# Euroopan unionin L 140/2010

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2010.140.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 140 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 53. vuosikerta8. kesäkuu 2010 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2010.140.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 140

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

53. vuosikerta8. kesäkuu 2010

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET |
| | * | Tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla Luganossa 30 päivänä lokakuuta 2007 allekirjoitetun yleissopimuksen voimaantulopäivää koskevat tiedot | 1 |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 492/2010, annettu 3 päivänä kesäkuuta 2010, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen | 2 |
| | * | Neuvoston asetus (EU) N:o 493/2010, annettu 7 päivänä kesäkuuta 2010, tietyistä Liberiaan kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 234/2004 muuttamisesta | 17 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 494/2010, annettu 25 päivänä toukokuuta 2010, tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta | 19 |
| | | Komission asetus (EU) N:o 495/2010, annettu 7 päivänä kesäkuuta 2010, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 21 |
| | | Komission asetus (EU) N:o 496/2010, annettu 7 päivänä kesäkuuta 2010, asetuksessa (EY) N:o 877/2009 markkinointivuodeksi 2009/10 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta | 23 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2010/310/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 3 päivänä kesäkuuta 2010, alueiden komitean puolalaisen jäsenen nimeämisestä | 25 |
| | | 2010/311/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 3 päivänä kesäkuuta 2010, alueiden komitean kuuden italialaisen jäsenen ja neljän italialaisen varajäsenen nimeämisestä | 26 |
| | | 2010/312/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 3 päivänä kesäkuuta 2010, alueiden komitean kolmen tanskalaisen varajäsenen nimeämisestä | 27 |
| | | 2010/313/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 7 päivänä kesäkuuta 2010, luvan antamisesta asetuksen (EY) N:o 669/2009 mukaisten fyysisten tarkastusten tekemiseen hyväksytyissä rehu- ja elintarvikealan toimijoiden tiloissa Kyproksessa
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 3525)

   (
  1
  ) | 28 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

*

Tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla Luganossa 30 päivänä lokakuuta 2007 allekirjoitetun yleissopimuksen voimaantulopäivää koskevat tiedot

1

ASETUKSET

*

Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 492/2010, annettu 3 päivänä kesäkuuta 2010, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

2

*

Neuvoston asetus (EU) N:o 493/2010, annettu 7 päivänä kesäkuuta 2010, tietyistä Liberiaan kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 234/2004 muuttamisesta

17

*

Komission asetus (EU) N:o 494/2010, annettu 25 päivänä toukokuuta 2010, tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta

19

Komission asetus (EU) N:o 495/2010, annettu 7 päivänä kesäkuuta 2010, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

21

Komission asetus (EU) N:o 496/2010, annettu 7 päivänä kesäkuuta 2010, asetuksessa (EY) N:o 877/2009 markkinointivuodeksi 2009/10 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta

23

PÄÄTÖKSET

2010/310/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 3 päivänä kesäkuuta 2010, alueiden komitean puolalaisen jäsenen nimeämisestä

25

2010/311/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 3 päivänä kesäkuuta 2010, alueiden komitean kuuden italialaisen jäsenen ja neljän italialaisen varajäsenen nimeämisestä

26

2010/312/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 3 päivänä kesäkuuta 2010, alueiden komitean kolmen tanskalaisen varajäsenen nimeämisestä

27

2010/313/EU

*

Komission päätös, annettu 7 päivänä kesäkuuta 2010, luvan antamisesta asetuksen (EY) N:o 669/2009 mukaisten fyysisten tarkastusten tekemiseen hyväksytyissä rehu- ja elintarvikealan toimijoiden tiloissa Kyproksessa
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 3525)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 3525)

1

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

| 8.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 140/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 140/1

---

Tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla Luganossa 30 päivänä lokakuuta 2007 allekirjoitetun yleissopimuksen voimaantulopäivää koskevat tiedot

Tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla Luganossa 30 päivänä lokakuuta 2007 allekirjoitettu yleissopimus (1) tuli voimaan Euroopan unionin sekä Norjan ja Tanskan välillä 1 päivänä tammikuuta 2010 yleissopimuksen 69 artiklan 4 ja 5 kohdan mukaisesti.

---

(1)  EUVL L 147, 10.6.2009, s. 5. Yleissopimuksesta laadittu selitysmuistio julkaistiin virallisessa lehdessä EUVL C 319, 23.12.2009, s. 1.

---

ASETUKSET

| 8.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 140/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 140/2

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 492/2010,

annettu 3 päivänä kesäkuuta 2010,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan ja 11 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon ehdotuksen, jonka Euroopan komissio on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   VOIMASSA OLEVAT TOIMENPITEET

| (1) | Neuvosto otti käyttöön polkumyyntiä koskevan tutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen 8 päivänä maaliskuuta 2004 annetulla asetuksella (EY) N:o 435/2004 (2) lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Indonesiasta, molemmat yhdessä jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto otti käyttöön polkumyyntiä koskevan tutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen 8 päivänä maaliskuuta 2004 annetulla asetuksella (EY) N:o 435/2004 (2) lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Indonesiasta, molemmat yhdessä jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa.

2.   TÄMÄ TUTKIMUS

2.1   TARKASTELUPYYNTÖ

| (2) | Productos Aditivos SA, natriumsyklamaatin ainoa tuottaja unionissa, esitti 11 päivänä joulukuuta 2008 toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelupyynnön. |
| --- | --- |

(2)

Productos Aditivos SA, natriumsyklamaatin ainoa tuottaja unionissa, esitti 11 päivänä joulukuuta 2008 toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelupyynnön.

| (3) | Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(3)

Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

2.2   MENETTELYN VIREILLE PANEMINEN

| (4) | Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että on olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, mistä syystä se pani vireille tutkimuksen perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla julkaisemalla 10 päivänä maaliskuuta 2009Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3) asiaa koskevan ilmoituksen, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’. |
| --- | --- |

(4)

Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että on olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, mistä syystä se pani vireille tutkimuksen perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla julkaisemalla 10 päivänä maaliskuuta 2009Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3) asiaa koskevan ilmoituksen, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.

2.3   TUTKIMUSAJANJAKSO

| (5) | Polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskeva tutkimus käsitti 1 päivän tammikuuta 2008 ja 31 päivän joulukuuta 2008 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2005 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopun välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(5)

Polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskeva tutkimus käsitti 1 päivän tammikuuta 2008 ja 31 päivän joulukuuta 2008 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2005 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopun välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

3.   TUTKIMUKSEN OSAPUOLET

| (6) | Komissio ilmoitti virallisesti pyynnön esittäneelle unionin tuottajalle, tiedossa oleville tuojille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, Kiinan ja Indonesian tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille sekä asianomaisten maiden viranomaisille voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta. |
| --- | --- |

(6)

Komissio ilmoitti virallisesti pyynnön esittäneelle unionin tuottajalle, tiedossa oleville tuojille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, Kiinan ja Indonesian tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille sekä asianomaisten maiden viranomaisille voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta.

| (7) | Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa, mutta mikään taho ei toimittanut tällaista pyyntöä komissiolle. |
| --- | --- |

(7)

Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa, mutta mikään taho ei toimittanut tällaista pyyntöä komissiolle.

| (8) | Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille tiedossa oleville Kiinan ja Indonesian vientiä harjoittaville tuottajille. Kaksi kiinalaista yritystä, jotka molemmat kuuluivat Hongkongissa sijaitsevaan Rainbow Rich Industrial Ltd -yritysryhmään, ja kaksi indonesialaista yritystä ilmoitti olevansa halukkaita toimimaan yhteistyössä ja vastasi polkumyyntiä koskevaan kyselylomakkeeseen. |
| --- | --- |

(8)

Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille tiedossa oleville Kiinan ja Indonesian vientiä harjoittaville tuottajille. Kaksi kiinalaista yritystä, jotka molemmat kuuluivat Hongkongissa sijaitsevaan Rainbow Rich Industrial Ltd -yritysryhmään, ja kaksi indonesialaista yritystä ilmoitti olevansa halukkaita toimimaan yhteistyössä ja vastasi polkumyyntiä koskevaan kyselylomakkeeseen.

| (9) | Kaksi muuta kiinalaista tuottajaa, Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited, and Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited, ilmoittautui. Alkuperäisessä tutkimuksessa havaittiin, että nämä yritykset eivät harjoittaneet polkumyyntiä unionin markkinoilla. Tämän vuoksi Fang Da Food Additive (Shenzhen) ja Fang Da Food Additive (Yan Quan) eivät ole tämän toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun kohteena. |
| --- | --- |

(9)

Kaksi muuta kiinalaista tuottajaa, Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited, and Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited, ilmoittautui. Alkuperäisessä tutkimuksessa havaittiin, että nämä yritykset eivät harjoittaneet polkumyyntiä unionin markkinoilla. Tämän vuoksi Fang Da Food Additive (Shenzhen) ja Fang Da Food Additive (Yan Quan) eivät ole tämän toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun kohteena.

4.   SAATUJEN TIETOJEN TARKISTAMINEN

| (10) | Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden sekä unionin edun määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:






  4.1 | VIENTIÄ HARJOITTAVAT TUOTTAJAT KIINASSA:






  — | Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd, Shenzhen |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden sekä unionin edun määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

4.1

VIENTIÄ HARJOITTAVAT TUOTTAJAT KIINASSA:

—

Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd, Shenzhen

| — | Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd, Nanjing |
| --- | --- |

—

Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd, Nanjing

| — | ja etuyhteydessä oleva yritys Rainbow Rich Industrial Ltd, Hongkong. |
| --- | --- |

—

ja etuyhteydessä oleva yritys Rainbow Rich Industrial Ltd, Hongkong.

| 4.2 | VIENTIÄ HARJOITTAVAT TUOTTAJAT INDONESIASSA:






  — | PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung |
| --- | --- | --- |

4.2

VIENTIÄ HARJOITTAVAT TUOTTAJAT INDONESIASSA:

—

PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung

| — | PT Tunggak Waru Semi, Solo. |
| --- | --- |

—

PT Tunggak Waru Semi, Solo.

| 4.3 | UNIONIN TUOTANNONALAN TUOTTAJA:






  — | Productos Aditivos SA, Espanja. |
| --- | --- | --- |

4.3

UNIONIN TUOTANNONALAN TUOTTAJA:

—

Productos Aditivos SA, Espanja.

| 4.4 | ETUYHTEYDETÖN TUOJA/KAUPPIAS:






  — | Beneo Palatinit GmbH, Saksa. |
| --- | --- | --- |

4.4

ETUYHTEYDETÖN TUOJA/KAUPPIAS:

—

Beneo Palatinit GmbH, Saksa.

| 4.5 | KÄYTTÄJÄ






  — | Schweppes International Ltd, Alankomaat. |
| --- | --- | --- |

4.5

KÄYTTÄJÄ

—

Schweppes International Ltd, Alankomaat.

5.   ILMOITTAMINEN OSAPUOLILLE

| (11) | Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella polkumyyntitullien käyttöönottoa Kiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa. |
| --- | --- |

(11)

Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella polkumyyntitullien käyttöönottoa Kiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa.

| (12) | Perusasetuksen säännösten mukaisesti osapuolille asetettiin määräaika, jonka kuluessa ne voivat tehdä huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta. |
| --- | --- |

(12)

Perusasetuksen säännösten mukaisesti osapuolille asetettiin määräaika, jonka kuluessa ne voivat tehdä huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta.

| (13) | Osapuolten suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin ja lopullisia päätelmiä muutettiin tarvittaessa. |
| --- | --- |

(13)

Osapuolten suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin ja lopullisia päätelmiä muutettiin tarvittaessa.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

1.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE

| (14) | Tarkasteltavana oleva tuote tässä tarkastelussa on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli Kiinasta ja Indonesiasta peräisin oleva natriumsyklamaatti, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2929 90 00, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. |
| --- | --- |

(14)

Tarkasteltavana oleva tuote tässä tarkastelussa on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli Kiinasta ja Indonesiasta peräisin oleva natriumsyklamaatti, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2929 90 00, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.

| (15) | Kuten alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin ja tässä tarkastelussa vahvistettiin, natriumsyklamaatti on elintarvikkeiden lisäaineena käytettävä hyödyketuote, joka on sallittu Euroopan unionissa ja monissa muissa maissa vähäenergisten ja erikoisruokavalioissa käytettävien elintarvikkeiden ja juomien makeutusaineena. Sitä käytetään laajalti lisäaineena elintarviketeollisuudessa samoin kuin pöytäkäyttöön tarkoitettujen vähäenergisten ja erikoisruokavalioissa käytettävien makeutusaineiden tuotannossa. Lisäksi sitä käytetään vähäisessä määrin lääketeollisuudessa. |
| --- | --- |

(15)

Kuten alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin ja tässä tarkastelussa vahvistettiin, natriumsyklamaatti on elintarvikkeiden lisäaineena käytettävä hyödyketuote, joka on sallittu Euroopan unionissa ja monissa muissa maissa vähäenergisten ja erikoisruokavalioissa käytettävien elintarvikkeiden ja juomien makeutusaineena. Sitä käytetään laajalti lisäaineena elintarviketeollisuudessa samoin kuin pöytäkäyttöön tarkoitettujen vähäenergisten ja erikoisruokavalioissa käytettävien makeutusaineiden tuotannossa. Lisäksi sitä käytetään vähäisessä määrin lääketeollisuudessa.

