# Jurnalul Oficial L 48/2020

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 48 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6321 februarie 2020 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 48

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6321 februarie 2020

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de Punere în Aplicare (UE) 2020/236 al Comisiei din 14 februarie 2020 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate Huile d’olive de Provence (DOP) | 1 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/237 al comisiei din 14 februarie 2020 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate Bjelovarski kvargl (IGP) | 2 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/238 al Comisiei din 20 februarie 2020 privind autorizarea L-treoninei ca aditiv pentru hrana tuturor speciilor de animale (
  1
  ) | 3 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/239 al Comisiei din 20 februarie 2020 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 901/2014 în ceea ce privește adaptarea modelelor pentru procedurile de omologare de tip a vehiculelor cu două sau trei roți și a cvadriciclurilor la cerințele etapelor de mediu Euro 5 și Euro 5+ (
  1
  ) | 6 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/240 a Comisiei din 20 februarie 2020 de modificare a anexei la Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/47 privind măsurile de protecție vizând gripa aviară înalt patogenă de subtip H5N8 din anumite state membre
  [notificată cu numărul C(2020) 1082]

   (
  1
  ) | 12 |
| | | ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE |
| | * | Regulamentul ONU nr. 118 — Specificații tehnice uniforme privind comportarea la foc și/sau impermeabilitatea la combustibili sau la lubrifianți a materialelor utilizate la construcția anumitor categorii de autovehicule [2020/241] | 26 |
| | * | Regulamentul ONU nr. 142 – Dispoziții uniforme privind omologarea autovehiculelor în ceea ce privește montarea anvelopelor [2020/242] | 60 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul de Punere în Aplicare (UE) 2020/236 al Comisiei din 14 februarie 2020 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate Huile d’olive de Provence (DOP)

1

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/237 al comisiei din 14 februarie 2020 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate Bjelovarski kvargl (IGP)

2

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/238 al Comisiei din 20 februarie 2020 privind autorizarea L-treoninei ca aditiv pentru hrana tuturor speciilor de animale (
  1
  )

1

3

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/239 al Comisiei din 20 februarie 2020 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 901/2014 în ceea ce privește adaptarea modelelor pentru procedurile de omologare de tip a vehiculelor cu două sau trei roți și a cvadriciclurilor la cerințele etapelor de mediu Euro 5 și Euro 5+ (
  1
  )

1

6

DECIZII

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/240 a Comisiei din 20 februarie 2020 de modificare a anexei la Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/47 privind măsurile de protecție vizând gripa aviară înalt patogenă de subtip H5N8 din anumite state membre
  [notificată cu numărul C(2020) 1082]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2020) 1082]

1

12

ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE

*

Regulamentul ONU nr. 118 — Specificații tehnice uniforme privind comportarea la foc și/sau impermeabilitatea la combustibili sau la lubrifianți a materialelor utilizate la construcția anumitor categorii de autovehicule [2020/241]

26

*

Regulamentul ONU nr. 142 – Dispoziții uniforme privind omologarea autovehiculelor în ceea ce privește montarea anvelopelor [2020/242]

60

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 21.2.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 48/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 48/1

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/236 al Comisiei

din 14 februarie 2020

de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate „Huile d’olive de Provence” (DOP)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de înregistrare a denumirii „Huile d’olive de Provence”, depusă de Franța, a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de înregistrare a denumirii „Huile d’olive de Provence”, depusă de Franța, a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2).

| (2) | Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, denumirea „Huile d’olive de Provence” trebuie, prin urmare, înregistrată, |
| --- | --- |

(2)

Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, denumirea „Huile d’olive de Provence” trebuie, prin urmare, înregistrată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se înregistrează denumirea „Huile d’olive de Provence” (DOP).

Denumirea menționată la primul paragraf identifică un produs din clasa 1.5. Uleiuri și grăsimi (unt, margarină, ulei etc.) din anexa XI la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei (3).

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 14 februarie 2020.

Pentru Comisie,

Pentru Președinte,

Janusz WOJCIECHOWSKI

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

(2)  
  JO C 325, 30.9.2019, p. 10.

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei din 13 iunie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (JO L 179, 19.6.2014, p. 36).

3

---

| 21.2.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 48/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 48/2

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/237 AL COMISIEI

din 14 februarie 2020

de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate „Bjelovarski kvargl” (IGP)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de înregistrare a denumirii „Bjelovarski kvargl”, depusă de Croația, a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de înregistrare a denumirii „Bjelovarski kvargl”, depusă de Croația, a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2).

| (2) | Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, denumirea „Bjelovarski kvargl” trebuie, prin urmare, înregistrată, |
| --- | --- |

(2)

Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, denumirea „Bjelovarski kvargl” trebuie, prin urmare, înregistrată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se înregistrează denumirea „Bjelovarski kvargl” (IGP).

Denumirea menționată la primul paragraf identifică un produs din clasa 1.3. Brânzeturi din anexa XI la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei (3).

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 14 februarie 2020.

Pentru Comisie,

Pentru Președinte,

Janusz WOJCIECHOWSKI

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

(2)  
  JO C 320, 24.9.2019, p. 9.

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei din 13 iunie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (JO L 179, 19.6.2014, p. 36).

3

---

| 21.2.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 48/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 48/3

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/238 AL COMISIEI

din 20 februarie 2020

privind autorizarea L-treoninei ca aditiv pentru hrana tuturor speciilor de animale

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind aditivii din hrana animalelor (1), în special articolul 9 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede autorizarea aditivilor destinați utilizării în hrana animalelor, precum și motivele și procedurile de acordare a unor astfel de autorizații. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede autorizarea aditivilor destinați utilizării în hrana animalelor, precum și motivele și procedurile de acordare a unor astfel de autorizații.

| (2) | În conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, au fost depuse cereri de autorizare pentru substanța L-treonină produsă de Corynebacterium glutamicum KCCM 80117 sau de Corynebacterium glutamicum KCCM 80118 ca aditiv pentru hrana tuturor speciilor de animale. Aceste cereri au fost însoțite de detaliile și documentele necesare în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, au fost depuse cereri de autorizare pentru substanța L-treonină produsă de Corynebacterium glutamicum KCCM 80117 sau de Corynebacterium glutamicum KCCM 80118 ca aditiv pentru hrana tuturor speciilor de animale. Aceste cereri au fost însoțite de detaliile și documentele necesare în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul respectiv.

| (3) | Cererile în cauză se referă la autorizarea substanței L-treonină produsă de Corynebacterium glutamicum KCCM 80117 sau de Corynebacterium glutamicum KCCM 80118 ca aditiv pentru hrana tuturor speciilor de animale, în vederea clasificării în categoria „aditivi nutriționali”. |
| --- | --- |

(3)

Cererile în cauză se referă la autorizarea substanței L-treonină produsă de Corynebacterium glutamicum KCCM 80117 sau de Corynebacterium glutamicum KCCM 80118 ca aditiv pentru hrana tuturor speciilor de animale, în vederea clasificării în categoria „aditivi nutriționali”.

| (4) | În avizul său din 22 ianuarie 2019 (2), Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a concluzionat că (3), în condițiile de utilizare propuse, substanța L-treonină produsă de Corynebacterium glutamicum KCCM 80117 sau de Corynebacterium glutamicum KCCM 80118 nu are efecte negative asupra sănătății animalelor, a sănătății oamenilor sau asupra mediului. Autoritatea a concluzionat, de asemenea, că aditivul este o sursă eficace de aminoacid L-treonină pentru toate speciile de animale și că, pentru a fi la fel de eficient și în cazul rumegătoarelor, precum în cazul speciilor de animale nerumegătoare, aditivul ar trebui să fie protejat împotriva degradării în rumen. Autoritatea nu consideră că sunt necesare cerințe specifice de monitorizare ulterioară introducerii pe piață. În plus, autoritatea a verificat raportul privind metoda analitică a aditivului în hrana pentru animale, transmis de laboratorul de referință înființat prin Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

În avizul său din 22 ianuarie 2019 (2), Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a concluzionat că (3), în condițiile de utilizare propuse, substanța L-treonină produsă de Corynebacterium glutamicum KCCM 80117 sau de Corynebacterium glutamicum KCCM 80118 nu are efecte negative asupra sănătății animalelor, a sănătății oamenilor sau asupra mediului. Autoritatea a concluzionat, de asemenea, că aditivul este o sursă eficace de aminoacid L-treonină pentru toate speciile de animale și că, pentru a fi la fel de eficient și în cazul rumegătoarelor, precum în cazul speciilor de animale nerumegătoare, aditivul ar trebui să fie protejat împotriva degradării în rumen. Autoritatea nu consideră că sunt necesare cerințe specifice de monitorizare ulterioară introducerii pe piață. În plus, autoritatea a verificat raportul privind metoda analitică a aditivului în hrana pentru animale, transmis de laboratorul de referință înființat prin Regulamentul (CE) nr. 1831/2003.

| (5) | Evaluarea substanței L-treonină produsă de Corynebacterium glutamicum KCCM 80117 și de Corynebacterium glutamicum KCCM 80118 arată că sunt îndeplinite condițiile de autorizare prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. În consecință, utilizarea acestui aditiv trebuie să fie autorizată, conform anexei la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(5)

Evaluarea substanței L-treonină produsă de Corynebacterium glutamicum KCCM 80117 și de Corynebacterium glutamicum KCCM 80118 arată că sunt îndeplinite condițiile de autorizare prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. În consecință, utilizarea acestui aditiv trebuie să fie autorizată, conform anexei la prezentul regulament.

| (6) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Substanța specificată în anexă, aparținând categoriei „aditivi nutriționali” și grupei funcționale „aminoacizi, sărurile acestora și produse analoage”, este autorizată ca aditiv pentru hrana animalelor în condițiile prevăzute în anexă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 20 februarie 2020.

Pentru Comisie

Președintele

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 268, 18.10.2003, p. 29.

1

(2)  
  EFSA Journal 2019;17(2):5602.

2

EFSA Journal

(3)  
  EFSA Journal 2019;17(3):5603.

3

EFSA Journal

---

ANEXĂ

| Numărul de identificare al aditivului | Numele deținătorului autorizației | Aditiv | Compoziția, formula chimică, descrierea, metoda analitică | Specia sau categoria de animale | Vârsta maximă | Conținutul minim | Conținutul maxim | Alte dispoziții | Sfârșitul perioadei de autorizare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg/kg de furaj complet cu un conținut de umiditate de 12 % |
| Categoria aditivi nutriționali. Grup funcțional: aminoacizi, sărurile acestora și produse analoage. |
| 3c410 | - | L-treonină | Compoziția aditivului:

  Pulbere cu minimum 98 %
  L-treonină (raportat la substanța uscată)

  Caracterizarea substanței active:

  L-treonină produsă prin fermentare cu Corynebacterium glutamicum KCCM 80117 sau

  Corynebacterium glutamicum KCCM 80118
  Formula chimică: C4H9NO3

  Numărul CAS: 72-19-5.

  Metode analitice
   (1):
  Pentru determinarea L-treoninei în aditivul pentru hrana animalelor:






  — | Codexul substanțelor chimice din alimente (Food Chemical Codex) „L-threonine monograph” și |

Numărul de identificare al aditivului

Numele deținătorului autorizației

Aditiv

Compoziția, formula chimică, descrierea, metoda analitică

Specia sau categoria de animale

Vârsta maximă

Conținutul minim

Conținutul maxim

Alte dispoziții

Sfârșitul perioadei de autorizare

mg/kg de furaj complet cu un conținut de umiditate de 12 %

Categoria aditivi nutriționali. Grup funcțional: aminoacizi, sărurile acestora și produse analoage.

3c410

-

L-treonină

Compoziția aditivului:

Pulbere cu minimum 98 %

L-treonină (raportat la substanța uscată)

Caracterizarea substanței active:

L-treonină produsă prin fermentare cu Corynebacterium glutamicum KCCM 80117 sau

Corynebacterium glutamicum KCCM 80118

Formula chimică: C4H9NO3

Numărul CAS: 72-19-5.

Metode analitice
   (1):

Pentru determinarea L-treoninei în aditivul pentru hrana animalelor:

—

Codexul substanțelor chimice din alimente (Food Chemical Codex) „L-threonine monograph” și

| — | Cromatografie prin schimb ionic cuplată cu derivatizare post-coloană și detecție optică (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180. |
| --- | --- |

—

Cromatografie prin schimb ionic cuplată cu derivatizare post-coloană și detecție optică (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180.

Pentru determinarea treoninei în preamestecuri:

| — | cromatografie prin schimb ionic cuplată cu derivatizare post-coloană și detecție optică (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180 și |
| --- | --- |

—

cromatografie prin schimb ionic cuplată cu derivatizare post-coloană și detecție optică (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180 și

| — | cromatografie cu schimb de ioni cuplată cu derivatizare post-coloană și cu detecție fotometrică (IEC-VIS) – Regulamentul (CE) nr. 152/2009 al Comisiei (anexa III, partea F). |
| --- | --- |

—

cromatografie cu schimb de ioni cuplată cu derivatizare post-coloană și cu detecție fotometrică (IEC-VIS) – Regulamentul (CE) nr. 152/2009 al Comisiei (anexa III, partea F).

Pentru determinarea treoninei în hrana combinată pentru animale și în materiile prime destinate hranei pentru animale:

| — | cromatografie prin schimb ionic cuplată cu derivatizare post-coloană și detecție fotometrică (IEC-VIS): Regulamentul (CE) nr. 152/2009 al Comisiei (anexa III, partea F). |
| --- | --- |

—

cromatografie prin schimb ionic cuplată cu derivatizare post-coloană și detecție fotometrică (IEC-VIS): Regulamentul (CE) nr. 152/2009 al Comisiei (anexa III, partea F).

Pentru determinarea treoninei în apă:

| — | cromatografie prin schimb ionic cuplată cu derivatizare post-coloană și detecție optică (IEC-VIS/FLD). |
| --- | --- |

—

cromatografie prin schimb ionic cuplată cu derivatizare post-coloană și detecție optică (IEC-VIS/FLD).

Toate speciile

-

-

-

| 1. | L-treonina poate fi introdusă pe piață și utilizată ca aditiv sub formă de preparat. |
| --- | --- |

1.

L-treonina poate fi introdusă pe piață și utilizată ca aditiv sub formă de preparat.

| 2. | L-treonina poate fi utilizată prin intermediul apei de băut. |
| --- | --- |

2.

L-treonina poate fi utilizată prin intermediul apei de băut.

| 3. | Etichetarea aditivului trebuie să indice conținutul de umiditate. |
| --- | --- |

3.

Etichetarea aditivului trebuie să indice conținutul de umiditate.

| 4. | Etichetarea aditivului și a preamestecurilor trebuie să indice următoarele:
  „Suplimentarea cu L-treonină, îndeosebi prin intermediul apei de băut, trebuie să țină seama de toți aminoacizii esențiali și esențiali în anumite condiții pentru a evita dezechilibrele.” |
| --- | --- |

4.

Etichetarea aditivului și a preamestecurilor trebuie să indice următoarele:

„Suplimentarea cu L-treonină, îndeosebi prin intermediul apei de băut, trebuie să țină seama de toți aminoacizii esențiali și esențiali în anumite condiții pentru a evita dezechilibrele.”

12.3.2030

---

(1)  Detalii ale metodelor analitice sunt disponibile la următoarea adresă a laboratorului de referință: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 21.2.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 48/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 48/6

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/239 AL COMISIEI

din 20 februarie 2020

de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 901/2014 în ceea ce privește adaptarea modelelor pentru procedurile de omologare de tip a vehiculelor cu două sau trei roți și a cvadriciclurilor la cerințele etapelor de mediu Euro 5 și Euro 5+

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 168/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 ianuarie 2013 privind omologarea și supravegherea pieței pentru vehiculele cu două sau cu trei roți și pentru cvadricicluri (1), în special articolele 27 alineatul (4), articolul 29 alineatul (4), articolul 32 alineatul (1) și articolul 38 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu cerințele introduse prin Regulamentul (UE) 2019/129 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește aplicarea etapei de mediu Euro 5 pentru vehiculele din categoria L (2), anumite subcategorii de vehicule vor trebui să respecte cerințe tehnice suplimentare începând cu anumite date. Alte subcategorii sunt exceptate sau vor trebui să respecte anumite cerințe la date ulterioare celor prevăzute inițial în Regulamentul (UE) nr. 168/2013. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu cerințele introduse prin Regulamentul (UE) 2019/129 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește aplicarea etapei de mediu Euro 5 pentru vehiculele din categoria L (2), anumite subcategorii de vehicule vor trebui să respecte cerințe tehnice suplimentare începând cu anumite date. Alte subcategorii sunt exceptate sau vor trebui să respecte anumite cerințe la date ulterioare celor prevăzute inițial în Regulamentul (UE) nr. 168/2013.

| (2) | Modelele pentru omologarea de tip administrativă prevăzute în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 901/2014 al Comisiei (3) trebuie adaptate pentru a ține cont de modificările prevăzute în Regulamentul (UE) 2019/129 în scopul de a facilita procesul de omologare de tip și pentru a permite autorităților naționale să verifice conformitatea cu cerințele privind etapele de mediu Euro 5 și Euro 5+ aplicabile la o anumită dată. |
| --- | --- |

(2)

Modelele pentru omologarea de tip administrativă prevăzute în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 901/2014 al Comisiei (3) trebuie adaptate pentru a ține cont de modificările prevăzute în Regulamentul (UE) 2019/129 în scopul de a facilita procesul de omologare de tip și pentru a permite autorităților naționale să verifice conformitatea cu cerințele privind etapele de mediu Euro 5 și Euro 5+ aplicabile la o anumită dată.

| (3) | Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 901/2014 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 901/2014 ar trebui modificat în consecință.

| (4) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului tehnic – autovehicule, |
| --- | --- |

(4)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului tehnic – autovehicule,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (UE) nr. 901/2014 se modifică după cum urmează:

| 1. | Se introduce următorul articol 12a:

  „Articolul 12a

  Dispoziții tranzitorii

  (1)   Până la 30 iunie 2020, autoritățile naționale trebuie să acorde în continuare omologări de tip pentru tipuri de vehicule în conformitate cu prezentul regulament, în versiunea acestuia aplicabilă la 11 martie 2020.


  (2)   Până la 31 decembrie 2020, statele membre trebuie să permită introducerea pe piață, omologarea și punerea în circulație a vehiculelor bazate pe un tip de vehicul omologat în conformitate cu prezentul regulament, în versiunea sa aplicabilă la 11 martie 2020.” |
| --- | --- |

1.

Se introduce următorul articol 12a:

„Articolul 12a

Dispoziții tranzitorii

(1)   Până la 30 iunie 2020, autoritățile naționale trebuie să acorde în continuare omologări de tip pentru tipuri de vehicule în conformitate cu prezentul regulament, în versiunea acestuia aplicabilă la 11 martie 2020.

(2)   Până la 31 decembrie 2020, statele membre trebuie să permită introducerea pe piață, omologarea și punerea în circulație a vehiculelor bazate pe un tip de vehicul omologat în conformitate cu prezentul regulament, în versiunea sa aplicabilă la 11 martie 2020.”

| 2. | Anexele I, IV, VII și VIII se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

2.

Anexele I, IV, VII și VIII se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 20 februarie 2020.

Pentru Comisie

Președintele

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 60, 2.3.2013, p. 52.

1

(2)  Regulamentul (UE) 2019/129 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 ianuarie 2019 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 168/2013 în ceea ce privește aplicarea etapei Euro 5 pentru omologarea de tip a vehiculelor cu două sau trei roți și a cvadriciclurilor (JO L 30, 31.1.2019, p. 106).

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 901/2014 al Comisiei din 18 iulie 2014 de punere în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 168/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind cerințele administrative pentru omologarea și supravegherea pieței pentru vehiculele cu două sau trei roți și pentru cvadricicluri (JO L 249, 22.8.2014, p. 1).

3

---

ANEXĂ

1.

| (a) | partea B se modifică după cum urmează:






  (i) | la punctul 1, se adaugă următorul punct 1.4:






  „1.4. | Vehiculele și tipurile de vehicule trebuie să fie identificate ca fiind conforme cu etapa de mediu Euro 5 sau Euro 5+ în conformitate cu tabelul următor:

  Identificarea etapelor de mediu Euro 5 și Euro 5+ pentru vehiculele din categoria L










  (sub)categorie | Obligatorie începând cu:
  1.1.2020 pentru noile tipuri de vehicule
  1.1.2021 pentru tipurile de vehicule existente | Etapa de mediu | Obligatorie începând cu:
  1.1.2024 pentru noile tipuri de vehicule
  1.1.2025 pentru tipurile de vehicule existente | Etapa de mediu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L1e | sistemul OBD nu este necesar | Euro 5 | sistemul OBD nu este necesar | Euro 5 |
| încercări de tipurile I, IV și V: Euro 5 | încercări de tipurile I, IV și V: Euro 5 |
| L2e (altul decât L2e-U) | sistemul OBD nu este necesar | Euro 5 | sistemul OBD nu este necesar | Euro 5 |
| încercări de tipurile I, IV și V: Euro 5 | încercări de tipurile I, IV și V: Euro 5 |
| L2e-U | sistemul OBD nu este necesar | Euro 5 | sistemul OBD nu este necesar | Euro 5+ |
| încercare de tipul I: Euro 4 | încercare de tipul I: Euro 5 |
| încercări de tipurile IV și V: Euro 5 | încercări de tipurile IV și V: Euro 5 |
| L3e (altul decât enduro și trial), L4e, L5e-A și L7e-A | Sistem OBD de etapa I care monitorizează defectarea circuitelor electrice și a echipamentelor electronice și declanșează un raport atunci când: | Euro 5 | Sistem OBD de etapa I care monitorizează defectarea circuitelor electrice și a echipamentelor electronice și declanșează un raport atunci când: | Euro 5+ |
| (a) | limitele de emisie OBD specificate în secțiunea B1 din anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 168/2013 sunt depășite și |

(a)

partea B se modifică după cum urmează:

(i)

la punctul 1, se adaugă următorul punct 1.4:

„1.4.

Vehiculele și tipurile de vehicule trebuie să fie identificate ca fiind conforme cu etapa de mediu Euro 5 sau Euro 5+ în conformitate cu tabelul următor:

Identificarea etapelor de mediu Euro 5 și Euro 5+ pentru vehiculele din categoria L

(sub)categorie

Obligatorie începând cu:

1.1.2020 pentru noile tipuri de vehicule

1.1.2021 pentru tipurile de vehicule existente

Etapa de mediu

Obligatorie începând cu:

1.1.2024 pentru noile tipuri de vehicule

1.1.2025 pentru tipurile de vehicule existente

Etapa de mediu

L1e

sistemul OBD nu este necesar

Euro 5

sistemul OBD nu este necesar

Euro 5

încercări de tipurile I, IV și V: Euro 5

încercări de tipurile I, IV și V: Euro 5

L2e (altul decât L2e-U)

sistemul OBD nu este necesar

Euro 5

sistemul OBD nu este necesar

Euro 5

încercări de tipurile I, IV și V: Euro 5

încercări de tipurile I, IV și V: Euro 5

L2e-U

sistemul OBD nu este necesar

Euro 5

sistemul OBD nu este necesar

Euro 5+

încercare de tipul I: Euro 4

încercare de tipul I: Euro 5

încercări de tipurile IV și V: Euro 5

încercări de tipurile IV și V: Euro 5

L3e (altul decât enduro și trial), L4e, L5e-A și L7e-A

Sistem OBD de etapa I care monitorizează defectarea circuitelor electrice și a echipamentelor electronice și declanșează un raport atunci când:

Euro 5

Sistem OBD de etapa I care monitorizează defectarea circuitelor electrice și a echipamentelor electronice și declanșează un raport atunci când:

Euro 5+

(a)

limitele de emisie OBD specificate în secțiunea B1 din anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 168/2013 sunt depășite și

| (a) | limitele de emisie OBD specificate în secțiunea B2 din anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 168/2013 sunt depășite și |
| --- | --- |

(a)

limitele de emisie OBD specificate în secțiunea B2 din anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 168/2013 sunt depășite și

| (b) | orice mod de funcționare reduce în mod semnificativ cuplul motorului. |
| --- | --- |

(b)

orice mod de funcționare reduce în mod semnificativ cuplul motorului.

| (b) | orice mod de funcționare reduce în mod semnificativ cuplul motorului. |
| --- | --- |

(b)

orice mod de funcționare reduce în mod semnificativ cuplul motorului.

OBD de etapa II care monitorizează defecțiunile și degradarea sistemelor de control al emisiilor (cu excepția monitorizării catalizatorului) și raportează în cazul în care:

OBD de etapa II care monitorizează defecțiunile și degradarea sistemelor de control al emisiilor și raportează atunci când:

Limitele de emisie OBD specificate în secțiunea B1 din anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 168/2013 sunt depășite.

Limitele de emisie OBD specificate în secțiunea B2 din anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 168/2013 sunt depășite.

încercări de tipurile I, IV și V: Euro 5

încercări de tipurile I, IV și V: Euro 5

Enduro L3e-AxE și trial L3e-AxT

Sistem OBD de etapa I care monitorizează defectarea circuitelor electrice și a echipamentelor electronice și declanșează un raport atunci când:

Euro 5

Sistem OBD de etapa I care monitorizează defectarea circuitelor electrice și a echipamentelor electronice și declanșează un raport atunci când:

Euro 5+

| (a) | limitele de emisie OBD specificate în secțiunea B1 din anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 168/2013 sunt depășite și |
| --- | --- |

(a)

limitele de emisie OBD specificate în secțiunea B1 din anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 168/2013 sunt depășite și

| (a) | limitele de emisie OBD specificate în secțiunea B2 din anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 168/2013 sunt depășite și |
| --- | --- |

(a)

limitele de emisie OBD specificate în secțiunea B2 din anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 168/2013 sunt depășite și

| (b) | orice mod de funcționare reduce în mod semnificativ cuplul motorului. |
| --- | --- |

(b)

orice mod de funcționare reduce în mod semnificativ cuplul motorului.

| (b) | orice mod de funcționare reduce în mod semnificativ cuplul motorului. |
| --- | --- |

(b)

orice mod de funcționare reduce în mod semnificativ cuplul motorului.

încercare de tipul I: Euro 4

încercare de tipul I: Euro 5

încercări de tipurile IV și V: Euro 5

încercări de tipurile IV și V: Euro 5

L5e (altele decât Le5-A) și L7e (altele decât L7e-A)

Sistem OBD de etapa I care monitorizează defectarea circuitelor electrice și a echipamentelor electronice și declanșează un raport atunci când:

Euro 5

Sistem OBD de etapa I care monitorizează defectarea circuitelor electrice și a echipamentelor electronice și declanșează un raport atunci când:

Euro 5+

| (a) | limitele de emisie OBD specificate în secțiunea B1 din anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 168/2013 sunt depășite și |
| --- | --- |

(a)

limitele de emisie OBD specificate în secțiunea B1 din anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 168/2013 sunt depășite și

| (a) | limitele de emisie OBD specificate în secțiunea B2 din anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 168/2013 sunt depășite și |
| --- | --- |

(a)

limitele de emisie OBD specificate în secțiunea B2 din anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 168/2013 sunt depășite și

| (b) | orice mod de funcționare reduce în mod semnificativ cuplul motorului. |
| --- | --- |

(b)

orice mod de funcționare reduce în mod semnificativ cuplul motorului.

| (b) | orice mod de funcționare reduce în mod semnificativ cuplul motorului. |
| --- | --- |

(b)

orice mod de funcționare reduce în mod semnificativ cuplul motorului.

încercări de tipurile I, IV și V: Euro 5

încercări de tipurile I, IV și V: Euro 5

L6e altul decât L6e-B

sistemul OBD nu este necesar

Euro 5

sistemul OBD nu este necesar

Euro 5

încercări de tipurile I, IV și V: Euro 5

încercări de tipurile I, IV și V: Euro 5

L6e-B

sistemul OBD nu este necesar

Euro 5

sistemul OBD nu este necesar

Euro 5+”;

încercare de tipul I: Euro 4

încercare de tipul I: Euro 5

încercare de tipul IV și V: Euro 5

încercare de tipul IV și V: Euro 5

| (ii) | punctul 2.8 se modifică după cum urmează:






  — | punctul 4.0.1 referitor la documentul informativ se înlocuiește cu următorul text:








  „4.0.1. | L1e – L7e | Etapa de mediu: Euro (3/4/5/5+) (4)”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(ii)

punctul 2.8 se modifică după cum urmează:

—

punctul 4.0.1 referitor la documentul informativ se înlocuiește cu următorul text:

„4.0.1.

L1e – L7e

Etapa de mediu: Euro (3/4/5/5+) (4)”;

| — | după punctul 7.6.3.4 referitor la documentul informativ se inserează următorul punct 7.6.3.5. privind documentul informativ:







  „7.6.3.5. | L3e – L7e (10) | Descrierea modurilor implicite cu care se poate confrunta conducătorul auto în caz de avarie a comenzii electronice a clapetei de accelerație (ETC)”; |
| --- | --- | --- | --- |

—

după punctul 7.6.3.4 referitor la documentul informativ se inserează următorul punct 7.6.3.5. privind documentul informativ:

„7.6.3.5.

L3e – L7e (10)

10

Descrierea modurilor implicite cu care se poate confrunta conducătorul auto în caz de avarie a comenzii electronice a clapetei de accelerație (ETC)”;

| (b) | în apendicele 3, punctul 4.0.1 referitor la documentul informativ se înlocuiește cu următorul text:







  „4.0.1. | L1e – L7e | Etapa de mediu: Euro (3/4/5/5+) (4)”; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

în apendicele 3, punctul 4.0.1 referitor la documentul informativ se înlocuiește cu următorul text:

„4.0.1.

L1e – L7e

Etapa de mediu: Euro (3/4/5/5+) (4)”;

4

| (c) | în apendicele 6, punctul 4.0.1 referitor la documentul informativ se înlocuiește cu următorul text:







  „4.0.1. | L1e – L7e | Etapa de mediu: Euro (3/4/5/5+) (4)”; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

în apendicele 6, punctul 4.0.1 referitor la documentul informativ se înlocuiește cu următorul text:

„4.0.1.

L1e – L7e

Etapa de mediu: Euro (3/4/5/5+) (4)”;

4

| (d) | în apendicele 7, punctul 4.0.1 referitor la documentul informativ se înlocuiește cu următorul text:







  „4.0.1. | L1e – L7e | Etapa de mediu: Euro (3/4/5/5+) (4)”; |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

în apendicele 7, punctul 4.0.1 referitor la documentul informativ se înlocuiește cu următorul text:

„4.0.1.

L1e – L7e

Etapa de mediu: Euro (3/4/5/5+) (4)”;

4

| (e) | în apendicele 8, punctul 4.0.1 referitor la documentul informativ se înlocuiește cu următorul text:







  „4.0.1. | L1e – L7e | Etapa de mediu: Euro (3/4/5/5+) (4)”. |
| --- | --- | --- | --- |

(e)

în apendicele 8, punctul 4.0.1 referitor la documentul informativ se înlocuiește cu următorul text:

„4.0.1.

L1e – L7e

Etapa de mediu: Euro (3/4/5/5+) (4)”.

4

2.

| „4.0.1. | Etapa de mediu: Euro (3/4/5/5+) (1)”. |
| --- | --- |

„4.0.1.

Etapa de mediu: Euro (3/4/5/5+) (1)”.

