihto: | 3 400 000 |
| Taseen loppusumma: | 33 947 576 | Taseen loppusumma: | 54 695 450 | Taseen loppusumma: | 5 938 678 | Taseen loppusumma: | 41 790 | Taseen loppusumma: | 1 787 142 | Taseen loppusumma: | 1 442 219 | Taseen loppusumma: | 4 006 114 | Taseen loppusumma: | 1 400 000 |
| Henkilöstömäärä: | 4 | Henkilöstömäärä: | 61 | Henkilöstömäärä: | 37 | Henkilöstömäärä: | 0 | Henkilöstömäärä: | 4 | Henkilöstömäärä: | 0 | Henkilöstömäärä: | 32 | Henkilöstömäärä: | 7 |
| 2005 | EUR | 2005 | EUR | 2005 | EUR | 2005 | EUR | 2005 | EUR | 2005 | EUR | 2005 | EUR | 2005 | EUR |
| (arvio) | (arvio) | (arvio) | (arvio) | (arvio) | (arvio) | (arvio) | (arvio) |
| Liikevaihto: | 172 220 238 | Liikevaihto: | 25 000 000 | Liikevaihto: | 4 800 000 | Liikevaihto: | 0 | Liikevaihto: | 1 200 000 | Liikevaihto: | 0 | Liikevaihto: | 27 000 000 | Liikevaihto: | 0 |
| Taseen loppusumma: | 95 677 910 | Taseen loppusumma: | 55 000 000 | Taseen loppusumma: | 5 900 000 | Taseen loppusumma: | 43 000 | Taseen loppusumma: | 1 800 000 | Taseen loppusumma: | 1 100 000 | Taseen loppusumma: | 6 000 000 | Taseen loppusumma: | 100 000 |
| Henkilöstömäärä: | 7 | Henkilöstömäärä: | 50 | Henkilöstömäärä: | 37 | Henkilöstömäärä: | 0 | Henkilöstömäärä: | 4 | Henkilöstömäärä: | 0 | Henkilöstömäärä: | 60 | Henkilöstömäärä: | 0 |

Osakkuudet

Bernd Sauter:

33 %

Bernd Sauter:

33 %

Mario Biele:

1 %

Bernd Sauter:

12 %

Bernd Sauter:

12 %

Claus Sauter:

33 %

Claus Sauter:

33 %

Karl-Heinz Reipert:

1 %

Claus Sauter:

12 %

Claus auter:

12 %

Dr. Georg Pollert

34 %

Dr. Georg Pollert:

34 %

Daniela Sauter :

74 %

Daniela Sauter:

50 %

Daniela Sauter:

38 %

Daniela Sauter:

38 %

Daniela Sauter:

50 %

Daniela Sauter:

50 %

Dr. Georg Pollert:

24 %

Dr. Georg Pollert:

50 %

Marion Sauter:

38 %

Marion Sauter:

38 %

Marion Sauter:

50 %

Marion Sauter:

50 %

Toimitusjohtaja

Dr. Georg Pollert

Dr. Georg Pollert

Theodor Niesmann

Theodor Niesmann

Dr. Bernd Klotz

Dr. Bernd Klotz

Daniela Sauter and Klaus-Dieter Bettin

Daniela Sauter and Klaus-Dieter Bettin

MUW Mitteldeutsche UmesterungsWerke GmbH & Co. KG

MUW Mitteldeutsche UmesterungsWerke Verwaltungs GmbH

NUW Nordbrandenburger UmesterungsWerke GmbH & Co. KG

NUW Nordbrandenburger UmesterungsWerke Verwaltung GmbH

MBE Mitteldeutsche BioEnergie Verwaltung GmbH

MBE Mitteldeutsche BioEnergie GmbH & Co. KG

NBE Nordbrandenburger BioEnergie Verwaltung GmbH

NBE Nordbrandenburger BioEnergie GmbH & Co. KG

jota edustaa

MUW Mitteldeutsche UmesterungsWerke GmbH

jota edustaa

NUW Nordbrandenburger Umesterungswerke Verwaltung GmbH

jota edustaa

MBE Mitteldeutsche BioEnergie Verwaltung GmbH

jota edustaa

Nordbrandenburger BioEnergie Verwaltung GmbH

Tuote: biodiesel

Tuote: biodiesel

Tuote: biodiesel

Tuote: biodiesel

Tuote: bioetanoli

Tuote: bioetanoli

Tuote: bioetanoli

Tuote: bioetanoli

2004

EUR

2004

EUR

2004

EUR

2004

EUR

2004

EUR

2004

EUR

2004

EUR

2004

EUR

Liikevaihto:

110 358 000

Liikevaihto:

0

Liikevaihto:

0

Liikevaihto:

0

Liikevaihto:

0

Liikevaihto:

4 104 087

Liikevaihto:

0

Liikevaihto:

12 531 681

Taseen loppusumma:

73 788 863

Taseen loppusumma:

48 084

Taseen loppusumma:

25 085 041

Taseen loppusumma:

28 000

Taseen loppusumma:

48 084

Taseen loppusumma:

60 894 944

Taseen loppusumma:

36 147

Taseen loppusumma:

67 919 722

Henkilöstömäärä:

44

Henkilöstömäärä:

0

Henkilöstömäärä:

2

Henkilöstömäärä:

0

Henkilöstömäärä:

0

Henkilöstömäärä:

76

Henkilöstömäärä:

0

Henkilöstömäärä:

65

2005

EUR

2005

EUR

2005

EUR

2005

EUR

2005

EUR

2005

EUR

2005

EUR

2005

EUR

(arvio)

(arvio)

(arvio)

(arvio)

(arvio)

(arvio)

(arvio)

(arvio)

Liikevaihto:

120 000 000

Liikevaihto:

0

Liikevaihto:

10 200 000

Liikevaihto:

0

Liikevaihto:

0

Liikevaihto:

26 135 000

Liikevaihto:

0

Liikevaihto:

35 300 000

Taseen loppusumma:

60 000 000

Taseen loppusumma:

50 000

Taseen loppusumma:

48 000 000

Taseen loppusumma:

32 000

Taseen loppusumma:

50 000

Taseen loppusumma:

60 900 000

Taseen loppusumma:

40 000

Taseen loppusumma:

70 000 000

Henkilöstömäärä:

44

Henkilöstömäärä:

0

Henkilöstömäärä:

45

Henkilöstömäärä:

0

Henkilöstömäärä:

0

Henkilöstömäärä:

95

Henkilöstömäärä:

0

Henkilöstömäärä:

70

Osakkuudet

Bernd Sauter:

40 %

Albertina Sauter:

25 %

Bernd Sauter:

50 %

Bernd Sauter:

50 %

Claus Sauter:

40 %

Alois Sauter:

25 %

Claus Sauter:

50 %

Claus Sauter:

50 %

Claus Sauter:

100 %

Bernd. Sauter:

50 %

Bernd Sauter:

33,33 %

Bernd Sauter:

40 %

Daniela Sauter:

20 %

Bernd Sauter:

25 %

Sauter GmbH:

0 %

Claus Sauter:

50 %

Claus Sauter:

33,33 %

Claus Sauter:

20 %

Claus Sauter:

25 %

Roland Koch:

33,33 %

Roland Koch:

40 %

Toimitusjohtaja

Claus Sauter

Bernd Sauter and Alois Sauter

Bernd Sauter

Bernd Sauter

Alois Sauter

Bernd Sauter

Bernd Sauter & Roland Koch

Roland Koch

SBE Swiss BioEnergie AG

Sauter Verpachtung GmbH

Alois Sauter Landesprodukten-Großhandlung GmbH & Co. KG

Sauter GmbH

Compos Entsorgungs GmbH

ALLEN GmbH

Autokontor Bayern GmbH

Autokontor Vertriebs GmbH

Biogeenisten polttoaineiden kauppa

Uusiutuvien raaka-aineiden vuokraus, kauppa, jalostus ja markkinointi

jota edustaa Sauter GmbH

Maataloustuotteiden kauppa

Maataloustuotteiden kauppa

Jätevesilietteen ja kompostijätteen poisto

Energiantuotanto-laitokset

Ajoneuvoihin liittyvät palvelut, ajoneuvojen kauppa, kuljetukset

Ajoneuvoihin liittyvät palvelut, ajoneuvojen kauppa, kuljetukset

2004

EUR

2004

EUR

2004

EUR

2004

EUR

2004

EUR

2004

EUR

2004

EUR

2004

EUR

Liikevaihto:

41 923 832

Liikevaihto:

99 610 485

Liikevaihto:

5 078 988

Liikevaihto:

0

Liikevaihto:

1 120 786

Liikevaihto:

0

Liikevaihto:

18 203 975

Liikevaihto:

3 400 000

Taseen loppusumma:

33 947 576

Taseen loppusumma:

54 695 450

Taseen loppusumma:

5 938 678

Taseen loppusumma:

41 790

Taseen loppusumma:

1 787 142

Taseen loppusumma:

1 442 219

Taseen loppusumma:

4 006 114

Taseen loppusumma:

1 400 000

Henkilöstömäärä:

4

Henkilöstömäärä:

61

Henkilöstömäärä:

37

Henkilöstömäärä:

0

Henkilöstömäärä:

4

Henkilöstömäärä:

0

Henkilöstömäärä:

32

Henkilöstömäärä:

7

2005

EUR

2005

EUR

2005

EUR

2005

EUR

2005

EUR

2005

EUR

2005

EUR

2005

EUR

(arvio)

(arvio)

(arvio)

(arvio)

(arvio)

(arvio)

(arvio)

(arvio)

Liikevaihto:

172 220 238

Liikevaihto:

25 000 000

Liikevaihto:

4 800 000

Liikevaihto:

0

Liikevaihto:

1 200 000

Liikevaihto:

0

Liikevaihto:

27 000 000

Liikevaihto:

0

Taseen loppusumma:

95 677 910

Taseen loppusumma:

55 000 000

Taseen loppusumma:

5 900 000

Taseen loppusumma:

43 000

Taseen loppusumma:

1 800 000

Taseen loppusumma:

1 100 000

Taseen loppusumma:

6 000 000

Taseen loppusumma:

100 000

Henkilöstömäärä:

7

Henkilöstömäärä:

50

Henkilöstömäärä:

37

Henkilöstömäärä:

0

Henkilöstömäärä:

4

Henkilöstömäärä:

0

Henkilöstömäärä:

60

Henkilöstömäärä:

0

---