2.   SAMANKALTAINEN TUOTE

| (16) | Alkuperäisen tutkimuksen tavoin osoitettiin, että Kiinassa ja Indonesiassa tuotetulla ja unioniin myydyllä tarkasteltavana olevalla tuotteella on samanlaiset fyysiset ja kemialliset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset kuin pyynnön esittäjän tuottamalla ja unionin markkinoilla myymällä tuotteella tai Indonesiassa tuotetulla ja sen kotimarkkinoilla myydyllä tuotteella; Indonesia toimi myös vertailumaana vahvistettaessa Kiinalle normaaliarvoa. |
| --- | --- |

(16)

Alkuperäisen tutkimuksen tavoin osoitettiin, että Kiinassa ja Indonesiassa tuotetulla ja unioniin myydyllä tarkasteltavana olevalla tuotteella on samanlaiset fyysiset ja kemialliset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset kuin pyynnön esittäjän tuottamalla ja unionin markkinoilla myymällä tuotteella tai Indonesiassa tuotetulla ja sen kotimarkkinoilla myydyllä tuotteella; Indonesia toimi myös vertailumaana vahvistettaessa Kiinalle normaaliarvoa.

| (17) | Tämän vuoksi kaikkien näiden tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. |
| --- | --- |

(17)

Tämän vuoksi kaikkien näiden tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

C.   POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

1.   ALUSTAVAT HUOMIOT

| (18) | Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, esiintyikö polkumyyntiä kyseisellä hetkellä ja jos esiintyi, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen. Mainitun artiklan mukaisesti tehdyissä tutkimuksissahan ei tarkastella markkinatalouskohtelua. |
| --- | --- |

(18)

Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, esiintyikö polkumyyntiä kyseisellä hetkellä ja jos esiintyi, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen. Mainitun artiklan mukaisesti tehdyissä tutkimuksissahan ei tarkastella markkinatalouskohtelua.

| (19) | Perusasetuksen 11 artiklan 9 kohdan mukaisesti käytettiin samoja yleisiä menetelmiä kuin alkuperäisessä tutkimuksessa, edellyttäen että olosuhteet eivät olleet muuttuneet. Polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden määrittämiseksi vakiokäytännön mukaisesti liiketoimiin sovellettiin otantaa käyttämällä tietoja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikaiselta neljältä kuukaudelta, joista kukin oli vuosineljänneksen viimeinen kuukausi. Tulos varmennettiin analysoimalla myös eräitä muita liiketoimia. Mikään toimija ei vastustanut tätä toimintatapaa. |
| --- | --- |

(19)

Perusasetuksen 11 artiklan 9 kohdan mukaisesti käytettiin samoja yleisiä menetelmiä kuin alkuperäisessä tutkimuksessa, edellyttäen että olosuhteet eivät olleet muuttuneet. Polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden määrittämiseksi vakiokäytännön mukaisesti liiketoimiin sovellettiin otantaa käyttämällä tietoja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikaiselta neljältä kuukaudelta, joista kukin oli vuosineljänneksen viimeinen kuukausi. Tulos varmennettiin analysoimalla myös eräitä muita liiketoimia. Mikään toimija ei vastustanut tätä toimintatapaa.

| (20) | Eurostatin tietojen mukaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unioniin tuotiin tarkasteltavana olevaa tuotetta 3 000–5 000 tonnia. Siitä yli 90 prosenttia tuli Kiinasta ja loput Indonesiasta. Muista maista ei ilmoitettu käytännöllisesti katsottuna lainkaan tuontia. |
| --- | --- |

(20)

Eurostatin tietojen mukaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unioniin tuotiin tarkasteltavana olevaa tuotetta 3 000–5 000 tonnia. Siitä yli 90 prosenttia tuli Kiinasta ja loput Indonesiasta. Muista maista ei ilmoitettu käytännöllisesti katsottuna lainkaan tuontia.

2.   POLKUMYYNNILLÄ TAPAHTUNUT TUONTI TUTKIMUSAJANJAKSON AIKANA

2.1   KIINA

2.1.1   
  Vertailumaa

| (21) | Kiinan normaaliarvo vahvistettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti lukuun ottamatta niitä yrityksiä, joille myönnettiin markkinatalouskohtelu alkuperäisessä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(21)

Kiinan normaaliarvo vahvistettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti lukuun ottamatta niitä yrityksiä, joille myönnettiin markkinatalouskohtelu alkuperäisessä tutkimuksessa.

| (22) | Aiemmassa tutkimuksessa käytettiin Indonesiaa markkinatalousmaana, jonka perusteella määritettiin Kiinaa koskeva normaaliarvo. |
| --- | --- |

(22)

Aiemmassa tutkimuksessa käytettiin Indonesiaa markkinatalousmaana, jonka perusteella määritettiin Kiinaa koskeva normaaliarvo.

| (23) | Komissio ehdotti tätä valintaa vireillepanoilmoituksessa, eikä mikään osapuoli vastustanut sitä asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(23)

Komissio ehdotti tätä valintaa vireillepanoilmoituksessa, eikä mikään osapuoli vastustanut sitä asetetussa määräajassa.

| (24) | Indonesian hintojen katsottiin soveltuvan Kiinan hintojen kohtuulliseksi korvikkeeksi, koska Indonesiassa on kilpaillut kotimarkkinat, joilla tuonti Kiinasta on lisääntymässä ja joilla toimii ainakin kuusi tuottajaa. Lisäksi vaikuttaa siltä, että tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotetaan vain unionissa, Kiinassa ja Indonesiassa. Tutkimuksessa ei ole tullut esiin vastakkaista näyttöä. |
| --- | --- |

(24)

Indonesian hintojen katsottiin soveltuvan Kiinan hintojen kohtuulliseksi korvikkeeksi, koska Indonesiassa on kilpaillut kotimarkkinat, joilla tuonti Kiinasta on lisääntymässä ja joilla toimii ainakin kuusi tuottajaa. Lisäksi vaikuttaa siltä, että tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotetaan vain unionissa, Kiinassa ja Indonesiassa. Tutkimuksessa ei ole tullut esiin vastakkaista näyttöä.

| (25) | Sen vuoksi Indonesiaa on käytetty markkinataloutta toteuttavana vertailumaana tässä tarkastelussa. |
| --- | --- |

(25)

Sen vuoksi Indonesiaa on käytetty markkinataloutta toteuttavana vertailumaana tässä tarkastelussa.

2.1.2   
  Yhteistyössä toimineet kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat

2.1.2.1   Alustavat huomiot

| (26) | Kuten 8 kappaleessa todettiin, tarkastelussa toimi yhteistyössä kaksi tuottajaa, jotka kuuluvat samaan Hongkongissa sijaitsevaan Rainbow Rich Industries -yritysryhmään. Niiden osuus unioniin suuntautuvasta viennistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli yli puolet. Jos ei oteta huomioon niiden yritysten tuotanto- ja myyntimääriä, jotka eivät olleet menettelyn kohteena, yhteistyössä toimineiden tuottajien osuus Kiinan kokonaistuotannosta oli yli kolme neljäsosaa ja sen kapasiteetista lähes puolet. Unioniin suuntautuvan viennin osalta edustavuus oli yli 80 prosenttia. Näin kattavan yhteistyöasteen vuoksi yhteistyössä toimineilta viejiltä saatuja yksityiskohtaisia tietoja käytettiin pohjana arvioitaessa Kiinasta peräisin olevan vahingollisen polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä. |
| --- | --- |

(26)

Kuten 8 kappaleessa todettiin, tarkastelussa toimi yhteistyössä kaksi tuottajaa, jotka kuuluvat samaan Hongkongissa sijaitsevaan Rainbow Rich Industries -yritysryhmään. Niiden osuus unioniin suuntautuvasta viennistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli yli puolet. Jos ei oteta huomioon niiden yritysten tuotanto- ja myyntimääriä, jotka eivät olleet menettelyn kohteena, yhteistyössä toimineiden tuottajien osuus Kiinan kokonaistuotannosta oli yli kolme neljäsosaa ja sen kapasiteetista lähes puolet. Unioniin suuntautuvan viennin osalta edustavuus oli yli 80 prosenttia. Näin kattavan yhteistyöasteen vuoksi yhteistyössä toimineilta viejiltä saatuja yksityiskohtaisia tietoja käytettiin pohjana arvioitaessa Kiinasta peräisin olevan vahingollisen polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä.

| (27) | Yksi yhteistyössä toimineista yrityksistä, Golden Time Enterprises (Shenzhen), vei merkittäviä määriä unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kun taas sen sisaryritys Jintian Enterprises (Nanjing) ei vienyt lainkaan EU:hun toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Jintian Enterprises (Nanjing) -yrityksen, jolla ei ollut vientiä, paikan päällä tehdyssä tarkastuksessa kerätyistä tiedoista saatiin kuitenkin tarkempi kuva Kiinan tuotantokapasiteetista ja kotimarkkinoista, joilla kyseisellä yrityksellä on merkittävä markkinaosuus. |
| --- | --- |

(27)

Yksi yhteistyössä toimineista yrityksistä, Golden Time Enterprises (Shenzhen), vei merkittäviä määriä unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kun taas sen sisaryritys Jintian Enterprises (Nanjing) ei vienyt lainkaan EU:hun toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Jintian Enterprises (Nanjing) -yrityksen, jolla ei ollut vientiä, paikan päällä tehdyssä tarkastuksessa kerätyistä tiedoista saatiin kuitenkin tarkempi kuva Kiinan tuotantokapasiteetista ja kotimarkkinoista, joilla kyseisellä yrityksellä on merkittävä markkinaosuus.

| (28) | Tutkimuksen aikana yksi kiinalainen yritys väitti, että suurimmat kotimaiset tuottajat pitävät säännöllisiä kokouksia, joissa ne vahvistavat viitehinnan Kiinan kotimarkkinoilla. Näiden tuottajien hallitsevan aseman vuoksi järjestelyllä onnistutaan pitämään Kiinan kotimarkkinahinnat suhteellisen korkealla tasolla. |
| --- | --- |

(28)

Tutkimuksen aikana yksi kiinalainen yritys väitti, että suurimmat kotimaiset tuottajat pitävät säännöllisiä kokouksia, joissa ne vahvistavat viitehinnan Kiinan kotimarkkinoilla. Näiden tuottajien hallitsevan aseman vuoksi järjestelyllä onnistutaan pitämään Kiinan kotimarkkinahinnat suhteellisen korkealla tasolla.

2.1.2.2   Normaaliarvo

| (29) | Normaaliarvo Golden Time Enterprises (Shenzhen) -yritykselle laskettiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana riippumattomien asiakkaiden kyseisestä tuotelajista maksaman tai maksettavaksi tulevan kotimarkkinoiden kokonaismyynnin painotetun keskimääräisen hinnan perusteella. |
| --- | --- |

(29)

Normaaliarvo Golden Time Enterprises (Shenzhen) -yritykselle laskettiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana riippumattomien asiakkaiden kyseisestä tuotelajista maksaman tai maksettavaksi tulevan kotimarkkinoiden kokonaismyynnin painotetun keskimääräisen hinnan perusteella.

2.1.2.3   Vientihinta

| (30) | Union of Golden Time Enterprises (Shenzhen) -yrityksen vientihinta oli tuotteesta tosiasiallisesti maksettu tai maksettavaksi tuleva asianmukaisesti oikaistu hinta, kun se myytiin EU:hun vietäväksi. |
| --- | --- |

(30)

Union of Golden Time Enterprises (Shenzhen) -yrityksen vientihinta oli tuotteesta tosiasiallisesti maksettu tai maksettavaksi tuleva asianmukaisesti oikaistu hinta, kun se myytiin EU:hun vietäväksi.

2.1.2.4   Hintavertailu

| (31) | Painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin lajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan vapaasti tehtaalla ja samassa kaupan portaassa. Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti ja tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin huomioon eroavuudet, joiden väitettiin ja osoitettiin vaikuttavan hintaan ja hintojen vertailukelpoisuuteen. Oikaisuja tehtiin kotimaan kuljetuskustannusten sekä merirahti-, vakuutus-, luotto-, käsittely- ja pakkauskustannusten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(31)

Painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin lajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan vapaasti tehtaalla ja samassa kaupan portaassa. Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti ja tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin huomioon eroavuudet, joiden väitettiin ja osoitettiin vaikuttavan hintaan ja hintojen vertailukelpoisuuteen. Oikaisuja tehtiin kotimaan kuljetuskustannusten sekä merirahti-, vakuutus-, luotto-, käsittely- ja pakkauskustannusten huomioon ottamiseksi.

2.1.2.5   Polkumyyntimarginaali

| (32) | Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti tuotelajikohtaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja vientihintojen painotettua keskiarvoa samassa kaupan portaassa. Vertailun perusteella tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana esiintyi polkumyyntiä alkuperäistä tutkimusta merkittävästi korkeammalla tasolla. Keskimääräinen painotettu polkumyyntimarginaali prosentteina cif-hinnasta unionin rajalla oli yli 30 prosenttia Golden Time Enterprises -yrityksen osalta. |
| --- | --- |

(32)

Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti tuotelajikohtaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja vientihintojen painotettua keskiarvoa samassa kaupan portaassa. Vertailun perusteella tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana esiintyi polkumyyntiä alkuperäistä tutkimusta merkittävästi korkeammalla tasolla. Keskimääräinen painotettu polkumyyntimarginaali prosentteina cif-hinnasta unionin rajalla oli yli 30 prosenttia Golden Time Enterprises -yrityksen osalta.

2.1.3   
  Muut kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat

2.1.3.1   Alustavat huomiot

| (33) | Kiinasta tulevan muun tuonnin osuus oli alle 5 prosenttia unionin kulutuksesta. |
| --- | --- |

(33)

Kiinasta tulevan muun tuonnin osuus oli alle 5 prosenttia unionin kulutuksesta.

| (34) | Komissio perusti muita kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia koskevat päätelmänsä tutkimuksessa kerättyihin tietoihin ja virallisiin Eurostatin tilastoihin. |
| --- | --- |

(34)

Komissio perusti muita kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia koskevat päätelmänsä tutkimuksessa kerättyihin tietoihin ja virallisiin Eurostatin tilastoihin.

2.1.3.2   Normaaliarvo

| (35) | Yhteistyöstä kieltäytyneiden kiinalaisten viejien normaaliarvo vahvistettiin yhteistyössä toimineiden indonesialaisten tuottajien riippumattomilta asiakkailta kotimarkkinoilla veloittamien keskimääräisten myyntihintojen perusteella. |
| --- | --- |

(35)

Yhteistyöstä kieltäytyneiden kiinalaisten viejien normaaliarvo vahvistettiin yhteistyössä toimineiden indonesialaisten tuottajien riippumattomilta asiakkailta kotimarkkinoilla veloittamien keskimääräisten myyntihintojen perusteella.