3.

| (a) | după rândul referitor la „Sistem: emisiile motorului (etapa Euro 5)” se inserează următorul rând:







  „Sistem: emisiile motorului (etapa Euro 5+) | 134/2014 | A3”; |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

după rândul referitor la „Sistem: emisiile motorului (etapa Euro 5)” se inserează următorul rând:

„Sistem: emisiile motorului (etapa Euro 5+)

134/2014

A3”;

| (b) | rândurile referitoare la „Sistem: diagnosticare la bord privind performanța de mediu [OBD de etapa I: punctele 1.8.1. și 1.8.2 din anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 168/2013]” și la „Sistem: diagnosticare la bord privind performanța de mediu [OBD de etapa II: punctul 1.8.3 din anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 168/2013]” se înlocuiesc cu următoarele rânduri:







  „Sistem: diagnosticare la bord privind performanța de mediu [OBD de etapa I: punctele 1.8.1. și 1.8.2 din anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 168/2013 în versiunea aplicabilă la 19.2.2019] | 134/2014 | C1 |
| --- | --- | --- | --- |
| Sistem: diagnosticare la bord privind performanța de mediu [OBD de etapa II: punctul 1.8.3 din anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 168/2013 în versiunea aplicabilă la 19.2.2019] | 134/2014 | C2”; |

(b)

rândurile referitoare la „Sistem: diagnosticare la bord privind performanța de mediu [OBD de etapa I: punctele 1.8.1. și 1.8.2 din anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 168/2013]” și la „Sistem: diagnosticare la bord privind performanța de mediu [OBD de etapa II: punctul 1.8.3 din anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 168/2013]” se înlocuiesc cu următoarele rânduri:

„Sistem: diagnosticare la bord privind performanța de mediu [OBD de etapa I: punctele 1.8.1. și 1.8.2 din anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 168/2013 în versiunea aplicabilă la 19.2.2019]

134/2014

C1

Sistem: diagnosticare la bord privind performanța de mediu [OBD de etapa II: punctul 1.8.3 din anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 168/2013 în versiunea aplicabilă la 19.2.2019]

134/2014

C2”;

| (c) | după rândul referitor la „Sistem: diagnosticare la bord privind performanța de mediu [OBD de etapa II: punctul 1.8.3 din anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 168/2013]” se inserează următoarele rânduri:







  „Sistem: diagnosticare la bord privind performanța de mediu [OBD de etapa I: punctul 1.8.3 din anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 168/2013] | 134/2014 | C3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Sistem: diagnosticare la bord privind performanța de mediu [OBD de etapa II: punctul 1.8.4 din anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 168/2013], | 134/2014 | C5 |
| Sistem: diagnosticare la bord privind performanța de mediu [OBD de etapa II: punctul 1.8.5 din anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 168/2013]. | 134/2014 | C6”. |

(c)

după rândul referitor la „Sistem: diagnosticare la bord privind performanța de mediu [OBD de etapa II: punctul 1.8.3 din anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 168/2013]” se inserează următoarele rânduri:

„Sistem: diagnosticare la bord privind performanța de mediu [OBD de etapa I: punctul 1.8.3 din anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 168/2013]

134/2014

C3

Sistem: diagnosticare la bord privind performanța de mediu [OBD de etapa II: punctul 1.8.4 din anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 168/2013],

134/2014

C5

Sistem: diagnosticare la bord privind performanța de mediu [OBD de etapa II: punctul 1.8.5 din anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 168/2013].

134/2014

C6”.

4.

| (a) | punctul 2.2.1.1.2 se înlocuiește cu următorul text:






  „2.2.1.1.2. | Etapa de mediu a vehiculului încercat: Euro 3, Euro 4, Euro 5, Euro 5+ (3) (4)”; |
| --- | --- | --- |

(a)

punctul 2.2.1.1.2 se înlocuiește cu următorul text:

„2.2.1.1.2.

Etapa de mediu a vehiculului încercat: Euro 3, Euro 4, Euro 5, Euro 5+ (3) (4)”;

| (b) | punctul 2.2.1.9.3 se modifică după cum urmează:






  (i) | titlul se înlocuiește cu următorul text:






  „2.2.1.9.3. | Rezultatele încercării de tip VIII privind mediul [secțiunea B1 din anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 168/2013] (3)”; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

punctul 2.2.1.9.3 se modifică după cum urmează:

(i)

titlul se înlocuiește cu următorul text:

„2.2.1.9.3.

Rezultatele încercării de tip VIII privind mediul [secțiunea B1 din anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 168/2013] (3)”;

| (ii) | tabelul 5-11 se modifică după cum urmează:






  — | titlul se înlocuiește cu următorul text:


  „
  Tabelul 5-11


  Limitele de emisie OBD [secțiunea B1 din anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 168/2013] și rezultatele încercărilor de mediu în caz de defecțiune”; |
| --- | --- | --- |

(ii)

tabelul 5-11 se modifică după cum urmează:

—

titlul se înlocuiește cu următorul text:

„
  Tabelul 5-11

Limitele de emisie OBD [secțiunea B1 din anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 168/2013] și rezultatele încercărilor de mediu în caz de defecțiune”;

| — | celulele referitoare la categoria de vehicule L6e-A se elimină; |
| --- | --- |

—

celulele referitoare la categoria de vehicule L6e-A se elimină;

| (c) | la punctul 2.2.1.6.3.3.2, tabelul 5-7 se modifică după cum urmează:






  (i) | textul din a doua celulă a rândului referitor la TRTTV1x
  (i)
  (ii)
  se înlocuiește cu:

  „x(v) km”; |
| --- | --- | --- |

(c)

la punctul 2.2.1.6.3.3.2, tabelul 5-7 se modifică după cum urmează:

(i)

textul din a doua celulă a rândului referitor la TRTTV1x
  (i)
  (ii)
  se înlocuiește cu:

TRTTV1x

(i)

(ii)

„x(v) km”;

(v)

| (ii) | se adaugă următoarea notă explicativă:






  „(v) | x trebuie înlocuit cu 100, 2 500 sau 3 500, în conformitate cu dispozițiile prevăzute la articolul 23 alineatul (3) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 168/2013.”; |
| --- | --- | --- |

(ii)

se adaugă următoarea notă explicativă:

„(v)

x trebuie înlocuit cu 100, 2 500 sau 3 500, în conformitate cu dispozițiile prevăzute la articolul 23 alineatul (3) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 168/2013.”;

| (d) | punctul 2.2.1.9.4 se modifică după cum urmează:






  (i) | titlul se înlocuiește cu următorul text:






  „2.2.1.9.4. | Rezultatele încercării de tip VIII privind mediul [secțiunea B2 din anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 168/2013] (3)”; |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

punctul 2.2.1.9.4 se modifică după cum urmează:

(i)

titlul se înlocuiește cu următorul text:

„2.2.1.9.4.

Rezultatele încercării de tip VIII privind mediul [secțiunea B2 din anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 168/2013] (3)”;

3

| (ii) | tabelul 5-12 se modifică după cum urmează:






  — | titlul se înlocuiește cu următorul text:


  „
  Tabelul 5-12


  Limitele de emisie OBD [secțiunea B2 din anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 168/2013] și rezultatele încercărilor de mediu în caz de defecțiune
  ”; |
| --- | --- | --- |

(ii)

tabelul 5-12 se modifică după cum urmează:

—

titlul se înlocuiește cu următorul text:

„
  Tabelul 5-12

Limitele de emisie OBD [secțiunea B2 din anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 168/2013] și rezultatele încercărilor de mediu în caz de defecțiune
  ”;

| — | textul din prima celulă a rândului referitor la categoria de vehicule L3e – L7e se înlocuiește cu:


  „L3e, L4e, L5e și L7e”. |
| --- | --- |

—

textul din prima celulă a rândului referitor la categoria de vehicule L3e – L7e se înlocuiește cu:

„L3e, L4e, L5e și L7e”.

---

DECIZII

| 21.2.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 48/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 48/12

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/240 A COMISIEI

din 20 februarie 2020

de modificare a anexei la Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/47 privind măsurile de protecție vizând gripa aviară înalt patogenă de subtip H5N8 din anumite state membre

[notificată cu numărul C(2020) 1082]

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 89/662/CEE a Consiliului din 11 decembrie 1989 privind controlul veterinar în cadrul schimburilor intracomunitare în vederea realizării pieței interne (1), în special articolul 9 alineatul (4),

având în vedere Directiva 90/425/CEE a Consiliului din 26 iunie 1990 privind controalele veterinare și zootehnice aplicabile în schimburile din cadrul Uniunii cu anumite animale vii și produse în vederea realizării pieței interne (2), în special articolul 10 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/47 a Comisiei (3) a fost adoptată ca urmare a apariției unor focare epidemice de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5N8 în exploatații de păsări de curte din anumite state membre, precum și a stabilirii unor zone de protecție și de supraveghere de către statele membre respective în conformitate cu Directiva 2005/94/CE a Consiliului (4). |
| --- | --- |

(1)

Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/47 a Comisiei (3) a fost adoptată ca urmare a apariției unor focare epidemice de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5N8 în exploatații de păsări de curte din anumite state membre, precum și a stabilirii unor zone de protecție și de supraveghere de către statele membre respective în conformitate cu Directiva 2005/94/CE a Consiliului (4).

| (2) | Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/47 prevede faptul că zonele de protecție și de supraveghere stabilite de statele membre menționate în anexa la respectiva decizie de punere în aplicare, în conformitate cu Directiva 2005/94/CE, trebuie să cuprindă cel puțin zonele menționate ca zone de protecție și de supraveghere în anexa respectivă. |
| --- | --- |

(2)

Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/47 prevede faptul că zonele de protecție și de supraveghere stabilite de statele membre menționate în anexa la respectiva decizie de punere în aplicare, în conformitate cu Directiva 2005/94/CE, trebuie să cuprindă cel puțin zonele menționate ca zone de protecție și de supraveghere în anexa respectivă.

| (3) | Anexa la Decizia de punere în aplicare 2020/47 a fost modificată recent prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/210 a Comisiei (5), ca urmare a apariției unor focare de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5N8 la păsări de curte din Germania și Polonia care trebuiau să fie reflectate în anexa respectivă. |
| --- | --- |

(3)

Anexa la Decizia de punere în aplicare 2020/47 a fost modificată recent prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/210 a Comisiei (5), ca urmare a apariției unor focare de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5N8 la păsări de curte din Germania și Polonia care trebuiau să fie reflectate în anexa respectivă.

| (4) | De la data adoptării Deciziei de punere în aplicare (UE) 2020/210, Cehia a notificat Comisiei apariția unui nou focar de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5N8 într-o exploatație în care se află păsări de curte din regiunea Pardubice. |
| --- | --- |

(4)

De la data adoptării Deciziei de punere în aplicare (UE) 2020/210, Cehia a notificat Comisiei apariția unui nou focar de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5N8 într-o exploatație în care se află păsări de curte din regiunea Pardubice.

| (5) | În plus, Bulgaria a notificat Comisiei apariția unui focar epidemic de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5N8 într-o exploatație în care se află păsări de curte din regiunea Plovdiv. |
| --- | --- |

(5)

În plus, Bulgaria a notificat Comisiei apariția unui focar epidemic de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5N8 într-o exploatație în care se află păsări de curte din regiunea Plovdiv.

| (6) | În prezent, Bulgaria nu este inclusă în anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/47, iar noul focar din Cehia se află în afara zonelor menționate în prezent pentru Cehia în anexa respectivă. Ca urmare a acestor noi focare epidemice de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5N8, autoritățile competente din statele membre respective au luat măsurile necesare în conformitate cu Directiva 2005/94/CE, inclusiv stabilirea unor zone de protecție și de supraveghere în jurul acestor noi focare. |
| --- | --- |

(6)

În prezent, Bulgaria nu este inclusă în anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/47, iar noul focar din Cehia se află în afara zonelor menționate în prezent pentru Cehia în anexa respectivă. Ca urmare a acestor noi focare epidemice de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5N8, autoritățile competente din statele membre respective au luat măsurile necesare în conformitate cu Directiva 2005/94/CE, inclusiv stabilirea unor zone de protecție și de supraveghere în jurul acestor noi focare.

| (7) | Comisia a examinat măsurile luate de Bulgaria și Cehia în conformitate cu Directiva 2005/94/CE și admite faptul că limitele zonelor de protecție și de supraveghere, stabilite de către autoritățile competente ale statelor membre respective, se află la o distanță suficientă față de exploatațiile în care au fost confirmate recentele focare epidemice de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5N8. |
| --- | --- |

(7)

Comisia a examinat măsurile luate de Bulgaria și Cehia în conformitate cu Directiva 2005/94/CE și admite faptul că limitele zonelor de protecție și de supraveghere, stabilite de către autoritățile competente ale statelor membre respective, se află la o distanță suficientă față de exploatațiile în care au fost confirmate recentele focare epidemice de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5N8.

| (8) | Pentru a preveni orice perturbări inutile ale comerțului din Uniune și pentru a evita impunerea de către țări terțe a unor bariere nejustificate în calea comerțului, este necesar să se descrie rapid la nivelul Uniunii, în colaborare cu Bulgaria și Cehia, noile zone de protecție și de supraveghere stabilite de statele membre respective în conformitate cu Directiva 2005/94/CE. Prin urmare, este necesar ca zonele de protecție și de supraveghere menționate pentru Cehia în anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/47să fie modificate, iar pentru Bulgaria este necesar să se includă noi zone de protecție și de supraveghere. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a preveni orice perturbări inutile ale comerțului din Uniune și pentru a evita impunerea de către țări terțe a unor bariere nejustificate în calea comerțului, este necesar să se descrie rapid la nivelul Uniunii, în colaborare cu Bulgaria și Cehia, noile zone de protecție și de supraveghere stabilite de statele membre respective în conformitate cu Directiva 2005/94/CE. Prin urmare, este necesar ca zonele de protecție și de supraveghere menționate pentru Cehia în anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/47să fie modificate, iar pentru Bulgaria este necesar să se includă noi zone de protecție și de supraveghere.

| (9) | În consecință, este necesar ca anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/47 să fie modificată pentru a se actualiza regionalizarea la nivelul Uniunii în sensul de a include noile zone de protecție și de supraveghere stabilite de Bulgaria și Cehia în conformitate cu Directiva 2005/94/CE, precum și durata restricțiilor aplicabile în zonele respective. |
| --- | --- |

(9)

În consecință, este necesar ca anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/47 să fie modificată pentru a se actualiza regionalizarea la nivelul Uniunii în sensul de a include noile zone de protecție și de supraveghere stabilite de Bulgaria și Cehia în conformitate cu Directiva 2005/94/CE, precum și durata restricțiilor aplicabile în zonele respective.

| (10) | Prin urmare, este necesar ca Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/47 să fie modificată în consecință. |
| --- | --- |

(10)

Prin urmare, este necesar ca Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/47 să fie modificată în consecință.

| (11) | Având în vedere caracterul urgent al situației epidemiologice din Uniune în ceea ce privește răspândirea gripei aviare înalt patogene de subtip H5N8, este important ca modificările aduse anexei la Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/47 prin prezenta decizie să intre în vigoare cât mai rapid posibil. |
| --- | --- |

(11)

Având în vedere caracterul urgent al situației epidemiologice din Uniune în ceea ce privește răspândirea gripei aviare înalt patogene de subtip H5N8, este important ca modificările aduse anexei la Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/47 prin prezenta decizie să intre în vigoare cât mai rapid posibil.

| (12) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt în conformitate cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(12)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt în conformitate cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/47 se înlocuiește cu textul anexei la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 20 februarie 2020.

Pentru Comisie

Stella KYRIAKIDES

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 395, 30.12.1989, p. 13.

1

(2)  
  JO L 224, 18.8.1990, p. 29.

2

(3)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/47 a Comisiei din 20 ianuarie 2020 privind măsuri de protecție vizând gripa aviară înalt patogenă de subtip H5N8 din anumite state membre (JO L 16, 21.1.2020, p. 31).

3

(4)  Directiva 2005/94/CE a Consiliului din 20 decembrie 2005 privind măsurile comunitare de combatere a influenței aviare și de abrogare a Directivei 92/40/CEE (JO L 10, 14.1.2006, p. 16).

4

(5)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/210 a Comisiei din 14 februarie 2020 de modificare a anexei la Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/47 privind măsuri de protecție vizând gripa aviară înalt patogenă de subtip H5N8 din anumite state membre (JO L 43, 17.2.2020, p. 77).

5

---

ANEXĂ

Anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/47 se înlocuiește cu următorul text:

ANEXĂ

PARTEA A

Zonele de protecție din statele membre în cauză, menționate la articolele 1 și 2:

Stat membru: Bulgaria

| Zona care cuprinde: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 29 alineatul (1) din Directiva 2005/94/CE |
| --- | --- |
| Plovdiv region: |
| Municipality of Rakovski:






  — | Rakovski city |

Zona care cuprinde:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 29 alineatul (1) din Directiva 2005/94/CE

Plovdiv region:

Municipality of Rakovski:

—

Rakovski city

15.3.2020

Stat membru: Cehia

| Zona care cuprinde: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 29 alineatul (1) din Directiva 2005/94/CE |
| --- | --- |
| Pardubice region: |
| Bělešovice (750468), Blížňovice (618322), Bořice u Hrochova Týnce (608190), Čankovice (618331), Čeradice nad Loučnou (619655), Dolní Roveň (630080) – jižní část katastrálního vymezená silnicí č. 322, Holešovice u Chroustovic (641111), Horní Roveň (643971) – jižní část katastrálního vymezená silnicí č. 322, Chroustovice (654264), Lipec u Slepotic (750476), Moravany nad Loučnou (698482), Platěnice (698491), Slepotice (750492), Turov nad Loučnou (771732) | 13.3.2020 |

Zona care cuprinde:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 29 alineatul (1) din Directiva 2005/94/CE

Pardubice region:

Bělešovice (750468), Blížňovice (618322), Bořice u Hrochova Týnce (608190), Čankovice (618331), Čeradice nad Loučnou (619655), Dolní Roveň (630080) – jižní část katastrálního vymezená silnicí č. 322, Holešovice u Chroustovic (641111), Horní Roveň (643971) – jižní část katastrálního vymezená silnicí č. 322, Chroustovice (654264), Lipec u Slepotic (750476), Moravany nad Loučnou (698482), Platěnice (698491), Slepotice (750492), Turov nad Loučnou (771732)

13.3.2020

Stat membru: Germania

| Zona care cuprinde: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 29 alineatul (1) din Directiva 2005/94/CE |
| --- | --- |
| BADEN-WÜRTTEMBERG, Kreis Hohelohenkreis: |
| Folgende Gemarkungen sind vollständig enthalten:






  — | Bretzfeld |

Zona care cuprinde:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 29 alineatul (1) din Directiva 2005/94/CE

BADEN-WÜRTTEMBERG, Kreis Hohelohenkreis:

Folgende Gemarkungen sind vollständig enthalten:

—

Bretzfeld

| — | Adolzfurt |
| --- | --- |

—

Adolzfurt

| — | Scheppach |
| --- | --- |

—

Scheppach

| — | Rappach |
| --- | --- |

—

Rappach

Teilweise enthalten sind die Gemarkungen

| — | Bitzfeld |
| --- | --- |

—

Bitzfeld

| — | Verrenberg |
| --- | --- |

—

Verrenberg

| — | Windischenbach |
| --- | --- |

—

Windischenbach

| — | Pfedelbach |
| --- | --- |

—

Pfedelbach

| — | Geddelsbach |
| --- | --- |

—

Geddelsbach

| — | Unterheimbach |
| --- | --- |

—

Unterheimbach

| — | Obersulm |
| --- | --- |

—

Obersulm

| — | Waldbach |
| --- | --- |

—

Waldbach

| — | Dimbach |
| --- | --- |

—

Dimbach

| — | Schwappach |
| --- | --- |

—

Schwappach

| — | Beginnend im Nordosten an der Gemarkungsgrenze Bitzfeld Schnittpunkt A6 weiter an der Gemarkungsgrenze südlich bis zur L 1036 |
| --- | --- |

—

Beginnend im Nordosten an der Gemarkungsgrenze Bitzfeld Schnittpunkt A6 weiter an der Gemarkungsgrenze südlich bis zur L 1036

| — | Nach Osten entlang Feldweg am Gewann Unteress Gässle entlang zum Schnittpunkt der Eisenbahnlinie HN-Waldenberg und der K2336 |
| --- | --- |

—

Nach Osten entlang Feldweg am Gewann Unteress Gässle entlang zum Schnittpunkt der Eisenbahnlinie HN-Waldenberg und der K2336

| — | Auf der K2336 durch Verrenberg bis zur T-Kreuzung |
| --- | --- |

—

Auf der K2336 durch Verrenberg bis zur T-Kreuzung

| — | auf Höhe des Funkturms abbiegend auf einem Feldweg nach Süden Richtung Golberhöfe |
| --- | --- |

—

auf Höhe des Funkturms abbiegend auf einem Feldweg nach Süden Richtung Golberhöfe

| — | Bis Einmündung auf die Golbergstraße |
| --- | --- |

—

Bis Einmündung auf die Golbergstraße

| — | Auf der Golbergstraße in Windischenbach bis zur Einmündung auf die L1036 |
| --- | --- |

—

Auf der Golbergstraße in Windischenbach bis zur Einmündung auf die L1036

| — | Auf der L1036 nach Süden bis zum Ortsausgang Windischenbach bis zur Kreuzung Adolzfurter Straße |
| --- | --- |

—

Auf der L1036 nach Süden bis zum Ortsausgang Windischenbach bis zur Kreuzung Adolzfurter Straße

| — | Weiter auf Adolzfurter Straße nach Osten bis zur Einmündung Burghofstraße |
| --- | --- |

—

Weiter auf Adolzfurter Straße nach Osten bis zur Einmündung Burghofstraße

| — | Auf der Burghofstraße 350 m nach Süden |
| --- | --- |

—

Auf der Burghofstraße 350 m nach Süden

| — | An der Kreuzung auf einem Feldweg 250 m weiter Richtung Südosten |
| --- | --- |

—

An der Kreuzung auf einem Feldweg 250 m weiter Richtung Südosten

| — | Weiter auf dem Feldweg zwischen den Gewannen Wolfsbül und Holzbühl Richtung Süden |
| --- | --- |

—

Weiter auf dem Feldweg zwischen den Gewannen Wolfsbül und Holzbühl Richtung Süden

| — | Auf diesem Feldweg weiter durch das Waldgebiet Spörershölzle bis zum Feldweg In der Lohklinge |
| --- | --- |

—

Auf diesem Feldweg weiter durch das Waldgebiet Spörershölzle bis zum Feldweg In der Lohklinge

| — | Auf dem Feldweg In der Lohklinge bis zur K 2346 in Buchhorn |
| --- | --- |

—

Auf dem Feldweg In der Lohklinge bis zur K 2346 in Buchhorn

| — | Abbiegend auf die K2346 nach Südwesten durch Buchhorn |
| --- | --- |

—

Abbiegend auf die K2346 nach Südwesten durch Buchhorn

| — | Auf der K2346 bis zum Aussiedlerhof Fleisch am Höhenweg |
| --- | --- |

—

Auf der K2346 bis zum Aussiedlerhof Fleisch am Höhenweg

| — | Dort abbiegend auf einen Feldweg Richtung Westen 500 m zwischen den Gewannen Große Äcker und Hintere Halden |
| --- | --- |

—

Dort abbiegend auf einen Feldweg Richtung Westen 500 m zwischen den Gewannen Große Äcker und Hintere Halden

| — | Nach 500 m Abbiegend nach Süden |
| --- | --- |

—

Nach 500 m Abbiegend nach Süden

| — | An der Gemarkungsgrenze Pfedelbach und Geddelsbach nach Westen auf einem Feldweg nordwestlich vorbei an den Ausiedlerhöfen Hintere Halden |
| --- | --- |

—

An der Gemarkungsgrenze Pfedelbach und Geddelsbach nach Westen auf einem Feldweg nordwestlich vorbei an den Ausiedlerhöfen Hintere Halden

| — | Am Gebäude Geddelsbacher Helden 28 auf den Weg Richtung Westen bis zum Haus Geddelsbacher Helden 24 |
| --- | --- |

—

Am Gebäude Geddelsbacher Helden 28 auf den Weg Richtung Westen bis zum Haus Geddelsbacher Helden 24

| — | Am Haus Geddelsbacher Helden 24 abbiegend Richtung Süden auf einem Feldweg bis zur Einmündung auf die K 2345 |
| --- | --- |

—

Am Haus Geddelsbacher Helden 24 abbiegend Richtung Süden auf einem Feldweg bis zur Einmündung auf die K 2345

| — | Querung der K2345 |
| --- | --- |

—

Querung der K2345

| — | Weiter auf dem Feldweg Richtung Unterheimbach bis zur Einmündung auf die L 1090 in Unterheimbach |
| --- | --- |

—

Weiter auf dem Feldweg Richtung Unterheimbach bis zur Einmündung auf die L 1090 in Unterheimbach

| — | Auf der L1090 Richtung Südosten bis zur Schulstraße am Sportplatz |
| --- | --- |

—

Auf der L1090 Richtung Südosten bis zur Schulstraße am Sportplatz

| — | Nach der Sporthalle auf einer gedachten Linie 1,3 km Richtung Westen bis zu einem Bach |
| --- | --- |

—

Nach der Sporthalle auf einer gedachten Linie 1,3 km Richtung Westen bis zu einem Bach

| — | An dem Bach 80 m entlang Richtung Süden von dort 280 m auf einer gedachten Linie nach Südwest zum nächsten Waldweg |
| --- | --- |

—

An dem Bach 80 m entlang Richtung Süden von dort 280 m auf einer gedachten Linie nach Südwest zum nächsten Waldweg

| — | Auf dem Waldweg 130 m nach Nordwesten im Wald Sandrain |
| --- | --- |

—

Auf dem Waldweg 130 m nach Nordwesten im Wald Sandrain

| — | Zwischen dem Wald Sandrain und Salenwald 1 km Richtung Südosten |
| --- | --- |

—

Zwischen dem Wald Sandrain und Salenwald 1 km Richtung Südosten

| — | Durch die Otterklinge nach Südwest bis zum Bach in der Rauchklinge |
| --- | --- |

—

Durch die Otterklinge nach Südwest bis zum Bach in der Rauchklinge

| — | Entlang der der Gemarkungsgrenze Adolzfurt einschließend bis zur Gemeindegrenze Obersulm |
| --- | --- |

—

Entlang der der Gemarkungsgrenze Adolzfurt einschließend bis zur Gemeindegrenze Obersulm

| — | Entlang der Gemeindegrenze Bretzfeld/Obersulm nach Nordwest, Bretzfeld einschließend, bis zur Feldwegkreuzung Steigwald und Eulenklinge |
| --- | --- |

—

Entlang der Gemeindegrenze Bretzfeld/Obersulm nach Nordwest, Bretzfeld einschließend, bis zur Feldwegkreuzung Steigwald und Eulenklinge

| — | Von dort auf einem Feldweg Richtung Ortseingang Affaltrach |
| --- | --- |

—

Von dort auf einem Feldweg Richtung Ortseingang Affaltrach

| — | Von dort entlang eines Bachlaufs nach Norden zur L 1035, Affaltrach ausschließend |
| --- | --- |

—

Von dort entlang eines Bachlaufs nach Norden zur L 1035, Affaltrach ausschließend

| — | Querung der L 1035 |
| --- | --- |

—

Querung der L 1035

| — | Weiter entlang am Mittelbach bis zum Ortseingang Affaltrach, dort am Ortsrand entlang nach Norden zur K 2110, Affaltrach ausschließend |
| --- | --- |

—

Weiter entlang am Mittelbach bis zum Ortseingang Affaltrach, dort am Ortsrand entlang nach Norden zur K 2110, Affaltrach ausschließend

| — | Auf der K1035 Richtung Nordosten bis zur Gemeindegrenze Obersulm/Bretzfeld, Bretzfeld einschließend |
| --- | --- |

—

Auf der K1035 Richtung Nordosten bis zur Gemeindegrenze Obersulm/Bretzfeld, Bretzfeld einschließend

| — | Auf einer gedachten Linie 300 m in Nordwestlicher Richtung zum Waldrand Buchhau, Gewann Sperbelhau nördlich einschließend |
| --- | --- |

—

Auf einer gedachten Linie 300 m in Nordwestlicher Richtung zum Waldrand Buchhau, Gewann Sperbelhau nördlich einschließend

| — | Am Waldrand entlang Richtung Nordwesten bis zur Querung eines Wassergrabens |
| --- | --- |

—

Am Waldrand entlang Richtung Nordwesten bis zur Querung eines Wassergrabens

| — | Von hier auf einer gedachten Linie nach Norden, westlich der Ortschaft Waldbach, Waldbach einschließend bis zur K 2341 |
| --- | --- |

—

Von hier auf einer gedachten Linie nach Norden, westlich der Ortschaft Waldbach, Waldbach einschließend bis zur K 2341

| — | Querung der K 2341 |
| --- | --- |

—

Querung der K 2341

| — | Auf einer gedachten Linie Richtung Nord-Nordost bis zum Dimbach |
| --- | --- |

—

Auf einer gedachten Linie Richtung Nord-Nordost bis zum Dimbach

| — | Auf einem Feldweg 300 m nach Nordwest, von dort auf einem Feldweg nach Nordosten bis zur A6 |
| --- | --- |

—

Auf einem Feldweg 300 m nach Nordwest, von dort auf einem Feldweg nach Nordosten bis zur A6

| — | Querung der A6 |
| --- | --- |

—

Querung der A6

| — | Auf der Schwarzenbergstraße bis zur Ringstraße, Ostliche Teile von Schwappach einschließend |
| --- | --- |

—

Auf der Schwarzenbergstraße bis zur Ringstraße, Ostliche Teile von Schwappach einschließend

| — | Auf der Ringstraße nach Norden bis zur Kreuzung L1089 |
| --- | --- |

—

Auf der Ringstraße nach Norden bis zur Kreuzung L1089

| — | Weiter auf der Moosbachstraße Richtung Norden bis zum Kreisverkehr der L1036 |
| --- | --- |

—

Weiter auf der Moosbachstraße Richtung Norden bis zum Kreisverkehr der L1036

| — | Vom Kreisverkehr Richtung Osten auf L1036 bis zur A6 |
| --- | --- |

—

Vom Kreisverkehr Richtung Osten auf L1036 bis zur A6

| — | Auf der A6 Richtung Osten bis Startpunkt |
| --- | --- |

—

Auf der A6 Richtung Osten bis Startpunkt

28.2.2020

BADEN-WÜRTTEMBERG, Kreis Heilbronn:

Teilweise enthalten sind die Flur Eschenau:

| — | Von Landkreisgrenze Heilbronn Landkreis entlang Köberleweg Richtung Eschenau |
| --- | --- |

—

Von Landkreisgrenze Heilbronn Landkreis entlang Köberleweg Richtung Eschenau

| — | entlang des Michelbach bis zur Straße Eschenauer Berg |
| --- | --- |

—

entlang des Michelbach bis zur Straße Eschenauer Berg

| — | östlich der Bebauung zur K2110 |
| --- | --- |

—

östlich der Bebauung zur K2110

| — | entlang der K2110 bis zur Landkreisgrenze |
| --- | --- |

—

entlang der K2110 bis zur Landkreisgrenze

28.2.2020

Stat membru: Ungaria

| Zona care cuprinde: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 29 alineatul (1) din Directiva 2005/94/CE |
| --- | --- |
| Komárom-Esztergom megye: |
| Ács és Bábolna települések közigazgatási területeinek a 47.687049 és a 17.989846, a 47.690195 és a 17.995825, valamint a 47.686220 és a 17.987319 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | 17.2.2020 |

Zona care cuprinde:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 29 alineatul (1) din Directiva 2005/94/CE

Komárom-Esztergom megye:

Ács és Bábolna települések közigazgatási területeinek a 47.687049 és a 17.989846, a 47.690195 és a 17.995825, valamint a 47.686220 és a 17.987319 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

17.2.2020

Stat membru: Slovacia

| Zona care cuprinde: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 29 alineatul (1) din Directiva 2005/94/CE |
| --- | --- |
| Čadca region: |
| Municipalities: Stará Bystrica, Radôstka | 18.2.2020 |

Zona care cuprinde:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 29 alineatul (1) din Directiva 2005/94/CE

Čadca region:

Municipalities: Stará Bystrica, Radôstka

18.2.2020

Stat membru: Polonia

| Zona care cuprinde: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 29 alineatul (1) din Directiva 2005/94/CE |
| --- | --- |
| W województwie wielkopolskim w powiecie wolsztyńskim: |
| 1.W gminie Wolsztyn miejscowości: Berzyna, Stary Widzim Piekiełko, Adamowo Piekiełko, Kębłowo Kolonia, część miejscowości Niałek Wielki położona na południe od drogi nr 32 | 20.2.2020 |
| W województwie warmińsko – mazurskim w powiecie iławskim |
| W gminie Zalewo: Rąbity, Międzychód, Zatyki, Surbajny, Koziny, Kupin, Rudnia | 20.2.2020 |
| W województwie warmińsko – mazurskim w powiecie ostródzkim |
| W gminie Grunwald miejscowości: Góry Lubiańskie, Zybułtowo, Lubian, Mielno, Stębark | 4.3.2020 |
| W województwie śląskim w powiecie raciborskim: |
| W gminie Kuźnia Raciborska, miejscowości: Ruda Kozielska, część miejscowości Rudy połozona na zachód od drogi nr 919 | 20.2.2020 |

Zona care cuprinde:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 29 alineatul (1) din Directiva 2005/94/CE

W województwie wielkopolskim w powiecie wolsztyńskim:

1.W gminie Wolsztyn miejscowości: Berzyna, Stary Widzim Piekiełko, Adamowo Piekiełko, Kębłowo Kolonia, część miejscowości Niałek Wielki położona na południe od drogi nr 32

20.2.2020

W województwie warmińsko – mazurskim w powiecie iławskim

W gminie Zalewo: Rąbity, Międzychód, Zatyki, Surbajny, Koziny, Kupin, Rudnia

20.2.2020

W województwie warmińsko – mazurskim w powiecie ostródzkim

W gminie Grunwald miejscowości: Góry Lubiańskie, Zybułtowo, Lubian, Mielno, Stębark

4.3.2020

W województwie śląskim w powiecie raciborskim:

W gminie Kuźnia Raciborska, miejscowości: Ruda Kozielska, część miejscowości Rudy połozona na zachód od drogi nr 919

20.2.2020

Stat membru: România

| Zona care cuprinde: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 29 alineatul (1) din Directiva 2005/94/CE |
| --- | --- |
| Județul Maramureș |
| Oraș Seini
  Oraș Seini – localitatea Săbișa | 13.2.2020 |
| Județul Satu Mare |
| Comuna Pomi, localitatea Pomi | 13.2.2020 |

Zona care cuprinde:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 29 alineatul (1) din Directiva 2005/94/CE

Județul Maramureș

Oraș Seini

Oraș Seini – localitatea Săbișa

13.2.2020

Județul Satu Mare

Comuna Pomi, localitatea Pomi

13.2.2020

PARTEA B

Zonele de supraveghere din statele membre în cauză, menționate la articolele 1 și 3:

Stat membru: Bulgaria

| Zona care cuprinde: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 31 din Directiva 2005/94/CE |
| --- | --- |
| Plovdiv region: |
| Rakovski municipality:






  — | Rakovski city |

Zona care cuprinde:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 31 din Directiva 2005/94/CE

Plovdiv region:

Rakovski municipality:

—

Rakovski city

16.3.2020-24.3.2020

Brezovo municipality:

| — | Otets Kirilovo |
| --- | --- |

—

Otets Kirilovo

| — | Draganovo |
| --- | --- |

—

Draganovo

| — | Borets |
| --- | --- |

—

Borets

| — | Pudarsko |
| --- | --- |

—

Pudarsko

Rakovski municipality:

| — | Momino selo |
| --- | --- |

—

Momino selo

| — | Stryama |
| --- | --- |

—

Stryama

| — | Shishmantsi |
| --- | --- |

—

Shishmantsi

| — | Bolyarino |
| --- | --- |

—

Bolyarino

Kaloyanovo municipality:

| — | Glavatar |
| --- | --- |

—

Glavatar

Maritsa municipality:

| — | Yasno pole |
| --- | --- |

—

Yasno pole

| — | Manolsko Konare |
| --- | --- |

—

Manolsko Konare

| — | Trilistnik |
| --- | --- |

—

Trilistnik

24.3.2020

Stat membru: Cehia

| Zona care cuprinde: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 31 din Directiva 2005/94/CE |
| --- | --- |
| Pardubice region: |
| Bělešovice (750468), Blížňovice (618322), Bořice u Hrochova Týnce (608190), Čankovice (618331), Čeradice nad Loučnou (619655), Dolní Roveň (630080) – jižní část katastrálního vymezená silnicí č. 322, Holešovice u Chroustovic (641111), Horní Roveň (643971) – jižní část katastrálního vymezená silnicí č. 322, Chroustovice (654264), Lipec u Slepotic (750476), Moravany nad Loučnou (698482), Platěnice (698491), Slepotice (750492), Turov nad Loučnou (771732) | 14.3.2020-23.3.2020 |
| Blansko u Hrochova Týnce (648281), Bor u Chroustovic (761761), Brčekoly (761770), Časy (653004), Černá za Bory (619965), Dašice (624799), Dolní Bezděkov (628697), Dolní Roveň (630080) – severní část katastrálního vymezená silnicí č. 322, Dolní Ředice (630136) – jižní část katastrálního území vymezená silnicí č. 36, Dvakačovice (777617), Holice v Čechách (641146) – jižní část katastrálního území vymezené vodním tokem Ředického potoka, Honbice (641723), Horní Roveň (643971) – severní část katastrálního vymezená silnicí č. 322, Horní Ředice (644013) – jižní část katastrálního území vymezená silnicí č. 36, Hostovice u Pardubic (645991), Hrochův Týnec (648299), Chrast (653799), Janovičky u Zámrsku (790931), Jaroslav (657522), Jenišovice u Chrudimi (658448), Kočí (667633), Komárov u Holic (668699), Kostěnice (670570), Lány u Dašic (679101), Lhota u Chroustovic (681164), Libanice (641731), Litětiny (685283), Lozice (687847), Mentour (693103), Městec (693278), Mnětice (619981), Moravanský (698474), Mravín (763322), Nabočany (700983), Opočno nad Loučnou (768995), Ostrov (715981), Ostřetín (716332), Poděčely (723622), Popovec u Řepníků (745227), Prachovice u Dašic (624802), Přestavlky u Chrudimi (735159), Radhošť (737640), Radim (737798), Rosice u Chrasti (741191), Řestoky (745324), Sedlec u Vraclavi (785148), Sedlíšťka (737658), Srbce u Luže (752878), Stíčany (648311), Stradouň (755800), Synčany (761788), Štěnec (763331), Topol (667641), Trojovice (768529), Trusnov (769002), Tuněchody (771465), Týnišťko (772437), Uhersko (772976), Úhřetice (773298), Úhřetická Lhota (773301), Vejvanovice (777625), Velké Koloděje (779041), Veská (780979), Vinary u Vysokého Mýta (782190), Vraclav (785164), Vysoká u Holic (716341), Zájezdec (790419), Zalažany (658464), Zminný (793388) | 23.3.2020 |

Zona care cuprinde:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 31 din Directiva 2005/94/CE

Pardubice region:

Bělešovice (750468), Blížňovice (618322), Bořice u Hrochova Týnce (608190), Čankovice (618331), Čeradice nad Loučnou (619655), Dolní Roveň (630080) – jižní část katastrálního vymezená silnicí č. 322, Holešovice u Chroustovic (641111), Horní Roveň (643971) – jižní část katastrálního vymezená silnicí č. 322, Chroustovice (654264), Lipec u Slepotic (750476), Moravany nad Loučnou (698482), Platěnice (698491), Slepotice (750492), Turov nad Loučnou (771732)

14.3.2020-23.3.2020

Blansko u Hrochova Týnce (648281), Bor u Chroustovic (761761), Brčekoly (761770), Časy (653004), Černá za Bory (619965), Dašice (624799), Dolní Bezděkov (628697), Dolní Roveň (630080) – severní část katastrálního vymezená silnicí č. 322, Dolní Ředice (630136) – jižní část katastrálního území vymezená silnicí č. 36, Dvakačovice (777617), Holice v Čechách (641146) – jižní část katastrálního území vymezené vodním tokem Ředického potoka, Honbice (641723), Horní Roveň (643971) – severní část katastrálního vymezená silnicí č. 322, Horní Ředice (644013) – jižní část katastrálního území vymezená silnicí č. 36, Hostovice u Pardubic (645991), Hrochův Týnec (648299), Chrast (653799), Janovičky u Zámrsku (790931), Jaroslav (657522), Jenišovice u Chrudimi (658448), Kočí (667633), Komárov u Holic (668699), Kostěnice (670570), Lány u Dašic (679101), Lhota u Chroustovic (681164), Libanice (641731), Litětiny (685283), Lozice (687847), Mentour (693103), Městec (693278), Mnětice (619981), Moravanský (698474), Mravín (763322), Nabočany (700983), Opočno nad Loučnou (768995), Ostrov (715981), Ostřetín (716332), Poděčely (723622), Popovec u Řepníků (745227), Prachovice u Dašic (624802), Přestavlky u Chrudimi (735159), Radhošť (737640), Radim (737798), Rosice u Chrasti (741191), Řestoky (745324), Sedlec u Vraclavi (785148), Sedlíšťka (737658), Srbce u Luže (752878), Stíčany (648311), Stradouň (755800), Synčany (761788), Štěnec (763331), Topol (667641), Trojovice (768529), Trusnov (769002), Tuněchody (771465), Týnišťko (772437), Uhersko (772976), Úhřetice (773298), Úhřetická Lhota (773301), Vejvanovice (777625), Velké Koloděje (779041), Veská (780979), Vinary u Vysokého Mýta (782190), Vraclav (785164), Vysoká u Holic (716341), Zájezdec (790419), Zalažany (658464), Zminný (793388)

23.3.2020

Stat membru: Germania

| Zona care cuprinde: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 31 din Directiva 2005/94/CE |
| --- | --- |
| BADEN-WÜRTTEMBERG, Kreis Hohelohenkreis: |
| Folgende Gemarkungen sind vollständig enthalten:






  — | Bretzfeld |

Zona care cuprinde:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 31 din Directiva 2005/94/CE

BADEN-WÜRTTEMBERG, Kreis Hohelohenkreis:

Folgende Gemarkungen sind vollständig enthalten:

—

Bretzfeld

| — | Adolzfurt |
| --- | --- |

—

Adolzfurt

| — | Scheppach |
| --- | --- |

—

Scheppach

| — | Rappach |
| --- | --- |

—

Rappach

Teilweise enthalten sind die Gemarkungen

| — | Bitzfeld |
| --- | --- |

—

Bitzfeld

| — | Verrenberg |
| --- | --- |

—

Verrenberg

| — | Windischenbach |
| --- | --- |

—

Windischenbach

| — | Pfedelbach |
| --- | --- |

—

Pfedelbach

| — | Geddelsbach |
| --- | --- |

—

Geddelsbach

| — | Unterheimbach |
| --- | --- |

—

Unterheimbach

| — | Obersulm |
| --- | --- |

—

Obersulm

| — | Waldbach |
| --- | --- |

—

Waldbach

| — | Dimbach |
| --- | --- |

—

Dimbach

| — | Schwappach |
| --- | --- |

—

Schwappach

| — | Beginnend im Nordosten an der Gemarkungsgrenze Bitzfeld Schnittpunkt A6 weiter an der Gemarkungsgrenze südlich bis zur L 1036 |
| --- | --- |

—

Beginnend im Nordosten an der Gemarkungsgrenze Bitzfeld Schnittpunkt A6 weiter an der Gemarkungsgrenze südlich bis zur L 1036

| — | Nach Osten entlang Feldweg am Gewann Unteress Gässle entlang zum Schnittpunkt der Eisenbahnlinie HN-Waldenberg und der K2336 |
| --- | --- |

—

Nach Osten entlang Feldweg am Gewann Unteress Gässle entlang zum Schnittpunkt der Eisenbahnlinie HN-Waldenberg und der K2336

| — | Auf der K2336 durch Verrenberg bis zur T-Kreuzung |
| --- | --- |

—

Auf der K2336 durch Verrenberg bis zur T-Kreuzung

| — | auf Höhe des Funkturms abbiegend auf einem Feldweg nach Süden Richtung Golberhöfe |
| --- | --- |

—

auf Höhe des Funkturms abbiegend auf einem Feldweg nach Süden Richtung Golberhöfe

| — | Bis Einmündung auf die Golbergstraße |
| --- | --- |

—

Bis Einmündung auf die Golbergstraße

| — | Auf der Golbergstraße in Windischenbach bis zur Einmündung auf die L1036 |
| --- | --- |

—

Auf der Golbergstraße in Windischenbach bis zur Einmündung auf die L1036

| — | Auf der L1036 nach Süden bis zum Ortsausgang Windischenbach bis zur Kreuzung Adolzfurter Straße |
| --- | --- |

—

Auf der L1036 nach Süden bis zum Ortsausgang Windischenbach bis zur Kreuzung Adolzfurter Straße

| — | Weiter auf Adolzfurter Straße nach Osten bis zur Einmündung Burghofstraße |
| --- | --- |

—

Weiter auf Adolzfurter Straße nach Osten bis zur Einmündung Burghofstraße

| — | Auf der Burghofstraße 350 m nach Süden |
| --- | --- |

—

Auf der Burghofstraße 350 m nach Süden

| — | An der Kreuzung auf einem Feldweg 250 m weiter Richtung Südosten |
| --- | --- |

—

An der Kreuzung auf einem Feldweg 250 m weiter Richtung Südosten

| — | Weiter auf dem Feldweg zwischen den Gewannen Wolfsbül und Holzbühl Richtung Süden |
| --- | --- |

—

Weiter auf dem Feldweg zwischen den Gewannen Wolfsbül und Holzbühl Richtung Süden

| — | Auf diesem Feldweg weiter durch das Waldgebiet Spörershölzle bis zum Feldweg In der Lohklinge |
| --- | --- |

—

Auf diesem Feldweg weiter durch das Waldgebiet Spörershölzle bis zum Feldweg In der Lohklinge

| — | Auf dem Feldweg In der Lohklinge bis zur K 2346 in Buchhorn |
| --- | --- |

—

Auf dem Feldweg In der Lohklinge bis zur K 2346 in Buchhorn

| — | Abbiegend auf die K2346 nach Südwesten durch Buchhorn |
| --- | --- |

—

Abbiegend auf die K2346 nach Südwesten durch Buchhorn

| — | Auf der K2346 bis zum Aussiedlerhof Fleisch am Höhenweg |
| --- | --- |

—

Auf der K2346 bis zum Aussiedlerhof Fleisch am Höhenweg

| — | Dort abbiegend auf einen Feldweg Richtung Westen 500 m zwischen den Gewannen Große Äcker und Hintere Halden |
| --- | --- |

—

Dort abbiegend auf einen Feldweg Richtung Westen 500 m zwischen den Gewannen Große Äcker und Hintere Halden

| — | Nach 500 m Abbiegend nach Süden |
| --- | --- |

—

Nach 500 m Abbiegend nach Süden

| — | An der Gemarkungsgrenze Pfedelbach und Geddelsbach nach Westen auf einem Feldweg nordwestlich vorbei an den Ausiedlerhöfen Hintere Halden |
| --- | --- |

—

An der Gemarkungsgrenze Pfedelbach und Geddelsbach nach Westen auf einem Feldweg nordwestlich vorbei an den Ausiedlerhöfen Hintere Halden

| — | Am Gebäude Geddelsbacher Helden 28 auf den Weg Richtung Westen bis zum Haus Geddelsbacher Helden 24 |
| --- | --- |

—

Am Gebäude Geddelsbacher Helden 28 auf den Weg Richtung Westen bis zum Haus Geddelsbacher Helden 24

| — | Am Haus Geddelsbacher Helden 24 abbiegend Richtung Süden auf einem Feldweg bis zur Einmündung auf die K 2345 |
| --- | --- |

—

Am Haus Geddelsbacher Helden 24 abbiegend Richtung Süden auf einem Feldweg bis zur Einmündung auf die K 2345

| — | Querung der K2345 |
| --- | --- |

—

Querung der K2345

| — | Weiter auf dem Feldweg Richtung Unterheimbach bis zur Einmündung auf die L 1090 in Unterheimbach |
| --- | --- |

—

Weiter auf dem Feldweg Richtung Unterheimbach bis zur Einmündung auf die L 1090 in Unterheimbach

| — | Auf der L1090 Richtung Südosten bis zur Schulstraße am Sportplatz |
| --- | --- |

—

Auf der L1090 Richtung Südosten bis zur Schulstraße am Sportplatz

| — | Nach der Sporthalle auf einer gedachten Linie 1,3 km Richtung Westen bis zu einem Bach |
| --- | --- |

—

Nach der Sporthalle auf einer gedachten Linie 1,3 km Richtung Westen bis zu einem Bach

| — | An dem Bach 80 m entlang Richtung Süden von dort 280 m auf einer gedachten Linie nach Südwest zum nächsten Waldweg |
| --- | --- |

—

An dem Bach 80 m entlang Richtung Süden von dort 280 m auf einer gedachten Linie nach Südwest zum nächsten Waldweg

| — | Auf dem Waldweg 130 m nach Nordwesten im Wald Sandrain |
| --- | --- |

—

Auf dem Waldweg 130 m nach Nordwesten im Wald Sandrain

| — | Zwischen dem Wald Sandrain und Salenwald 1 km Richtung Südosten |
| --- | --- |

—

Zwischen dem Wald Sandrain und Salenwald 1 km Richtung Südosten

| — | Durch die Otterklinge nach Südwest bis zum Bach in der Rauchklinge |
| --- | --- |

—

Durch die Otterklinge nach Südwest bis zum Bach in der Rauchklinge

| — | Entlang der der Gemarkungsgrenze Adolzfurt einschließend bis zur Gemeindegrenze Obersulm |
| --- | --- |

—

Entlang der der Gemarkungsgrenze Adolzfurt einschließend bis zur Gemeindegrenze Obersulm

| — | Entlang der Gemeindegrenze Bretzfeld/Obersulm nach Nordwest, Bretzfeld einschließend, bis zur Feldwegkreuzung Steigwald und Eulenklinge |
| --- | --- |

—

Entlang der Gemeindegrenze Bretzfeld/Obersulm nach Nordwest, Bretzfeld einschließend, bis zur Feldwegkreuzung Steigwald und Eulenklinge

| — | Von dort auf einem Feldweg Richtung Ortseingang Affaltrach |
| --- | --- |

—

Von dort auf einem Feldweg Richtung Ortseingang Affaltrach

| — | Von dort entlang eines Bachlaufs nach Norden zur L 1035, Affaltrach ausschließend |
| --- | --- |

—

Von dort entlang eines Bachlaufs nach Norden zur L 1035, Affaltrach ausschließend

| — | Querung der L 1035 |
| --- | --- |

—

Querung der L 1035

| — | Weiter entlang am Mittelbach bis zum Ortseingang Affaltrach, dort am Ortsrand entlang nach Norden zur K 2110, Affaltrach ausschließend |
| --- | --- |

—

Weiter entlang am Mittelbach bis zum Ortseingang Affaltrach, dort am Ortsrand entlang nach Norden zur K 2110, Affaltrach ausschließend

| — | Auf der K1035 Richtung Nordosten bis zur Gemeindegrenze Obersulm/Bretzfeld, Bretzfeld einschließend |
| --- | --- |

—

Auf der K1035 Richtung Nordosten bis zur Gemeindegrenze Obersulm/Bretzfeld, Bretzfeld einschließend

| — | Auf einer gedachten Linie 300 m in Nordwestlicher Richtung zum Waldrand Buchhau, Gewann Sperbelhau nördlich einschließend |
| --- | --- |

—

Auf einer gedachten Linie 300 m in Nordwestlicher Richtung zum Waldrand Buchhau, Gewann Sperbelhau nördlich einschließend

| — | Am Waldrand entlang Richtung Nordwesten bis zur Querung eines Wassergrabens |
| --- | --- |

—

Am Waldrand entlang Richtung Nordwesten bis zur Querung eines Wassergrabens

| — | Von hier auf einer gedachten Linie nach Norden, westlich der Ortschaft Waldbach, Waldbach einschließend bis zur K 2341 |
| --- | --- |

—

Von hier auf einer gedachten Linie nach Norden, westlich der Ortschaft Waldbach, Waldbach einschließend bis zur K 2341

| — | Querung der K 2341 |
| --- | --- |

—

Querung der K 2341

| — | Auf einer gedachten Linie Richtung Nord-Nordost bis zum Dimbach |
| --- | --- |

—

Auf einer gedachten Linie Richtung Nord-Nordost bis zum Dimbach

| — | Auf einem Feldweg 300 m nach Nordwest, von dort auf einem Feldweg nach Nordosten bis zur A6 |
| --- | --- |

—

Auf einem Feldweg 300 m nach Nordwest, von dort auf einem Feldweg nach Nordosten bis zur A6

| — | Querung der A6 |
| --- | --- |

—

Querung der A6

| — | Auf der Schwarzenbergstraße bis zur Ringstraße, Ostliche Teile von Schwappach einschließend |
| --- | --- |

—

Auf der Schwarzenbergstraße bis zur Ringstraße, Ostliche Teile von Schwappach einschließend

| — | Auf der Ringstraße nach Norden bis zur Kreuzung L1089 |
| --- | --- |

—

Auf der Ringstraße nach Norden bis zur Kreuzung L1089

| — | Weiter auf der Moosbachstraße Richtung Norden bis zum Kreisverkehr der L1036 |
| --- | --- |

—

Weiter auf der Moosbachstraße Richtung Norden bis zum Kreisverkehr der L1036

| — | Vom Kreisverkehr Richtung Osten auf L1036 bis zur A6 |
| --- | --- |

—

Vom Kreisverkehr Richtung Osten auf L1036 bis zur A6

| — | Auf der A6 Richtung Osten bis Startpunkt |
| --- | --- |

—

Auf der A6 Richtung Osten bis Startpunkt

29.2.2020-8.3.2020

Folgende Gemarkungen sind vollständig enthalten:

| — | Westernbach (Gemeinde Zweiflingen) |
| --- | --- |

—

Westernbach (Gemeinde Zweiflingen)

| — | Baumerlenbach, Unterohrn, Verrenberg, Öhringen, Büttelbronn, Eckartsweiler, Cappel (Stadt Öhringen) |
| --- | --- |

—

Baumerlenbach, Unterohrn, Verrenberg, Öhringen, Büttelbronn, Eckartsweiler, Cappel (Stadt Öhringen)

| — | Pfedelbach, Windischenbach, Oberohrn, Harsberg (Gemeinde Pfedelbach) |
| --- | --- |

—

Pfedelbach, Windischenbach, Oberohrn, Harsberg (Gemeinde Pfedelbach)

| — | Siebeneich (Gemeinde Bretzfeld) |
| --- | --- |

—

Siebeneich (Gemeinde Bretzfeld)

Folgende Gemarkungen sind teilweise im Beobachtungsgebiet und im Sperrbezirk enthalten, die genaue Abgrenzung ist der Beschreibung des Sperrbezirks zu entnehmen:

| — | Bitzfeld, Geddelsbach, Unterheimbach, Waldbach, Dimbach, Schwabbach (Gemeinde Bretzfeld) |
| --- | --- |

—

Bitzfeld, Geddelsbach, Unterheimbach, Waldbach, Dimbach, Schwabbach (Gemeinde Bretzfeld)

| — | Verrenberg (Stadt Öhringen) |
| --- | --- |

—

Verrenberg (Stadt Öhringen)

| — | Windischenbach, Pfedelbach (Gemeinde Pfedelbach) |
| --- | --- |

—

Windischenbach, Pfedelbach (Gemeinde Pfedelbach)

Teilweise enthalten sind die Gemarkungen Möglingen und Ohrnberg (Gemeinde Öhringen):

| — | Beginnend ab der Gemarkungsgrenze Möglingen-Kochersteinsfeld-Ohrnberg |
| --- | --- |

—

Beginnend ab der Gemarkungsgrenze Möglingen-Kochersteinsfeld-Ohrnberg

| — | vorbei an den Gewannen Hummeläcker und Streich |
| --- | --- |

—

vorbei an den Gewannen Hummeläcker und Streich

| — | weitergedacht bis zum nördlichsten Punkt der Kleingartensiedlung (Gewann Streichberg) |
| --- | --- |

—

weitergedacht bis zum nördlichsten Punkt der Kleingartensiedlung (Gewann Streichberg)

| — | Linie weitergedacht bis zur L1045 |
| --- | --- |

—

Linie weitergedacht bis zur L1045

Teilweise enthalten ist die Gemarkung Zweiflingen:

| — | über die Gewanne Schießäcker einmündend in den Feldweg am Waldrand unterhalb des Gewanns Weite Gruben dann in gleicher Richtung weiterführend bis zur Schießhofer Straße, die Schießhofer Straße Richtung Süden bis Pfahlbach |
| --- | --- |

—

über die Gewanne Schießäcker einmündend in den Feldweg am Waldrand unterhalb des Gewanns Weite Gruben dann in gleicher Richtung weiterführend bis zur Schießhofer Straße, die Schießhofer Straße Richtung Süden bis Pfahlbach

| — | dann entlang der K2330 bis zum Limes Blick Zweiflingen |
| --- | --- |

—

dann entlang der K2330 bis zum Limes Blick Zweiflingen

| — | nach Osten abbiegend entlang der Kärcher Straße am Golfplatz vorbei bis zum Kreisel L1050 |
| --- | --- |

—

nach Osten abbiegend entlang der Kärcher Straße am Golfplatz vorbei bis zum Kreisel L1050

| — | weiter nach Süden auf der L1050 bis zur Einmündung K2354 |
| --- | --- |

—

weiter nach Süden auf der L1050 bis zur Einmündung K2354

| — | weiter entlang der K2354, die A6 querend |
| --- | --- |

—

weiter entlang der K2354, die A6 querend

Teilweise enthalten sind die Gemarkungen Neuenstein und Obersöllbach:

| — | bis nach dem Gewann Wachtbaumäcker in Richtung Neuenstein, |
| --- | --- |

—

bis nach dem Gewann Wachtbaumäcker in Richtung Neuenstein,

| — | dann abbiegend in Richtung Südwesten, |
| --- | --- |

—

dann abbiegend in Richtung Südwesten,

| — | dann 2. Feldweg links abbiegend |
| --- | --- |

—

dann 2. Feldweg links abbiegend

| — | dann entlang des Wegs zwischen den Baugebieten Riedweg Teil 1 und Teil 2 nach Süden, die Bahnlinie queren, südlich vorbei am Wohngebiet Steigerbrünnle |
| --- | --- |

—

dann entlang des Wegs zwischen den Baugebieten Riedweg Teil 1 und Teil 2 nach Süden, die Bahnlinie queren, südlich vorbei am Wohngebiet Steigerbrünnle

| — | Linie weiter gedacht am Sportgelände vorbei bis zur Brücke über den Epbach (Bergstraße) |
| --- | --- |

—

Linie weiter gedacht am Sportgelände vorbei bis zur Brücke über den Epbach (Bergstraße)

| — | dann die L1051 und L1036 queren, dann auf die K2357 bis zur Gemarkungsgrenze Obersöllbach-Eschelbach |
| --- | --- |

—

dann die L1051 und L1036 queren, dann auf die K2357 bis zur Gemarkungsgrenze Obersöllbach-Eschelbach

| — | entlang des Gewanns Obere Halde die K2355 und das Gewann Bühl querend |
| --- | --- |

—

entlang des Gewanns Obere Halde die K2355 und das Gewann Bühl querend

| — | dann weiter Richtung Süden in Richtung Pfaffenberg |
| --- | --- |

—

dann weiter Richtung Süden in Richtung Pfaffenberg

| — | östlich vorbei am Pfaffenberg, die Gemeindegrenze nach Öhringen querend |
| --- | --- |

—

östlich vorbei am Pfaffenberg, die Gemeindegrenze nach Öhringen querend

Teilweise enthalten ist die Gemarkung Michelbach:

| — | den Weg weiter bis Rohrklinge |
| --- | --- |

—

den Weg weiter bis Rohrklinge

| — | dann weiter Richtung Süden durch die Gewanne Brenntenholz und Erlen |
| --- | --- |

—

dann weiter Richtung Süden durch die Gewanne Brenntenholz und Erlen

| — | dann die K2387 kreuzen, weiter in Richtung Süden nach Mittelsteinbach durch das Gewann Koppenwiesenschlag, |
| --- | --- |

—

dann die K2387 kreuzen, weiter in Richtung Süden nach Mittelsteinbach durch das Gewann Koppenwiesenschlag,

Teilweise enthalten ist die Gemarkung Untersteinbach:

| — | weiter in Richtung Süden durch die Gewanne Holderberg und Göttele |
| --- | --- |

—

weiter in Richtung Süden durch die Gewanne Holderberg und Göttele

| — | östlich an Mittelsteinbach vorbei auf den Herdenweg, dann bis zum Wasserhochbehälter vor Untersteinbach |
| --- | --- |

—

östlich an Mittelsteinbach vorbei auf den Herdenweg, dann bis zum Wasserhochbehälter vor Untersteinbach

| — | dann Weiter Richtung Süden an der Siedlungsgrenze bis zur Straße In der Heid |
| --- | --- |

—

dann Weiter Richtung Süden an der Siedlungsgrenze bis zur Straße In der Heid

| — | dann weiter entlang des Wegs in Richtung Süden bis zur Schuppacher Straße (K2360) |
| --- | --- |

—

dann weiter entlang des Wegs in Richtung Süden bis zur Schuppacher Straße (K2360)

| — | auf K2360 weiter bis Floßholz, dann entlang des Wegs parallel zum Lohklingenbach in Richtung Südwesten bis ca. 150 m vor der Kehre zur Kreisgrenze SHA |
| --- | --- |

—

auf K2360 weiter bis Floßholz, dann entlang des Wegs parallel zum Lohklingenbach in Richtung Südwesten bis ca. 150 m vor der Kehre zur Kreisgrenze SHA

8.3.2020

BADEN-WÜRTTEMBERG, Kreis Heilbronn:

Teilweise enthalten sind die Flur Eschenau:

| — | Von Landkreisgrenze Heilbronn Landkreis entlang Köberleweg Richtung Eschenau |
| --- | --- |

—

Von Landkreisgrenze Heilbronn Landkreis entlang Köberleweg Richtung Eschenau

| — | entlang des Michelbach bis zur Straße Eschenauer Berg |
| --- | --- |

—

entlang des Michelbach bis zur Straße Eschenauer Berg

| — | östlich der Bebauung zur K2110 |
| --- | --- |

—

östlich der Bebauung zur K2110

| — | entlang der K2110 bis zur Landkreisgrenze |
| --- | --- |

—

entlang der K2110 bis zur Landkreisgrenze

29.2.2020-8.3.2020

Folgende Gemeinden sind vollständig enthalten:

| — | Löwenstein |
| --- | --- |

—

Löwenstein

| — | Lehrensteinsfeld |
| --- | --- |

—

Lehrensteinsfeld

| — | Ellhofen |
| --- | --- |

—

Ellhofen

| — | Langenbrettach |
| --- | --- |

—

Langenbrettach

| — | Eberstadt |
| --- | --- |

—

Eberstadt

| — | Wüstenrot |
| --- | --- |

—

Wüstenrot

Folgende Gemarkungen sind vollständig enthalten:

| — | Grantschen (Gemeinde Weinsberg) |
| --- | --- |

—

Grantschen (Gemeinde Weinsberg)

| — | Wimmental (Gemeinde Weinsberg) |
| --- | --- |

—

Wimmental (Gemeinde Weinsberg)

| — | Cleversulzbach (Gemeinde Neuenstadt) |
| --- | --- |

—

Cleversulzbach (Gemeinde Neuenstadt)

Teilweise enthalten ist die Gemeinde Obersulm:

| — | ausgenommen: der im Sperrbezirk liegende Teil |
| --- | --- |

—

ausgenommen: der im Sperrbezirk liegende Teil

Teilweise enthalten ist die Gemarkung Unterheinriet (Gemeinde Untergruppenbach):

| — | An der Gemeindegrenze zwischen Sandberg und Vorhof in westlicher Richtung bis zur Forststraße; |
| --- | --- |

—

An der Gemeindegrenze zwischen Sandberg und Vorhof in westlicher Richtung bis zur Forststraße;

| — | auf Feldweg nördlich von Vorhof Richtung Waldrand, entlang bis zur Schozach; |
| --- | --- |

—

auf Feldweg nördlich von Vorhof Richtung Waldrand, entlang bis zur Schozach;

| — | nördlich am Braunenwald entlang Zufluss zur Schozach; |
| --- | --- |

—

nördlich am Braunenwald entlang Zufluss zur Schozach;

| — | westlich entlang Waldrand bis zur Wegkreuzung unterhalb Hagelsberg; |
| --- | --- |

—

westlich entlang Waldrand bis zur Wegkreuzung unterhalb Hagelsberg;

| — | entlang Forstweg in nördlicher Richtung bis zur Gemeindegrenze Lehrensteinsfeld |
| --- | --- |

—

entlang Forstweg in nördlicher Richtung bis zur Gemeindegrenze Lehrensteinsfeld

Teilweise enthalten ist die Gemarkung Weinsberg (Gemeidne Weinsberg):

| — | Gemeindegrenze zu Lehrensteinsfeld an der A81 entlang in nördlicher Richtung bis zur Gemeindegrenze Eberstadt |
| --- | --- |

—

Gemeindegrenze zu Lehrensteinsfeld an der A81 entlang in nördlicher Richtung bis zur Gemeindegrenze Eberstadt

Teilweise enthalten ist die Gemarkung Neuenstadt (Gemeinde Neuenstadt):

| — | Gemeindegrenze Eberstadt Feld/Forstweg von Buchhorn Richtung Neuenstadt – Daistler; |
| --- | --- |

—

Gemeindegrenze Eberstadt Feld/Forstweg von Buchhorn Richtung Neuenstadt – Daistler;

| — | bei den Aussiedlerhöfen in westlicher Richtung bis zum Limbach; |
| --- | --- |

—

bei den Aussiedlerhöfen in westlicher Richtung bis zum Limbach;

| — | vom Limbach zur Cleversulzbacherstraße weiter zur K2007 bis zur Öhringerstraße über die A81 bis zur Kocher |
| --- | --- |

—

vom Limbach zur Cleversulzbacherstraße weiter zur K2007 bis zur Öhringerstraße über die A81 bis zur Kocher

Teilweise enthalten ist die Gemarkung Gochsen (Gemeinde Hardthausen):

| — | von der A81 zur Kocher am Fluss entlang bis Buchsmühle; |
| --- | --- |

—

von der A81 zur Kocher am Fluss entlang bis Buchsmühle;

| — | Feldweg nördlich des Sportplatz Richtung Hintere Berge – Dörnet – Bühl – Lampoldshausenerstraße – Feldweg westlich zur K2014; |
| --- | --- |

—

Feldweg nördlich des Sportplatz Richtung Hintere Berge – Dörnet – Bühl – Lampoldshausenerstraße – Feldweg westlich zur K2014;

| — | südlich des Gänskirchhofs in westlicher Richtung zur Landkreisgrenze |
| --- | --- |

—

südlich des Gänskirchhofs in westlicher Richtung zur Landkreisgrenze

8.3.2020

BADEN WÜRTTEMBERG, Kreis Schwäbisch-Hall:

Folgende Gemarkungen sind vollständig enthalten:

Ammertsweiler (Gemeinde Mainhardt)

Teilweise enthalten ist die Gemarkung Geißelhardt (Gemeinde Mainhardt):

| — | Von der Gemarkungsgrenze (Ammertsweiler/Geißelhardt) links entlang der L1050 bis zur Abzweigung Streithag |
| --- | --- |

—

Von der Gemarkungsgrenze (Ammertsweiler/Geißelhardt) links entlang der L1050 bis zur Abzweigung Streithag

| — | gesamter Ortsteil Streithag |
| --- | --- |

—

gesamter Ortsteil Streithag

| — | von Streithag Richtung Waldrand Lohklingen Wald, links entlang des Waldrandes bis zur Kreisgrenze Schwäbisch-Hall |
| --- | --- |

—

von Streithag Richtung Waldrand Lohklingen Wald, links entlang des Waldrandes bis zur Kreisgrenze Schwäbisch-Hall

8.3.2020

Stat membru: Ungaria

| Zona care cuprinde: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 31 din Directiva 2005/94/CE |
| --- | --- |
| Komárom-Esztergom megye: |
| Bana, Bábolna, Csém, Kisigmánd, Komárom, Mocsa, Nagyigmánd és Tárkány települések közigazgatási területének a 47.687049 és a 17.989846, a 47.690195 és a 17.995825, valamint a 47.686220 és a 17.987319 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú köráltal határolt területen belül és a védőkörzeten kívül eső területei | 26.2.2020 |
| Ács és Bábolna települések közigazgatási területeinek a 47.687049 és a 17.989846, a 47.690195 és a 17.995825, valamint a 47.686220 és a 17.987319 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | 18.2.2020-26.2.2020 |
| Győr-Moson-Sopron megye: |
| Bőny, Nagyszentjános és Rétalap települések közigazgatási területeinek a 47.687049 és a 17.989846 valamint 47.690195 és 17.995825 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területei | 26.2.2020 |

Zona care cuprinde:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 31 din Directiva 2005/94/CE

Komárom-Esztergom megye:

Bana, Bábolna, Csém, Kisigmánd, Komárom, Mocsa, Nagyigmánd és Tárkány települések közigazgatási területének a 47.687049 és a 17.989846, a 47.690195 és a 17.995825, valamint a 47.686220 és a 17.987319 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú köráltal határolt területen belül és a védőkörzeten kívül eső területei

26.2.2020

Ács és Bábolna települések közigazgatási területeinek a 47.687049 és a 17.989846, a 47.690195 és a 17.995825, valamint a 47.686220 és a 17.987319 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

18.2.2020-26.2.2020

Győr-Moson-Sopron megye:

Bőny, Nagyszentjános és Rétalap települések közigazgatási területeinek a 47.687049 és a 17.989846 valamint 47.690195 és 17.995825 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területei

26.2.2020

Stat membru: Slovacia

| Zona care cuprinde: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 31 din Directiva 2005/94/CE |
| --- | --- |
| Nitra region: |
| Municipalities in region Nitra:
  City Komárno part of Nová Stráž, part of municipality Žitná na Ostrove | 26.2.2020 |
| Čadca region: |
| Municipalities: Stará Bystrica, Radôstka, Vychylovka | 19.2.2020-27.2.2020 |
| Municipalities: Klubina, Zborov nad Bystricou, Krásno nad Kysucou, Nová Bystrica, Dunajov | 27.2.2020 |
| Žilina region: |
| Municipality: Lutiše, Horná Tižiná | 27.2.2020 |
| Kysucké Nové Mesto region: |
| Municipality: Lodno, part of municipalities: Kysucký Lieskovec, Horný Vadičov | 27.2.2020 |

Zona care cuprinde:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 31 din Directiva 2005/94/CE

Nitra region:

Municipalities in region Nitra:

City Komárno part of Nová Stráž, part of municipality Žitná na Ostrove

26.2.2020

Čadca region:

Municipalities: Stará Bystrica, Radôstka, Vychylovka

19.2.2020-27.2.2020

Municipalities: Klubina, Zborov nad Bystricou, Krásno nad Kysucou, Nová Bystrica, Dunajov

27.2.2020

Žilina region:

Municipality: Lutiše, Horná Tižiná

27.2.2020

Kysucké Nové Mesto region:

Municipality: Lodno, part of municipalities: Kysucký Lieskovec, Horný Vadičov

27.2.2020

Stat membru: Polonia

| Zona care cuprinde: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 31 din Directiva 2005/94/CE |
| --- | --- |
| W województwie wielkopolskim, w powiecie ostrowskim: |
| 1. | W gminie Raszków miejscowości: Rąbczyn, Jelitów, Jaskółki, Radłów, południowa część miejscowości Przybysławice od numeru 144 do nr 35 |

Zona care cuprinde:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 31 din Directiva 2005/94/CE

W województwie wielkopolskim, w powiecie ostrowskim:

1.

W gminie Raszków miejscowości: Rąbczyn, Jelitów, Jaskółki, Radłów, południowa część miejscowości Przybysławice od numeru 144 do nr 35

| 2. | W gminie Ostrów Wielkopolski miejscowości: Zacharzew, Lamki, Zalesie, Świeligów |
| --- | --- |

2.

W gminie Ostrów Wielkopolski miejscowości: Zacharzew, Lamki, Zalesie, Świeligów

| 3. | Cześć północno – zachodnia miasta Ostrów Wielkopolski od ulicy Miodowej nr 5, Radłowskiej 65 przez ulice Profesora Jachimka, Przymiejską, Krotoszyńską, Owsianą do ulicy Topolowej 62 |
| --- | --- |

3.

Cześć północno – zachodnia miasta Ostrów Wielkopolski od ulicy Miodowej nr 5, Radłowskiej 65 przez ulice Profesora Jachimka, Przymiejską, Krotoszyńską, Owsianą do ulicy Topolowej 62

14.2.2020-23.2.2020

W województwie wielkopolskim, w powiatach ostrowskim i krotoszyńskim:

W powiecie ostrowskim:

| 1. | W gminie Raszków miejscowości: Rąbczyn, Raszków, Pogrzybów, Głogowa, Skrzebowa, Moszczanka, Biniew, Bieganin, Szczurawice, Walentynów, Niemojewiec, Janków Zaleśny, Sulisław, pozostała cześć miejscowości Przybysławice poza obszarem zapowietrzonym, południowa część miejscowości Korytnica do ulicy Jarocińskiej 6; |
| --- | --- |

1.

W gminie Raszków miejscowości: Rąbczyn, Raszków, Pogrzybów, Głogowa, Skrzebowa, Moszczanka, Biniew, Bieganin, Szczurawice, Walentynów, Niemojewiec, Janków Zaleśny, Sulisław, pozostała cześć miejscowości Przybysławice poza obszarem zapowietrzonym, południowa część miejscowości Korytnica do ulicy Jarocińskiej 6;

| 2. | W gminie Ostrów Wielkopolski miejscowości: Łąkociny, Daniszyn, Gorzyce Wielkie, Radziwiłłów, Topola Mała, Słaborowice, Franklinów, Lewków, Szczury, Wysocko Wielkie, Cegły, Kołątajew, Karski, Stary Staw, Mazury- część wschodnia do numeru 8, Czekanów- zachodnia część od ulicy Kaliskiej 12, Kwiatków- zachodnia część od numeru 7A |
| --- | --- |

2.

W gminie Ostrów Wielkopolski miejscowości: Łąkociny, Daniszyn, Gorzyce Wielkie, Radziwiłłów, Topola Mała, Słaborowice, Franklinów, Lewków, Szczury, Wysocko Wielkie, Cegły, Kołątajew, Karski, Stary Staw, Mazury- część wschodnia do numeru 8, Czekanów- zachodnia część od ulicy Kaliskiej 12, Kwiatków- zachodnia część od numeru 7A

| 3. | Pozostała część miasta Ostrów Wielkopolski poza obszarem zapowietrzonym |
| --- | --- |

3.

Pozostała część miasta Ostrów Wielkopolski poza obszarem zapowietrzonym

| 4. | W gminie Przygodzice miejscowości: Topola Wielka, Topola Osiedle, Janków Przygodzki, Wysocko Małe |
| --- | --- |

4.

W gminie Przygodzice miejscowości: Topola Wielka, Topola Osiedle, Janków Przygodzki, Wysocko Małe

| 5. | W gminie Odolanów miejscowości: Nabyszyce, Wierzbno, Tarchały Wielkie, Tarchały Małe, Gorzyce Małe |
| --- | --- |

5.

W gminie Odolanów miejscowości: Nabyszyce, Wierzbno, Tarchały Wielkie, Tarchały Małe, Gorzyce Małe

W powiecie krotoszyńskim:

W gminie Krotoszyn miejscowości: Baszyny, Ugrzele, Janów, Orpiszew, Świnków

23.2.2020

W województwie wielkopolskim, w powiecie szamotulskim:

W gminie Ostroróg miejscowości: Zapust, Wielonek, Klemensowo, Rudki Huby, Ostroróg

16.2.2020-25.2.2020.

W województwie wielkopolskim, w powiecie szamotulskim:

| 1. | W gminie Kaźmierz miejscowości: Sokolniki Wielkie, Sokolniki Małe, Wierzchaczewo; |
| --- | --- |

1.

W gminie Kaźmierz miejscowości: Sokolniki Wielkie, Sokolniki Małe, Wierzchaczewo;

| 2. | W gminie Ostroróg miejscowosci: Bobulczyn, Oporowo, Kluczewo, Kluczewo Huby, Szczepankowo, Karolewo, Rudki, Piaskowo, Forestowo, Bielejewo, Binino, Dobrojewo; |
| --- | --- |

2.

W gminie Ostroróg miejscowosci: Bobulczyn, Oporowo, Kluczewo, Kluczewo Huby, Szczepankowo, Karolewo, Rudki, Piaskowo, Forestowo, Bielejewo, Binino, Dobrojewo;

| 3. | W gminie Obrzycko miejscowości: Gaj Mały, Karolin, Pęckowo, Ordzin, Koźmin, Dobrogostowo, Lizbona; |
| --- | --- |

3.

W gminie Obrzycko miejscowości: Gaj Mały, Karolin, Pęckowo, Ordzin, Koźmin, Dobrogostowo, Lizbona;

| 4. | W gminie Pniewy miejscowości: Przystanki, Dębina, Buszewko, Buszewo, Dęborzyce, Mielno, Szymanowo, Zajączkowo, Psarski, Nojewo, Psarki, Nosalewo |
| --- | --- |

4.

W gminie Pniewy miejscowości: Przystanki, Dębina, Buszewko, Buszewo, Dęborzyce, Mielno, Szymanowo, Zajączkowo, Psarski, Nojewo, Psarki, Nosalewo

| 5. | W gminie Wronki miejscowości: Samołęż, Nowa Wieś, Huby Oporowo, Marianowo, Wierzchocin, Głuchowo |
| --- | --- |

5.

W gminie Wronki miejscowości: Samołęż, Nowa Wieś, Huby Oporowo, Marianowo, Wierzchocin, Głuchowo

W gminie Szamotuły miejscowości: Czyściec, Krzeszkowice, Kamionka, Otorowo, Lipnickie Huby, Lipnica, Brodziszewo, Emilianowo, Gałowo, Jastrowo, Ostrolesie, Koźle, Śmiłowo, Szamotuły

25.2.2020

W województwie wielkopolskim, w powiecie międzychodzkim

W gminie Chrzypsko Wielkie miejscowość Orle Wielkie

25.2.2020

W województwie wielkopolskim w powiecie wolsztyńskim:

W gminie Wolsztyn miejscowości: Berzyna, Stary Widzim Piekiełko, Adamowo Piekiełko, Kębłowo Kolonia, część miejscowości Niałek Wielki położona na południe od drogi nr 32

21.2.2020-29.2.2020

W województwie wielkopolskim w powiatach wolsztyńskim i grodziskim:

W powiecie wolsztyńskim:

| 1. | W gminie Wolsztyn miejscowości: Stary Widzim, Świętno, Stradyń, Obra, Wroniawy, Stara Dąbrowa, Adamowo, Gościeszyn, Błocko, Tłoki, Wolsztyn, Karpicko, Nowe Tłoki, Chorzemin, Powodowo, Nowa Obra, Nowa Dąbrowa, Krutla, Nowy Młyn, Zdrogowo, Świętno, część miejscowści Niałek Wielki położona na północ od drogi nr 32; |
| --- | --- |

1.

W gminie Wolsztyn miejscowości: Stary Widzim, Świętno, Stradyń, Obra, Wroniawy, Stara Dąbrowa, Adamowo, Gościeszyn, Błocko, Tłoki, Wolsztyn, Karpicko, Nowe Tłoki, Chorzemin, Powodowo, Nowa Obra, Nowa Dąbrowa, Krutla, Nowy Młyn, Zdrogowo, Świętno, część miejscowści Niałek Wielki położona na północ od drogi nr 32;

| 2 | W gminie Przemęt miejscowości: Solec, Solec Nowy, Mochy; |
| --- | --- |

2

W gminie Przemęt miejscowości: Solec, Solec Nowy, Mochy;

| 3 | W gminie Siedlec miejscowości: Jaromierz, Jażyniec, Kiełkowo, Żodyń, Siedlec, Kiełpiny Kolonia |
| --- | --- |

3

W gminie Siedlec miejscowości: Jaromierz, Jażyniec, Kiełkowo, Żodyń, Siedlec, Kiełpiny Kolonia

W powiecie grodziskim:

W gminie Rakoniewice miejscowości: Głodno, Cegielsko Adolfowo, Łąkie, część miejscowości Rostarzewo położona na zachód od ulic Topolowej i Ogrodowej

29.2.2020

W województwie lubuskim w powiecie zielonogórskim

W gminie Kargowa miejscowości: Obra Dolna, Nowy Jaromierz

29.2.2020

W województwie warmińsko – mazurskim w powiecie iławskim

W gminie Zalewo miejscowości: Rąbity, Międzychód, Zatyki, Surbajny, Koziny, Kupin, Rudnia

21.2.2020-29.2.2020

W województwie warmińsko – mazurskim w powiatach iławskim, ostródzkim:

Powiat iławski:

W gminie Zalewo miejscowości: Karpowo, Śliwa, Dajny, Barty, Pozorty, Girgajny, Mazanki, Janiki Wielkie, Janiki Małe, Jaśkowo, Wielowieś, Boreczno, Duba, Mozgowo, Huta Wielka, Skitławki, Urowo, Gubławki, Wieprz, Matyty, Polajny, Jerzwałd, Rucewo, Kiemiany, Dobrzyki, Witoszewo, Gajdy, Półwieś, Zalewo, Bajdy, Sadławki, Bądki, Bednarzówka, Brzeziniak, Jezierce, Bukowiec, Likszajny, Tarpno, Nowe Chmielówko

Powiat ostródzki:

| 1. | W gminie Małdyty miejsowości: Wielki Dwór, Jarnołtowo, Fiugajki, Drynki, Pleśno, Leszczynka Mała, Linki, Klonowy Dwór, Plękity, Smolno, Kanty, Bagnity, Wodziany, Surzyki Małe, Surzyki Wielkie; |
| --- | --- |

1.

W gminie Małdyty miejsowości: Wielki Dwór, Jarnołtowo, Fiugajki, Drynki, Pleśno, Leszczynka Mała, Linki, Klonowy Dwór, Plękity, Smolno, Kanty, Bagnity, Wodziany, Surzyki Małe, Surzyki Wielkie;

| 2. | W gminie Miłomłyn miejscowości: Skarpa, Ligi |
| --- | --- |

2.

W gminie Miłomłyn miejscowości: Skarpa, Ligi

29.2.2020

W województwie pomorskim w powiecie sztumskim:

W gminie Stary Dzierzgoń od granicy województwa pomorskiego wzdłuż drogi łączącej miejscowości Bajdy-Przezmark do miejscowości Przezmark, następnie po drugiej stronie drogi wojewódzkiej 519 wzdłuż jeziora Motława Wielka do miejscowości Danielówka, dalej drogą leśną do jeziora Witoszewskiego w województwie warmińsko-mazurskim.

29.2.2020

W województwie warmińsko – mazurskim w powiecie ostródzkim:

W gminie Grunwald miejscowości: Góry Lubiańskie, Zybułtowo, Lubian, Mielno, Stębark

5.3.2020-13.3.2020

W województwie warmińsko – mazurskim w powiatach: ostródzkim, działdowskim, nidzickim, olsztyńskim:

| 1. | w powiecie ostródzkim:






  — | w gminie Grunwald miejscowości: Dylewko, Dąbrowo, Frygnowo, Grabiczki, Gierzwałd, Grunwald, Kiersztanowo, Kitnowo, Korsztyn, Lipowa Góra, Lubianek, Łącko, Łodwigowo, Marcinkowo, Omin, Pacółtowo, Pacółtówko, Rzepki, Tymawa, Ulnowo, Wróble, Zapieka, |
| --- | --- | --- |

1.

w powiecie ostródzkim:

—

w gminie Grunwald miejscowości: Dylewko, Dąbrowo, Frygnowo, Grabiczki, Gierzwałd, Grunwald, Kiersztanowo, Kitnowo, Korsztyn, Lipowa Góra, Lubianek, Łącko, Łodwigowo, Marcinkowo, Omin, Pacółtowo, Pacółtówko, Rzepki, Tymawa, Ulnowo, Wróble, Zapieka,

| — | w gminie Dąbrówno miejscowości: Gardyny, Łogdowo, Osiekowo, Ostrowite, Samin, Saminek; |
| --- | --- |

—

w gminie Dąbrówno miejscowości: Gardyny, Łogdowo, Osiekowo, Ostrowite, Samin, Saminek;

| 2. | w powiecie działdowskim w gminie Działdowo miejscowość Jankowice; |
| --- | --- |

2.

w powiecie działdowskim w gminie Działdowo miejscowość Jankowice;

| 3. | w powiecie nidzickim w gminie Kozłowo miejscowości: Browina, Turowo, Turówko, Wronowo; |
| --- | --- |

3.

w powiecie nidzickim w gminie Kozłowo miejscowości: Browina, Turowo, Turówko, Wronowo;

| 4. | w powiecie olsztyńskim w gminie Olsztynek miejscowości: Czarci Jar, Dębowa Góra, Drwęck, Gąsiorowo Olsztyneckie, Gibała, Gierdałki, Jadamowo, Juńcza, Królikowo, Lichtajny, Lutek, Nowa Wieś Ostródzka, Pawłowo, Sitno, Waplewo, Warglewo |
| --- | --- |

4.

w powiecie olsztyńskim w gminie Olsztynek miejscowości: Czarci Jar, Dębowa Góra, Drwęck, Gąsiorowo Olsztyneckie, Gibała, Gierdałki, Jadamowo, Juńcza, Królikowo, Lichtajny, Lutek, Nowa Wieś Ostródzka, Pawłowo, Sitno, Waplewo, Warglewo

13.3.2020

W województwie śląskim w powiecie raciborskim:

W gminie Kuźnia Raciborska, miejscowości: Ruda Kozielska, część miejscowości Rudy położona na zachód od drogi nr 919

21.2.2020-29.2.2020

W województwie śląskim w powiatach raciborskim, rybnickim, gliwickim, w powiecie miejskim Rybnik:

W powiecie raciborskim:

| 1. | W gminie Kuźnia Raciborska miejscowości: Kuźnia Raciborska, Jankowice, Siedliska, część miejscowości Budziska położona na wschód od ulic Leśnej, Szkolnej, Głównej i Fabrycznej, część miejscowości Rudy położona na wschód od drogi nr 919; |
| --- | --- |

1.

W gminie Kuźnia Raciborska miejscowości: Kuźnia Raciborska, Jankowice, Siedliska, część miejscowości Budziska położona na wschód od ulic Leśnej, Szkolnej, Głównej i Fabrycznej, część miejscowości Rudy położona na wschód od drogi nr 919;

| 2. | W gminie Nędza, miejscowości: Szymocice, Górki Śląskie, część miejscowości Nędza połozona na wschód od linii kolejowej łączącej miejscowości Racibórz – Kędzierzyn Koźle; |
| --- | --- |

2.

W gminie Nędza, miejscowości: Szymocice, Górki Śląskie, część miejscowości Nędza połozona na wschód od linii kolejowej łączącej miejscowości Racibórz – Kędzierzyn Koźle;

W powiecie rybnickim:

| 1. | W gminie Lyski miejscowości: Bogunice, Zwonowice, Sumina, Lyski, część miejscowości Adamowice położona na północ od ulic: Jana III Sobieskiego, Rybnickiej i Rolnej, część miejscowości Nowa Wieś położona na północ od ulicy Rybnickiej do drogi nr 923; |
| --- | --- |

1.

W gminie Lyski miejscowości: Bogunice, Zwonowice, Sumina, Lyski, część miejscowości Adamowice położona na północ od ulic: Jana III Sobieskiego, Rybnickiej i Rolnej, część miejscowości Nowa Wieś położona na północ od ulicy Rybnickiej do drogi nr 923;

| 2. | W gminie Gaszowice: część miejscowości Gaszowice położona na północ od ulic: Łąkowej, Wiejskiej, Rybnickiej, część miejscowości Szczerbice położona na północ od ulic: Rybnickiej, Głównej, Dworcowej; |
| --- | --- |

2.

W gminie Gaszowice: część miejscowości Gaszowice położona na północ od ulic: Łąkowej, Wiejskiej, Rybnickiej, część miejscowości Szczerbice położona na północ od ulic: Rybnickiej, Głównej, Dworcowej;

| 3. | W gminie Jejkowice: część miejscowości Jejkowice położona na północ od ulic: Głównej oraz Dworcowej; |
| --- | --- |

3.

W gminie Jejkowice: część miejscowości Jejkowice położona na północ od ulic: Głównej oraz Dworcowej;

W powiecie miejskim Rybnik dzielnice: Stodoły, Grabownia, Chwałęcice, Ochojec, część dzielnicy Rybnicka Kuźnia położona na północ od ulicy Podmiejskiej, część dzielnicy Golejów położona na zachód od drogi nr 78 oraz na północ od ulicy Komisji Edukacji Narodowej;

W powiecie gliwickim:

| 1. | W gminie Sośnicowice miejscowości: Tworóg Mały, Kuźniczka, Trachy, Bargłówka, część miejscowości Sierakowice położona na zachód od ulicy Sierakowskiej na terenach leśnych oraz ulicy Długiej, część miejscowości Smolnica położona na zachód od ulicy Łęgowskiej, część miejscowości Sośnicowice położona na zachód od ulicy Raciborskiej; |
| --- | --- |

1.

W gminie Sośnicowice miejscowości: Tworóg Mały, Kuźniczka, Trachy, Bargłówka, część miejscowości Sierakowice położona na zachód od ulicy Sierakowskiej na terenach leśnych oraz ulicy Długiej, część miejscowości Smolnica położona na zachód od ulicy Łęgowskiej, część miejscowości Sośnicowice położona na zachód od ulicy Raciborskiej;

| 2. | W gminie Pilchowice miejscowości: Stanica, część miejscowości Leboszowice położona na zachód od ulic: Smolnickiej i Wiejskiej, część miejscowości Pilchowice na zachód od ulic: Leboszowskiej, Wielopole, Dworcowej oraz ulicy Dolna Wieś, część miejscowości Wilcza położona na północny-zachód od drogi nr 78; |
| --- | --- |

2.

W gminie Pilchowice miejscowości: Stanica, część miejscowości Leboszowice położona na zachód od ulic: Smolnickiej i Wiejskiej, część miejscowości Pilchowice na zachód od ulic: Leboszowskiej, Wielopole, Dworcowej oraz ulicy Dolna Wieś, część miejscowości Wilcza położona na północny-zachód od drogi nr 78;

29.2.2020

W województwie opolskim w powiecie kędzierzyńsko-kozielskim:

W gminie Bierawa miejscowości: Solarnia, Kotlarnia, Goszyce, Dziergowice

29.2.2020

Stat membru: România

| Zona care cuprinde: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 31 din Directiva 2005/94/CE |
| --- | --- |
| Județul Maramureș |
| Oraș Seini
  Oraș Seini – localitatea Săbișa | 14.2.2020-22.2.2020 |
| Comuna Cicârlău – Localitatea Cicârlău
  Comuna Cicârlău – Localitatea Bârgău
  Comuna Cicârlău – Localitatea Handalu Ilbei
  Comuna Cicârlău – Localitatea Ilba
  Oraș Seini – Localitatea Viile Apei
  Comuna Ardusat – Localitatea Ardusat | 22.2.2020 |
| Județul Satu Mare |
| Comuna Pomi, localitatea Pomi | 14.2.2020-22.2.2020 |
| Comuna Orașu Nou – Localitatea Orașu Nou Vii
  Comuna Orașu Nou – Localitatea Racșa Vii
  Comuna Pomi – Localitatea Aciua
  Comuna Pomi – Localitatea Bicău
  Comuna Pomi – Localitatea Borlești
  Comuna Apa – Localitatea Apa
  Comuna Apa – Localitatea Someșeni
  Comuna Crucișor – Localitatea Crucișor
  Comuna Crucișor – Localitatea Iegheriște
  Comuna Valea Vinului – Localitatea Valea Vinului
  Comuna Valea Vinului – Localitatea Roșiori
  Comuna Medieșu Aurit – Localitatea Medieș Râturi
  Comuna Medieșu Aurit – Localitatea Medieș Vii
  Comuna Orașu Nou – Racșa | 22.2.2020 |

Zona care cuprinde:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 31 din Directiva 2005/94/CE

Județul Maramureș

Oraș Seini

Oraș Seini – localitatea Săbișa

14.2.2020-22.2.2020

Comuna Cicârlău – Localitatea Cicârlău

Comuna Cicârlău – Localitatea Bârgău

Comuna Cicârlău – Localitatea Handalu Ilbei

Comuna Cicârlău – Localitatea Ilba

Oraș Seini – Localitatea Viile Apei

Comuna Ardusat – Localitatea Ardusat

22.2.2020

Județul Satu Mare

Comuna Pomi, localitatea Pomi

14.2.2020-22.2.2020

Comuna Orașu Nou – Localitatea Orașu Nou Vii

Comuna Orașu Nou – Localitatea Racșa Vii

Comuna Pomi – Localitatea Aciua

Comuna Pomi – Localitatea Bicău

Comuna Pomi – Localitatea Borlești

Comuna Apa – Localitatea Apa

Comuna Apa – Localitatea Someșeni

Comuna Crucișor – Localitatea Crucișor

Comuna Crucișor – Localitatea Iegheriște

Comuna Valea Vinului – Localitatea Valea Vinului

Comuna Valea Vinului – Localitatea Roșiori

Comuna Medieșu Aurit – Localitatea Medieș Râturi

Comuna Medieșu Aurit – Localitatea Medieș Vii

Comuna Orașu Nou – Racșa

22.2.2020

---

ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE

| 21.2.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 48/26 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 48/26

---

Numai textele originale CEE-ONU au efect juridic în temeiul dreptului public internațional. Situația și data intrării în vigoare ale prezentului regulament se verifică în cea mai recentă versiune a documentului de situație CEE-ONU TRANS/WP.29/343, disponibilă la adresa: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulamentul ONU nr. 118 — Specificații tehnice uniforme privind comportarea la foc și/sau impermeabilitatea la combustibili sau la lubrifianți a materialelor utilizate la construcția anumitor categorii de autovehicule [2020/241]

Include toate textele valabile până la:

Suplimentul 1 la seria 03 de amendamente – Data intrării în vigoare: 16 octombrie 2018

Prezentul document este strict un instrument de documentare. Textele autentice și obligatorii din punct de vedere legal sunt:

| — | ECE/TRANS/WP.29/2013/12 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2013/12

| — | ECE/TRANS/WP.29/2016/14 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2016/14

| — | ECE/TRANS/WP.29/2017/16 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2017/16

| — | ECE/TRANS/WP.29/2017/18 și |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2017/18 și

| — | ECE/TRANS/WP.29/2018/24 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2018/24

CUPRINS

REGULAMENT

1.   Domeniul de aplicare

2.   Definiții: Considerații generale

3.   Cerere de omologare

4.   Omologare

5.   Partea I: Omologarea unui tip de vehicul în ceea ce privește comportarea la foc a componentelor utilizate în compartimentul interior, în compartimentul motorului și în orice compartiment de încălzire separat și în ceea ce privește comportarea la foc a cablurilor electrice și a manșoanelor de cabluri sau a ghenelor de cabluri și/sau impermeabilitatea la combustibili sau la lubrifianți a materialelor izolante utilizate în compartimentul motorului și în orice compartiment de încălzire separat

6.   Partea II: Omologarea unei componente în ceea ce privește comportarea la foc și/sau impermeabilitatea sa la combustibili sau la lubrifianți

7.   Modificarea tipului și extinderea omologării

8.   Conformitatea producției

9.   Sancțiuni în cazul neconformității producției

10.   Încetarea definitivă a producției

11.   Denumirile și adresele serviciilor tehnice responsabile cu efectuarea încercărilor de omologare, precum și ale autorităților de omologare de tip

12.   Dispoziții tranzitorii

ANEXE

1.   Fișă de comunicare pentru vehicul

2.   Fișă de comunicare pentru componente

3.   Comunicare (privind omologarea de tip a vehiculului)

4.   Comunicare (privind omologarea de tip a componentei)

5.   Exemple de dispunere a mărcilor de omologare

6.   Încercări pentru determinarea vitezei de ardere orizontală a materialelor

7.   Încercare pentru determinarea comportării la topire a materialelor

8.   Încercare pentru determinarea vitezei de ardere verticală a materialelor

9.   Încercare pentru determinarea impermeabilității la combustibili sau la lubrifianți a materialelor

10.   Încercări pentru determinarea rezistenței la propagarea flăcării la cabluri electrice

1.   DOMENIUL DE APLICARE

1.1.   Prezentul regulament vizează comportarea la foc (inflamabilitate, viteză de ardere și comportare la topire) și impermeabilitatea la combustibili sau la lubrifianți a materialelor utilizate la vehicule din categoriile M3, clasele II și III (1).