2.1.3.3   Vientihinta

| (36) | Yhteistyöstä kieltäytyneiden kiinalaisten viejien vientihinta määritettiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella. Koska luotettavampia tietoja ei ollut saatavilla, perustana käytettiin Eurostatin tuontitilastoista saatuja keskimääräisiä cif-tuontihintojen unionin rajalla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(36)

Yhteistyöstä kieltäytyneiden kiinalaisten viejien vientihinta määritettiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella. Koska luotettavampia tietoja ei ollut saatavilla, perustana käytettiin Eurostatin tuontitilastoista saatuja keskimääräisiä cif-tuontihintojen unionin rajalla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

2.1.3.4   Hintavertailu

| (37) | Muiden kiinalaisten viejien painotettua keskimääräistä vientihintaa verrattiin indonesialaisten tuottajien painotettuun keskimääräiseen normaaliarvoon vapaasti tehtaalla ja samassa kaupan portaassa. |
| --- | --- |

(37)

Muiden kiinalaisten viejien painotettua keskimääräistä vientihintaa verrattiin indonesialaisten tuottajien painotettuun keskimääräiseen normaaliarvoon vapaasti tehtaalla ja samassa kaupan portaassa.

| (38) | Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tämän vuoksi tehtiin oikaisuja kotimaan kuljetusten sekä merirahti-, vakuutus-, käsittely- ja pakkauskustannusten huomioon ottamiseksi. Koska luotettavampia tietoja ei ollut saatavilla, oikaisut perustuivat kiinalaisen yhteistyössä toimineen viejän todennettuihin kustannuksiin. |
| --- | --- |

(38)

Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tämän vuoksi tehtiin oikaisuja kotimaan kuljetusten sekä merirahti-, vakuutus-, käsittely- ja pakkauskustannusten huomioon ottamiseksi. Koska luotettavampia tietoja ei ollut saatavilla, oikaisut perustuivat kiinalaisen yhteistyössä toimineen viejän todennettuihin kustannuksiin.

2.1.3.5   Polkumyyntimarginaali

| (39) | Polkumyyntimarginaaliksi laskettiin määrä, jolla 35 kappaleen mukaisesti laskettu normaaliarvo ylitti 36 kappaleessa vahvistetun vientihinnan. Näin saadut tulokset osoittivat, että polkumyyntikäytäntö jatkui selvästi toimenpiteiden voimassaolon aikana ja polkumyyntimarginaali oli yli 5 prosenttia. |
| --- | --- |

(39)

Polkumyyntimarginaaliksi laskettiin määrä, jolla 35 kappaleen mukaisesti laskettu normaaliarvo ylitti 36 kappaleessa vahvistetun vientihinnan. Näin saadut tulokset osoittivat, että polkumyyntikäytäntö jatkui selvästi toimenpiteiden voimassaolon aikana ja polkumyyntimarginaali oli yli 5 prosenttia.

2.1.4   
  Kiinasta peräisin olevaa polkumyyntiä koskevat päätelmät

| (40) | Edellä esitetyn perusteella päätellään, että polkumyynti Kiinasta jatkui toimenpiteiden voimassaolon aikana. |
| --- | --- |

(40)

Edellä esitetyn perusteella päätellään, että polkumyynti Kiinasta jatkui toimenpiteiden voimassaolon aikana.

2.2   INDONESIA

2.2.1   
  Alustavat huomiot

| (41) | Kuten 8 kappaleessa todettiin, tarkastelussa toimi yhteistyössä kaksi tuottajaa, PT Golden Sari ja PT Tunggak Waru Semi. Niiden edustavuus unioniin suuntautuvan viennin osalta oli 40–60 prosenttia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana (4). |
| --- | --- |

(41)

Kuten 8 kappaleessa todettiin, tarkastelussa toimi yhteistyössä kaksi tuottajaa, PT Golden Sari ja PT Tunggak Waru Semi. Niiden edustavuus unioniin suuntautuvan viennin osalta oli 40–60 prosenttia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana (4).

| (42) | Komission keräämien tietojen mukaan Indonesiassa on ainakin neljä muuta tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajaa. Näiden tietojen mukaan yhteistyössä toimineiden tuottajien osuus oli noin kolmannes Indonesian kokonaistuotannosta ja -kapasiteetista. Sen vuoksi indonesialaisten yhteistyöaste tässä tarkastelussa oli alhainen. |
| --- | --- |

(42)

Komission keräämien tietojen mukaan Indonesiassa on ainakin neljä muuta tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajaa. Näiden tietojen mukaan yhteistyössä toimineiden tuottajien osuus oli noin kolmannes Indonesian kokonaistuotannosta ja -kapasiteetista. Sen vuoksi indonesialaisten yhteistyöaste tässä tarkastelussa oli alhainen.

| (43) | Edellä esitetyn perusteella ja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti kotimarkkinahintoja, muihin maihin suuntautuvan viennin hintoja sekä Indonesian tuotantoa ja kapasiteettia koskevat tiedot yhteistyöstä kieltäytyneiden indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta perustuvat parhaisiin käytettävissä oleviin tietoihin, myös valituksen tekijältä saatuihin ja julkisesti saatavilla oleviin tietoihin. Asianomaisille indonesialaisille viranomaisille ilmoitettiin 18 artiklan soveltamisesta ja syistä siihen. Indonesian viranomaiset eivät toimittaneet huomautuksia tältä osin. |
| --- | --- |

(43)

Edellä esitetyn perusteella ja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti kotimarkkinahintoja, muihin maihin suuntautuvan viennin hintoja sekä Indonesian tuotantoa ja kapasiteettia koskevat tiedot yhteistyöstä kieltäytyneiden indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta perustuvat parhaisiin käytettävissä oleviin tietoihin, myös valituksen tekijältä saatuihin ja julkisesti saatavilla oleviin tietoihin. Asianomaisille indonesialaisille viranomaisille ilmoitettiin 18 artiklan soveltamisesta ja syistä siihen. Indonesian viranomaiset eivät toimittaneet huomautuksia tältä osin.

| (44) | Kahdesta yhteistyössä toimineesta tuottajasta vain yksi, PT Golden Sari, vei unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. PT Tunggak Waru Semi -yritykselle ei voitu vahvistaa polkumyyntimarginaalia, koska yrityksellä ei ollut vientiä unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mutta sen tietoja käytettiin kuitenkin muun muassa tuotantoa, kapasiteettia ja kolmansiin maihin suuntautuvaa vientiä koskevien tietojen hankkimiseen, jotta saatiin tarkempi käsitys Indonesian koti- ja vientimarkkinoista. |
| --- | --- |

(44)

Kahdesta yhteistyössä toimineesta tuottajasta vain yksi, PT Golden Sari, vei unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. PT Tunggak Waru Semi -yritykselle ei voitu vahvistaa polkumyyntimarginaalia, koska yrityksellä ei ollut vientiä unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mutta sen tietoja käytettiin kuitenkin muun muassa tuotantoa, kapasiteettia ja kolmansiin maihin suuntautuvaa vientiä koskevien tietojen hankkimiseen, jotta saatiin tarkempi käsitys Indonesian koti- ja vientimarkkinoista.

2.2.2   
  Yhteistyössä toimineet indonesialaiset vientiä harjoittavat tuottajat

2.2.2.1   Normaaliarvo

| (45) | Normaaliarvo PT Golden Sari -yritykselle laskettiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana riippumattomien asiakkaiden kyseisestä tuotelajista maksaman tai maksettavaksi tulevan kotimarkkinoiden kokonaismyynnin painotetun keskimääräisen hinnan perusteella. |
| --- | --- |

(45)

Normaaliarvo PT Golden Sari -yritykselle laskettiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana riippumattomien asiakkaiden kyseisestä tuotelajista maksaman tai maksettavaksi tulevan kotimarkkinoiden kokonaismyynnin painotetun keskimääräisen hinnan perusteella.

2.2.2.2   Vientihinta

| (46) | PT Golden Sari -yrityksen vientihinta laskettiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana riippumattomien asiakkaiden unionissa maksaman tai maksettavaksi tulevan vientihinnan perusteella. |
| --- | --- |

(46)

PT Golden Sari -yrityksen vientihinta laskettiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana riippumattomien asiakkaiden unionissa maksaman tai maksettavaksi tulevan vientihinnan perusteella.

2.2.2.3   Hintavertailu

| (47) | Painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin lajin painotettuun keskimääräiseen unioniin suuntautuvan viennin hintaan vapaasti tehtaalla ja samassa kaupan portaassa. |
| --- | --- |

(47)

Painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin lajin painotettuun keskimääräiseen unioniin suuntautuvan viennin hintaan vapaasti tehtaalla ja samassa kaupan portaassa.

| (48) | Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tämän vuoksi tehtiin oikaisuja kansainvälisten ja kotimaisten rahtikustannusten sekä vakuutus-, pakkaus- ja luottokustannusten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(48)

Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tämän vuoksi tehtiin oikaisuja kansainvälisten ja kotimaisten rahtikustannusten sekä vakuutus-, pakkaus- ja luottokustannusten huomioon ottamiseksi.

2.2.2.4   Polkumyyntimarginaali

| (49) | Normaaliarvon ja vientihinnan vertailu osoitti, että PT Golden Sari -yritys ei harjoittanut polkumyyntiä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(49)

Normaaliarvon ja vientihinnan vertailu osoitti, että PT Golden Sari -yritys ei harjoittanut polkumyyntiä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

2.2.3   
  Muut indonesialaiset vientiä harjoittavat tuottajat

2.2.3.1   Alustavat huomiot

| (50) | Kuten 43 kappaleessa todettiin, Indonesian alhaisen yhteistyöasteen vuoksi yhteistyöstä kieltäytyneiden viejien polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti eli käytettävissä olevien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(50)

Kuten 43 kappaleessa todettiin, Indonesian alhaisen yhteistyöasteen vuoksi yhteistyöstä kieltäytyneiden viejien polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti eli käytettävissä olevien tietojen perusteella.

2.2.3.2   Normaaliarvo

| (51) | Normaaliarvoksi laskettiin kahdelle yhteistyössä toimineelle tuottajalle laskettu painotettu keskimääräinen normaaliarvo. |
| --- | --- |

(51)

Normaaliarvoksi laskettiin kahdelle yhteistyössä toimineelle tuottajalle laskettu painotettu keskimääräinen normaaliarvo.

2.2.3.3   Vientihinta

| (52) | Koska luotettavampia tietoja ei ollut saatavilla, yhteistyöstä kieltäytyneiden indonesialaisten tuottajien vientihinnan määrittämisen perustana käytettiin Eurostatin tuontitilastoista saatua keskimääräistä cif-tuontihintaa unionin rajalla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(52)

Koska luotettavampia tietoja ei ollut saatavilla, yhteistyöstä kieltäytyneiden indonesialaisten tuottajien vientihinnan määrittämisen perustana käytettiin Eurostatin tuontitilastoista saatua keskimääräistä cif-tuontihintaa unionin rajalla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

2.2.3.4   Hintavertailu

| (53) | Näin saatua Indonesiasta unioniin suuntautuvan viennin keskimääräistä painotettua hintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla painotettuun keskimääräiseen normaaliarvoon, joka oli vahvistettu yhteistyössä toimineille indonesialaisille tuottajille. |
| --- | --- |

(53)

Näin saatua Indonesiasta unioniin suuntautuvan viennin keskimääräistä painotettua hintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla painotettuun keskimääräiseen normaaliarvoon, joka oli vahvistettu yhteistyössä toimineille indonesialaisille tuottajille.

| (54) | Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tämän vuoksi tehtiin oikaisuja kansainvälisten ja kotimaisten rahtikustannusten sekä vakuutus-, käsittely-, pakkaus- ja luottokustannusten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(54)

Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tämän vuoksi tehtiin oikaisuja kansainvälisten ja kotimaisten rahtikustannusten sekä vakuutus-, käsittely-, pakkaus- ja luottokustannusten huomioon ottamiseksi.

2.2.3.5   Polkumyyntimarginaali

| (55) | Normaaliarvon ja vientihintojen vertailu osoitti polkumyyntiä esiintyvän. Polkumyyntimarginaaliksi todettiin lähes 30 prosenttia laskettuna prosentteina cif-vientihinnasta unionin rajalla. |
| --- | --- |

(55)

Normaaliarvon ja vientihintojen vertailu osoitti polkumyyntiä esiintyvän. Polkumyyntimarginaaliksi todettiin lähes 30 prosenttia laskettuna prosentteina cif-vientihinnasta unionin rajalla.

2.2.4   
  Indonesiasta peräisin olevaa polkumyyntiä koskevat päätelmät

| (56) | Edellä esitetyn perusteella päätellään, että merkittävä osa indonesialaisista tuottajista jatkoi polkumyyntiä toimenpiteiden voimassaolon aikana. |
| --- | --- |

(56)

Edellä esitetyn perusteella päätellään, että merkittävä osa indonesialaisista tuottajista jatkoi polkumyyntiä toimenpiteiden voimassaolon aikana.

3.   TUONNIN KEHITYS SIINÄ TAPAUKSESSA, ETTÄ TOIMENPITEET KUMOTAAN

| (57) | Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, toistuisiko polkumyynti todennäköisesti, jos Kiinaa ja Indonesiaa koskevien toimenpiteiden annettaisiin raueta. |
| --- | --- |

(57)

Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, toistuisiko polkumyynti todennäköisesti, jos Kiinaa ja Indonesiaa koskevien toimenpiteiden annettaisiin raueta.

| (58) | Vahvistaakseen polkumyynnin todennäköisen toistumisen, jos toimenpiteet kumotaan, komissio tarkasteli käytettävissä olevia tietoja viejien olosuhteista ja markkinaoloista. Analyysi perustui ensisijaisesti yhteistyössä toimineiden tuottajien kyselylomakevastauksiin, jotka todennettiin paikan päällä tapahtuneissa tarkastuksissa. Käytössä oli myös muita tietolähteitä, kuten Eurostatin tuontitilastot ja asianomaisten maiden viralliset vienti- ja markkinatilastot. |
| --- | --- |

(58)

Vahvistaakseen polkumyynnin todennäköisen toistumisen, jos toimenpiteet kumotaan, komissio tarkasteli käytettävissä olevia tietoja viejien olosuhteista ja markkinaoloista. Analyysi perustui ensisijaisesti yhteistyössä toimineiden tuottajien kyselylomakevastauksiin, jotka todennettiin paikan päällä tapahtuneissa tarkastuksissa. Käytössä oli myös muita tietolähteitä, kuten Eurostatin tuontitilastot ja asianomaisten maiden viralliset vienti- ja markkinatilastot.

3.1   KIINA

3.1.1   
  Alustavat huomiot

| (59) | Kuten 26 kappaleessa todettiin, yhteistyössä toimineiden tuottajien osuus Kiinan tuotannosta oli yli kolme neljännestä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Korkean yhteistyöasteen vuoksi päätettiin, että tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin viennistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla voitiin kerätä luotettavaa tietoa suoraan vientiä harjoittavilta tuottajilta. Yleisemmin Kiinan kotimarkkinoita koskevia tietoja on kerätty molemmilta tarkastetuilta tuottajilta. |
| --- | --- |

(59)

Kuten 26 kappaleessa todettiin, yhteistyössä toimineiden tuottajien osuus Kiinan tuotannosta oli yli kolme neljännestä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Korkean yhteistyöasteen vuoksi päätettiin, että tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin viennistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla voitiin kerätä luotettavaa tietoa suoraan vientiä harjoittavilta tuottajilta. Yleisemmin Kiinan kotimarkkinoita koskevia tietoja on kerätty molemmilta tarkastetuilta tuottajilta.

| (60) | On siis muistettava, että tutkimuksen mukaan tarkastelun kohteena olevien kiinalaisten yritysten harjoittama polkumyynti jatkui tasolla, joka on huomattavasti korkeampi kuin alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettu taso. |
| --- | --- |

(60)

On siis muistettava, että tutkimuksen mukaan tarkastelun kohteena olevien kiinalaisten yritysten harjoittama polkumyynti jatkui tasolla, joka on huomattavasti korkeampi kuin alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettu taso.

3.1.2   
  Käyttämätön kapasiteetti ja varastot

| (61) | Komission tutkimuksen aikana keräämien tietojen mukaan tarkastelun kohteena olevien yritysten vapaasti käytettävissä oleva tuotantokapasiteetti Kiinassa on moninkertaisesti unionin markkinoiden kokoinen. Tutkimuksessa kävi ilmi, että Kiinan kotimarkkinakulutus ei todennäköisesti ota vastaan merkittävässä määrin tätä ylimääräistä kapasiteettia. |
| --- | --- |

(61)

Komission tutkimuksen aikana keräämien tietojen mukaan tarkastelun kohteena olevien yritysten vapaasti käytettävissä oleva tuotantokapasiteetti Kiinassa on moninkertaisesti unionin markkinoiden kokoinen. Tutkimuksessa kävi ilmi, että Kiinan kotimarkkinakulutus ei todennäköisesti ota vastaan merkittävässä määrin tätä ylimääräistä kapasiteettia.

| (62) | Yksi kiinalainen tuottaja väitti, että se oli aikeissa vähentää tuotantokapasiteettiaan merkittävästi tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen. Tästä ei kuitenkaan toimitettu mitään konkreettista näyttöä. Vaikka tämä teoreettisesti voisikin johtaa vähennyksiin Kiinan kapasiteetissa, se kuitenkin kannustaisi muita kiinalaisia tuottajia lisäämään oman vapaasti käytettävissä olevan kapasiteettinsa hyödyntämistä Kiinan vientiin ilmaantuvan aukon täyttämiseksi. |
| --- | --- |

(62)

Yksi kiinalainen tuottaja väitti, että se oli aikeissa vähentää tuotantokapasiteettiaan merkittävästi tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen. Tästä ei kuitenkaan toimitettu mitään konkreettista näyttöä. Vaikka tämä teoreettisesti voisikin johtaa vähennyksiin Kiinan kapasiteetissa, se kuitenkin kannustaisi muita kiinalaisia tuottajia lisäämään oman vapaasti käytettävissä olevan kapasiteettinsa hyödyntämistä Kiinan vientiin ilmaantuvan aukon täyttämiseksi.

| (63) | Lisäksi muiden kolmansien maiden markkinoiden kyky ottaa vastaan kiinalaisen tuonnin merkittäviä lisämääriä on rajallinen. Monet suuret maat eivät ensinnäkään tuo tarkasteltavana olevaa tuotetta sääntelysyistä (mm. Yhdysvallat, Intia, Japani, Meksiko, Etelä-Korea ja koko Lähi-itä). Tutkimuksen aikana kerättyjen tietojen mukaan myöskään muut kookkaat natriumsyklamaatin markkina-alueet (Etelä-Amerikka, Etelä-Afrikka ja Aasia) eivät todennäköisesti kasva merkittävästi tulevina vuosina. Sen vuoksi unionin markkinat säilyvät edelleen tuotteen keskeisenä myyntialueena ja ovat houkuttelevia kokonsa lisäksi myös siksi, että niillä on tunnetut ja vakiintuneet jakelukanavat tuotteen tuontia varten. |
| --- | --- |

(63)

Lisäksi muiden kolmansien maiden markkinoiden kyky ottaa vastaan kiinalaisen tuonnin merkittäviä lisämääriä on rajallinen. Monet suuret maat eivät ensinnäkään tuo tarkasteltavana olevaa tuotetta sääntelysyistä (mm. Yhdysvallat, Intia, Japani, Meksiko, Etelä-Korea ja koko Lähi-itä). Tutkimuksen aikana kerättyjen tietojen mukaan myöskään muut kookkaat natriumsyklamaatin markkina-alueet (Etelä-Amerikka, Etelä-Afrikka ja Aasia) eivät todennäköisesti kasva merkittävästi tulevina vuosina. Sen vuoksi unionin markkinat säilyvät edelleen tuotteen keskeisenä myyntialueena ja ovat houkuttelevia kokonsa lisäksi myös siksi, että niillä on tunnetut ja vakiintuneet jakelukanavat tuotteen tuontia varten.

| (64) | Lopuksi tarkasteltiin, voitaisiinko liikakapasiteetti kanavoida muiden tuotteiden valmistukseen kyseisissä yrityksissä. Tämä ei kuitenkaan olisi todennäköistä, koska tarkastetut tuottajat eivät valmista muita tuotteita merkittäviä määriä, eikä ole mitään näyttöä siitä, että muut kiinalaiset natriumsyklamaatin tuottajat voisivat helposti siirtyä muiden tuotteiden tuotantoon. |
| --- | --- |

(64)

Lopuksi tarkasteltiin, voitaisiinko liikakapasiteetti kanavoida muiden tuotteiden valmistukseen kyseisissä yrityksissä. Tämä ei kuitenkaan olisi todennäköistä, koska tarkastetut tuottajat eivät valmista muita tuotteita merkittäviä määriä, eikä ole mitään näyttöä siitä, että muut kiinalaiset natriumsyklamaatin tuottajat voisivat helposti siirtyä muiden tuotteiden tuotantoon.

| (65) | Edellä esitetty osoittaa, että jos toimenpiteet kumotaan, suuret vientimäärät Kiinasta unioniin jatkuvat todennäköisesti. |
| --- | --- |

(65)

Edellä esitetty osoittaa, että jos toimenpiteet kumotaan, suuret vientimäärät Kiinasta unioniin jatkuvat todennäköisesti.

3.1.3   
  Unionin ja Kiinan kotimarkkinoiden hintojen suhde

| (66) | Komissio havaitsi, että Kiinasta peräisin olevat suuret tuontimäärät tulivat unioniin hinnoilla, jotka olivat alemmat kuin Kiinan kotimarkkinahinnat. Tämän tuonnin myyntihintoja on pidettävä viitehintana unionissa, kun otetaan huomioon Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin taso ja markkinaosuus: muiden kiinalaisten viejien, jotka haluavat myydä markkinoilla merkittäviä määriä, on mitä todennäköisimmin mukauduttava näihin alhaisiin hintoihin ja siten ryhdyttävä harjoittamaan polkumyyntiä. |
| --- | --- |

(66)

Komissio havaitsi, että Kiinasta peräisin olevat suuret tuontimäärät tulivat unioniin hinnoilla, jotka olivat alemmat kuin Kiinan kotimarkkinahinnat. Tämän tuonnin myyntihintoja on pidettävä viitehintana unionissa, kun otetaan huomioon Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin taso ja markkinaosuus: muiden kiinalaisten viejien, jotka haluavat myydä markkinoilla merkittäviä määriä, on mitä todennäköisimmin mukauduttava näihin alhaisiin hintoihin ja siten ryhdyttävä harjoittamaan polkumyyntiä.

3.1.4   
  Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin ja Kiinan kotimarkkinoiden hintojen suhde

| (67) | Komissio vertasi Kiinan kolmansiin maihin suuntautuvan viennin todennettuja hintoja Kiinan todennettuihin kotimarkkinahintoihin tutkiakseen tarkemmin kiinalaisten viejien hinnoittelukäyttäytymistä, jos toimenpiteet lakkautettaisiin. |
| --- | --- |

(67)

Komissio vertasi Kiinan kolmansiin maihin suuntautuvan viennin todennettuja hintoja Kiinan todennettuihin kotimarkkinahintoihin tutkiakseen tarkemmin kiinalaisten viejien hinnoittelukäyttäytymistä, jos toimenpiteet lakkautettaisiin.

| (68) | Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen havaittiin olevan johdonmukaisesti alempia kuin kotimarkkinahintojen ja yhdenmukaisia EU:hun suuntautuvan viennin hintojen kanssa, mikä korostaa polkumyyntikäytösmallia, joka vaikuttaa olevan rakenteellista tällä sektorilla Kiinassa. |
| --- | --- |

(68)

Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen havaittiin olevan johdonmukaisesti alempia kuin kotimarkkinahintojen ja yhdenmukaisia EU:hun suuntautuvan viennin hintojen kanssa, mikä korostaa polkumyyntikäytösmallia, joka vaikuttaa olevan rakenteellista tällä sektorilla Kiinassa.

3.1.5   
  Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen ja unionin hintatason suhde

| (69) | Komissio vertasi Kiinan kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintoja unionissa valitseviin hintoihin määrittääkseen, kannustaisiko toimenpiteiden lakkauttaminen siirtämään vientiä unioniin. |
| --- | --- |

(69)

Komissio vertasi Kiinan kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintoja unionissa valitseviin hintoihin määrittääkseen, kannustaisiko toimenpiteiden lakkauttaminen siirtämään vientiä unioniin.

| (70) | Kiinan vientihinnat kolmansiin maihin vastasivat yleisesti hintatasoa unionissa. Tämä vahvistaa sen, että kiinalaiset viejät eivät todennäköisesti siirrä vientiä pois EU:sta muille markkinoille. |
| --- | --- |

(70)

Kiinan vientihinnat kolmansiin maihin vastasivat yleisesti hintatasoa unionissa. Tämä vahvistaa sen, että kiinalaiset viejät eivät todennäköisesti siirrä vientiä pois EU:sta muille markkinoille.

3.1.6   
  Kiinaa koskevat päätelmät

| (71) | Edellä esitettyjen tekijöiden arviointi osoittaa, että tarkastelun kohteena olevat viejät ovat edelleen vieneet tarkasteltavana olevaa tuotetta erittäin merkittäviä määriä unioniin polkumyyntihinnoin. Kiinan vienti muihin kolmansiin maihin tapahtuu myös polkumyyntihinnoin, mikä korostaa tällaisen käyttäytymisen rakenteellista mallia. Kiinan kotimarkkinahinnat ovat korkeat, eikä ole mitään merkkejä siitä, että ne laskisivat lähitulevaisuudessa. Kun otetaan huomioon kiinalaisten viejien suuri käytettävissä oleva kapasiteetti, muiden mittavien markkinoiden puute tällaiselle kapasiteetille sekä EU:n markkinoiden houkuttelevuus, kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on näin ollen kannustin suunnata jopa suurempia määriä polkumyyntihinnoin unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumotaan. |
| --- | --- |

(71)

Edellä esitettyjen tekijöiden arviointi osoittaa, että tarkastelun kohteena olevat viejät ovat edelleen vieneet tarkasteltavana olevaa tuotetta erittäin merkittäviä määriä unioniin polkumyyntihinnoin. Kiinan vienti muihin kolmansiin maihin tapahtuu myös polkumyyntihinnoin, mikä korostaa tällaisen käyttäytymisen rakenteellista mallia. Kiinan kotimarkkinahinnat ovat korkeat, eikä ole mitään merkkejä siitä, että ne laskisivat lähitulevaisuudessa. Kun otetaan huomioon kiinalaisten viejien suuri käytettävissä oleva kapasiteetti, muiden mittavien markkinoiden puute tällaiselle kapasiteetille sekä EU:n markkinoiden houkuttelevuus, kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on näin ollen kannustin suunnata jopa suurempia määriä polkumyyntihinnoin unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumotaan.

| (72) | Edellä esitetyt tiedot huomioon ottaen päätellään, että polkumyynti Kiinasta todennäköisesti jatkuu tai toistuu, jos toimenpiteiden annetaan raueta. |
| --- | --- |

(72)

Edellä esitetyt tiedot huomioon ottaen päätellään, että polkumyynti Kiinasta todennäköisesti jatkuu tai toistuu, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

3.2   INDONESIA

3.2.1   
  Alustavat huomiot

| (73) | Kuten 42 kappaleessa selitettiin, yhteistyössä toimineet tuottajat edustavat vähemmistöä Indonesian tuotannosta ja kapasiteetista, minkä vuoksi on sovellettu 18 artiklaa. |
| --- | --- |

(73)