3

1

Omologările de tip sunt acordate în conformitate cu:

1.2.   Partea I – Omologarea de tip a unui vehicul în ceea ce privește comportarea la foc și/sau impermeabilitatea la combustibili sau la lubrifianți a componentelor utilizate în compartimentul interior, în compartimentul motorului și în orice compartiment de încălzire separat, precum și în ceea ce privește comportarea la foc a cablurilor electrice, a manșoanelor sau a ghenelor de cabluri utilizate pentru protecția cablurilor electrice ale vehiculului

1.3.   Partea II – Omologarea, în ceea ce privește comportarea la foc și/sau impermeabilitatea la combustibili sau la lubrifianți, a unei componente instalate în compartimentul interior, în compartimentul motorului sau în orice compartiment de încălzire separat.

2.   DEFINIȚII: CONSIDERAȚII GENERALE

2.1.   „Producător” înseamnă persoana sau organismul responsabil, în fața autorității de omologare de tip, cu toate procesele de omologare de tip și cu garantarea conformității producției. Persoana sau organismul menționat mai sus nu trebuie să ia parte, în mod obligatoriu, la toate etapele de fabricare a vehiculului sau a componentei care face obiectul procesului de omologare.

2.2.   „Compartiment interior” înseamnă orice compartiment destinat a fi utilizat de pasageri, conducători auto și/sau echipajul de bord și care este mărginit de suprafața (suprafețele) orientată (orientate) spre interior a (ale):

| (a) | plafonului; |
| --- | --- |

(a)

plafonului;

| (b) | podelei; |
| --- | --- |

(b)

podelei;

| (c) | pereților din față, din spate și laterali; |
| --- | --- |

(c)

pereților din față, din spate și laterali;

| (d) | portierei; |
| --- | --- |

(d)

portierei;

| (e) | vitrajelor exterioare. |
| --- | --- |

(e)

vitrajelor exterioare.

2.3.   „Compartimentul motorului” înseamnă compartimentul în care este instalat motorul și în care poate fi instalat un dispozitiv de încălzire prin combustie.

2.4.   „Compartiment de încălzire separat” înseamnă un compartiment conceput pentru a adăposti un dispozitiv de încălzire prin combustie și care este amplasat în afara compartimentului interior și a compartimentului motorului.

2.5.   „Materiale de producție” înseamnă produse sub formă de semifabricate (de exemplu, rulouri pentru capitonat) sau componente prefabricate furnizate producătorului pentru a fi încorporate într-un tip de vehicul omologat în conformitate cu prezentul regulament sau unui atelier în vederea utilizării lor pentru întreținere și reparații.

2.6.   „Scaun” înseamnă o structură care poate sau nu să fie integrată în structura vehiculului, inclusiv partea capitonată, destinată șederii unui adult. Acest termen vizează în egală măsură un scaun individual sau o parte dintr-o banchetă destinată șederii unei persoane adulte.

2.7.   „Grup de scaune” reprezintă fie un scaun de tip banchetă, fie scaune separate, dar montate unul lângă altul (adică în așa fel încât punctele de ancorare față ale unuia dintre scaune să fie aliniate cu sau să fie în fața punctelor de ancorare spate ale altui scaun și aliniate cu sau în spatele punctelor de ancorare față ale acestui din urmă scaun) și care oferă unul sau mai multe locuri de șezut pentru adulți.

2.8.   „Banchetă” înseamnă o structură completă, cu tapițerie, prevăzută cu cel puțin două locuri pentru persoane adulte.

2.9.   „Material instalat în poziție verticală” înseamnă materiale instalate în compartimentul interior, în compartimentul motorului și în orice compartiment de încălzire separat al vehiculului, astfel încât înclinația lor să fie mai mare de 15 % față de planul orizontal atunci când vehiculul are masa corespunzătoare stării sale de funcționare și este așezat pe o platformă netedă și orizontală.

2.10.   „Cablu electric” înseamnă un cablu cu un singur conductor sau cu mai mulți conductori, eventual armat, ecranat sau neecranat, având doi sau mai mulți conductori poziționați unul lângă altul lipiți, răsuciți sau împletiți împreună, inclusiv conductori ce formează un ansamblu unic, permițând transferul semnalelor electrice de la un dispozitiv la altul.

2.11.   „Manșon de cabluri” înseamnă orice componentă care învelește cabluri separate, grupându-le într-un cablu cu mai mulți conductori sau într-un cablaj electric.

2.12.   „Ghenă de cabluri” înseamnă orice componentă care acoperă cablurile electrice pentru a le ghida sau dirija (de exemplu, tuburi, canale, conducte) sau pentru a le fixa pe vehicul.

3.   CERERE DE OMOLOGARE

3.1.   În temeiul prezentului regulament, cererea de omologare pentru un tip de vehicul sau de componentă trebuie prezentată de producător.

3.2.   Cererea trebuie să fie însoțită de o fișă de informații conformă cu modelul prezentat în anexa 1 sau în anexa 2.

3.3.   Următoarele elemente trebuie prezentate serviciului tehnic responsabil cu efectuarea încercărilor de omologare:

3.3.1.   În cazul omologării unui vehicul: un vehicul reprezentativ pentru tipul care urmează a fi omologat.

3.3.2.   În cazul componentelor interioare deja omologate: lista numerelor de omologare de tip și a denumirilor de tip atribuite de producător componentelor în cauză trebuie anexată la cererea de omologare de tip a vehiculului;

3.3.3.   În cazul componentelor fără omologare de tip:

3.3.3.1.   Eșantioane ale componentelor utilizate pe vehicule, care sunt reprezentative pentru tipul supus omologării; numărul de eșantioane al căror număr este specificat în anexele 6-9;

3.3.3.2.   în plus, serviciului tehnic trebuie să i se prezinte un eșantion pentru a fi utilizat ulterior ca referință;

3.3.3.3.   Pentru dispozitive precum scaunele, perdelele, pereții de separare etc., eșantioanele menționate la punctul 3.3.3.1, precum și un dispozitiv complet, după cum se menționează mai sus.

3.3.3.4.   Eșantioanele trebuie să fie marcate clar și permanent cu denumirea sau marca comercială a solicitantului și cu denumirea tipului.

4.   OMOLOGARE

4.1.   Dacă tipul pentru care se solicită omologarea, conform prezentului regulament, corespunde cerințelor din partea (părțile) relevantă (relevante) a (ale) prezentului regulament, tipului respectiv i se acordă omologarea de tip.

4.2.   Fiecărui tip omologat îi este atribuit un număr de omologare. Primele două cifre (în prezent 03, care corespund seriei de amendamente 03) indică seria de amendamente care include cele mai recente modificări tehnice majore aduse regulamentului la momentul eliberării omologării. Aceeași parte contractantă nu poate atribui același număr unui alt tip de vehicul sau de componentă astfel cum sunt definite în prezentul regulament.

4.3.   Omologarea sau extinderea omologării unui tip în temeiul prezentului regulament trebuie notificată părților contractante la acordul care aplică prezentul regulament, prin intermediul uneia dintre fișele conforme cu modelul din anexa 3 sau din anexa 4 la prezentul regulament, după caz.

4.4.   Pe fiecare vehicul corespunzător unui tip omologat în temeiul prezentului regulament trebuie aplicată în mod vizibil și într-un loc ușor accesibil, menționat în fișa de omologare, o marcă de omologare internațională care conține următoarele elemente:

4.4.1.   Un cerc în interiorul căruia se află litera „E” urmată de numărul specific al țării care a acordat omologarea (2);

2

4.4.2.   Numărul prezentului regulament, urmat de litera „R”, de cifra romană „I” pentru a indica partea I a prezentului regulament, de o liniuță și de numărul de omologare, amplasate la dreapta cercului prevăzut la punctul 4.4.1.

4.4.3.   În cazul în care vehiculul este conform cu un tip de vehicul omologat în conformitate cu unul sau mai multe regulamente anexate la acord, în țara care a acordat omologarea în conformitate cu prezentul regulament nu este necesar să se repete simbolul prevăzut la punctul 4.4.1; într-un astfel de caz, regulamentele în temeiul cărora a fost emisă omologarea în țara care a acordat omologarea în temeiul prezentului regulament trebuie să fie înscrise în coloane verticale la dreapta simbolului precizat la punctul 4.4.1.

4.4.4.   Marca de omologare trebuie să fie clar lizibilă și de neșters.

4.4.5.   Marca de omologare trebuie să fie amplasată pe plăcuța cu date a vehiculului fixată de producător sau în apropierea acesteia.

4.5.   Nu este necesar ca materialele de producție să fie marcate individual. Cu toate acestea, ambalajele în care acestea sunt livrate trebuie să poarte în mod vizibil o marcă de omologare internațională constând în:

4.5.1.   un cerc în interiorul căruia se află litera „E” urmată de numărul de identificare al țării care a acordat omologarea 2;

2

4.5.2.   numărul prezentului regulament, urmat de litera „R”, de cifra romană „II” pentru a indica partea II a prezentului regulament, de o liniuță și de numărul de omologare, amplasate la dreapta cercului prevăzut la punctul 4.4.1.

4.5.3.   În apropierea cercului:

4.5.3.1.   simbolurile care indică direcția în care pot fi instalate materialele:

| | pentru direcția orizontală (a se vedea punctul 6.2.1); |
| --- | --- |
| | pentru direcția verticală (a se vedea punctele 6.2.3 și 6.2.4); |
| | pentru direcția orizontală și direcția verticală (a se vedea punctele 6.2.1, 6.2.3 și 6.2.4.); |

Image 1

pentru direcția orizontală (a se vedea punctul 6.2.1);

Image 2

pentru direcția verticală (a se vedea punctele 6.2.3 și 6.2.4);

Image 3

pentru direcția orizontală și direcția verticală (a se vedea punctele 6.2.1, 6.2.3 și 6.2.4.);

4.5.3.2.   simbolul „V”, care indică faptul că materialul îndeplinește cerințele de la punctul 6.2.2.

4.5.4.   Marca de omologare trebuie să fie clar lizibilă și de neșters.

4.6.   Componentele pot fi marcate cu marca de omologare prevăzută la punctul 4.5.

4.6.1.   Marcarea, dacă există, a componentelor complete, cum ar fi scaunele, pereții de separare, portbagajele etc., trebuie să includă simbolul „CD”, care indică omologarea componentei în calitate de dispozitiv complet.

4.7.   În anexa 5 la prezentul regulament sunt prezentate exemple de amplasare a mărcilor de omologare.

5.   PARTEA I: OMOLOGAREA UNUI TIP DE VEHICUL ÎN CEEA CE PRIVEȘTE COMPORTAREA LA FOC A COMPONENTELOR UTILIZATE ÎN COMPARTIMENTUL INTERIOR, ÎN COMPARTIMENTUL MOTORULUI ȘI ÎN ORICE COMPARTIMENT DE ÎNCĂLZIRE SEPARAT ȘI ÎN CEEA CE PRIVEȘTE COMPORTAREA LA FOC A CABLURILOR ELECTRICE ȘI A MANȘOANELOR DE CABLURI SAU A GHENELOR DE CABLURI ȘI/SAU IMPERMEABILITATEA LA COMBUSTIBILI SAU LA LUBRIFIANȚI A MATERIALELOR IZOLANTE UTILIZATE ÎN COMPARTIMENTUL MOTORULUI ȘI ÎN ORICE COMPARTIMENT DE ÎNCĂLZIRE SEPARAT

5.1.   Definiție

În sensul părții I a prezentului regulament:

5.1.1.   „Tip de vehicul” înseamnă vehicule care nu diferă în aspecte esențiale precum desemnarea de tip efectuată de producător.

5.2.   Specificații

5.2.1.   Materialele din interior amplasate la o distanță de cel mult 13 mm de compartimentul interior, materialele din compartimentul motorului și materialele utilizate pentru orice compartiment de încălzire separat și pentru cablurile electrice, manșoanele de cabluri și ghenele de cabluri din vehiculul care urmează să fie omologat de tip trebuie să respecte cerințele din partea II a prezentului regulament.

5.2.2.   Materialele și/sau echipamentele utilizate în compartimentul interior, în compartimentul motorului și în orice compartiment de încălzire separat și/sau în dispozitivele omologate în calitate de componente, cabluri electrice sau ghene de cabluri trebuie instalate astfel încât să se reducă riscul aprinderii și al propagării flăcărilor.

5.2.3.   Aceste materiale și/sau echipamente interioare trebuie instalate exclusiv pentru a îndeplini funcția pentru care au fost proiectate și în conformitate cu încercarea (încercările) la care au fost supuse (a se vedea punctele 6.2.1, 6.2.2, 6.2.3, 6.2.4, 6.2.5, 6.2.6 și 6.2.7), în special în ceea ce privește comportarea lor la foc și comportarea la topire (în direcția orizontală/verticală) și impermeabilitatea lor la combustibili sau la lubrifianți.

5.2.4.   Agentul adeziv utilizat pentru fixarea materialului interior pe structura de sprijin nu trebuie să afecteze, pe cât posibil, comportarea la foc a acestui material.

6.   PARTEA II: OMOLOGAREA UNEI COMPONENTE ÎN CEEA CE PRIVEȘTE COMPORTAREA LA FOC ȘI/SAU IMPERMEABILITATEA SA LA COMBUSTIBILI SAU LA LUBRIFIANȚI

6.1.   Definiții

În sensul părții II a prezentului regulament:

6.1.1.   „tipul de componentă” înseamnă componente care nu diferă în ceea ce privește următoarele caracteristici esențiale:

6.1.1.1.   desemnarea tipului de către producător;

6.1.1.2.   utilizarea prevăzută (tapițeria scaunelor, garnitura plafonului, izolațiile etc.);

6.1.1.3.   materialul (materialele) de bază (de exemplu, lână, plastic, cauciuc, materiale mixte);

6.1.1.4.   numărul de straturi în cazul materialelor compozite; și

6.1.1.5.   alte caracteristici, în măsura în care acestea influențează în mod semnificativ performanțele prevăzute în prezentul regulament;

6.1.2.   „viteză de ardere” înseamnă raportul între distanța pe care a avut loc arderea, măsurată în conformitate cu anexa 6 și/sau cu anexa 8 la prezentul regulament și timpul necesar pentru arderea pe această distanță. Este exprimată în milimetri pe minut;

6.1.3.   „material compozit” înseamnă un material compus din mai multe straturi de materiale similare sau diferite legate strâns la suprafață prin cementare, lipire, placare, sudare etc. Atunci când materiale diferite sunt asamblate între ele în mod intermitent (de exemplu, prin coasere, prin sudură la înaltă frecvență, prin nituire), acestea nu trebuie considerate materiale compozite;

6.1.4.   „față expusă” înseamnă partea unui material situată spre interiorul compartimentului pentru pasageri, al compartimentului motorului și al oricărui compartiment de încălzire separat atunci când materialul este instalat în vehicul;

6.1.5.   „tapițerie” înseamnă combinația dintre umplutura interioară și materialul de finisaj de suprafață, care alcătuiesc împreună căptușeala cadrului scaunului;

6.1.6.   „căptușeală (căptușeli) interioară (interioare)” înseamnă materialul (materialele) care constituie (împreună) finisajul suprafeței și substratul unui plafon, al unui perete sau al podelei;

6.1.7.   „material(e) izolant (izolante)” înseamnă materialul (materialele) utilizat(e) pentru a reduce transferul de căldură prin convecție, radiație și conducție în compartimentul motorului și în orice compartiment de încălzire separat și pentru a izola fonic aceste compartimente;

6.1.8.   „impermeabilitatea la combustibili sau la lubrifianți” înseamnă capacitatea materialelor de a nu absorbi un combustibil sau un lubrifiant, măsurată în conformitate cu anexa 9 la prezentul regulament.

6.2.   Specificații

6.2.1.   Următoarele materiale trebuie supuse încercărilor specificate în anexa 6 la prezentul regulament:

| (a) | materialul (materialele) și materialul (materialele) compozit(e) instalat(e) în poziție orizontală în compartimentul interior; și |
| --- | --- |

(a)

materialul (materialele) și materialul (materialele) compozit(e) instalat(e) în poziție orizontală în compartimentul interior; și

| (b) | materialul (materialele) izolant(e) instalat(e) în poziție orizontală în compartimentul motorului și în orice compartiment de încălzire separat. |
| --- | --- |

(b)

materialul (materialele) izolant(e) instalat(e) în poziție orizontală în compartimentul motorului și în orice compartiment de încălzire separat.

Rezultatul încercărilor este considerat satisfăcător dacă viteza de ardere orizontală nu depășește 100 mm/min sau dacă flacăra se stinge înainte de a atinge ultimul punct de măsurare, inclusiv în cazul celor mai defavorabile rezultate ale încercărilor.

Se consideră că materialele care îndeplinesc cerințele de la punctul 6.2.3 îndeplinesc cerințele prevăzute de prezentul punct.

6.2.2.   Următoarele materiale trebuie supuse încercărilor specificate în anexa 7 la prezentul regulament:

| (a) | materialul (materialele) și materialul (materialele) compozit(e) instalat(e) la mai mult de 500 mm deasupra pernei scaunului și pe plafonul vehiculului; |
| --- | --- |

(a)

materialul (materialele) și materialul (materialele) compozit(e) instalat(e) la mai mult de 500 mm deasupra pernei scaunului și pe plafonul vehiculului;

| (b) | materialul (materialele) izolant(e) instalat(e) în poziție orizontală în compartimentul motorului și în orice compartiment de încălzire separat. |
| --- | --- |

(b)

materialul (materialele) izolant(e) instalat(e) în poziție orizontală în compartimentul motorului și în orice compartiment de încălzire separat.

Rezultatul încercărilor din prezenta directivă se consideră satisfăcător dacă nu se formează nicio picătură care să aprindă vata, inclusiv în cazul celui mai defavorabil rezultat al încercărilor.

6.2.3.   Următoarele materiale trebuie supuse încercărilor specificate în anexa 8 la prezentul regulament:

| (a) | materialul (materialele) și materialul (materialele) compozit(e) instalat(e) în poziție verticală în compartimentul interior; |
| --- | --- |

(a)

materialul (materialele) și materialul (materialele) compozit(e) instalat(e) în poziție verticală în compartimentul interior;

| (b) | materialul (materialele) izolant(e) instalat(e) în poziție verticală în compartimentul motorului și în orice compartiment de încălzire separat. |
| --- | --- |

(b)

materialul (materialele) izolant(e) instalat(e) în poziție verticală în compartimentul motorului și în orice compartiment de încălzire separat.

Rezultatul încercărilor se consideră satisfăcător dacă viteza de ardere verticală nu depășește 100 mm/minut sau dacă flacăra se stinge înainte de distrugerea unuia dintre primele fire de reper, inclusiv în cazul celor mai defavorabile rezultate ale încercărilor.

6.2.4.   Materialele a căror valoare medie a CFE (flux termic critic la stingere) este mai mare sau egală cu 20 kW/m2, atunci când încercarea se efectuează în conformitate cu ISO 5658-2 (3) sunt considerate a fi conforme cu cerințele de la punctele 6.2.2 și 6.2.3, cu condiția de a nu se constata apariția niciunei picături de ardere, inclusiv în cazul celor mai defavorabile rezultate ale încercărilor.

2

3

6.2.5.   Materialul (materialele) izolant(e) instalat(e) în compartimentul motorului și în orice compartiment de încălzire separat trebuie supus(e) încercării descrise în anexa 9 la prezentul regulament.

Rezultatul încercării se consideră satisfăcător dacă masa eșantionului supus încercării nu crește cu mai mult de 1 g, inclusiv în cazul celui mai defavorabil rezultat al încercărilor.

Nișele necesare din motive tehnice, de exemplu, pentru a trece tuburi sau elemente structurale prin material, sunt permise cât timp protecția este menținută (de exemplu, mastic, bandă adezivă ...).

6.2.6.   Orice cablu electric care depășește o lungime de 100 mm trebuie să facă obiectul încercării de rezistență la propagarea flăcării descrise în anexa 10 la prezentul regulament. Ca alternativă la aceste cerințe, se poate aplica procedura de încercare descrisă la punctul 5.22 din standardul ISO 6722-1:2011. Rapoartele încercărilor și omologările componentelor obținute în conformitate cu punctul 12 din standardul ISO 6722:2006 rămân valabile.

Expunerea la flacăra de încercare se încheie:

| 1. | în cazul cablurilor cu un singur conductor:






  (a) | atunci când conductorul devine vizibil; sau |
| --- | --- | --- |

1.

în cazul cablurilor cu un singur conductor:

(a)

atunci când conductorul devine vizibil; sau

| (b) | după 15 s pentru cablurile al căror conductor are secțiunea mai mică sau egală cu 2,5 mm2; și |
| --- | --- |

(b)

după 15 s pentru cablurile al căror conductor are secțiunea mai mică sau egală cu 2,5 mm2; și

2

| (c) | după 30 s pentru cablurile al căror conductor are secțiunea mai mare de 2,5 mm2; |
| --- | --- |

(c)

după 30 s pentru cablurile al căror conductor are secțiunea mai mare de 2,5 mm2;

2

sau

| 2. | în cazul cablurilor armate, ecranate sau nu, cu un conductor sau cu mai mulți conductori pentru care suma secțiunilor conductorilor este mai mică sau egală cu 15 mm2:






  (a) | până în momentul în care un conductor devine vizibil sau pentru o perioadă de 30 s, pentru toate cablurile, luându-se în calcul evenimentul care survine mai întâi dintre cele două de mai sus; |
| --- | --- | --- |

2.

în cazul cablurilor armate, ecranate sau nu, cu un conductor sau cu mai mulți conductori pentru care suma secțiunilor conductorilor este mai mică sau egală cu 15 mm2:

2

(a)

până în momentul în care un conductor devine vizibil sau pentru o perioadă de 30 s, pentru toate cablurile, luându-se în calcul evenimentul care survine mai întâi dintre cele două de mai sus;

sau

| 3. | în cazul cablurilor armate, ecranate sau nu, cu un conductor sau cu mai mulți conductori pentru care suma secțiunilor conductorilor este mai mare de 15 mm2:






  (a) | conform 1 sau 2, după caz. |
| --- | --- | --- |

3.

în cazul cablurilor armate, ecranate sau nu, cu un conductor sau cu mai mulți conductori pentru care suma secțiunilor conductorilor este mai mare de 15 mm2:

2

(a)

conform 1 sau 2, după caz.

Cablurile electrice în conformitate cu punctul 2 pot fi supuse încercării fie în ansamblu, fie separat.

Cablurile electrice în conformitate cu punctul 3 trebuie să fie supuse încercării separat.

Rezultatul încercării este considerat satisfăcător dacă orice flacără de ardere care afectează materialul izolant se stinge după 70 de secunde și dacă o porțiune de cel puțin 50 mm a izolației din partea superioară a eșantionului supus încercării rămâne nearsă, inclusiv în cazul celui mai nefavorabil rezultat al încercărilor.

6.2.7.   Orice manșon de cablu sau orice ghenă de cablu cu lungimea mai mare de 100 mm trebuie supusă încercării pentru a determina viteza de ardere a materialelor menționate în anexa 8. Rezultatul încercării se consideră satisfăcător dacă viteza de ardere verticală nu depășește 100 mm/minut sau dacă flacăra se stinge înainte de distrugerea unuia dintre primele fire de reper, inclusiv în cazul celor mai defavorabile rezultate ale încercărilor.

6.2.8.   Materialele următoare nu trebuie supuse încercărilor specificate în anexele 6-8:

6.2.8.1.   piesele din metal sau din sticlă;

6.2.8.2.   fiecare accesoriu al scaunului individual a cărui masă de material nemetalic este mai mică de 200 g. Dacă masa totală a acestor accesorii depășește 400 g de material nemetalic per scaun, fiecare material trebuie să fie supus încercării;

6.2.8.3.   elementele a căror suprafață sau al căror volum nu depășește, respectiv:

6.2.8.3.1.   100 cm
  2
  sau 40 cm
  3
  pentru elementele legate de un loc de ședere individual;

2

3

6.2.8.3.2.   300 cm2 sau 120 cm3 pentru un rând de scaune și, cel mult, pe metru liniar al interiorului compartimentului interior pentru elementele repartizate în vehicul și care nu sunt conectate la un loc de ședere individual;

2

3

6.2.8.4.   elementele din care este imposibil de extras un eșantion cu dimensiunile prevăzute conform specificațiilor de la punctul 3.1 din anexa 6, de la punctul 3 din anexa 7 și de la punctul 3.1 din anexa 8.

7.   MODIFICAREA TIPULUI ȘI EXTINDEREA OMOLOGĂRII

7.1.   Orice modificare a unui tip de vehicul sau de componentă în ceea ce privește prezentul regulament trebuie notificată autorității de omologare de tip care a acordat omologarea tipului de vehicul sau de componentă. În acest caz, autoritatea poate:

7.1.1.   să considere că modificările aduse nu sunt de natură să aibă un efect defavorabil semnificativ și că, în orice caz, vehiculul corespunde în continuare cerințelor; sau

7.1.2.   să solicite un nou raport de încercare serviciului tehnic responsabil cu efectuarea încercărilor.

7.2.   Confirmarea sau refuzul omologării, cu precizarea modificărilor, trebuie comunicat prin procedura specificată la punctul 4.3 de mai sus părților contractante la acordul care aplică prezentul regulament.

7.3.   Autoritatea de omologare de tip care acordă extinderea omologării trebuie să atribuie un număr de serie fiecărei fișe de comunicare întocmite pentru o astfel de extindere și să informeze în acest sens celelalte părți la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament prin intermediul unei fișe de comunicare conforme cu modelul din anexa 3 sau din anexa 4 la prezentul regulament.

8.   CONFORMITATEA PRODUCȚIEI

Procedurile de conformitate a producției trebuie să fie conforme cu procedurile stabilite în anexa 1 la acord (E/ECE/TRANS/505/Rev.3), cu respectarea următoarelor cerințe:

8.1.   Vehiculele/componentele omologate în temeiul prezentului regulament trebuie să fie produse astfel încât să corespundă tipului omologat prin respectarea cerințelor părții (părților) relevante din prezentul regulament.

8.2.   Autoritatea de omologare de tip care a acordat omologarea de tip poate să verifice în orice moment metodele de control al conformității aplicate în fiecare unitate de producție. Frecvența normală a acestor verificări este de o dată la doi ani.

9.   SANCȚIUNI ÎN CAZUL NECONFORMITĂȚII PRODUCȚIEI

9.1.   Omologarea acordată în privința unui tip de vehicul sau de componentă în temeiul prezentului regulament poate fi retrasă dacă cerințele stabilite mai sus nu sunt satisfăcute.

9.2.   În cazul în care una dintre părțile contractante la acord care aplică prezentul regulament retrage o omologare acordată anterior, partea respectivă informează de îndată celelalte părți contractante care aplică prezentul regulament, prin intermediul unei fișe de comunicare conforme cu modelul prezentat în anexa 3 sau în anexa 4 la prezentul regulament.

10.   ÎNCETAREA DEFINITIVĂ A PRODUCȚIEI

În cazul în care titularul omologării încetează complet producția unui tip de vehicul omologat în conformitate cu prezentul regulament, acesta trebuie să informeze în acest sens autoritatea de omologare de tip care a acordat omologarea. La primirea informației respective, autoritatea în cauză trebuie să o comunice celorlalte părți la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament, prin intermediul unei fișe de comunicare conforme cu modelul prezentat în anexa 3 sau în anexa 4 la prezentul regulament.

11.   DENUMIRILE ȘI ADRESELE SERVICIILOR TEHNICE RESPONSABILE CU EFECTUAREA ÎNCERCĂRILOR DE OMOLOGARE, PRECUM ȘI ALE AUTORITĂȚILOR DE OMOLOGARE DE TIP

Părțile contractante la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament trebuie să comunice Secretariatului General al Organizației Națiunilor Unite numele și adresele serviciilor tehnice responsabile cu efectuarea încercărilor de omologare, precum și ale autorităților de omologare de tip care acordă omologarea și cărora trebuie să li se trimită formularele care atestă omologarea, extinderea, refuzul sau retragerea omologării eliberate în alte țări.

12.   DISPOZIȚII TRANZITORII

12.1.   Începând cu data oficială a intrării în vigoare a seriei 01 de amendamente, niciuna dintre părțile contractante care aplică prezentul regulament nu poate refuza acordarea de omologări în temeiul prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 01 de amendamente.

12.2.   După 24 de luni de la data intrării în vigoare a seriei 01 de amendamente, părțile contractante care aplică prezentul regulament pot acorda omologări doar dacă tipul de vehicul care urmează să fie omologat îndeplinește cerințele prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 01 de amendamente.

12.3.   Începând cu 60 de luni de la data oficială a intrării în vigoare a seriei 01 de amendamente, părțile contractante care aplică prezentul regulament pot refuza prima înmatriculare națională sau regională (prima punere în circulație) a unui vehicul care nu îndeplinește cerințele prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 01 de amendamente.

12.4.   Chiar și după intrarea în vigoare a seriei 01 de amendamente la prezentul regulament, omologările componentelor în temeiul seriilor anterioare de amendamente la prezentul regulament rămân valabile, iar părțile contractante care aplică prezentul regulament trebuie să le accepte în continuare.

12.5.   Părțile contractante care aplică prezentul regulament nu pot refuza acordarea de extinderi ale omologărilor eliberate în temeiul seriei 00 de amendamente la prezentul regulament.

12.6.   Începând cu data oficială a intrării în vigoare a seriei 02 de amendamente, niciuna dintre părțile contractante care aplică prezentul regulament nu poate refuza acordarea de omologări în temeiul prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 02 de amendamente.

12.7.   Începând cu 48 de luni de la data oficială a intrării în vigoare a seriei 02 de amendamente, părțile contractante care aplică prezentul regulament pot să acorde omologări numai dacă tipul de componentă care urmează să fie omologat îndeplinește cerințele prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 02 de amendamente.

12.8.   Începând cu 60 de luni de la data oficială a intrării în vigoare a seriei 02 de amendamente, părțile contractante care aplică prezentul regulament pot să acorde omologări numai dacă tipul de vehicul care urmează să fie omologat îndeplinește cerințele prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 02 de amendamente.

12.9.   Începând cu 96 de luni de la data oficială a intrării în vigoare a seriei 02 de amendamente, părțile contractante care aplică prezentul regulament pot refuza prima înmatriculare națională (prima punere în circulație) a unui vehicul care nu îndeplinește cerințele prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 02 de amendamente.

12.10.   Chiar și după intrarea în vigoare a seriei 02 de amendamente la prezentul regulament, omologările componentelor în temeiul seriilor anterioare de amendamente la prezentul regulament rămân valabile, iar părțile contractante care aplică prezentul regulament trebuie să le accepte în continuare.

12.11.   Începând cu data oficială a intrării în vigoare a seriei 03 de amendamente, niciuna dintre părțile contractante care aplică prezentul regulament nu poate refuza acordarea de omologări în temeiul prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 03 de amendamente.