Kuten 42 kappaleessa selitettiin, yhteistyössä toimineet tuottajat edustavat vähemmistöä Indonesian tuotannosta ja kapasiteetista, minkä vuoksi on sovellettu 18 artiklaa.

| (74) | On myös muistettava, että tutkimuksen mukaan indonesialaiset yhteistyöstä kieltäytyneet tuottajat ovat jatkaneet polkumyyntiä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(74)

On myös muistettava, että tutkimuksen mukaan indonesialaiset yhteistyöstä kieltäytyneet tuottajat ovat jatkaneet polkumyyntiä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

3.2.2   
  Käyttämätön kapasiteetti ja varastot

| (75) | Tarkastelussa vahvistettiin, että vapaasti käytettävissä oleva kokonaiskapasiteetti Indonesiassa on yli kolme neljännestä unionin markkinoiden koosta. Vaikka yhteistyössä toiminutta viejää ei otettaisi huomioon, jäljellä oleva vapaasti käytettävissä oleva kapasiteetti olisi edelleen lähes puolet unionin markkinoista. Indonesian viralliset tilastot osoittavat, että indonesialaiset tuottajat vaikuttavat menettävän markkinaosuuksia kiinalaisten kilpailijoiden aggressiivisen hinnoittelupolitiikan vuoksi sekä kotimarkkinoilla että kansainvälisillä markkinoilla. Sen vuoksi on todennäköistä, että Indonesian vapaasti käytettävissä oleva kapasiteetti kasvaa entisestään lähitulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(75)

Tarkastelussa vahvistettiin, että vapaasti käytettävissä oleva kokonaiskapasiteetti Indonesiassa on yli kolme neljännestä unionin markkinoiden koosta. Vaikka yhteistyössä toiminutta viejää ei otettaisi huomioon, jäljellä oleva vapaasti käytettävissä oleva kapasiteetti olisi edelleen lähes puolet unionin markkinoista. Indonesian viralliset tilastot osoittavat, että indonesialaiset tuottajat vaikuttavat menettävän markkinaosuuksia kiinalaisten kilpailijoiden aggressiivisen hinnoittelupolitiikan vuoksi sekä kotimarkkinoilla että kansainvälisillä markkinoilla. Sen vuoksi on todennäköistä, että Indonesian vapaasti käytettävissä oleva kapasiteetti kasvaa entisestään lähitulevaisuudessa.

| (76) | Tutkimuksessa tarkasteltiin, voisivatko kolmannet maat ottaa vastaan Indonesiassa vapaasti käytettävissä olevan kokonaiskapasiteetin, mutta kuten 63 kappaleessa pääteltiin, kolmansien maiden markkinoiden ei odoteta merkittävässä määrin ottavan vastaan käytettävissä olevaa liikakapasiteettia. Tarkasteltiin myös, voisivatko kotimarkkinat ottaa vastaan liikakapasiteetin. Kuten edellä on todettu, Indonesian virallisten tietojen mukaan indonesialaisten tuottajien markkinaosuus kotimarkkinoilla on kuitenkin kutistumassa kiinalaisen tuonnin paineesta. Lopuksi tarkasteltiin mahdollisuutta vaihtaa tuotantoa muihin samankaltaisiin tuotteisiin: 64 kappaleessa esitetyistä samoista syistä ei ole todennäköistä, että liikakapasiteettia voitaisiin hyödyntää tällä tavoin. |
| --- | --- |

(76)

Tutkimuksessa tarkasteltiin, voisivatko kolmannet maat ottaa vastaan Indonesiassa vapaasti käytettävissä olevan kokonaiskapasiteetin, mutta kuten 63 kappaleessa pääteltiin, kolmansien maiden markkinoiden ei odoteta merkittävässä määrin ottavan vastaan käytettävissä olevaa liikakapasiteettia. Tarkasteltiin myös, voisivatko kotimarkkinat ottaa vastaan liikakapasiteetin. Kuten edellä on todettu, Indonesian virallisten tietojen mukaan indonesialaisten tuottajien markkinaosuus kotimarkkinoilla on kuitenkin kutistumassa kiinalaisen tuonnin paineesta. Lopuksi tarkasteltiin mahdollisuutta vaihtaa tuotantoa muihin samankaltaisiin tuotteisiin: 64 kappaleessa esitetyistä samoista syistä ei ole todennäköistä, että liikakapasiteettia voitaisiin hyödyntää tällä tavoin.

| (77) | Päätelmänä voidaan todeta, että laaja (ja kasvava) käytettävissä oleva kapasiteetti Indonesiassa suunnattaisiin merkittävässä määrin unioniin, jos toimenpiteet kumotaan. |
| --- | --- |

(77)

Päätelmänä voidaan todeta, että laaja (ja kasvava) käytettävissä oleva kapasiteetti Indonesiassa suunnattaisiin merkittävässä määrin unioniin, jos toimenpiteet kumotaan.

3.2.3   
  Unionin ja Indonesian kotimarkkinoiden hintojen suhde

| (78) | Hinnat Indonesian kotimarkkinoilla ovat korkeammat kuin unionin markkinoilla siitä huolimatta, että kiinalainen vienti aiheuttaa kasvavaa painetta Indonesian markkinoilla. Kun otetaan huomioon Kiinasta unioniin tulevan tuonnin alhaiset hinnat näinkin homogeenisen tuotteen osalta, nämä hinnat ovat viitehintoja, joihin indonesialaiset viejät kaiken todennäköisyyden mukaan mukautuisivat ja ryhtyisivät näin olleen harjoittamaan polkumyyntiä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Tämä koskee sekä yhteistyössä toimivia että yhteistyöstä kieltäytyneitä viejiä. |
| --- | --- |

(78)

Hinnat Indonesian kotimarkkinoilla ovat korkeammat kuin unionin markkinoilla siitä huolimatta, että kiinalainen vienti aiheuttaa kasvavaa painetta Indonesian markkinoilla. Kun otetaan huomioon Kiinasta unioniin tulevan tuonnin alhaiset hinnat näinkin homogeenisen tuotteen osalta, nämä hinnat ovat viitehintoja, joihin indonesialaiset viejät kaiken todennäköisyyden mukaan mukautuisivat ja ryhtyisivät näin olleen harjoittamaan polkumyyntiä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Tämä koskee sekä yhteistyössä toimivia että yhteistyöstä kieltäytyneitä viejiä.

| (79) | Jos toimenpiteet lakkautettaisiin vain Indonesian eikä Kiinan osalta, tämä tekisi unionin markkinoista vieläkin houkuttelevammat indonesialaisille tuottajille hintanäkökulmasta. Ilman polkumyyntitulleja indonesialaiset viejät voisivat kohottaa hintojaan ja hyödyntää kiinalaisten viejien edelleen maksamaa polkumyyntitullia. On vielä lisättävä, että alkuperäisessä tutkimuksessa, jossa kiinalaisten ja indonesialaisten viejien hintatasojen ja hintaerojen tilanne oli samanlainen, indonesialaiset veivät merkittäviä määriä EU:hun. |
| --- | --- |

(79)

Jos toimenpiteet lakkautettaisiin vain Indonesian eikä Kiinan osalta, tämä tekisi unionin markkinoista vieläkin houkuttelevammat indonesialaisille tuottajille hintanäkökulmasta. Ilman polkumyyntitulleja indonesialaiset viejät voisivat kohottaa hintojaan ja hyödyntää kiinalaisten viejien edelleen maksamaa polkumyyntitullia. On vielä lisättävä, että alkuperäisessä tutkimuksessa, jossa kiinalaisten ja indonesialaisten viejien hintatasojen ja hintaerojen tilanne oli samanlainen, indonesialaiset veivät merkittäviä määriä EU:hun.

| (80) | On myös huomautettava, että vienti Indonesiasta EU:hun on jatkuvasti vähentynyt toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, mikä vahvistaa päätelmää, jonka mukaan indonesialaiset viejät eivät pysty tai eivät ole halukkaita myymään merkittäviä määriä EU:n markkinoilla muilla kuin polkumyyntihinnoilla. |
| --- | --- |

(80)

On myös huomautettava, että vienti Indonesiasta EU:hun on jatkuvasti vähentynyt toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, mikä vahvistaa päätelmää, jonka mukaan indonesialaiset viejät eivät pysty tai eivät ole halukkaita myymään merkittäviä määriä EU:n markkinoilla muilla kuin polkumyyntihinnoilla.

3.2.4   
  Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin ja Indonesian kotimarkkinoiden hintojen suhde

| (81) | Yhteistyössä toimivien vientiä harjoittavien tuottajien todennettujen vientihintojen kolmansiin maihin on havaittu olevan korkeammat kuin Indonesian kotimarkkinahinnat. |
| --- | --- |

(81)

Yhteistyössä toimivien vientiä harjoittavien tuottajien todennettujen vientihintojen kolmansiin maihin on havaittu olevan korkeammat kuin Indonesian kotimarkkinahinnat.

| (82) | Yhteistyöstä kieltäytyneistä viejistä ei saatu yksilöllisiä tietoja tutkimuksen aikana. Saatavilla olevat Indonesian viralliset tilastot, jotka koskevat Indonesian kokonaisviennin keskimääräisiä hintoja, vaikuttavat epätarkoilta absoluuttisesti tarkasteltuina, ja niissä liioitellaan vientihintoja erittäin merkittävässä määrin. Samoista tilastoista voidaan kuitenkin päätellä, että vientihinnat kolmansiin maihin vaikuttavat alemmilta kuin vientihinnat unioniin. Tämä vaikuttaisi osoittavan, että ainakin merkittävä osa Indonesian viennistä kolmansiin maihin tapahtuu polkumyynnillä. Joka tapauksessa Indonesian vientitilastot osoittavat vientimäärien jyrkän laskun, mikä korostaa sitä, että nykyisillä hintatasoilla indonesialaiset viejät kärsivät kilpailusta Kiinan kanssa. |
| --- | --- |

(82)

Yhteistyöstä kieltäytyneistä viejistä ei saatu yksilöllisiä tietoja tutkimuksen aikana. Saatavilla olevat Indonesian viralliset tilastot, jotka koskevat Indonesian kokonaisviennin keskimääräisiä hintoja, vaikuttavat epätarkoilta absoluuttisesti tarkasteltuina, ja niissä liioitellaan vientihintoja erittäin merkittävässä määrin. Samoista tilastoista voidaan kuitenkin päätellä, että vientihinnat kolmansiin maihin vaikuttavat alemmilta kuin vientihinnat unioniin. Tämä vaikuttaisi osoittavan, että ainakin merkittävä osa Indonesian viennistä kolmansiin maihin tapahtuu polkumyynnillä. Joka tapauksessa Indonesian vientitilastot osoittavat vientimäärien jyrkän laskun, mikä korostaa sitä, että nykyisillä hintatasoilla indonesialaiset viejät kärsivät kilpailusta Kiinan kanssa.

3.2.5   
  Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin ja unionin hintojen suhde

| (83) | Yhteistyössä toimineen tuottajan vientihinnat kolmansiin maihin olivat yleisesti unionin hintatasoa korkeammat. Muiden indonesialaisten tuottajien osalta käytettävissä olevat Indonesian viralliset tilastot viittaavat kuitenkin päinvastaiseen tilanteeseen. Tämä vaikuttaisi osoittavan, että merkittävä osa indonesialaisista viejistä harjoittaa polkumyyntiä myös viedessään kolmansiin maihin. |
| --- | --- |

(83)

Yhteistyössä toimineen tuottajan vientihinnat kolmansiin maihin olivat yleisesti unionin hintatasoa korkeammat. Muiden indonesialaisten tuottajien osalta käytettävissä olevat Indonesian viralliset tilastot viittaavat kuitenkin päinvastaiseen tilanteeseen. Tämä vaikuttaisi osoittavan, että merkittävä osa indonesialaisista viejistä harjoittaa polkumyyntiä myös viedessään kolmansiin maihin.

| (84) | Unioniin ja muualle suuntautuvan viennin hintaero tuo selvästi esiin indonesialaisten viejien kannustimen suunnata vientiä unioniin. Tämä päätelmä vahvistuu, jos Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden annetaan raueta. |
| --- | --- |

(84)

Unioniin ja muualle suuntautuvan viennin hintaero tuo selvästi esiin indonesialaisten viejien kannustimen suunnata vientiä unioniin. Tämä päätelmä vahvistuu, jos Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden annetaan raueta.

3.2.6   
  Indonesiaa koskevat päätelmät

| (85) | Edellä esitettyjen tekijöiden arviointi osoitti, että vienti Indonesiasta unioniin ja kolmansiin maihin on tapahtunut merkittävässä määrin polkumyyntihinnoin, mikä korostaa polkumyyntikäyttäytymisen rakenteellista mallia. Kun otetaan huomioon indonesialaisten viejien suuri käytettävissä oleva kapasiteetti, muiden mittavien markkinoiden puute tällaiselle kapasiteetille sekä EU:n markkinoiden houkuttelevuus, indonesialaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on näin ollen kannustin suunnata suuria määriä polkumyyntihinnoin unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumotaan. |
| --- | --- |

(85)

Edellä esitettyjen tekijöiden arviointi osoitti, että vienti Indonesiasta unioniin ja kolmansiin maihin on tapahtunut merkittävässä määrin polkumyyntihinnoin, mikä korostaa polkumyyntikäyttäytymisen rakenteellista mallia. Kun otetaan huomioon indonesialaisten viejien suuri käytettävissä oleva kapasiteetti, muiden mittavien markkinoiden puute tällaiselle kapasiteetille sekä EU:n markkinoiden houkuttelevuus, indonesialaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on näin ollen kannustin suunnata suuria määriä polkumyyntihinnoin unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumotaan.

| (86) | Edellä esitetyt tiedot huomioon ottaen päätellään, että polkumyynti Indonesiasta todennäköisesti jatkuu tai toistuu, jos toimenpiteiden annetaan raueta. |
| --- | --- |

(86)

Edellä esitetyt tiedot huomioon ottaen päätellään, että polkumyynti Indonesiasta todennäköisesti jatkuu tai toistuu, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

4.   TOIMENPITEISTÄ ILMOITTAMISEN JÄLKEEN SAADUT HUOMAUTUKSET

| (87) | Indonesian viranomaiset eivät toimittaneet mitään kommentteja annetussa määräajassa, kun niille ilmoitettiin, että perusasetuksen 18 artiklaa voidaan soveltaa yhteistyöstä kieltäytyneisiin tuottajiin. Toimenpiteistä ilmoittamisen jälkeen Indonesian viranomaiset sekä yksi yhteistyössä toimineista Indonesian tuottajista kuitenkin väittivät, että kaksi yhteistyössä toimivaa indonesialaista tuottajaa edustavat merkittävää osaa Indonesian tuotannonalasta. Osapuolet väittivät, että sen vuoksi Indonesian yhteistyöastetta olisi pidettävä merkittävänä eikä 18 artiklaa pitäisi soveltaa. Lisäksi edellä mainitut osapuolet väittivät, että koska useat indonesialaiset tuottajat eivät vieneet unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, ne eivät pystyneet toimimaan yhteistyössä. Lopuksi ne vielä väittivät, että koska yksi yhteistyössä toimineista tuottajista edustaa erittäin suurta osaa Indonesian viennistä, yhteistyössä toimineiden tuottajien pitäisi katsoa edustavan Indonesian vientiä, ja toimenpiteet pitäisi lakkauttaa Indonesian osalta, koska yrityksen ei havaittu harjoittavan polkumyyntiä. |
| --- | --- |

(87)

Indonesian viranomaiset eivät toimittaneet mitään kommentteja annetussa määräajassa, kun niille ilmoitettiin, että perusasetuksen 18 artiklaa voidaan soveltaa yhteistyöstä kieltäytyneisiin tuottajiin. Toimenpiteistä ilmoittamisen jälkeen Indonesian viranomaiset sekä yksi yhteistyössä toimineista Indonesian tuottajista kuitenkin väittivät, että kaksi yhteistyössä toimivaa indonesialaista tuottajaa edustavat merkittävää osaa Indonesian tuotannonalasta. Osapuolet väittivät, että sen vuoksi Indonesian yhteistyöastetta olisi pidettävä merkittävänä eikä 18 artiklaa pitäisi soveltaa. Lisäksi edellä mainitut osapuolet väittivät, että koska useat indonesialaiset tuottajat eivät vieneet unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, ne eivät pystyneet toimimaan yhteistyössä. Lopuksi ne vielä väittivät, että koska yksi yhteistyössä toimineista tuottajista edustaa erittäin suurta osaa Indonesian viennistä, yhteistyössä toimineiden tuottajien pitäisi katsoa edustavan Indonesian vientiä, ja toimenpiteet pitäisi lakkauttaa Indonesian osalta, koska yrityksen ei havaittu harjoittavan polkumyyntiä.

| (88) | On syytä selventää, että yhteistyössä toimineisiin tuottajiin ei ole sovellettu 18 artiklaa vaan niiden tiedot on otettu täysimääräisesti huomioon tutkimuksen aikana. Koska muilta indonesialaisilta tuottajilta ei saatu tietoja, komission yksiköillä ei ollut muuta mahdollisuutta kuin soveltaa niihin 18 artiklaa ja käyttää parhaita käytettävissä olevia tietoja. Voidakseen arvioida polkumyynnin jatkumisen ja/tai toistumisen todennäköisyyttä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevissa tarkasteluissa komission yksiköiden on myös arvioitava viejämaan tuotannonalan kokonaistilanteeseen liittyviä tekijöitä, kuten kotimarkkinakapasiteettia, -tuotantoa ja -hintaa sekä vientiä kolmansiin maihin. |
| --- | --- |

(88)

On syytä selventää, että yhteistyössä toimineisiin tuottajiin ei ole sovellettu 18 artiklaa vaan niiden tiedot on otettu täysimääräisesti huomioon tutkimuksen aikana. Koska muilta indonesialaisilta tuottajilta ei saatu tietoja, komission yksiköillä ei ollut muuta mahdollisuutta kuin soveltaa niihin 18 artiklaa ja käyttää parhaita käytettävissä olevia tietoja. Voidakseen arvioida polkumyynnin jatkumisen ja/tai toistumisen todennäköisyyttä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevissa tarkasteluissa komission yksiköiden on myös arvioitava viejämaan tuotannonalan kokonaistilanteeseen liittyviä tekijöitä, kuten kotimarkkinakapasiteettia, -tuotantoa ja -hintaa sekä vientiä kolmansiin maihin.

| (89) | Koska yhteistyöstä kieltäytyneet indonesialaiset tuottajayritykset edustavat suurta osaa Indonesian tuotannonalasta sekä unioniin suuntautuvan viennin että tuotannon ja kolmansiin maihin suuntautuvan viennin osalta, komissio vahvistaa, että yhteistyöstä kieltäytyneisiin Indonesian tuottajiin sovelletaan 18 artiklaa 43 kappaleessa esitetyn mukaisesti. |
| --- | --- |

(89)

Koska yhteistyöstä kieltäytyneet indonesialaiset tuottajayritykset edustavat suurta osaa Indonesian tuotannonalasta sekä unioniin suuntautuvan viennin että tuotannon ja kolmansiin maihin suuntautuvan viennin osalta, komissio vahvistaa, että yhteistyöstä kieltäytyneisiin Indonesian tuottajiin sovelletaan 18 artiklaa 43 kappaleessa esitetyn mukaisesti.

| (90) | Pyynnöstä poistaa indonesialaisia viejiä koskevat toimenpiteet voidaan todeta, että Indonesian viranomaiset eivät toimittaneet tietoja, jotka olisivat muuttaneet komission päätelmät yhteistyössä toimineen viejän edustavuudesta, joka oli 40–60 prosenttia Indonesian kokonaisviennistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kuten 41 kappaleessa todettiin. Näin ollen vaikka yhteistyössä toiminut viejä ei harjoittanutkaan polkumyyntiä, tämän ei voitu katsoa edustavan Indonesian koko vientiä. Muu Indonesian vienti on tapahtunut polkumyyntihinnoin, kuten 55 kappaleessa todettiin. Sen vuoksi vahvistetaan päätelmä, jonka mukaan indonesialaisen viennin kyseinen osa tapahtui edelleen polkumyynnillä. Lisäksi vaikka polkumyynti ei enää jatkuisikaan se ei itsessään ole riittävä syy lakkauttaa polkumyyntitoimenpiteitä, jos toistumisen todennäköisyys on vahvistettu, kuten tässä päättymistä koskevassa tarkastelussa. Päätelmänä voidaan siis todeta, että pyyntöä lakkauttaa toimenpiteet, koska yhteistyössä toiminut indonesialainen viejä ei harjoittanut polkumyyntiä, ei voitu hyväksyä. |
| --- | --- |

(90)

Pyynnöstä poistaa indonesialaisia viejiä koskevat toimenpiteet voidaan todeta, että Indonesian viranomaiset eivät toimittaneet tietoja, jotka olisivat muuttaneet komission päätelmät yhteistyössä toimineen viejän edustavuudesta, joka oli 40–60 prosenttia Indonesian kokonaisviennistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kuten 41 kappaleessa todettiin. Näin ollen vaikka yhteistyössä toiminut viejä ei harjoittanutkaan polkumyyntiä, tämän ei voitu katsoa edustavan Indonesian koko vientiä. Muu Indonesian vienti on tapahtunut polkumyyntihinnoin, kuten 55 kappaleessa todettiin. Sen vuoksi vahvistetaan päätelmä, jonka mukaan indonesialaisen viennin kyseinen osa tapahtui edelleen polkumyynnillä. Lisäksi vaikka polkumyynti ei enää jatkuisikaan se ei itsessään ole riittävä syy lakkauttaa polkumyyntitoimenpiteitä, jos toistumisen todennäköisyys on vahvistettu, kuten tässä päättymistä koskevassa tarkastelussa. Päätelmänä voidaan siis todeta, että pyyntöä lakkauttaa toimenpiteet, koska yhteistyössä toiminut indonesialainen viejä ei harjoittanut polkumyyntiä, ei voitu hyväksyä.

| (91) | Indonesian viranomaiset ja yksi indonesialainen yhteistyössä toiminut tuottaja pyysivät myös, että Indonesian kokonaisvientiä unioniin koskevat luvut julkaistaisiin kokonaan. On kuitenkin muistettava, että näiden tietojen indeksointi (ks. 41 kappaleen alaviite) oli tarpeen, jotta voitiin suojata indonesialaisen vientiä harjoittavan tuottajan liiketoiminnan kannalta arkaluonteiset tiedot. Markkinoiden pienuus ja osapuolten vähäinen määrä oikeuttavat lukujen indeksoinnin. On siis perusteltua säilyttää luottamuksellisuus, eikä pyyntöä julkaista Indonesian kokonaisvientiä unioniin koskevat luvut voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(91)

Indonesian viranomaiset ja yksi indonesialainen yhteistyössä toiminut tuottaja pyysivät myös, että Indonesian kokonaisvientiä unioniin koskevat luvut julkaistaisiin kokonaan. On kuitenkin muistettava, että näiden tietojen indeksointi (ks. 41 kappaleen alaviite) oli tarpeen, jotta voitiin suojata indonesialaisen vientiä harjoittavan tuottajan liiketoiminnan kannalta arkaluonteiset tiedot. Markkinoiden pienuus ja osapuolten vähäinen määrä oikeuttavat lukujen indeksoinnin. On siis perusteltua säilyttää luottamuksellisuus, eikä pyyntöä julkaista Indonesian kokonaisvientiä unioniin koskevat luvut voida hyväksyä.

5.   POLKUMYYNNIN JATKUMISEN JA/TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYTTÄ KOSKEVA PÄÄTELMÄ

| (92) | Edellä esitetyn perusteella päätellään, että tämän tarkastelun kohteena olevista molemmista maista peräisin oleva polkumyynti todennäköisesti jatkuu, jos toimenpiteet kumotaan. |
| --- | --- |

(92)

Edellä esitetyn perusteella päätellään, että tämän tarkastelun kohteena olevista molemmista maista peräisin oleva polkumyynti todennäköisesti jatkuu, jos toimenpiteet kumotaan.

D.   TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA

1.   UNIONIN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ

| (93) | Natriumsyklamaattia valmistaa unionissa ainoastaan pyynnön esittänyt tuottaja, Productos Aditivos SA. Yrityksen katsotaan tämän vuoksi muodostavan unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(93)

Natriumsyklamaattia valmistaa unionissa ainoastaan pyynnön esittänyt tuottaja, Productos Aditivos SA. Yrityksen katsotaan tämän vuoksi muodostavan unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

2.   UNIONIN KULUTUS

| (94) | Unionin kulutus määritettiin laskemalla yhteen Eurostatin tilastoissa ilmoitettu tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuneen tuonnin määrä sekä unionin tuotannonalan todennetun myynnin kokonaismäärä unionin markkinoilla. Kun otetaan huomioon, että tiedot on saatu kahdesta lähteestä ja että pyynnön esittäjän myyntiä koskevat tiedot olisi pidettävä salassa, kulutuksen kehitys on esitetty jäljempänä indeksoituna. |
| --- | --- |

(94)

Unionin kulutus määritettiin laskemalla yhteen Eurostatin tilastoissa ilmoitettu tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuneen tuonnin määrä sekä unionin tuotannonalan todennetun myynnin kokonaismäärä unionin markkinoilla. Kun otetaan huomioon, että tiedot on saatu kahdesta lähteestä ja että pyynnön esittäjän myyntiä koskevat tiedot olisi pidettävä salassa, kulutuksen kehitys on esitetty jäljempänä indeksoituna.

| (95) | Natriumsyklamaatin kulutus unionissa oli 5 000–7 000 tonnia tarkastelujaksolla. Se kohosi 6 prosenttia vuosien 2005 ja 2006 välillä ja 15 prosenttia vuosien 2006 ja 2007 välillä ja putosi 18 prosenttia vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.

  Taulukko 1


  Unionin kulutus | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi | 100 | 106 | 122 | 103 |

(95)

Natriumsyklamaatin kulutus unionissa oli 5 000–7 000 tonnia tarkastelujaksolla. Se kohosi 6 prosenttia vuosien 2005 ja 2006 välillä ja 15 prosenttia vuosien 2006 ja 2007 välillä ja putosi 18 prosenttia vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.