12.12.   Începând cu 1 septembrie 2019, părțile contractante care aplică prezentul regulament pot să acorde omologări numai dacă tipul de vehicul sau de componentă care urmează a fi omologată îndeplinește cerințele prezentului regulament astfel cum a fost modificat prin seria 03 de amendamente.

12.13.   Începând cu 1 septembrie 2021, părțile contractante care aplică prezentul regulament pot refuza prima înmatriculare națională (prima punere în circulație) a unui vehicul care nu îndeplinește cerințele prezentului regulament astfel cum a fost modificat prin seria 03 de amendamente.

12.14.   Chiar și după intrarea în vigoare a seriei 03 de amendamente la prezentul regulament, omologările componentelor în temeiul seriilor anterioare de amendamente la prezentul regulament rămân valabile, iar părțile contractante care aplică prezentul regulament trebuie să le accepte în continuare.

---

(1)  Astfel cum sunt definite în Rezoluția consolidată privind construcția vehiculelor (R.E.3.), document ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, para. 2.

1

(2)  Numerele distinctive ale părților contractante la Acordul din 1958 sunt reproduse în anexa 3 la Rezoluția consolidată privind construcția vehiculelor (R.E.3), documentul ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6 – http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

2

(3)  ISO 5658-2: 2006 Încercări de reacție la foc – propagarea flăcării – Partea 2: Propagarea laterală pe materiale de construcții și de transport în configurație verticală

3

---

ANEXA 1

FIȘĂ DE COMUNICARE PENTRU VEHICUL

În conformitate cu punctul 3.2 din prezentul regulament referitor la omologarea de tip a unui vehicul în ceea ce privește comportarea la foc a componentelor utilizate în compartimentul interior, în compartimentul motorului și în orice compartiment de încălzire separat și/sau impermeabilitatea la combustibili sau la lubrifianți a materialelor izolante utilizate în compartimentul motorului și în orice compartiment de încălzire separat.

1.   CONSIDERAȚII GENERALE

1.1.   Marca (denumirea comercială a producătorului): ...

1.2.   Tipul și descrierea (descrierile) comercială (comerciale) generală (generale): ...

1.3.   Mijlocul de identificare a tipului, în cazul în care este marcat pe vehicul: ...

1.4.   Dispunerea marcajului: ...

1.5.   Categoria vehiculului (1): ...

1.6.   Denumirea și adresa producătorului: ...

1.7.   Adresa (adresele) fabricii (fabricilor) de asamblare: ...

2.   CARACTERISTICI CONSTRUCTIVE GENERALE ALE VEHICULULUI

2.1.   Fotografii și/sau desene ale unui vehicul reprezentativ:

3.   CAROSERIA

Fitinguri interioare și/sau materiale izolante

3.1.   Scaune

3.1.1.   Numărul: ...

3.2.   Material(e) utilizat(e) în compartimentul interior, precizând, pentru fiecare material

3.2.1.   Numărul de omologare de tip al componentei, dacă este disponibil: ...

3.2.2.   Marca: ...

3.2.3.   Denumire de tip: ...

3.2.4.   Supus încercării în conformitate cu punctele 6.2.1, 6.2.2, 6.2.3, 6.2.4 (2): ...

3.2.5.   Pentru materialele neomologate

3.2.5.1.   Material(e) de bază/desemnare: .../... ...

3.2.5.2.   Material compozit/simplu  (2), număr de straturi  (2): ...

3.2.5.3.   Tipul de înveliș  (2): ...

3.2.5.4.   Grosimea maximă/minimă ... mm

3.3.   Materiale utilizate pentru lucrările de izolare în compartimentul motorului și/sau în compartimentul de încălzire separat, precizând, pentru fiecare material

3.3.1.   Numărul de omologare de tip al componentei, dacă este disponibil: ...

3.3.2.   Marca: ...

3.3.3.   Denumirea de tip: ...

3.3.4.   Supus încercării în conformitate cu punctele 6.2.1, 6.2.2, 6.2.3, 6.2.4, 6.2.5  (2): ...

3.3.5.   Pentru materialele neomologate

3.3.5.1.   Material(e) de bază/desemnare: .../... ...

3.3.5.2.   Material compozit/simplu  (2), număr de straturi  (2): ...

3.3.5.3.   Tipul de înveliș  (2): ...

3.3.5.4.   Grosimea maximă/minimă ...mm

3.4.   Cabluri electrice, precizând, pentru fiecare tip

3.4.1.   Numărul (numerele) de omologare de tip a componentelor, dacă sunt disponibile: ...

3.4.2.   Marca: ...

3.4.3.   Denumire de tip: ...

3.4.4.   Pentru materialele neomologate

3.4.4.1.   Material(e) de bază/desemnare: .../... ...

3.4.4.2.   Material compozit/simplu  (2), număr de straturi  (2): ...

3.4.4.3.   Tipul de înveliș  (2): ...

3.4.4.4.   Grosimea maximă/minimă ... mm

---

(1)  Astfel cum este definită în Rezoluția consolidată privind construcția vehiculelor (R.E.3), anexa 7 (documentul TRANS/WP.29/78/Rev.6, punctul 2).

(2)  A se tăia mențiunile necorespunzătoare.

---

ANEXA 2

FIȘĂ DE COMUNICARE PENTRU COMPONENTE

În conformitate cu punctul 3.2 din prezentul regulament referitor la omologarea de tip a unei componente utilizate în compartimentul interior, în compartimentul motorului și în orice compartiment de încălzire separat în ceea ce privește comportarea la foc și/sau impermeabilitatea la combustibili sau la lubrifianți a materialelor izolante utilizate în compartimentul motorului și în orice compartiment de încălzire separat.

1.   CONSIDERAȚII GENERALE

1.1.   Marca (denumirea comercială a producătorului): ...

1.2.   Tipul și descrierea (descrierile) comercială (comerciale) generală (generale): ...

1.3.   Denumirea și adresa producătorului: ...

1.4.   În cazul componentelor și unităților tehnice separate, amplasarea și metoda de aplicare a mărcii de omologare: ...

1.5.   Adresa (adresele) fabricii (fabricilor) de asamblare: ...

2.   MATERIALE INTERIOARE

2.1.   Material(e) destinat(e) instalării orizontale/verticale/orizontale și verticale (1)

Materialul (materialele) și materialul (materialele) compozit(e) instalat(e) la mai mult de 500 mm deasupra pernei scaunului și pe plafonul vehiculului; da/nu se aplică (1)

2.2.   Material(e) de bază/desemnare: .../... ...

2.3.   Material compozit/simplu (1), număr de straturi (1): ...

2.4.   Tipul de înveliș (1): ...

2.5.   Grosimea maximă/minimă ...mm

2.6.   Numărul de omologare de tip, dacă există: ...

3.   MATERIALE IZOLANTE

3.1.   Material(e) destinat(e) instalării orizontale/verticale/orizontale și verticale (1)

3.2.   Material(e) de bază/desemnare: .../... ...

3.3.   Material compozit/simplu (1), număr de straturi (1): ...

3.4.   Tipul de înveliș (1): ...

3.5.   Grosimea maximă/minimă ... mm

3.6.   Numărul de omologare de tip, dacă există: ...

4.   CABLURI ELECTRICE

4.1.   Material(e) utilizat(e): ...

4.2.   Material(e) de bază/desemnare: .../... ...

4.3.   Material compozit/simplu (1), număr de straturi (1): ...

4.4.   Tipul de înveliș (1): ...

4.5.   Grosimea maximă/minimă ... mm

4.6.   Numărul de omologare de tip, dacă există: ...

---

(1)  A se tăia mențiunile necorespunzătoare.

---

ANEXA 3

COMUNICARE

[Format maxim: A4 (210 × 297 mm)]

| (1) | .tifeliberată de: | denumirea serviciului administrativ: |
| --- | --- | --- |
| | ......... |
| | ......... |
| | ......... |

Image 4

.tifeliberată de:

denumirea serviciului administrativ:

.........

.........

.........

| privind (2): | acordarea omologării |
| --- | --- |
| | extinderea omologării |
| | refuzul omologării |
| | retragerea omologării |
| | încetarea definitivă a producției |

privind (2):

acordarea omologării

extinderea omologării

refuzul omologării

retragerea omologării

încetarea definitivă a producției

unui tip de vehicul în conformitate cu Regulamentul ONU nr. 118

| Nr. omologării ... | Nr. extinderii ... |
| --- | --- |
| Motivul extinderii: ... | |

Nr. omologării ...

Nr. extinderii ...

Motivul extinderii: ...

SECȚIUNEA I

CONSIDERAȚII GENERALE

1.1.   Marca (denumirea comercială a producătorului): ...

1.2.   Tip: ...

1.3.   Mijloace de identificare a tipului, dacă sunt marcate pe vehicul/componentă/unitatea tehnică separată  (2), (1): ...

1.3.1.   Dispunerea marcajului: ...

1.4.   Categoria vehiculului (2): ...

1.5.   Denumirea și adresa producătorului: ...

1.6.   Dispunerea mărcii de omologare: ...

1.7.   Adresa (adresele) fabricii (fabricilor) de asamblare: ...

SECȚIUNEA II

1.   Informații suplimentare (dacă este cazul):

2.   Serviciul tehnic responsabil pentru efectuarea încercărilor: ...

3.   Data raportului de încercare: ...

4.   Numărul raportului de încercare: ...

5.   Eventuale observații: ...

6.   Locul: ...

7.   Data: ...

8.   Semnătura: ...

9.   Se anexează opisul dosarului de omologare depus la autoritatea responsabilă cu omologarea de tip, care poate fi obținut la cerere.

---

(1)  Numărul distinctiv al țării care a acordat/extins/refuzat sau retras omologarea.

(2)  A se tăia mențiunile necorespunzătoare (există cazuri în care nu trebuie să se șteargă nimic, atunci când există mai multe variante posibile).

(1)  Dacă mijloacele de identificare a tipului conțin litere sau cifre nerelevante pentru descrierea tipurilor de vehicule, componente sau unități tehnice separate incluse în prezentul document, acestea trebuie specificate în documentație prin simbolul: „?” (de exemplu, ABC??123??).

(2)  Astfel cum se definește în anexa 7 la Rezoluția consolidată privind construcția vehiculelor (R.E.3) (documentul TRANS/WP.29/78/Rev.6, punctul 2).

---

ANEXA 4

FIȘĂ DE COMUNICARE

[Format maxim: A4 (210 × 297 mm)]

| (1) | eliberată de: | denumirea serviciului administrativ: |
| --- | --- | --- |
| | ......... |
| | ......... |
| | ......... |

Image 5

eliberată de:

denumirea serviciului administrativ:

.........

.........

.........

| privind (2): | acordarea omologării |
| --- | --- |
| | extinderea omologării |
| | refuzul omologării |
| | retragerea omologării |
| | încetarea definitivă a producției |

privind (2):

acordarea omologării

extinderea omologării

refuzul omologării

retragerea omologării

încetarea definitivă a producției

unui tip de componentă în conformitate cu Regulamentul nr. 118

| Nr. omologării ... | Nr. extinderii ... |
| --- | --- |
| Motivul extinderii: ... | |

Nr. omologării ...

Nr. extinderii ...

Motivul extinderii: ...

SECȚIUNEA I

CONSIDERAȚII GENERALE

1.1.   Marca (denumirea comercială a producătorului): ...

1.2.   Tip: ...

1.3.   Mijloace de identificare a tipului, dacă sunt marcate pe dispozitiv (3): ...

1.3.1.   Dispunerea marcajului: ...

1.4.   Denumirea și adresa producătorului: ...

1.5.   Dispunerea mărcii de omologare: ...

1.6.   Adresa (adresele) fabricii (fabricilor) de asamblare: ...

SECȚIUNEA II

1.   Informații suplimentare (dacă este cazul): a se vedea apendicele 1.

2.   Serviciul tehnic responsabil pentru efectuarea încercărilor:...

3.   Data raportului de încercare: ...

4.   Numărul raportului de încercare: ...

5.   Eventuale observații: ...

6.   Locul: ...

7.   Data:...

8.   Semnătura: ...

9.   Se anexează opisul dosarului de omologare depus la autoritatea responsabilă cu omologarea de tip, care poate fi obținut la cerere.

---

(1)  Numărul distinctiv al țării care a acordat/extins/refuzat sau retras omologarea.

(2)  A se tăia mențiunile necorespunzătoare (există cazuri în care nu trebuie să se șteargă nimic, atunci când există mai multe variante posibile).

(3)  Dacă mijloacele de identificare a tipului conțin litere sau cifre nerelevante pentru descrierea tipurilor de vehicule, componente sau unități tehnice separate incluse în prezentul document, acestea trebuie specificate în documentație prin simbolul: „?” (de exemplu, ABC??123??).

---

APENDICELE 1

Apendice la fișa de comunicare nr. ... a omologării de tip în ceea ce privește omologarea de tip a unui tip de componentă în temeiulRegulamentului ONU nr. 118

1.   Informații suplimentare

1.1.   Materiale interioare

1.1.1.   Direcția în care poate fi instalată componenta: orizontală/verticală/atât orizontală, cât și verticală (1).

1.1.2.   Îndeplinește cerințele de la punctul 6.2.2 da/nu se aplică  (1)

1.1.3.   Conformitatea componentelor omologate ca dispozitive complete a fost verificată: da/nu 1

1.1.4.   Dacă este cazul, restricții de utilizare și norme de instalare: ...

1.2.   Materiale izolante

1.2.1.   Direcția în care poate fi instalată componenta. orizontală/verticală/atât orizontală, cât și verticală  (1).

1.2.2.   Conformitatea componentelor omologate ca dispozitive complete a fost verificată: da/nu 1

1.2.3.   Dacă este cazul, restricții de utilizare și norme de instalare: ...

1.3.   Cabluri electrice

1.3.1.   Dacă este cazul, restricții de utilizare și norme de instalare: ...

2.   Observații: ...

---

(1)  A se tăia mențiunile necorespunzătoare.

---

ANEXA 5

EXEMPLE DE DISPUNERE A MĂRCILOR DE OMOLOGARE

EXEMPLUL 1

(A se vedea partea I la prezentul regulament)

Image 6

a = min. 8 mm

Marca de omologare de mai sus, aplicată pe un vehicul, indică faptul că tipul respectiv a fost omologat în Țările de Jos (E4) în conformitate cu partea I a Regulamentului ONU nr. 118, cu numărul de omologare 031234. Primele două cifre ale numărului de omologare, (03), indică faptul că omologarea a fost acordată în conformitate cu cerințele seriei 03 de amendamente la Regulamentul ONU nr. 118.

EXEMPLUL 2

(a se vedea partea II a prezentului regulament)

Image 7

a = min. 8 mm

Image 8

Marca de omologare reprezentată mai sus, aplicată pe o componentă, indică faptul că tipul respectiv a fost omologat în Țările de Jos (E4) în conformitate cu partea II a Regulamentului ONU nr. 118, cu numărul de omologare 031234. Primele două cifre ale numărului de omologare, (03), indică faptul că omologarea a fost acordată în conformitate cu cerințele seriei 03 de amendamente la Regulamentul ONU nr. 118.

| | Acest simbol suplimentar indică direcția în care poate fi instalată componenta. |
| --- | --- |
| | Acest simbol suplimentar indică faptul că respectiva componentă îndeplinește cerințele de la punctul 6.2.2. |
| | Acest simbol suplimentar indică o omologare acordată unui dispozitiv complet, de exemplu un scaun, un perete despărțitor etc. |

Image 9

Acest simbol suplimentar indică direcția în care poate fi instalată componenta.

Image 10

Acest simbol suplimentar indică faptul că respectiva componentă îndeplinește cerințele de la punctul 6.2.2.

Image 11

Acest simbol suplimentar indică o omologare acordată unui dispozitiv complet, de exemplu un scaun, un perete despărțitor etc.

Simbolurile suplimentare sunt utilizate doar dacă este necesar.

---

ANEXA 6

ÎNCERCĂRI PENTRU DETERMINAREA VITEZEI DE ARDERE ORIZONTALĂ A MATERIALELOR

1.   PRELEVAREA EȘANTIOANELOR ȘI PROCEDURA

| 1.1. | În cazul materialelor izotrope, trebuie supuse încercării cinci eșantioane, iar în cazul materialelor anizotrope, trebuie supuse încercării zece eșantioane (cinci pentru fiecare direcție). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Eșantioanele trebuie să fie prelevate din materialul supus încercării. La materialele cu viteze de ardere diferite pe direcții diferite, trebuie efectuate încercări pentru fiecare direcție. Eșantioanele trebuie să fie prelevate și așezate în aparatura de încercare, astfel încât să permită măsurarea celei mai mari viteze de ardere. Dacă materialul este furnizat în lățimi determinate, o lungime de cel puțin 500 mm trebuie tăiată pe toată lățimea sa. Eșantioanele trebuie prelevate de la o distanță de cel puțin 100 mm de marginea materialului și la distanță egală unele de altele. Dacă forma produsului permite cest lucru, eșantioanele trebuie prelevate în același mod din produsele finite. Dacă grosimea produsului depășește 13 mm, ea trebuie redusă la 13 mm printr-un procedeu mecanic aplicat părții care nu este orientată către fața compartimentului respectiv (compartimentul interior, compartimentul motorului sau un compartiment de încălzire separat). Dacă acest lucru se dovedește imposibil, încercarea trebuie efectuată, cu acordul serviciului tehnic, pe grosimea inițială a materialului, care trebuie indicată în raportul de încercare.
  Materialele compozite (a se vedea punctul 6.1.3) trebuie supuse încercării la fel ca în cazul unei piese omogene. În ceea ce privește materialele alcătuite din mai multe straturi cu o compoziție diferită care nu sunt materiale compozite, trebuie încercate individual toate straturile de material aflate la mai puțin de 13 mm profunzime față de suprafața orientată către compartimentul respectiv. |
| --- | --- |

1.2.

Materialele compozite (a se vedea punctul 6.1.3) trebuie supuse încercării la fel ca în cazul unei piese omogene. În ceea ce privește materialele alcătuite din mai multe straturi cu o compoziție diferită care nu sunt materiale compozite, trebuie încercate individual toate straturile de material aflate la mai puțin de 13 mm profunzime față de suprafața orientată către compartimentul respectiv.

| 1.3. | Într-o cameră de ardere se amplasează orizontal un eșantion într-un suport în formă de U și se expune timp de 15 secunde acțiunii unei flăcări definite care acționează asupra marginii libere a eșantionului. Scopul încercării este de a determina dacă flacăra se stinge și momentul în care aceasta se stinge sau timpul necesar pentru ca flacăra să parcurgă o distanță măsurată. |
| --- | --- |

1.3.

2.   APARATURA DE ÎNCERCARE

| 2.1. | Cameră de ardere (figura 1), de preferință din oțel inoxidabil, având dimensiunile din figura 2. Partea anterioară a camerei conține o fereastră de vizitare ignifugă, care poate acoperi partea anterioară și care poate servi ca fereastră de acces.
  Partea inferioară a camerei este prevăzută cu orificii pentru ventilație, iar partea superioară prezintă o fantă de ventilație pe tot conturul. Camera de ardere se sprijină pe patru picioare cu înălțimea de 10 mm.
  La unul din capete, camera poate avea un orificiu pentru introducerea port-eșantionului având eșantionul fixat pe acesta; pe latura opusă este prevăzută o deschizătură pentru conducta de alimentare cu gaz. Materialul topit este colectat în tava de colectare (a se vedea figura 3), care se află în partea inferioară a camerei de ardere, între găurile de ventilație, fără a acoperi însă zonele de ventilație. |
| --- | --- |

2.1.

Partea inferioară a camerei este prevăzută cu orificii pentru ventilație, iar partea superioară prezintă o fantă de ventilație pe tot conturul. Camera de ardere se sprijină pe patru picioare cu înălțimea de 10 mm.

La unul din capete, camera poate avea un orificiu pentru introducerea port-eșantionului având eșantionul fixat pe acesta; pe latura opusă este prevăzută o deschizătură pentru conducta de alimentare cu gaz. Materialul topit este colectat în tava de colectare (a se vedea figura 3), care se află în partea inferioară a camerei de ardere, între găurile de ventilație, fără a acoperi însă zonele de ventilație.

Figura 1

Exemplu de cameră de ardere cu port-eșantion și cuvă

Image 12

Figura 2

Exemplu de cameră de ardere

(dimensiuni în milimetri)

Image 13

Figura 3

Cuvă tipică

(dimensiuni în milimetri)

Image 14

| 2.2. | Port-eșantion, alcătuit din două plăci de metal în formă de U sau din cadre dintr-un material anticoroziv. Dimensiunile sunt indicate în figura 4.
  Placa inferioară este prevăzută cu știfturi, iar placa superioară este prevăzută cu găuri corespunzătoare pentru a permite fixarea solidă a eșantionului. Știfturile servesc și ca puncte de măsurare la începutul și la sfârșitul distanței de ardere.
  Trebuie prevăzut un suport sub formă de sârmă rezistentă la căldură, cu un diametru de 0,25 mm, întinsă transversal deasupra cadrului inferior în formă de U, la intervale de 25 mm (a se vedea figura 5).
  Planul părții inferioare a eșantioanelor trebuie să se situeze la o distanță de 178 mm deasupra plăcii podelei. marginea anterioară a port-eșantionului trebuie să se afle la o distanță de 22 mm de peretele camerei, iar laturile longitudinale ale port-eșantionului trebuie să se situeze la 50 mm de pereții laterali ai camerei (toate dimensiunile sunt interioare). (a se vedea figurile 1 și 2) |
| --- | --- |

2.2.

Placa inferioară este prevăzută cu știfturi, iar placa superioară este prevăzută cu găuri corespunzătoare pentru a permite fixarea solidă a eșantionului. Știfturile servesc și ca puncte de măsurare la începutul și la sfârșitul distanței de ardere.

Trebuie prevăzut un suport sub formă de sârmă rezistentă la căldură, cu un diametru de 0,25 mm, întinsă transversal deasupra cadrului inferior în formă de U, la intervale de 25 mm (a se vedea figura 5).

Planul părții inferioare a eșantioanelor trebuie să se situeze la o distanță de 178 mm deasupra plăcii podelei. marginea anterioară a port-eșantionului trebuie să se afle la o distanță de 22 mm de peretele camerei, iar laturile longitudinale ale port-eșantionului trebuie să se situeze la 50 mm de pereții laterali ai camerei (toate dimensiunile sunt interioare). (a se vedea figurile 1 și 2)

Figura 4

Exemplu de port-eșantion

(dimensiuni în milimetri)

Image 15

Figura 5

Exemplu de secțiune a părții inferioare a cadrului în formă de U prevăzut pentru amplasarea sârmelor de sprijin

(dimensiuni în milimetri)

Image 16

2.3.   Arzător de gaz

Sursa mică de aprindere este formată dintr-un arzător Bunsen cu diametrul interior de 9,5 ±0,5 mm. Arzătorul este amplasat în cabina de încercare, astfel încât centrul duzei acestuia să se afle la 19 mm sub centrul marginii inferioare a capătului liber al eșantionului (a se vedea figura 2).

2.4.   Gazul folosit pentru încercare

Gazul care alimentează arzătorul trebuie să aibă o putere calorică de aproximativ 38 MJ/m3 (de exemplu, gaz natural).

| 2.5. | Pieptene metalic, cu o lungime de cel puțin 110 mm și prevăzut cu șapte sau opt dinți cu vârf rotunjiți la fiecare 25 mm. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Cronometru, cu o precizie de 0,5 secunde. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Hotă de tiraj. Camera de ardere poate fi amplasată într-o hotă de tiraj, cu condiția ca volumul intern al acesteia să fie de cel puțin 20 de ori și de cel mult 110 ori mai mare decât volumul camerei de ardere și ca niciuna din dimensiunile sale (înălțime, lățime sau lungime) să nu fie de peste 2,5 ori mai mare decât oricare dintre celelalte două dimensiuni. Înainte de încercare, viteza verticală a aerului în hota de tiraj trebuie măsurată la 100 mm în fața și în spatele poziției finale în care se va afla camera de ardere. Această viteză trebuie să se situeze între 0,10 și 0,30 m/s pentru a evita posibila incomodare a operatorului de către produsele de ardere. Se poate folosi o hotă cu ventilare naturală cu o viteză a aerului adecvată. |
| --- | --- |

2.7.

3.   EȘANTIOANE

3.1.   Formă și dimensiuni

| 3.1.1. | Forma și dimensiunile eșantioanelor sunt indicate în figura 6. Grosimea eșantionului corespunde grosimii produsului care urmează să fie supus încercării. Ea nu trebuie să depășească 13 mm. Eșantionul poate prezenta o secțiune constantă pe toată lungimea sa dacă procesul de prelevare a eșantioanelor permite acest lucru. |
| --- | --- |

3.1.1.

Figura 6

Eșantion

(dimensiuni în milimetri)

Image 17

| 3.1.2. | Dacă forma și dimensiunile unui produs nu permit prelevarea unui eșantion cu dimensiunile specificate, trebuie respectate următoarele dimensiuni minime:






  (a) | pentru eșantioanele cu o lățime cuprinsă între 3 și 60 mm, lungimea trebuie să fie de 356 mm. În acest caz, materialul este încercat pe lățimea produsului; |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

(a)

pentru eșantioanele cu o lățime cuprinsă între 3 și 60 mm, lungimea trebuie să fie de 356 mm. În acest caz, materialul este încercat pe lățimea produsului;

| (b) | pentru eșantioanele cu o lățime cuprinsă între 60 și 100 mm, lungimea trebuie să fie de cel puțin 138 mm. În acest caz, distanța posibilă de ardere corespunde lungimii eșantionului, măsurarea începând de la primul punct de măsurare. |
| --- | --- |

(b)

pentru eșantioanele cu o lățime cuprinsă între 60 și 100 mm, lungimea trebuie să fie de cel puțin 138 mm. În acest caz, distanța posibilă de ardere corespunde lungimii eșantionului, măsurarea începând de la primul punct de măsurare.

| 3.1.3. | Dimensiunea eșantionului trebuie menționată în raportul încercării. |
| --- | --- |

3.1.3.

3.2.   Condiționare

Imediat înainte de a face obiectul încercării, eșantioanele trebuie supuse condiționării timp de cel puțin 24 de ore, dar nu mai mult de șapte zile, la o temperatură de 23 °C ± 2 °C și la o umiditate relativă de 50 ± 5 %.

4.   PROCEDURA

| 4.1. | Se plasează eșantioanele cu fața plușată sau flaușată pe o suprafață plană și se perie de două ori în răspăr cu pieptenele (punctul 2.5). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Se plasează eșantioanele în port-eșantion (punctul 2.2) astfel încât fața expusă să fie întoarsă în jos, în direcția flăcării. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Se reglează flacăra de gaz la o înălțime de 38 mm cu ajutorul reperului marcat pe cameră, priza de aer a arzătorului fiind închisă. Înainte de începerea primei încercări, flacăra trebuie să ardă cel puțin un minut pentru a se stabiliza. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Se împinge port-eșantionul în camera de ardere, astfel încât extremitatea eșantionului să fie expusă la flacără, iar după 15 secunde se oprește alimentarea cu gaz. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Măsurarea timpului de ardere începe în momentul în care baza flăcării depășește primul punct de măsurare. Se observă propagarea flăcării pe partea care arde mai repede (partea superioară sau inferioară). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Măsurarea timpului de ardere se încheie atunci când flacăra atinge ultimul punct de măsurare sau când flacăra se stinge înainte de atingerea acestui punct. Dacă flacăra nu se stinge la ultimul punct de măsurare, se măsoară distanța arsă până la punctul de stingere a flăcării. Distanța arsă reprezintă partea descompusă a eșantionului, care este distrusă, la suprafață sau în interior, în urma arderii. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Dacă eșantionul nu se aprinde sau nu continuă să ardă după oprirea arzătorului sau dacă flacăra se stinge înainte de a fi atins primul punct de măsurare, astfel încât nu este posibilă măsurarea unei durate de ardere, în raportul de încercare se notează că viteza de ardere este de 0 mm/min. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | În timpul unei serii de încercări sau în cazul încercărilor repetate se verifică, înainte de următoarea încercare, că port-eșantionul și camera de ardere au o temperatură de cel mult 30 °C. |
| --- | --- |

4.8.

5.   CALCULUL

Viteza de ardere, B (1), în milimetri pe minut, este dată de formula:

B = 60 s/t

unde:

| s | = | este distanța pe care s-a produs arderea (în milimetri); |
| --- | --- | --- |
| t | = | este timpul în care s-a produs arderea pe distanța s (în secunde). |

s

=

este distanța pe care s-a produs arderea (în milimetri);

t

=

este timpul în care s-a produs arderea pe distanța s (în secunde).

---

(1)  Viteza de ardere (B) pentru fiecare eșantion se calculează doar dacă flacăra atinge ultimul punct de măsurare sau extremitatea eșantionului.

---

ANEXA 7

ÎNCERCARE PENTRU DETERMINAREA COMPORTĂRII LA TOPIRE A MATERIALELOR

1.   PRELEVAREA EȘANTIOANELOR ȘI PROCEDURA

1.1.   Sunt supuse încercării patru eșantioane pentru ambele fețe (dacă fețele nu sunt identice).

1.2.   Un eșantion este așezat în poziție orizontală și expus unui radiator electric. Sub eșantion se amplasează un recipient pentru colectarea picăturilor rezultate. În acest recipient se pune vată pentru a verifica dacă există picături care ard.

2.   APARATURA DE ÎNCERCARE

Aparatura trebuie să fie compusă din (a se vedea figura 1):

| (a) | un radiator electric; |
| --- | --- |

(a)

un radiator electric;

| (b) | un port-eșantion cu grilă; |
| --- | --- |

(b)

un port-eșantion cu grilă;

| (c) | un recipient (pentru picăturile rezultate); |
| --- | --- |

(c)

un recipient (pentru picăturile rezultate);

| (d) | un suport (pentru aparatură). |
| --- | --- |

(d)

un suport (pentru aparatură).

2.1.   Sursa de căldură este un radiator electric cu o putere utilă de 500 W. Suprafața radiantă trebuie să fie o placă de cuarț transparentă cu diametrul de 100 ± 5 mm.

Căldura radiată de aparatură, măsurată pe o suprafață paralelă cu suprafața radiatorului, la o distanță de 30 mm, trebuie să fie de 3 W/cm2.

2.2.   Etalonare

Pentru etalonarea radiatorului, se utilizează un instrument de măsură a fluxului termic (radiometru) de tip Gardon (cu folie), al cărui domeniu de măsurare nu depășește 10 W/cm2. Ținta supusă radiației, și eventual unei convecții mai reduse, trebuie să fie plată, circulară, cu un diametru mai mic de 10 mm și acoperită cu vopsea neagră, mată și rezistentă.

Ținta se așază într-un recipient răcit cu apă, a cărui parte frontală trebuie să fie din metal polizat fin, plată, circulară, cu un diametru de aproximativ 25 mm, și să se afle în același plan cu ținta.

Radiațiile nu trebuie să traverseze nicio fereastră înainte de a atinge ținta.

Instrumentul trebuie să fie robust, simplu de reglat și de utilizat, insensibil la curenții de aer și stabil la etalonare. Instrumentul trebuie să aibă o precizie de ± 3 % și o repetabilitate de 0,5 %.

Etalonarea instrumentului de măsură a fluxului termic trebuie verificată la fiecare reetalonare a radiatorului, prin comparație cu un instrument considerat etalon și care nu este utilizat în alte scopuri.

Instrumentul etalon trebui etalonat complet în fiecare an în conformitate cu un etalon național.

2.2.1.   Verificarea etalonării

Iradianța corespunzătoare unui consum de putere care, la etalonarea inițială, a produs o intensitate a radiației de 3 W/cm2 trebuie să fie verificată frecvent (cel puțin o dată la 50 de ore de funcționare), iar aparatul trebuie reetalonat dacă această verificare indică o abatere mai mare de 0,06 W/cm2.