Taulukko 1

Unionin kulutus

2005

2006

2007

2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso)

Indeksi

100

106

122

103

3.   ASIANOMAISISTA MAISTA TULEVA TUONTI

3.1   KUMULOINTI

| (96) | Komissio tutki, olisiko asianomaisista maista tulevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutuksia arvioitava perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa säädettyjen arviointiperusteiden mukaan kumulatiivisesti. Kyseisessä artiklassa säädetään, että kahdesta tai useammasta maasta, joita tarkastellaan polkumyyntitutkimuksessa samanaikaisesti, tulevan tuonnin vaikutuksia voidaan arvioida kumulatiivisesti vain, jos a) kustakin maasta tulevan tuonnin osalta määritetty polkumyyntimarginaali on perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa määritettyä vähimmäistasoa suurempi eikä yhdestäkään maasta tulevan tuonnin määrä ole vähäpätöinen ja b) tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi on asianmukaista ottaen huomioon tuotavien tuotteiden väliset kilpailuedellytykset ja tuotavien tuotteiden ja unionin samankaltaisen tuotteen väliset kilpailuedellytykset. |
| --- | --- |

(96)

Komissio tutki, olisiko asianomaisista maista tulevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutuksia arvioitava perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa säädettyjen arviointiperusteiden mukaan kumulatiivisesti. Kyseisessä artiklassa säädetään, että kahdesta tai useammasta maasta, joita tarkastellaan polkumyyntitutkimuksessa samanaikaisesti, tulevan tuonnin vaikutuksia voidaan arvioida kumulatiivisesti vain, jos a) kustakin maasta tulevan tuonnin osalta määritetty polkumyyntimarginaali on perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa määritettyä vähimmäistasoa suurempi eikä yhdestäkään maasta tulevan tuonnin määrä ole vähäpätöinen ja b) tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi on asianmukaista ottaen huomioon tuotavien tuotteiden väliset kilpailuedellytykset ja tuotavien tuotteiden ja unionin samankaltaisen tuotteen väliset kilpailuedellytykset.

| (97) | Tältä osin todettiin ensiksi, että kummallekin asianomaiselle maalle vahvistetut polkumyyntimarginaalit ovat vähimmäistasoa korkeammat. Lisäksi kustakin asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ei ollut vähäpätöinen perusasetuksen 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Tuontimäärät Kiinasta ja Indonesiasta olivat itse asiassa noin 50 prosenttia unionin kulutuksesta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tuontimäärää laskettaessa ei ole otettu huomioon muutoin kuin polkumyynnillä tapahtunutta tuontia. |
| --- | --- |

(97)

Tältä osin todettiin ensiksi, että kummallekin asianomaiselle maalle vahvistetut polkumyyntimarginaalit ovat vähimmäistasoa korkeammat. Lisäksi kustakin asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ei ollut vähäpätöinen perusasetuksen 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Tuontimäärät Kiinasta ja Indonesiasta olivat itse asiassa noin 50 prosenttia unionin kulutuksesta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tuontimäärää laskettaessa ei ole otettu huomioon muutoin kuin polkumyynnillä tapahtunutta tuontia.

| (98) | Tutkimus osoitti lisäksi, että kilpailuedellytykset sekä polkumyynnillä tuotavien tuotteiden välillä että polkumyynnillä tuotavien tuotteiden ja samankaltaisen unionin tuotteen välillä olivat samanlaiset. Todettiin, että asianomaisten maiden tuottama tai myymä natriumsyklamaatti ja unionin tuotannonalan tuottama tai myymä natriumsyklamaatti kilpailevat keskenään alkuperästään riippumatta, koska niiden perusominaisuudet ovat samanlaiset, ne ovat käyttäjien kannalta keskenään vaihdettavissa ja ne myydään samojen jakelukanavien kautta. Toimenpiteiden kohteena olevaan Kiinasta tulevaan tuontiin ja Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuvaan tuontiin liittyvät hinnat olivat samaa suuruusluokkaa. Lisäksi verrattaessa näitä hintoja samassa kaupan portaassa niiden havaittiin alittavan unionin tuotannonalan hinnat. |
| --- | --- |

(98)

Tutkimus osoitti lisäksi, että kilpailuedellytykset sekä polkumyynnillä tuotavien tuotteiden välillä että polkumyynnillä tuotavien tuotteiden ja samankaltaisen unionin tuotteen välillä olivat samanlaiset. Todettiin, että asianomaisten maiden tuottama tai myymä natriumsyklamaatti ja unionin tuotannonalan tuottama tai myymä natriumsyklamaatti kilpailevat keskenään alkuperästään riippumatta, koska niiden perusominaisuudet ovat samanlaiset, ne ovat käyttäjien kannalta keskenään vaihdettavissa ja ne myydään samojen jakelukanavien kautta. Toimenpiteiden kohteena olevaan Kiinasta tulevaan tuontiin ja Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuvaan tuontiin liittyvät hinnat olivat samaa suuruusluokkaa. Lisäksi verrattaessa näitä hintoja samassa kaupan portaassa niiden havaittiin alittavan unionin tuotannonalan hinnat.

| (99) | Edellä esitetyn perusteella katsottiin, että kaikki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa esitetyt kriteerit täyttyivät toimenpiteiden kohteena olevan Kiinasta tulevan tuonnin sekä polkumyynnillä Indonesiasta tulevan tuonnin osalta ja että tämän tuonnin vaikutuksia olisi arvioitava kumulatiivisesti. |
| --- | --- |

(99)

Edellä esitetyn perusteella katsottiin, että kaikki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa esitetyt kriteerit täyttyivät toimenpiteiden kohteena olevan Kiinasta tulevan tuonnin sekä polkumyynnillä Indonesiasta tulevan tuonnin osalta ja että tämän tuonnin vaikutuksia olisi arvioitava kumulatiivisesti.

3.2   POLKUMYYNNILLÄ TAPAHTUVAN TUONNIN MÄÄRÄ JA MARKKINAOSUUS

| (100) | Kiinasta ja Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kehitys ja markkinaosuus tarkastelujaksolla oli seuraavanlaista:

  Taulukko 2










  Polkumyyntituonti yhteensä | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi | 100 | 109 | 198 | 195 |

(100)

Kiinasta ja Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kehitys ja markkinaosuus tarkastelujaksolla oli seuraavanlaista:

Taulukko 2

Polkumyyntituonti yhteensä

2005

2006

2007

2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso)

Indeksi

100

109

198

195

Taulukko 3

| Polkumyyntituonnin markkinaosuus | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi | 100 | 103 | 161 | 189 |

Polkumyyntituonnin markkinaosuus

2005

2006

2007

2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso)

Indeksi

100

103

161

189

| (101) | Polkumyyntituonnin määrä samoin kuin markkinaosuus lähes kaksinkertaistuivat tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(101)

Polkumyyntituonnin määrä samoin kuin markkinaosuus lähes kaksinkertaistuivat tarkastelujaksolla.

3.3   TARKASTELTAVANA OLEVAN TUOTTEEN TUONNIN HINTAKEHITYS JA HINNOITTELU

3.3.1   
  Hintojen kehitys

| (102) | Kyseisistä maista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin keskimääräinen hinta kehittyi tarkastelujakson aikana seuraavasti:

  Taulukko 4










  Polkumyyntituonnin keskimääräiset hinnat | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi | 100 | 103 | 104 | 99 |

(102)

Kyseisistä maista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin keskimääräinen hinta kehittyi tarkastelujakson aikana seuraavasti:

Taulukko 4

Polkumyyntituonnin keskimääräiset hinnat

2005

2006

2007

2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso)

Indeksi

100

103

104

99

| (103) | Taulukon 4 tiedot saatiin käytettävissä olevista tilastoista, myös Eurostatista. Unioniin suuntautuvan tuonnin hintojen yleisenä suuntauksena oli nousu vuoteen 2007 asti ja sen jälkeen lasku tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla alle vuoden 2005 tasojen. |
| --- | --- |

(103)

Taulukon 4 tiedot saatiin käytettävissä olevista tilastoista, myös Eurostatista. Unioniin suuntautuvan tuonnin hintojen yleisenä suuntauksena oli nousu vuoteen 2007 asti ja sen jälkeen lasku tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla alle vuoden 2005 tasojen.

3.3.2   
  Hintojen alittavuus

| (104) | Hintojen alittavuuden määrittämiseksi komissio käytti analyysinsä perustana tarkkoja tietoja, jotka yhteistyössä toimineet kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat toimittivat tutkimuksen aikana. Niiden kiinalaisten ja indonesialaisten yritysten, jotka eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, hintojen alittavuus määritettiin Eurostatin tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(104)

Hintojen alittavuuden määrittämiseksi komissio käytti analyysinsä perustana tarkkoja tietoja, jotka yhteistyössä toimineet kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat toimittivat tutkimuksen aikana. Niiden kiinalaisten ja indonesialaisten yritysten, jotka eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, hintojen alittavuus määritettiin Eurostatin tietojen perusteella.

| (105) | Hinnan alittavuuden laskemisessa noudatettiin samaa menetelmää kuin alkuperäisessä tutkimuksessa. Vientiä harjoittavien tuottajien tuontihintoja, polkumyyntitullit mukaan luettuna, verrattiin unionin tuotannonalan hintoihin vastaavien tuotelajien painotettujen keskiarvojen perusteella tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Unionin tuotannonalan hinnat oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle, ja niitä verrattiin tuonnin cif-hintoihin unionin rajalla, joihin oli lisätty polkumyyntitullit ja tullimaksut. Hintavertailu tehtiin samassa kaupan portaassa; hintoja oikaistiin tarvittaessa, kun niistä oli ensin vähennetty alennukset ja hyvitykset.

  Taulukko 5







  Hinnan alittavuus | 2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso) |
| --- | --- | --- |
| Kiina: | |
| — | Golden Time |

(105)

Hinnan alittavuuden laskemisessa noudatettiin samaa menetelmää kuin alkuperäisessä tutkimuksessa. Vientiä harjoittavien tuottajien tuontihintoja, polkumyyntitullit mukaan luettuna, verrattiin unionin tuotannonalan hintoihin vastaavien tuotelajien painotettujen keskiarvojen perusteella tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Unionin tuotannonalan hinnat oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle, ja niitä verrattiin tuonnin cif-hintoihin unionin rajalla, joihin oli lisätty polkumyyntitullit ja tullimaksut. Hintavertailu tehtiin samassa kaupan portaassa; hintoja oikaistiin tarvittaessa, kun niistä oli ensin vähennetty alennukset ja hyvitykset.

Taulukko 5

Hinnan alittavuus

2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso)

Kiina:

—

Golden Time

21,6 %

| — | Muut yritykset |
| --- | --- |

—

Muut yritykset

3,2 %

Indonesia:

| — | Muut yritykset |
| --- | --- |

—

Muut yritykset

18,7 %

4.   TUONTI MUISTA MAISTA

Tuonti muista kolmansista maista oli lähes olematonta (alle 50 tonnia vuodessa) tarkastelujaksolla, eikä sillä näin ollen voinut olla mitään vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen.

5.   UNIONIN TUOTANNONALAN TALOUDELLINEN TILANNE

| (106) | Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen vuoden 2005 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. |
| --- | --- |

(106)

Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen vuoden 2005 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana.

| (107) | Liiketietojen luottamuksellisuuden säilyttämiseksi unionin tuotannonalaa koskevat tiedot täytyi esittää indeksoidussa muodossa. |
| --- | --- |

(107)

Liiketietojen luottamuksellisuuden säilyttämiseksi unionin tuotannonalaa koskevat tiedot täytyi esittää indeksoidussa muodossa.

5.1   TUOTANTO, TUOTANTOKAPASITEETTI JA KAPASITEETIN KÄYTTÖASTE

| (108) | Unionin tuotannonalan tuotanto väheni 13 prosenttia vuoden 2005 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Koska kapasiteetti säilyi samaan aikana ennallaan, kapasiteetin käyttöaste laski 10 prosenttia tuotannon kehittymisen mukaisesti.

  Taulukko 6










  Indekseinä | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantokapasiteetti | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Tuotantomäärä | 100 | 106 | 88 | 87 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 100 | 106 | 88 | 87 |

(108)

Unionin tuotannonalan tuotanto väheni 13 prosenttia vuoden 2005 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Koska kapasiteetti säilyi samaan aikana ennallaan, kapasiteetin käyttöaste laski 10 prosenttia tuotannon kehittymisen mukaisesti.

Taulukko 6

Indekseinä

2005

2006

2007

2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso)

Tuotantokapasiteetti

100

100

100

100

Tuotantomäärä

100

106

88

87

Kapasiteetin käyttöaste

100

106

88

87

5.2   MYYNTI UNIONISSA

| (109) | Taulukon 7 tiedot osoittavat unionin tuotannonalan myyntimäärien selvän laskun. Tilannetta korostaa vielä se, että kokonaiskulutus (ks. taulukko 1) kasvoi 3 prosenttia samalla kaudella. Unionin tuotannonalan markkinaosuus putosi huomattavasti vuoden 2005 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Kiinasta ja Indonesiasta tulevan kumuloidun polkumyyntituonnin markkinaosuudet sen sijaan kasvoivat (ks. 100 kappale) jatkuvasti tarkastelujaksolla. Unionin tuotannonala kohotti yksikkömyyntihintaansa myyntimäärän laskemisen vuoksi. Yksikköhintojen kohottamisesta huolimatta unionin tuotannonalalle aiheutui silti tappioita natriumsyklamaatin myynnistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

  Taulukko 7










  Indekseinä | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myynnin määrä | 100 | 93 | 81 | 72 |
| Markkinaosuus | 100 | 88 | 66 | 70 |
| Yksikkömyyntihinta | 100 | 100 | 108 | 123 |

(109)

Taulukon 7 tiedot osoittavat unionin tuotannonalan myyntimäärien selvän laskun. Tilannetta korostaa vielä se, että kokonaiskulutus (ks. taulukko 1) kasvoi 3 prosenttia samalla kaudella. Unionin tuotannonalan markkinaosuus putosi huomattavasti vuoden 2005 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Kiinasta ja Indonesiasta tulevan kumuloidun polkumyyntituonnin markkinaosuudet sen sijaan kasvoivat (ks. 100 kappale) jatkuvasti tarkastelujaksolla. Unionin tuotannonala kohotti yksikkömyyntihintaansa myyntimäärän laskemisen vuoksi. Yksikköhintojen kohottamisesta huolimatta unionin tuotannonalalle aiheutui silti tappioita natriumsyklamaatin myynnistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

Taulukko 7

Indekseinä

2005

2006

2007

2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso)

Myynnin määrä

100

93

81

72

Markkinaosuus

100

88

66

70

Yksikkömyyntihinta

100

100

108

123

5.3   VARASTOT

| (110) | Unionin tuottajan varastojen taso vaihteli merkittävästi vuoden 2005 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä ja putosi lähes puoleen tarkastelujaksolla.

  Taulukko 8










  Indeksi | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varastot (tonnia) | 100 | 113 | 29 | 53 |

(110)

Unionin tuottajan varastojen taso vaihteli merkittävästi vuoden 2005 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä ja putosi lähes puoleen tarkastelujaksolla.

Taulukko 8

Indeksi

2005

2006

2007

2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso)

Varastot (tonnia)

100

113

29

53

5.4   KANNATTAVUUS

| (111) | Yleisestä hienoisesta kohenemisesta huolimatta unionin tuotannonalan kannattavuus oli jatkuvasti negatiivista koko tarkastelujakson ajan. |
| --- | --- |

(111)

Yleisestä hienoisesta kohenemisesta huolimatta unionin tuotannonalan kannattavuus oli jatkuvasti negatiivista koko tarkastelujakson ajan.