2.2.2.   Procedura de etalonare

Aparatul trebuie să fie situat într-un mediu ferit de orice curent de aer (viteza maximă: 0,2 m/s).

Instrumentul de măsură a fluxului termic se plasează în aparat în poziția eșantionului, astfel încât ținta instrumentului de măsură a fluxului termic să fie amplasată în centrul suprafeței radiatorului.

Se conectează alimentarea electrică și se determină consumul de energie cu ajutorul regulatorului, astfel încât să se producă o iradianță de 3 W/cm2 în centrul suprafeței radiatorului. După reglarea puterii astfel încât să se obțină o iradianță de 3 W/cm2 trebuie să urmeze o perioadă de cinci minute fără niciun alt reglaj, în scopul obținerii unui regim stabil.

2.3.   Port-eșantionul trebuie să fie un inel metalic (a se vedea figura 1). Deasupra port-eșantionului se montează o grilă din sârmă de oțel inoxidabil, având următoarele dimensiuni:

| (a) | diametrul interior: 118 mm; |
| --- | --- |

(a)

diametrul interior: 118 mm;

| (b) | dimensiunea orificiilor: pătrat cu latura de 2,10 mm; |
| --- | --- |

(b)

dimensiunea orificiilor: pătrat cu latura de 2,10 mm;

| (c) | diametrul sârmei de oțel: 0,70 mm. |
| --- | --- |

(c)

diametrul sârmei de oțel: 0,70 mm.

2.4.   Recipientul este alcătuit dintr-un tub cilindric, având diametrul interior de 118 mm și profunzimea de 12 mm. Recipientul se umple cu vată.

2.5.   Un picior vertical trebuie să susțină elementele precizate la punctele 2.1, 2.3 și 2.4.

Radiatorul trebuie amplasat deasupra port-eșantionului, astfel încât suprafața radiantă să fie orizontală, iar radiația să fie dirijată în jos.

Piciorul trebuie să fie echipat cu un levier sau cu o pedală pentru ca suportul radiatorului să poate fi ridicat încet. Piciorul trebuie, de asemenea, să fie prevăzut cu o manetă, pentru a permite readucerea radiatorului în poziția sa normală.

În poziție normală, axele radiatorului, ale port-eșantionului și ale recipientului trebuie să coincidă.

3.   EȘANTIOANE

Eșantioanele trebuie să aibă următoarele dimensiuni: 70 mm × 70 mm. Atunci când forma produsului permite acest lucru, eșantioanele trebuie prelevate din produsele finite în același mod. Dacă grosimea produsului depășește 13 mm, ea trebuie redusă la 13 mm printr-un procedeu mecanic aplicat feței orientate spre compartimentul respectiv (compartimentul interior, compartimentul motorului sau un compartiment de încălzire separat). Dacă acest lucru se dovedește imposibil, încercarea trebuie efectuată, cu acordul serviciului tehnic, pe lățimea inițială a materialului, care este indicată în raportul de încercare.

În scopul încercării, materialele compozite (a se vedea punctul 6.1.3 din regulament) trebuie considerate a fi o piesă omogenă.

În cazul materialelor alcătuite din mai multe straturi cu o compoziție diferită care nu sunt materiale compozite, toate straturile de material aflate la mai puțin de 13 mm profunzime de suprafața orientată spre compartimentul respectiv (compartimentul interior, compartimentul motorului sau un compartiment de încălzire separat) trebuie încercate individual.

Masa totală a eșantionului supus încercării trebuie să fie de cel puțin 2 g. Dacă masa unui eșantion este mai mică, trebuie să se adauge un număr suficient de eșantioane.

Dacă cele două fețe ale materialului sunt diferite, încercarea trebuie să se efectueze pentru fiecare dintre ele, adică pentru opt eșantioane. Eșantioanele și vata trebuie condiționate cel puțin 24 de ore la o temperatură de 23 °C ± 2 °C și la o umiditate relativă de 50 ± 5 % și trebuie menținute în aceste condiții până în momentul încercării.

4.   PROCEDURA

Eșantionul trebuie așezat pe port-eșantion, acesta din urmă fiind instalat astfel încât distanța dintre suprafața radiatorului și fața superioară a eșantionului să fie de 30 mm.

Recipientul (inclusiv vata) trebuie așezat sub grila port‐eșantionului, la o distanță de 300 mm.

Radiatorul este direcționat astfel încât să nu poată radia asupra eșantionului și apoi este pus în funcțiune. Când acesta atinge capacitatea maximă, este poziționat deasupra eșantionului, în acest moment fiind demarată cronometrarea.

Dacă materialul se topește sau se deformează, înălțimea radiatorului se modifică astfel încât să se mențină distanța de 30 mm.

Dacă materialul se aprinde, radiatorul trebuie oprit după trei secunde. El este repus în poziție imediat după ce flacăra se stinge și se repetă aceeași procedură de câte ori este necesar în primele cinci minute ale încercării.

După al cincilea minut al încercării:

| (i) | dacă eșantionul se stinge (indiferent dacă s-a aprins sau nu în timpul primelor cinci minute ale încercării), se lasă radiatorul în aceeași poziție, chiar dacă eșantionul se aprinde din nou; |
| --- | --- |

(i)

dacă eșantionul se stinge (indiferent dacă s-a aprins sau nu în timpul primelor cinci minute ale încercării), se lasă radiatorul în aceeași poziție, chiar dacă eșantionul se aprinde din nou;

| (ii) | Dacă materialul arde, se așteaptă stingerea lui înaintea repunerii radiatorului în poziție. |
| --- | --- |

(ii)

Dacă materialul arde, se așteaptă stingerea lui înaintea repunerii radiatorului în poziție.

În ambele cazuri, încercarea trebuie continuată timp de încă cinci minute.

5.   REZULTATE

În raportul încercării trebuie menționate fenomenele observate, de exemplu:

| (i) | căderea unor eventuale picături, aprinse sau nu; |
| --- | --- |

(i)

căderea unor eventuale picături, aprinse sau nu;

| (ii) | eventuala aprindere a vatei. |
| --- | --- |

(ii)

eventuala aprindere a vatei.

(dimensiuni în milimetri)

Image 18

---

ANEXA 8

ÎNCERCARE PENTRU DETERMINAREA VITEZEI DE ARDERE VERTICALĂ A MATERIALELOR

1.   PRELEVAREA EȘANTIOANELOR ȘI PROCEDURA

| 1.1. | În cazul materialelor izotrope, se supun încercării trei eșantioane, iar în cazul materialelor anizotrope, se supun încercării șase eșantioane. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Această încercare constă în expunerea la flacără a unor eșantioane aflate în poziție verticală și în determinarea vitezei de propagare a flăcării pe materialul supus încercării. |
| --- | --- |

1.2.

2.   APARATURA DE ÎNCERCARE

Aparatura trebuie să fie compusă din:

| (a) | un port-eșantion; |
| --- | --- |

(a)

un port-eșantion;

| (b) | un arzător; |
| --- | --- |

(b)

un arzător;

| (c) | un sistem de aerisire pentru evacuarea gazului și a produselor de ardere; |
| --- | --- |

(c)

un sistem de aerisire pentru evacuarea gazului și a produselor de ardere;

| (d) | un șablon; |
| --- | --- |

(d)

un șablon;

| (e) | fire de reper din bumbac alb mercerizat cu o densitate liniară maximă de 50 tex. |
| --- | --- |

(e)

fire de reper din bumbac alb mercerizat cu o densitate liniară maximă de 50 tex.

| 2.1. | Port-eșantionul este compus dintr-un cadru rectangular de 560 mm înălțime, echipat cu două tije paralele, unite în mod rigid și aflate la o distanță de 150 mm una față de alta, prevăzute cu știfturi destinate montării eșantionului supus încercării care se află într-un plan situat la cel puțin 20 mm de cadrul respectiv. Știfturile pentru montare nu trebuie să aibă un diametru mai mare 2 mm și trebuie să aibă o lungime de cel puțin 40 mm. Știfturile trebuie amplasate pe tijele paralele, în pozițiile indicate în figura 1. Cadrul trebuie montat pe un suport adecvat pentru a menține tijele în poziție verticală în timpul încercării (în scopul amplasării eșantionului fixat pe știfturi într-un plan depărtat de cadru, între știfturi pot fi amplasate distanțiere cu diametrul de 2 mm).
  Pentru a permite fixarea eșantionului, lățimea port-eșantionului prezentat în figura 1 poate fi modificată.
  Pentru a fixa eșantionul în poziție verticală, poate fi prevăzut un suport care constă în sârmă rezistentă la căldură, cu un diametru de 0,25 mm, întinsă pe orizontală de-a lungul înălțimii totale a port-eșantionului, la intervale de 25 mm. În mod alternativ, eșantionul poate fi fixat de port-eșantion cu cleme suplimentare. |
| --- | --- |

2.1.

Pentru a permite fixarea eșantionului, lățimea port-eșantionului prezentat în figura 1 poate fi modificată.

Pentru a fixa eșantionul în poziție verticală, poate fi prevăzut un suport care constă în sârmă rezistentă la căldură, cu un diametru de 0,25 mm, întinsă pe orizontală de-a lungul înălțimii totale a port-eșantionului, la intervale de 25 mm. În mod alternativ, eșantionul poate fi fixat de port-eșantion cu cleme suplimentare.

| 2.2. | Arzătorul este descris în figura 3.
  Gazul de alimentare al arzătorului poate fi propan sau butan comercial.
  Arzătorul trebuie amplasat în fața eșantionului, dar sub acesta, astfel încât să se situeze într-un plan care traversează axa verticală a eșantionului și este perpendicular pe suprafața acestuia (a se vedea figura 2), astfel încât axa longitudinală să fie înclinată la 30° în sus față de axa verticală a marginii inferioare a eșantionului. Distanța dintre duza arzătorului și marginea inferioară a eșantionului trebuie să fie de 20 mm. |
| --- | --- |

2.2.

Gazul de alimentare al arzătorului poate fi propan sau butan comercial.

Arzătorul trebuie amplasat în fața eșantionului, dar sub acesta, astfel încât să se situeze într-un plan care traversează axa verticală a eșantionului și este perpendicular pe suprafața acestuia (a se vedea figura 2), astfel încât axa longitudinală să fie înclinată la 30° în sus față de axa verticală a marginii inferioare a eșantionului. Distanța dintre duza arzătorului și marginea inferioară a eșantionului trebuie să fie de 20 mm.

| 2.3. | Aparatura de încercare poate fi introdusă într-o hotă de tiraj. Dimensiunile și forma hotei de tiraj trebuie să fie de așa natură încât rezultatele încercărilor să nu fie afectate. Înainte de efectuarea încercării, se măsoară viteza verticală a aerului prin hota de tiraj la 100 mm în fața și în spatele poziției de amplasare finale prevăzute pentru aparatura de încercare. Această viteză trebuie să se situeze între 0,10 și 0,30 m/s pentru a evita posibila incomodare a operatorului de către produsele de ardere. Se poate folosi o hotă de tiraj cu ventilare naturală, cu condiția ca fluxul de aer să fie suficient. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Trebuie utilizat un șablon plat și rigid, fabricat dintr-un material adecvat, cu dimensiuni identice cu cele ale eșantionului. În șablon trebuie să se perforeze găuri cu un diametru de aproximativ 2 mm, astfel încât distanțele dintre centrele găurilor să corespundă distanțelor dintre știfturile cadrelor (a se vedea figura 1). Găurile trebuie să se situeze la distanțe egale de axele verticale ale șablonului. |
| --- | --- |

2.4.

3.   EȘANTIOANE

| 3.1. | Materiale în conformitate cu dispozițiile punctului 6.2.3 din prezentul regulament: Dimensiunile eșantioanelor sunt: 560 mm × 170 mm.
  În cazul în care dimensiunile unui material nu permit prelevarea unui eșantion cu dimensiunile specificate, încercarea se efectuează prelevând un eșantion cu înălțimea de cel puțin 380 mm și cu lățimea de cel puțin 3 mm.
  Manșoane de cabluri și ghene de cabluri: Dimensiunile eșantioanelor sunt: lungime: 560 mm, dar cel puțin 380 mm dacă dimensiunile unui material nu permit prelevarea unui eșantion cu dimensiunile specificate; lățime: dimensiunea efectivă a componentei. |
| --- | --- |

3.1.

În cazul în care dimensiunile unui material nu permit prelevarea unui eșantion cu dimensiunile specificate, încercarea se efectuează prelevând un eșantion cu înălțimea de cel puțin 380 mm și cu lățimea de cel puțin 3 mm.

Manșoane de cabluri și ghene de cabluri: Dimensiunile eșantioanelor sunt: lungime: 560 mm, dar cel puțin 380 mm dacă dimensiunile unui material nu permit prelevarea unui eșantion cu dimensiunile specificate; lățime: dimensiunea efectivă a componentei.

| 3.2. | Materiale în conformitate cu dispozițiile punctului 6.2.3 din prezentul regulament: Dacă grosimea eșantionului depășește 13 mm, ea trebuie redusă la 13 mm printr-un procedeu mecanic aplicat părții care nu se află în fața compartimentului respectiv (compartimentul interior, compartimentul motorului sau un compartiment de încălzire separat). Dacă acest lucru se dovedește imposibil, încercarea trebuie efectuată, cu acordul serviciului tehnic, pe grosimea inițială a materialului, care este indicată în raportul de încercare. Materialele compozite (a se vedea punctul 6.1.3) trebuie încercate ca și cum ar fi vorba de o piesă omogenă. În ceea ce privește materialele alcătuite din mai multe straturi cu o compoziție diferită care nu sunt materiale compozite, trebuie încercate individual toate straturile de material aflate la mai puțin de 13 mm profunzime față de suprafața orientată către compartimentul respectiv. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Dimensiunea eșantionului trebuie menționată în raportul încercării. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Eșantioanele trebuie condiționate cel puțin 24 de ore la temperatura de 23 °C ± 2 °C și la o umiditate relativă de 50 ± 5 % și trebuie menținute în aceste condiții până în momentul încercării. |
| --- | --- |

3.4.

4.   PROCEDURA

| 4.1. | Încercarea se efectuează într-o atmosferă având temperatura cuprinsă între 10 °C și 30 °C și o umiditate relativă cuprinsă între 15 % și 80 %. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Arzătorul trebuie preîncălzit timp de 2 minute. Înălțimea flăcării trebuie reglată la 40 ± 2 mm, măsurată între vârful tubului arzătorului și extremitatea părții galbene a flăcării atunci când arzătorul este orientat vertical, iar flacăra se observă într-o lumină cu intensitate redusă. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Eșantionul trebuie așezat pe știfturile cadrului de încercare (după localizarea firelor de reper posterioare), verificând faptul că știfturile traversează punctele trasate pe baza șablonului și că eșantionul se află la o distanță de cel puțin 20 mm de cadru. Cadrul trebuie fixat pe port-eșantion astfel încât eșantionul să fie vertical. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Firele de reper trebuie legate orizontal în fața și în spatele eșantionului, în locurile indicate în figura 1. La fiecare dintre aceste puncte, firul trebuie să facă o buclă, astfel încât cele două segmente să se afle la o distanță de 1 mm și, respectiv, 5 mm față de partea anterioară și partea posterioară a eșantionului.
  Fiecare buclă trebuie legată la un dispozitiv adecvat de cronometrare. Firele trebuie să fie suficient de întinse pentru a putea fi menținute în aceleași poziții în raport cu eșantionul. |
| --- | --- |

4.4.

Fiecare buclă trebuie legată la un dispozitiv adecvat de cronometrare. Firele trebuie să fie suficient de întinse pentru a putea fi menținute în aceleași poziții în raport cu eșantionul.

| 4.5. | Flacăra se aplică pe eșantion timp de cinci secunde. Se consideră că aprinderea a avut loc dacă eșantionul continuă să ardă timp de 5 secunde după retragerea flăcării de aprindere. Dacă arderea nu se produce, flacăra se aplică timp de 15 secunde pe alt eșantion condiționat. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Dacă o serie de trei eșantioane depășește rezultatul minim cu 50 %, o altă serie de trei eșantioane va trebui supusă încercării pentru direcția sau fața respectivă. Dacă unul sau două eșantioane din orice serie de trei eșantioane nu arde (ard) până la firul de reper superior, o altă serie de trei eșantioane trebuie supusă încercării pentru direcția sau fața respectivă. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Trebuie să se măsoare următoarele intervale de timp (în secunde): |
| --- | --- |

4.7.

| (a) | de la începutul aplicării flăcării de aprindere până la ruperea unuia dintre primele fire de reper (t1); |
| --- | --- |

(a)

de la începutul aplicării flăcării de aprindere până la ruperea unuia dintre primele fire de reper (t1);

| (b) | de la începutul aplicării flăcării de aprindere până la ruperea unuia dintre firele din al doilea rând de fire de reper (t2); |
| --- | --- |

(b)

de la începutul aplicării flăcării de aprindere până la ruperea unuia dintre firele din al doilea rând de fire de reper (t2);

| (c) | de la începutul aplicării flăcării de aprindere până la ruperea unuia dintre firele din al treilea rând de fire de reper (t3). |
| --- | --- |

(c)

de la începutul aplicării flăcării de aprindere până la ruperea unuia dintre firele din al treilea rând de fire de reper (t3).

| 4.8. | Dacă eșantionul nu ia foc sau nu continuă să ardă după ce s-a stins arzătorul sau dacă flacăra se stinge înainte de distrugerea unuia dintre primele fire de reper, astfel încât timpul de ardere nu poate fi măsurat, se consideră că viteza de ardere este de 0 mm/min. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Dacă eșantionul nu se aprinde și flăcările eșantionului care arde ajung la înălțimea celui de-al treilea rând de fire de reper fără distrugerea primului sau a celui de al doilea (de exemplu, datorită caracteristicilor intrinseci ale eșantionului din material subțire), se consideră că viteza de ardere este mai mare de 100 mm/min. |
| --- | --- |

4.9.

5.   REZULTATE

Fenomenele observate trebuie înscrise în raportul de încercare, care trebuie să includă:

| (a) | intervalele de ardere: t1, t2 și t3, în secunde; și |
| --- | --- |

(a)

intervalele de ardere: t1, t2 și t3, în secunde; și

| (b) | distanțele de ardere corespunzătoare: d1, d2 și d3, în mm. |
| --- | --- |

(b)

distanțele de ardere corespunzătoare: d1, d2 și d3, în mm.

Viteza de ardere V1 și vitezele V2 și V3, după caz, se calculează (pentru fiecare eșantion, dacă flacăra ajunge cel puțin la primul fir de reper) după cum urmează:

Vi = 60 di/ti (mm/min)

Trebuie luată în considerare viteza de ardere cea mai ridicată dintre V1, V2 și V3.

Figura 1

Port-eșantion

(dimensiuni în milimetri)

Image 19

Figura 2

Poziția flăcării arzătorului

(dimensiuni în milimetri)

Image 20

Figura 3

Arzător de gaz

(dimensiuni în milimetri)

Image 21

---

ANEXA 9

ÎNCERCARE PENTRU DETERMINAREA IMPERMEABILITĂȚII LA COMBUSTIBILI SAU LA LUBRIFIANȚI A MATERIALELOR

1.   DOMENIUL DE APLICARE

Prezenta anexă enumeră prescripțiile care trebuie aplicate pentru verificarea impermeabilității materialelor izolante utilizate în compartimentele motorului și în compartimentele de încălzire separate.

2.   PRELEVAREA EȘANTIOANELOR ȘI PROCEDURA

| 2.1. | Eșantioanele trebuie să aibă următoarele dimensiuni: 140 mm × 140 mm. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Grosimea eșantioanelor trebuie să fie de 5 mm. Dacă grosimea eșantionului pentru încercare depășește 5 mm, ea trebuie redusă la 5 mm printr-un procedeu mecanic aplicat părții care nu este orientată spre fața compartimentului motorului sau a compartimentului de încălzire separat. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Lichidul de încercare trebuie să fie motorina în conformitate cu standardul EN 590:1999 (Combustibili de uz comercial) sau, alternativ, motorina în conformitate cu Regulamentul ONU nr. 83 (anexa 10: Specificațiile combustibililor de referință). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Patru eșantioane trebuie să fie supuse încercărilor. |
| --- | --- |

2.4.

3.   APARATURA (A SE VEDEA FIGURILE 4A ȘI 4B)

Aparatura trebuie să fie compusă din:

| A | o placă inferioară, cu o duritate de cel puțin 70 Shore D; |
| --- | --- |

A

o placă inferioară, cu o duritate de cel puțin 70 Shore D;

| B | o suprafață absorbantă pe placa inferioară (de exemplu, hârtie); |
| --- | --- |

B

o suprafață absorbantă pe placa inferioară (de exemplu, hârtie);

| C | un cilindru metalic (diametru interior de 120 mm, diametru exterior de 130 mm, înălțimea de 50 mm) umplut cu lichidul de încercare; |
| --- | --- |

C

un cilindru metalic (diametru interior de 120 mm, diametru exterior de 130 mm, înălțimea de 50 mm) umplut cu lichidul de încercare;

| D-D’ | două șuruburi cu piulițe-fluture; |
| --- | --- |

D-D’

două șuruburi cu piulițe-fluture;

| E | eșantionul de încercare; |
| --- | --- |

E

eșantionul de încercare;

| F | o placă superioară. |
| --- | --- |

F

o placă superioară.

4.   PROCEDURA

| 4.1. | Eșantioanele de încercare și aparatura trebuie condiționate timp de cel puțin 24 de ore la o temperatură de 23 °C ± 2 °C și la o umiditate relativă de 50 ± 5 % și trebuie menținute în aceste condiții până în momentul încercării. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Eșantionul de încercare trebuie cântărit. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Eșantionul de încercare, cu fața expusă întoarsă în sus, se plasează pe baza aparaturii prin fixarea cilindrului metalic într-o poziție centrată și prin aplicarea unei presiuni suficiente pe șuruburi. Nu trebuie să existe scurgeri ale lichidului de încercare. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Cilindrul metalic se umple cu lichid de încercare până la o înălțime de 20 mm, iar sistemul se lasă în repaus timp de 24 de ore. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Se scot lichidul de încercare și eșantionul de încercare din aparatură. În cazul în care se observă reziduuri de lichid de încercare pe eșantionul de încercare, ele trebuie eliminate fără a comprima eșantionul respectiv. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Eșantionul de încercare trebuie cântărit. |
| --- | --- |

4.6.

Figura 4a

Aparatură pentru determinarea impermeabilității la combustibili sau la lubrifianți

(dimensiuni în milimetri)

Image 22

Figura 4b

Aparatură pentru determinarea impermeabilității la combustibili sau la lubrifianți

(vedere laterală)

Image 23

---

ANEXA 10

ÎNCERCĂRI PENTRU DETERMINAREA REZISTENȚEI LA PROPAGAREA FLĂCĂRII LA CABLURI ELECTRICE

1.   DOMENIUL DE APLICARE

Prezenta anexă definește condițiile de verificare a rezistenței la propagarea flăcării la cablurile electrice utilizate în vehicule.

2.   PRELEVAREA EȘANTIOANELOR ȘI PROCEDURA

| 2.1. | Patru eșantioane trebuie să fie supuse încercărilor. |
| --- | --- |

2.1.

3.   EȘANTIOANE

| 3.1. | Eșantioanele pentru încercare trebuie să fie izolate pe o lungime de cel puțin 600 mm. |
| --- | --- |

3.1.

4.   PROCEDURA

Se determină rezistența la propagarea flăcării cu ajutorul unui arzător Bunsen cu gaz adecvat, având un tub de ardere cu diametrul interior de 9 mm; temperatura flăcării la extremitatea conului albastru interior trebuie să fie de (950 ± 50) °C.

Eșantionul de încercare se suspendă într-o cameră fără curenți de aer, iar apoi se plasează eșantionul la extremitatea conului interior al flăcării, astfel cum se arată în figură. Extremitatea superioară a cablului trebuie să fie orientată în partea opusă față de cel mai apropiat perete al camerei. Eșantionul trebuie supus unei tensiuni, de exemplu, prin intermediul unei greutăți suspendate cu ajutorul unui scripete, pentru a îl menține întins în permanență. Unghiul cablului trebuie să fie de 45° ± 1° față de axa verticală. În orice caz, distanța cea mai mică dintre orice parte a eșantionului și orice perete al camerei trebuie să fie de cel puțin 100 mm. Se aplică flacăra astfel încât extremitatea conului albastru interior să atingă izolația la o distanță de (500 ± 5) mm față de extremitatea superioară a eșantionului.

Aparatură pentru verificarea rezistenței la propagarea flăcării

(dimensiuni în milimetri)

Image 24

---

| 21.2.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 48/60 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 48/60

---

Numai textele originale CEE-ONU au efect juridic în temeiul dreptului public internațional. Situația și data intrării în vigoare ale prezentului regulament se verifică în cea mai recentă versiune a documentului de situație al CEE-ONU TRANS/WP.29/343, disponibil la adresa: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulamentul ONU nr. 142 – Dispoziții uniforme privind omologarea autovehiculelor în ceea ce privește montarea anvelopelor [2020/242]

Include toate textele valabile până la:

Suplimentul 1 la versiunea originală a regulamentului – Data intrării în vigoare: 16 octombrie 2018

Prezentul document este strict un instrument de documentare. Textele autentice și obligatorii din punct de vedere legal sunt:

| — | ECE/TRANS/WP.29/2016/64 și |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2016/64 și

| — | ECE/TRANS/WP.29/2018/14. |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2018/14.

CUPRINS

REGULAMENTUL

1.   Domeniul de aplicare

2.   Definiții

3.   Cererea de omologare

4.   Omologarea

5.   Specificații

6.   Modificarea tipului de vehicul și extinderea omologării

7.   Conformitatea producției

8.   Sancțiuni în caz de neconformitate a producției

9.   Încetarea definitivă a producției

10.   Denumirile și adresele serviciilor tehnice responsabile cu efectuarea încercărilor de omologare, precum și ale autorităților de omologare de tip

ANEXE

1.   Fișă de informații

2.   Fișă de comunicare

3.   Exemple de dispunere a mărcilor de omologare

1.   DOMENIUL DE APLICARE

Prezentul regulament se aplică vehiculelor din categoria M1
   (1) în ceea ce privește montarea anvelopelor.

1

1

El nu se aplică vehiculelor ale căror condiții de utilizare sunt incompatibile cu caracteristicile anvelopelor din clasa C1 sau C2 și vehiculelor în ceea ce privește:

| (a) | unitatea de rezervă pentru utilizare temporară; și/sau |
| --- | --- |

(a)

unitatea de rezervă pentru utilizare temporară; și/sau

| (b) | anvelopele cu posibilitatea de rulare pe jantă și/sau sistemul de rulare pe jantă, la funcționarea în modul de rulare pe jantă; și/sau |
| --- | --- |

(b)

anvelopele cu posibilitatea de rulare pe jantă și/sau sistemul de rulare pe jantă, la funcționarea în modul de rulare pe jantă; și/sau

| (c) | sistemul de monitorizare a presiunii în anvelope. |
| --- | --- |

(c)

sistemul de monitorizare a presiunii în anvelope.

2.   DEFINIȚII

În sensul prezentului regulament:

2.1.   „tip de vehicul în ceea ce privește montarea anvelopelor” înseamnă vehicule care nu diferă între ele în caracteristici esențiale, precum tipurile de anvelope, indicii de mărime maximă și minimă a anvelopei, dimensiunile și deporturile roții, precum și capacitățile de viteză și încărcare adecvate pentru montare și caracteristicile apărătorilor de roți;

2.2.   Anvelopele se clasifică după cum urmează:

| (a) | anvelope din clasa C1 – anvelope proiectate în principal pentru vehicule din categoriile M1, N1, O1 și O2; |
| --- | --- |

(a)

anvelope din clasa C1 – anvelope proiectate în principal pentru vehicule din categoriile M1, N1, O1 și O2;

1

1

1

2

| (b) | anvelope din clasa C2 – anvelope proiectate în principal pentru vehicule din categoriile M2, M3, N, O3 și O4 cu indice de capacitate de încărcare în formație individuală ≤ 121 și simbolul de categorie de viteză ≥ „N”; |
| --- | --- |

(b)

anvelope din clasa C2 – anvelope proiectate în principal pentru vehicule din categoriile M2, M3, N, O3 și O4 cu indice de capacitate de încărcare în formație individuală ≤ 121 și simbolul de categorie de viteză ≥ „N”;

2

3

3

4

2.2.1.   „tip de anvelopă” înseamnă o gamă de anvelope care nu diferă între ele din punctul de vedere al următoarelor caracteristici esențiale:

| (a) | clasa de anvelope: C1 sau C2, conform descrierii de la punctul 2.2; și |
| --- | --- |

(a)

clasa de anvelope: C1 sau C2, conform descrierii de la punctul 2.2; și

| (b) | în cazul anvelopelor de clasa C1, caracteristicile unui tip de anvelopă pneumatică astfel cum sunt definite la punctul 2.1 din Regulamentul nr. 30; |
| --- | --- |

(b)

în cazul anvelopelor de clasa C1, caracteristicile unui tip de anvelopă pneumatică astfel cum sunt definite la punctul 2.1 din Regulamentul nr. 30;

| (c) | în cazul anvelopelor de clasa C2, caracteristicile unui tip de anvelopă pneumatică astfel cum sunt definite la punctul 2.1 din Regulamentul nr. 54; |
| --- | --- |

(c)

în cazul anvelopelor de clasa C2, caracteristicile unui tip de anvelopă pneumatică astfel cum sunt definite la punctul 2.1 din Regulamentul nr. 54;

2.3.   „indicele de mărime a anvelopei” înseamnă indicele astfel cum este definit la punctul 2 din Regulamentul nr. 30 pentru anvelopele de clasa C1 și la punctul 2 din Regulamentul nr. 54 pentru anvelopele de clasa C2 și C3;

2.4.   „deportul roții” înseamnă distanța dintre suprafața de așezare a discului și planul median al jantei;

2.5.   „structura anvelopei pneumatice” înseamnă caracteristicile tehnice ale carcasei anvelopei;

2.6.   „anvelopă normală” înseamnă o anvelopă sau o anvelopă cu posibilitate de rulare pe jantă destinată utilizării rutiere normale;

2.7.   „anvelopă de iarnă” înseamnă o anvelopă al cărui profil, compoziție sau structură a benzii de rulare sunt proiectate, în principal, pentru a obține, în condiții de zăpadă, o mai bună eficacitate decât cea a unei anvelope normale, din punctul de vedere al capacității de a iniția sau de a menține mișcarea vehiculului;

2.8.   „anvelopă cu utilizare specială” înseamnă o anvelopă destinată unei utilizări mixte, pe șosea și în afara șoselei sau în alte scopuri speciale. Aceste anvelope sunt concepute în principal pentru a iniția și menține vehiculul în mișcare în afara șoselei;

2.9.   „anvelopă cu posibilitate de rulare pe jantă” înseamnă o anvelopă astfel cum este definită la punctul 2 din Regulamentul nr. 30;

2.10.   „anvelopă de rezervă pentru utilizare temporară” înseamnă o anvelopă diferită de cele prevăzute pentru echiparea vehiculelor care circulă în condiții normale de conducere; este prevăzută doar pentru o utilizare temporară cu restricții în ceea ce privește condițiile de conducere;

2.11.   „roată” înseamnă o roată completă, constând într-o jantă și un disc de roată;

2.12.   „roată de rezervă pentru utilizare temporară” înseamnă o roată diferită de una dintre roțile normale cu care este echipat tipul de vehicul; este prevăzută doar pentru o utilizare temporară cu restricții în ceea ce privește condițiile de conducere;

2.13.   „unitate” înseamnă un ansamblu format dintr-o roată și anvelopa acesteia;

2.14.   „unitate standard” înseamnă o unitate cu care poate fi echipat vehiculul pentru funcționare normală;

2.15.   „unitate de rezervă” înseamnă o unitate destinată să înlocuiască o unitate standard în cazul funcționării necorespunzătoare a acesteia din urmă și poate fi oricare dintre următoarele:

2.16.   „unitate de rezervă standard” înseamnă un ansamblu format dintr-o roată și anvelopa acesteia, identice din punct de vedere al indicilor pentru roată și dimensiunea anvelopei, al deportului roții și al structurii anvelopei cu cea atașată în aceeași poziție pe punte și la varianta și versiunea specifică de vehicul, pentru funcționare normală, inclusiv roți produse dintr-un material diferit și care ar putea utiliza modele de piulițe sau șuruburi de fixare a roții diferite, dar care sunt altfel identice cu roata destinată funcționării normale;

2.17.   „unitate de rezervă pentru utilizare temporară” înseamnă un ansamblu format din orice roată și anvelopă care nu sunt cuprinse în definiția unității de rezervă standard și care se încadrează într-una dintre descrierile de tip de unitate de rezervă pentru utilizare temporară definite la punctul 2.10 din Regulamentul nr. 64;

2.18.   „simbolul categoriei de viteză” înseamnă simbolul astfel cum este definit la punctul 2 din Regulamentul nr. 30 pentru anvelopele de clasa C1 și la punctul 2 din Regulamentul nr. 54 pentru anvelopele de clasa C2;

2.19.   „indicele de sarcină” înseamnă un număr asociat limitei de sarcină maximă a anvelopei în relație cu definiția de la punctul 2 din Regulamentul nr. 30 pentru anvelopele de clasa C1 și de la punctul 2 din Regulamentul nr. 54 pentru anvelopele de clasa C2;

2.20.   „coeficientul de sarcină maximă” înseamnă masa pe care o poate suporta o anvelopă care funcționează în conformitate cu cerințele de utilizare specificate de producătorul anvelopei.

3.   CEREREA DE OMOLOGARE

3.1.   Cererea de omologare a unui tip de vehicul cu privire la montarea anvelopelor se depune de către producătorul vehiculului sau de către reprezentantul său autorizat.

3.2.   Aceasta trebuie să fie însoțită de următoarele documente, în trei exemplare, și de următoarele indicații:

3.2.1.   o descriere a tipului de vehicul în ceea ce privește elementele menționate la punctul 5;

3.3.   Serviciului tehnic responsabil cu încercările de omologare de tip trebuie să i se prezinte un vehicul reprezentativ pentru tipul de vehicul sau un instrument de simulare care să reprezinte tipul de vehicul care urmează a fi omologat.

4.   OMOLOGAREA

4.1.   Dacă tipul de vehicul prezentat pentru omologare în temeiul prezentului regulament îndeplinește cerințele de la punctul 5 de mai jos, se acordă omologarea respectivului tip de vehicul.

4.2.   Fiecărui tip de vehicul omologat i se atribuie un număr de omologare; primele două cifre (00 pentru regulamentul în forma sa inițială) indică seria de amendamente care conține modificările tehnice majore cele mai recente aduse regulamentului la momentul acordării omologării. Aceeași parte contractantă nu poate atribui același număr unui alt tip de vehicul în ceea ce privește montarea anvelopelor.

4.3.   Notificarea privind omologarea sau refuzul ori retragerea omologării unui tip de vehicul în temeiul prezentului regulament se comunică părților contractante la acord care aplică prezentul regulament prin intermediul unui formular conform modelului din anexa 1 și al unor fotografii și/sau planuri furnizate de solicitant într-un format maxim A4 (210 × 297 mm) sau pliate la acest format și la o scară corespunzătoare.

4.4.   Pe fiecare vehicul conform cu un anumit tip de vehicul omologat în temeiul prezentului regulament, se aplică, într-un loc vizibil și ușor accesibil, menționat în formularul de omologare, o marcă de omologare internațională conformă cu modelul descris în anexa 3, constând în:

4.4.1.   un cerc în interiorul căruia se găsește litera „E”, urmată de numărul distinctiv al țării care a emis omologarea (2);

2

4.4.2.   numărul prezentului regulament, urmat de litera „R”, o liniuță și numărul de omologare în dreapta cercului menționat la punctul 4.4.1.

4.5.   În cazul în care vehiculul este conform cu un tip de vehicul omologat în temeiul unuia sau mai multor regulamente anexate la acord, în țara care a acordat omologarea în temeiul prezentului regulament nu este necesar să se repete simbolul prevăzut la punctul 4.4.1; în acest caz, regulamentul și numerele de omologare și simbolurile suplimentare trebuie dispuse în coloane verticale în partea dreaptă a simbolului prevăzut la punctul 4.4.1 de mai sus.

4.6.   Marca de omologare trebuie să fie perfect lizibilă și de neșters.

4.7.   Marca de omologare se amplasează pe plăcuța cu date a vehiculului sau în apropierea acesteia.

4.8.   În anexa 3 la prezentul regulament, se prezintă exemple de dispunere a mărcilor de omologare.

5.   SPECIFICAȚII

5.1.   Cerințe generale

5.1.1.   Sub rezerva dispozițiilor de la punctul 5.2.4.2, fiecare anvelopă cu care se echipează un vehicul, inclusiv, după caz, orice anvelopă de rezervă, trebuie să îndeplinească cerințele prezentului regulament.

5.1.2.   Fiecare anvelopă montată pe un vehicul, inclusiv, după caz, orice anvelopă de rezervă, trebuie să îndeplinească cerințele tehnice și, după caz, să respecte dispozițiile tranzitorii din Regulamentele nr. 30, 54 și 117.

5.2.   Cerințe de performanță

5.2.1.   Montarea anvelopelor

5.2.1.1.   Toate anvelopele montate în mod obișnuit pe un vehicul, excluzând, prin urmare, orice unitate de rezervă pentru utilizare temporară, trebuie să aibă aceeași structură.

5.2.1.2.   Toate anvelopele montate în mod obișnuit pe o punte trebuie să fie de același tip.

5.2.1.3.   Spațiul în care se învârte roata trebuie să fie astfel încât să permită mișcarea fără restricții atunci când se folosește dimensiunea maximă admisă a anvelopelor și a lățimii jantei, ținând cont de deporturile minim și maxim ale roții, cu suspensia minimă și maximă și restricțiile sistemului de direcție declarate de producătorul vehiculului. Aceasta se verifică prin încercarea cu cele mai mari și mai late anvelope, ținând cont de toleranțele dimensionale aplicabile (respectiv amplitudinea maximă a anvelopei) atribuite indicelui de mărime al anvelopei specificat în regulamentul ONU relevant.

5.2.1.4.   Serviciul tehnic și/sau autoritățile de omologare de tip pot accepta o procedură alternativă de încercare (de exemplu, încercare virtuală) pentru a verifica dacă sunt îndeplinite cerințele de la punctul 5.2.1.3 din prezenta anexă.

5.2.2.   Capacitatea de încărcare

5.2.2.1.   Sub rezerva dispozițiilor de la punctul 5.2.4 din prezentul regulament, limita de sarcină maximă pentru fiecare anvelopă, determinată la punctul 5.2.2.2 din prezentul regulament, inclusiv o unitate de rezervă standard (dacă se furnizează) cu care este echipat vehiculul, trebuie să fie:

5.2.2.1.1.   în cazul unui vehicul echipat cu anvelope de același tip în formație unică: cel puțin egală cu jumătate din masa maximă pe punte tehnic admisibilă pentru cea mai încărcată punte, conform declarației producătorului vehiculului;

5.2.2.1.2.   în cazul unui vehicul echipat cu anvelope de mai mult de un tip în formație unică: cel puțin egală cu jumătate din masa maximă pe punte tehnic admisibilă, conform declarației producătorului vehiculului în legătură cu puntea relevantă;

5.2.2.1.3.   în cazul unui vehicul echipat cu anvelope de clasa C1 în formație duală (jumelate): cel puțin egală cu de 0,27 ori masa maximă pe punte tehnic admisibilă, conform declarației producătorului vehiculului în legătură cu puntea relevantă;

5.2.2.1.4.   în cazul punților echipate cu anvelope de clasa C2 în formație duală (jumelate): cel puțin egală cu de 0,25 ori masa maximă pe punte tehnic admisibilă, conform declarației producătorului vehiculului în legătură cu puntea relevantă, cu referire la indexul capacității de încărcare pentru aplicare duală.

5.2.2.2.   Coeficientul de sarcină maximă pentru o anvelopă se determină după cum urmează:

5.2.2.2.1.   în cazul anvelopelor de clasa C1, se ia în considerare „limita de sarcină maximă” menționată la punctul 2 din Regulamentul ONU nr. 30;

5.2.2.2.2.   în cazul anvelopelor de clasa C2, se ia în considerare „tabelul variația sarcinii cu viteza” menționat la punctul 2 din Regulamentul ONU nr. 54, care indică, ca funcție a indicilor de sarcină și a simbolurilor nominale ale categoriei de viteză, variațiile de sarcină pe care le poate suporta o anvelopă pneumatică, ținând cont de viteza maximă proiectată a vehiculului.

5.2.2.3.   Producătorul furnizează, în manualul de utilizare sau prin orice alt mijloc de comunicare din vehicul, informațiile necesare cu privire la capacitatea de încărcare a anvelopelor de rezervă.

5.2.3.   Capacitatea de viteză

5.2.3.1.   Fiecare anvelopă cu care se echipează vehiculul în mod obișnuit trebuie să poarte un simbol al categoriei de viteză.

5.2.3.1.1.   În cazul unei anvelope de clasa C1, simbolul categoriei de viteză trebuie să fie compatibil cu viteza maximă proiectată a vehiculului și să țină cont, în cazul anvelopelor de categoriile de viteză V, W și Y, de limita de sarcină maximă descrisă în Regulamentul nr. 30.

5.2.3.1.2.   În cazul unei anvelope de clasa C2, simbolul categoriei de viteză trebuie să fie compatibil cu viteza maximă proiectată a vehiculului și cu combinația sarcină/viteză aplicabilă calculată din „tabelul variația sarcinii cu viteza” descris la punctul 2 din Regulamentul ONU nr. 54.

5.2.3.2.   Cerințele de la punctele 5.2.3.1.1 și 5.2.3.1.2 nu se aplică în următoarele situații:

5.2.3.2.1.   în cazul unităților de rezervă pentru utilizare temporară pentru care se aplică punctul 5.2.5 din prezentul regulament;

5.2.3.2.2.   în cazul vehiculelor echipate în mod normal cu anvelope obișnuite și, ocazional, prevăzute cu anvelope de iarnă, unde simbolul categoriei de viteză al anvelopelor de iarnă trebuie să corespundă unei viteze fie mai mari decât viteza maximă prin construcție a vehiculului, fie de cel puțin 160 km/h (sau care să răspundă ambelor condiții). Totuși, dacă viteza maximă proiectată a vehiculului este mai mare decât viteza corespunzătoare simbolului categoriei de viteză minimă al anvelopelor de iarnă montate, se amplasează în interiorul vehiculului, într-un loc vizibil cu ușurință și în permanență pentru conducătorul auto, o etichetă de avertizare privind viteza maximă care să specifice valoarea cea mai mică a capacității de viteză maximă a anvelopelor de iarnă montate;

5.2.3.2.3.   în cazul vehiculelor echipate cu anvelope cu utilizare specială. Totuși, dacă viteza maximă proiectată a vehiculului este mai mare decât viteza corespunzătoare simbolului categoriei de viteză minimă al anvelopelor speciale montate, se amplasează în interiorul vehiculului, într-un loc vizibil cu ușurință și în permanență pentru conducător, o etichetă de avertizare privind viteza maximă care să specifice valoarea cea mai mică a capacității de viteză maximă a anvelopelor speciale montate;

5.2.3.2.4.   în cazul vehiculelor echipate cu un sistem la bord care îndeplinește o funcție de limitare de viteză, caz în care simbolul de viteză al anvelopelor trebuie să fie compatibil cu viteza la care se stabilește limitarea. Totuși, dacă producătorul vehiculului a prevăzut că viteza maximă proiectată a vehiculului este mai mare decât viteza corespunzătoare simbolului categoriei de viteză minimă al anvelopelor montate, se amplasează în interiorul vehiculului, într-un loc vizibil cu ușurință și în permanență pentru conducător, o etichetă de avertizare privind viteza maximă care să specifice valoarea capacității de viteză maximă a anvelopelor montate.

5.2.3.3.   Producătorul furnizează informațiile necesare cu privire la capacitatea de viteză a anvelopelor de rezervă, în manualul de utilizare sau prin orice alt mijloc de comunicare din vehicul.

5.2.4.   Cazuri speciale

5.2.4.1.   În cazul vehiculelor proiectate pentru a avea capacitate de remorcare, sarcina suplimentară impusă dispozitivului de cuplare a remorcii poate face ca limitele de sarcină maximă ale anvelopei spate să fie depășite în cazul anvelopelor din clasa C1, dar nu cu mai mult de 15 %. Într-un astfel de caz, manualul proprietarului vehiculului sau celelalte mijloace de comunicare menționate la punctul 5.2.3.3 trebuie să conțină informații clare și sfaturi privind viteza maximă admisă a vehiculului în timpul remorcării, fără a depăși în niciun caz 100 km/h, și privind presiunea în anvelopele spate, cu cel puțin 20 kPa (0,2 bari) mai mare decât presiunea (presiunile) în anvelope recomandate pentru utilizare normală (respectiv fără remorcă).

5.2.4.2.   În cazuri excepționale, atunci când vehiculele sunt destinate unor condiții de utilizare incompatibile cu caracteristicile anvelopelor din clasele C1 sau C2 și este necesară, prin urmare, echiparea cu anvelope cu caracteristici diferite, nu se aplică cerințele de la punctul 5.1.1 din prezentul regulament, dacă se întrunesc toate condițiile următoare:

5.2.4.2.1.   anvelopele respectă cerințele tehnice și dispozițiile tranzitorii fie din Regulamentul nr. 75, fie din Regulamentul nr. 106; și

5.2.4.2.2.   autoritatea de omologare de tip și serviciul tehnic sunt de părere că anvelopele cu care este echipat vehiculul sunt corespunzătoare pentru condițiile de operare a vehiculului. Natura excepției și motivarea acceptării se precizează în raportul de încercare, precum și în fișa de comunicare din anexa 2.

5.2.5.   Roți și anvelope de rezervă

5.2.5.1.   În cazurile în care vehiculul este echipat cu o unitate de rezervă standard, aceasta trebuie să aibă aceleași dimensiuni ca și anvelopele montate efectiv pe vehicul.

5.2.5.2.   Fiecare vehicul echipat cu o unitate de rezervă pentru utilizare temporară sau anvelope cu posibilitate de rulare pe jantă trebuie să respecte dispozițiile tehnice și tranzitorii din Regulamentul nr. 64 în ceea ce privește cerințele referitoare la echiparea vehiculelor cu unități de rezervă pentru utilizare temporară și anvelope cu posibilitate de rulare pe jantă.

Dacă trebuie să se adopte precauții speciale pentru montarea unei unități de rezervă temporare pe vehicul (de exemplu, unitatea de rezervă temporară trebuie montată numai pe puntea din față și, prin urmare, trebuie să se monteze în prealabil o unitate standard față pe puntea din spate pentru înlăturarea consecințelor unei defecțiuni la o unitate spate standard), aceasta se precizează cu claritate în manualul proprietarului vehiculului sau în celelalte mijloace de comunicare din vehicul și se verifică respectarea aspectelor corespunzătoare de la punctul 5.2.1.3 din prezentul regulament.

6.   MODIFICAREA TIPULUI DE VEHICUL ȘI EXTINDEREA OMOLOGĂRII

6.1.   Orice modificare a unui tip de vehicul existent trebuie notificată autorității de omologare de tip care a acordat omologarea tipului de vehicul respectiv. Apoi, autoritatea de omologare de tip poate fie:

| (a) | să decidă, cu consultarea producătorului, că este necesară acordarea unei noi omologări de tip, fie |
| --- | --- |

(a)

să decidă, cu consultarea producătorului, că este necesară acordarea unei noi omologări de tip, fie

| (b) | să aplice procedura prevăzută la punctul 6.1.1 (revizuire) și, dacă este cazul, procedura prevăzută la punctul 6.1.2 (extindere). |
| --- | --- |

(b)

să aplice procedura prevăzută la punctul 6.1.1 (revizuire) și, dacă este cazul, procedura prevăzută la punctul 6.1.2 (extindere).

6.1.1.   Revizuire

Atunci când datele înregistrate în dosarul informativ din anexa 1 se modifică, iar autoritatea de omologare de tip consideră că este puțin probabil ca modificările aduse să aibă un efect negativ semnificativ și că, în orice caz, vehiculul respectă în continuare cerințele, modificările sunt considerate „revizuire”.

În acest caz, autoritatea de omologare de tip emite din nou paginile revizuite din dosarul informativ din anexa 1, după caz, marcând fiecare pagină revizuită pentru a arăta în mod clar natura modificării și data reemiterii. Se consideră că o versiune consolidată, actualizată a dosarului informativ din anexa 1, însoțită de o descriere detaliată a modificării, îndeplinește această cerință.

6.1.2.   Extindere

Modificarea este considerată „extindere” în cazul în care, pe lângă modificarea datelor din dosarul informativ din anexa 1,

| (a) | sunt necesare noi inspecții sau încercări; sau |
| --- | --- |

(a)

sunt necesare noi inspecții sau încercări; sau

| (b) | s-au schimbat una sau mai multe informații din fișa de comunicare (cu excepția informațiilor din documentele anexate la fișa în cauză); sau |
| --- | --- |

(b)

s-au schimbat una sau mai multe informații din fișa de comunicare (cu excepția informațiilor din documentele anexate la fișa în cauză); sau

| (c) | s-a solicitat omologarea unei serii ulterioare de amendamente după intrarea sa în vigoare. |
| --- | --- |

(c)

s-a solicitat omologarea unei serii ulterioare de amendamente după intrarea sa în vigoare.

6.2.   Confirmarea sau refuzul omologării, cu precizarea modificărilor, se comunică prin procedura specificată la punctul 4.3 de mai sus părților contractante la acord care aplică prezentul regulament. În plus, indexul dosarului informativ și al rapoartelor de încercare, anexat la fișa de comunicare din anexa 1, se modifică în consecință pentru a indica data celei mai recente revizuiri sau extinderi.

6.3.   Autoritatea de omologare de tip care emite extinderea omologării atribuie un număr de serie fiecărei fișe de comunicare redactate în vederea unei asemenea extinderi.

7.   CONFORMITATEA PRODUCȚIEI

7.1.   Procedurile privind conformitatea producției trebuie să fie conforme cu dispozițiile generale definite la articolul 2 și în apendicele 2 la acord (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) și să îndeplinească următoarele cerințe:

7.2.   un vehicul omologat în temeiul prezentului regulament trebuie să fie construit astfel încât să corespundă tipului omologat prin îndeplinirea cerințelor prevăzute la punctul 5;

7.3.   autoritatea de omologare de tip care a acordat omologarea poate verifica, în orice moment, metodele de control al conformității aplicabile fiecărei unități de producție. Frecvența normală a unor astfel de inspecții este de o dată la doi ani.

8.   SANCȚIUNI ÎN CAZ DE NECONFORMITATE A PRODUCȚIEI

8.1.   Omologarea acordată pentru un tip de vehicul în temeiul prezentului regulament poate fi retrasă în cazul în care nu sunt respectate cerințele de la punctul 7.

8.2.   În cazul în care o parte contractantă retrage o omologare pe care a acordat-o anterior, ea informează de îndată celelalte părți contractante care aplică prezentul regulament printr-o fișă de comunicare conformă cu modelul din anexa 1 la prezentul regulament.

9.   ÎNCETAREA DEFINITIVĂ A PRODUCȚIEI

Dacă titularul unei omologări încetează definitiv producția unui tip de vehicul omologat conform prezentului regulament, acesta informează în acest sens autoritatea care a acordat omologarea, care la rândul ei informează imediat celelalte părți la acordul care aplică prezentul regulament printr-o fișă de comunicare conformă cu modelul din anexa 1 la prezentul regulament.

10.   DENUMIRILE ȘI ADRESELE SERVICIILOR TEHNICE RESPONSABILE CU EFECTUAREA ÎNCERCĂRILOR DE OMOLOGARE, PRECUM ȘI ALE AUTORITĂȚILOR DE OMOLOGARE DE TIP

Părțile contractante la acord care aplică prezentul regulament comunică Secretariatului Organizației Națiunilor Unite denumirile și adresele serviciilor tehnice responsabile cu efectuarea încercărilor de omologare, precum și pe cele ale autorității de omologare de tip care acordă omologarea și cărora li se vor trimite certificatele de omologare sau de refuz, de extindere sau de retragere a omologării.

---

(1)  Astfel cum sunt definite în Rezoluția consolidată privind construcția vehiculelor (R.E.3), documentul ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, punctul 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  Astfel cum sunt definite în anexa 3 la Rezoluția consolidată privind construcția vehiculelor (R.E.3) (documentul ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6) – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

2

---

ANEXA 1

[Format maxim: A4 (210 mm × 297 mm)]

Fișă de informații

în conformitate cu Regulamentul privind montarea anvelopelor

1.   ASPECTE GENERALE

1.1.   Marca (denumirea comercială a producătorului): ...

1.2.   Tipul: ...

1.2.1.   Denumirea (denumirile) comercială(e), dacă este (sunt) disponibilă(e): ...

1.3.   Mijloace de identificare a tipului, dacă sunt marcate pe vehicul (1): ...

1.3.1.   Amplasarea marcajului: ...

1.4.   Categoria de vehicul (2): ...

1.5.   Denumirea și adresa producătorului: ...

1.6.   Denumirea (denumirile) și adresa (adresele) fabricii (fabricilor) de asamblare: ...

1.7.   Numele și adresa reprezentantului producătorului (dacă există): ...

2.   CARACTERISTICI CONSTRUCTIVE GENERALE ALE VEHICULULUI

2.1.   Fotografii și/sau desene ale unui vehicul reprezentativ: ...

2.2.   Numărul de punți și roți: ...

2.2.1.   Numărul și amplasarea punților cu anvelope duble (jumelate): ...

2.2.2.   Numărul și amplasarea punților directoare: ...

2.2.3.   Punți motoare (număr, poziție, interconectare): ...

3.   MASE ȘI DIMENSIUNI (3), (4)

3.1.   Ecartamentul și lățimea punții (punților)

3.1.1.   Ecartamentul fiecărei punți directoare (5): ...

3.1.2.   Ecartamentul celorlalte punți directoare  (5): ...

3.1.3.   Lățimea celei mai late punți spate: ...

3.1.4.   Lățimea celei mai avansate punți (măsurată la extremitatea anvelopelor, cu excepția proeminenței din zona de contact cu solul): ...

3.2.   Masa maximă tehnic admisă a vehiculului încărcat declarată de producător (6), (7): ...

3.3.   Masa maximă tehnic admisă pe fiecare punte: ...

3.4.   Vehiculul este/nu este (8) adecvat pentru remorcarea de încărcături

3.5.   Viteza maximă prin construcție a vehiculului (în km/h) (9): ...

4.   SUSPENDARE

4.1.   Anvelope și roți

4.1.1.   Combinație (combinații) anvelopă/roată (10)

| (a) | pentru anvelope indicați:






  — | indicele (indicii) de mărime ... |
| --- | --- | --- |

(a)

pentru anvelope indicați:

—

indicele (indicii) de mărime ...

| — | indicele capacității de încărcare  (7) ... |
| --- | --- |

—

indicele capacității de încărcare  (7) ...

| — | simbolul categoriei de viteză  (7) ... |
| --- | --- |

—

simbolul categoriei de viteză  (7) ...

| (b) | pentru roți, indicați dimensiunea (dimensiunile) și deportul (deporturile) jantei (jantelor). ... |
| --- | --- |

(b)

pentru roți, indicați dimensiunea (dimensiunile) și deportul (deporturile) jantei (jantelor). ...

4.1.2.   Punți

4.1.2.1.   Puntea 1:

4.1.2.2.   Puntea 2:

etc.

4.1.3.   Presiunea (presiunile) în roți recomandată (recomandate) de producătorul vehiculului (kPa) ...

4.1.4.   Descrierea dispozitivului (dispozitivelor) antiderapant(e) și combinația (combinațiile) anvelope/roți pe puntea (punțile) față și/sau spate adecvată tipului de vehicul, conform recomandării producătorului: ...

4.1.5.   Scurtă descriere a unităților de rezervă temporare (dacă există): ...

4.1.6.   Scurtă descriere a sistemului de monitorizare a presiunii în anvelope (TPMS) (dacă vehiculul este echipat cu un astfel de sistem): ...

5.   CAROSERIE

5.1.   Apărătoare roți

5.1.1.   Scurtă descriere a vehiculului din punctul de vedere al apărătorilor: ...

6.   DIVERSE

6.1.   Dispozitive limitatoare de viteză

6.1.1.   Producător(i): ...

6.1.2.   Tip (tipuri): ...

6.1.3.   Numărul (numerele) omologării (omologărilor) de tip, dacă este cazul: ...

6.1.4.   Viteza sau plaja de viteze la care poate fi reglat limitatorul de viteză: ...km/h

---

(1)  Dacă mijloacele de identificare a tipului conțin caractere care nu sunt relevante pentru descrierea vehiculului, a componentelor sau a tipurilor de unități tehnice separate care fac obiectul acestei fișe de informații, aceste caractere sunt reprezentate în documentație prin simbolul „?” (de exemplu, ABC?123??).

(2)  După cum sunt definite în secțiunea 2 din Rezoluția consolidată privind construcția vehiculelor (R.E.3) (documentul TRANS/WP.29/78/Rev.4).

(3)  În cazul în care există un model cu o cabină normală și unul cu o cabină cu cușetă, trebuie declarate ambele mase și ambele dimensiuni.

(4)  Standardul ISO 612: 1978 – Vehicule rutiere – Dimensiunile autovehiculelor și ale vehiculelor tractate – termeni și definiții.

(5)  Standardul ISO 612-1978, termenul nr. 6.5.

(6)  Pentru remorci sau semiremorci și pentru vehicule cu remorcă sau semiremorcă care exercită o sarcină verticală semnificativă asupra dispozitivului de cuplare sau asupra șeii de cuplare, această valoare, împărțită la accelerația gravitațională, este inclusă în masa maximă tehnic admisă.

(7)  Se completează aici valorile superioare și inferioare pentru fiecare variantă. (8)A se tăia mențiunea inutilă.

(8)  A se tăia mențiunea inutilă.

(9)  În ceea ce privește vehiculele cu motor, dacă producătorul vehiculului permite ca anumite funcții de control să fie modificate (de exemplu prin software, hardware, modernizare, selectare, activare, dezactivare) înainte sau după ce vehiculul a fost pus în exploatare și, ca urmare a acestei modificări, viteza maximă a vehiculului a crescut, se declară viteza maximă posibilă care se poate obține prin ajustarea acestor funcții de control. Pentru remorci, se declară viteza maximă admisă de producătorul vehiculului.

(10)  Pentru anvelopele marcate cu inscripția ZR înainte de codul diametrului jantei, destinate vehiculelor cu viteză maximă proiectată a vehiculului mai mare de 300 km/h, se indică informații echivalente.

---

ANEXA 2

FIȘĂ DE COMUNICARE

[Format maxim: A4 (210 × 297 mm)]

| (1) | Eliberată de: | (Denumirea serviciului administrativ)...... |
| --- | --- | --- |

Image 25

Eliberată de:

(Denumirea serviciului administrativ)......

| privind (2): | Acordarea omologării |
| --- | --- |
| | Extinderea omologării |
| | Refuzul omologării |
| | Retragerea omologării |
| | Încetarea definitivă a producției |

privind (2):

Acordarea omologării

Extinderea omologării

Refuzul omologării

Retragerea omologării

Încetarea definitivă a producției

pentru un tip de vehicul în ceea ce privește montarea anvelopelor

| Nr. omologării: ... | Nr. extinderii: ... |
| --- | --- |

Nr. omologării: ...

Nr. extinderii: ...

SECȚIUNEA I

1.   Marca (denumirea comercială a producătorului): ...

2.   Tipul: ...

2.1.   Denumirea (denumirile) comercială(e), dacă este (sunt) disponibilă(e): ...

3.   Mijloace de identificare a tipului, dacă sunt marcate pe vehicul (3): ...

3.1.   Amplasarea marcajului: ...

4.   Categoria de vehicul (4): ...

5.   Denumirea și adresa producătorului: ...

6.   Denumirea (denumirile) și adresa (adresele) fabricii (fabricilor) de asamblare: ...

7.   Numele și adresa reprezentantului producătorului (dacă există): ...

SECȚIUNEA II

1.   Informații suplimentare: a se vedea addendumul

2.   Serviciul tehnic responsabil cu efectuarea încercărilor: ...

3.   Data raportului de încercare: ...

4.   Numărul raportului de încercare: ...

5.   Observații (dacă există): a se vedea addendumul

6.   Locul: ...

7.   Data: ...

8.   Semnătura: ...

9.   Dosarul de omologare (dacă este cazul) ...

Addendum la fișa de comunicare nr..... privind omologarea de tip a unui vehicul în ceea ce privește montarea anvelopelor

1.   Informații suplimentare

1.1.   Descriere succintă a tipului de vehicul în ceea ce privește structura, dimensiunile, liniile și materialele de construcție: ...

1.2.   Combinație (combinații) anvelope/roți (inclusiv dimensiunea anvelopei, dimensiunea jantei și deportul roții): ...

1.3.   Simbolul categoriei de viteză minimă compatibil cu viteza maximă proiectată a vehiculului (pentru fiecare variantă) (pentru anvelope marcate cu inscripția ZR înainte de codul diametrului jantei, destinate pentru montare pe vehicule a căror viteză maximă proiectată a vehiculului depășește 300 km/h, se furnizează informații echivalente): ...

1.4.   Indicele capacității minime de încărcare compatibile cu masa maximă tehnic admisă pe fiecare punte (la fiecare variantă) (după caz, ajustată în conformitate cu punctul 5.2.2.2 din prezentul regulament): ...

1.5.   Combinație (combinații) anvelope/roți (inclusiv dimensiunea anvelopei, dimensiunea jantei și deportul roții) care se folosește (folosesc) cu dispozitivul (dispozitivele) antiderapant(e): ...

2.   Vehiculul de categoria M1 este/nu este  (2) adecvat pentru remorcarea de încărcături, iar limita de sarcină a anvelopelor spate este depășită cu ... %

3.   Vehiculul este/nu este  (2) omologat în temeiul Regulamentului nr. 64 în ceea ce privește unitatea de rezervă pentru utilizare temporară 1/2/3/4/5  (2).

4.   Vehiculul este/nu este  (2) omologat în temeiul Regulamentului nr. 64 în ceea ce privește sistemul de monitorizare a presiunii în anvelopă (TPMS).

4.1.   Scurtă descriere a sistemului de monitorizare a presiunii în anvelope (TPMS) (dacă vehiculul este echipat cu un astfel de sistem): ...

---

(1)  Numărul distinctiv al țării care a acordat/extins/refuzat/retras omologarea (a se vedea prevederile regulamentului referitoare la omologare).

(2)  A se tăia mențiunile inutile.

(3)  Dacă mijloacele de identificare a tipului conțin caractere care nu sunt relevante pentru descrierea vehiculului, a componentelor sau a tipurilor de unități tehnice separate care fac obiectul acestei fișe de informații, aceste caractere sunt reprezentate în documentație prin simbolul „?” (de exemplu, ABC?123??).

(4)  Astfel cum sunt definite în Rezoluția consolidată privind construcția vehiculelor (R.E.3.), document ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, para. 2.

---

ANEXA 3

EXEMPLE DE DISPUNERE A MĂRCILOR DE OMOLOGARE

(a se vedea punctele 4.4-4.4.2 din prezentul regulament)

Image 26

a = min. 8 mm

Marca de omologare de mai sus, aplicată pe un vehicul, indică faptul că tipul de vehicul în cauză a fost omologat în Belgia (E 6) în temeiul Regulamentului nr. 142, în ceea ce privește montarea anvelopelor. Primele două cifre ale numărului de omologare indică faptul că omologarea a fost acordată în conformitate cu cerințele Regulamentului nr. 142 în forma sa originală.

---