5.5   TYÖLLISYYS, TUOTTAVUUS JA PALKAT

| (112) | Yhteisön tuotannonalan työllisyys laski tarkastelujakson aikana 19 prosenttia. Tuottavuus työntekijää kohden (määritettiin jakamalla tuotettu tuotemäärä tonneina työntekijöiden lukumäärällä) kohosi. Keskimääräiset kustannukset työntekijää kohden kasvoivat tarkastelujakson aikana 5 prosenttia.

  Taulukko 9










  Indekseinä | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työllisyys | 100 | 88 | 91 | 81 |
| Kustannukset/työntekijä | 100 | 99 | 81 | 105 |
| Tuottavuus/työntekijä | 100 | 121 | 97 | 107 |

(112)

Yhteisön tuotannonalan työllisyys laski tarkastelujakson aikana 19 prosenttia. Tuottavuus työntekijää kohden (määritettiin jakamalla tuotettu tuotemäärä tonneina työntekijöiden lukumäärällä) kohosi. Keskimääräiset kustannukset työntekijää kohden kasvoivat tarkastelujakson aikana 5 prosenttia.

Taulukko 9

Indekseinä

2005

2006

2007

2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso)

Työllisyys

100

88

91

81

Kustannukset/työntekijä

100

99

81

105

Tuottavuus/työntekijä

100

121

97

107

5.6   INVESTOINNIT JA INVESTOINTIEN TUOTTO

| (113) | Investoinnit vähenivät lähes puoleen tarkastelujaksolla, mikä osoittaa unionin tuottajan yleistä negatiivista tilannetta. Investointien tuotto, joka ilmaistaan ainoan unionin tuottajan nettovoiton ja käyttöomaisuuden kirjanpitoarvon välisenä suhteena, heijastaa kannattavuuden suuntausta. Se putosi tarkastelujaksolla jyrkästi, lähes 80 prosenttia.

  Taulukko 10










  Indekseinä | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investoinnit | 100 | 44 | 7 | 53 |
| Investointien tuotto | 100 | 54 | 20 | 21 |

(113)

Investoinnit vähenivät lähes puoleen tarkastelujaksolla, mikä osoittaa unionin tuottajan yleistä negatiivista tilannetta. Investointien tuotto, joka ilmaistaan ainoan unionin tuottajan nettovoiton ja käyttöomaisuuden kirjanpitoarvon välisenä suhteena, heijastaa kannattavuuden suuntausta. Se putosi tarkastelujaksolla jyrkästi, lähes 80 prosenttia.

Taulukko 10

Indekseinä

2005

2006

2007

2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso)

Investoinnit

100

44

7

53

Investointien tuotto

100

54

20

21

5.7   KASSAVIRTA JA PÄÄOMAN SAANTI

| (114) | Unionin tuotannonalan kassavirtaa voitiin arvioida ainoastaan suhteessa unionin tuotannonalan kokonaistoimintaan. Se oli lievästi positiivinen vuonna 2005 mutta heikkeni myöhemmin ja muuttui negatiiviseksi lopun tarkastelukauden aikana. Unionin tuotannonalan oli myös vaikeampi saada pääomaa tarkastelujaksolla aiheutuneiden tappioiden vuoksi. |
| --- | --- |

(114)

Unionin tuotannonalan kassavirtaa voitiin arvioida ainoastaan suhteessa unionin tuotannonalan kokonaistoimintaan. Se oli lievästi positiivinen vuonna 2005 mutta heikkeni myöhemmin ja muuttui negatiiviseksi lopun tarkastelukauden aikana. Unionin tuotannonalan oli myös vaikeampi saada pääomaa tarkastelujaksolla aiheutuneiden tappioiden vuoksi.

5.8   POLKUMYYNNIN LAAJUUS

| (115) | Polkumyynti jatkui molemmista asianomaisista maista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla; poikkeuksena oli yhteistyössä toiminut indonesialainen vientiä harjoittava tuottaja. Kun otetaan huomioon asianomaisista maista tulevan viennin kokonaismäärä ja polkumyyntituonnin hinnat, vaikutusta ei voida pitää vähäisenä. |
| --- | --- |

(115)

Polkumyynti jatkui molemmista asianomaisista maista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla; poikkeuksena oli yhteistyössä toiminut indonesialainen vientiä harjoittava tuottaja. Kun otetaan huomioon asianomaisista maista tulevan viennin kokonaismäärä ja polkumyyntituonnin hinnat, vaikutusta ei voida pitää vähäisenä.

5.9   TOIPUMINEN AIEMMASTA POLKUMYYNNISTÄ

| (116) | Kiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuontia koskevat polkumyyntitoimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2004. Tällä kaudella unionin tuottajien tilanteessa havaittiin vain osittaista elpymistä, kuten edellä on selvitetty. |
| --- | --- |

(116)

Kiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuontia koskevat polkumyyntitoimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2004. Tällä kaudella unionin tuottajien tilanteessa havaittiin vain osittaista elpymistä, kuten edellä on selvitetty.

5.10   VAHINKOA KOSKEVAT PÄÄTELMÄT

| (117) | Kiinasta ja Indonesiasta alhaisin hinnoin tuleva tuonti unionin markkinoille lisääntyi merkittävästi. Jotkin unionin tuotannonalan vahinkoindikaattorit osoittavat elpymisen merkkejä kun taas toiset ovat kehittyneet negatiivisesti. |
| --- | --- |

(117)

Kiinasta ja Indonesiasta alhaisin hinnoin tuleva tuonti unionin markkinoille lisääntyi merkittävästi. Jotkin unionin tuotannonalan vahinkoindikaattorit osoittavat elpymisen merkkejä kun taas toiset ovat kehittyneet negatiivisesti.

| (118) | Kun otetaan huomioon ainoan unionin tuottajan kaiken kaikkiaan heikentynyt tilanne ja Kiinasta ja Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin laajuus sekä havaittu merkittävä hintojen alittavuus, katsotaan, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(118)

Kun otetaan huomioon ainoan unionin tuottajan kaiken kaikkiaan heikentynyt tilanne ja Kiinasta ja Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin laajuus sekä havaittu merkittävä hintojen alittavuus, katsotaan, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa.

6.   ASIANOMAISISTA MAISTA POLKUMYYNNILLÄ TAPAHTUVAN TUONNIN JA MUIDEN TEKIJÖIDEN VAIKUTUS

6.1   ASIANOMAISISTA MAISTA POLKUMYYNNILLÄ TAPAHTUVAN TUONNIN VAIKUTUS

| (119) | Asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kumuloitu määrä ja markkinaosuus on lähes kaksinkertaistunut tarkastelujaksolla, kuten 100 kappaleessa todettiin. Molempien maiden osalta havaittiin myös merkittävää hintojen alittavuutta. Kun otetaan huomioon selvä ajallinen yhteys unionin tuotannonalan tilanteen heikkenemisen ja Kiinasta ja Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuvan kumulatiivisen tuonnin merkittävän lisääntymisen välillä, tuonti on aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle. Kiinasta ja Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti on lisännyt asemaansa EU:n markkinoilla ja vallannut merkittävän markkinaosuuden, joka aiemmin oli unionin tuottajan hallussa. |
| --- | --- |

(119)

Asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kumuloitu määrä ja markkinaosuus on lähes kaksinkertaistunut tarkastelujaksolla, kuten 100 kappaleessa todettiin. Molempien maiden osalta havaittiin myös merkittävää hintojen alittavuutta. Kun otetaan huomioon selvä ajallinen yhteys unionin tuotannonalan tilanteen heikkenemisen ja Kiinasta ja Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuvan kumulatiivisen tuonnin merkittävän lisääntymisen välillä, tuonti on aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle. Kiinasta ja Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti on lisännyt asemaansa EU:n markkinoilla ja vallannut merkittävän markkinaosuuden, joka aiemmin oli unionin tuottajan hallussa.

6.2   MUIDEN TEKIJÖIDEN VAIKUTUS

| (120) | Komissio tutki, voisiko muilla tiedossa olevilla tekijöillä kuin polkumyyntituonnilla olla vaikutusta unionin tuottajalle aiheutuvaan vahinkoon, jotta voitaisiin varmistaa, että tällaisten tekijöiden mahdollisesti aiheuttamia vahinkoja ei katsottaisi polkumyyntituonnista johtuviksi. |
| --- | --- |

(120)

Komissio tutki, voisiko muilla tiedossa olevilla tekijöillä kuin polkumyyntituonnilla olla vaikutusta unionin tuottajalle aiheutuvaan vahinkoon, jotta voitaisiin varmistaa, että tällaisten tekijöiden mahdollisesti aiheuttamia vahinkoja ei katsottaisi polkumyyntituonnista johtuviksi.

6.2.1   
  Kiinasta ja Indonesiasta tulevan muun kuin polkumyyntituonnin vaikutus

| (121) | Kiinasta ja Indonesiasta muutoin kuin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä laski jatkuvasti tarkastelujaksolla. Tuonnin hinnat olivat jatkuvasti korkeammat kuin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin. Tällä perusteella muutoin kuin polkumyynnillä Kiinasta ja Indonesiasta tuleva tuonti ei ole aiheuttanut unionin tuotannonalalle vahinkoa. |
| --- | --- |

(121)

Kiinasta ja Indonesiasta muutoin kuin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä laski jatkuvasti tarkastelujaksolla. Tuonnin hinnat olivat jatkuvasti korkeammat kuin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin. Tällä perusteella muutoin kuin polkumyynnillä Kiinasta ja Indonesiasta tuleva tuonti ei ole aiheuttanut unionin tuotannonalalle vahinkoa.

6.2.2   
  Toimintakyky vientimarkkinoilla

| (122) | Unionin tuottajan vientimyynti EU:n ulkopuolelle oli alle 25 prosenttia sen kokonaismyynnistä. Vientimyynnin kannattavuus parani tarkastelujaksolla, toisin kuin unionin sisäisen myynnin, eikä se ole sen vuoksi voinut vaikuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(122)

Unionin tuottajan vientimyynti EU:n ulkopuolelle oli alle 25 prosenttia sen kokonaismyynnistä. Vientimyynnin kannattavuus parani tarkastelujaksolla, toisin kuin unionin sisäisen myynnin, eikä se ole sen vuoksi voinut vaikuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

6.2.3   
  Raaka-aineiden hintavaihtelut

| (123) | Natriumsyklamaatin raaka-aineiden hintavaihteluilla on saattanut olla joitakin negatiivisia vaikutuksia unionin tuotannonalan suorituskykyyn. Se ei kuitenkaan ole riittävää poistamaan syy-yhteyttä aiheutuneen vahingon ja polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin väliltä. Raaka-aineiden hinnanvaihteluiden olisi pitänyt vaikuttaa polkumyyntituontiin samassa suhteessa kuin unionin tuottajan kustannuksiin, koska ne liittyvät tiiviisti öljyn ja urean hintoihin. |
| --- | --- |

(123)

Natriumsyklamaatin raaka-aineiden hintavaihteluilla on saattanut olla joitakin negatiivisia vaikutuksia unionin tuotannonalan suorituskykyyn. Se ei kuitenkaan ole riittävää poistamaan syy-yhteyttä aiheutuneen vahingon ja polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin väliltä. Raaka-aineiden hinnanvaihteluiden olisi pitänyt vaikuttaa polkumyyntituontiin samassa suhteessa kuin unionin tuottajan kustannuksiin, koska ne liittyvät tiiviisti öljyn ja urean hintoihin.

6.2.4   
  Kulutusmallien muutokset

| (124) | Uusien tuotteiden markkinoille tulon myötä tapahtuneilla kulutusmallien muutoksilla ei ollut huomattavaa vaikutusta natriumsyklamaatin kulutukseen. Vaikuttaa siltä, että natriumsyklamaatti ja uudet tuotteet eivät ole keskenään korvattavissa. |
| --- | --- |

(124)

Uusien tuotteiden markkinoille tulon myötä tapahtuneilla kulutusmallien muutoksilla ei ollut huomattavaa vaikutusta natriumsyklamaatin kulutukseen. Vaikuttaa siltä, että natriumsyklamaatti ja uudet tuotteet eivät ole keskenään korvattavissa.

6.3   PÄÄTELMÄT

| (125) | Näillä perusteilla päätellään, että Kiinasta ja Indonesiasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti on aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle eivätkä muut tekijät poistaneet tätä syy-yhteyttä. |
| --- | --- |

(125)

Näillä perusteilla päätellään, että Kiinasta ja Indonesiasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti on aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle eivätkä muut tekijät poistaneet tätä syy-yhteyttä.

E.   VAHINGON JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS

1.   ENNAKOITUJEN MÄÄRIEN JA HINTOJEN VAIKUTUKSET UNIONIN TUOTANNONALAN TILANTEESEEN, JOS TOIMENPITEET KUMOTAAN

| (126) | Tarkastelun kohteena olevista maista tulevaa tuontia arvioitiin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti sen määrittämiseksi, oliko vahingon jatkuminen todennäköistä. |
| --- | --- |

(126)

Tarkastelun kohteena olevista maista tulevaa tuontia arvioitiin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti sen määrittämiseksi, oliko vahingon jatkuminen todennäköistä.

| (127) | Selvitettäessä voimassa olevien toimenpiteiden päättymisen todennäköistä vaikutusta unionin tuotannonalaan tarkasteltiin polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyden osalta seuraavia tekijöitä yhdessä edellä esitettyjen seikkojen kanssa. |
| --- | --- |

(127)

Selvitettäessä voimassa olevien toimenpiteiden päättymisen todennäköistä vaikutusta unionin tuotannonalaan tarkasteltiin polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyden osalta seuraavia tekijöitä yhdessä edellä esitettyjen seikkojen kanssa.

1.1   KIINA

| (128) | Tarkastelun kohteena olevien viejien harjoittama vienti Kiinasta jatkui polkumyyntihinnoin, kuten 40 kappaleessa todettiin. Kiinan vienti muihin kolmansiin maihin vaikuttaa myös tapahtuvan polkumyyntihinnoin, mikä osoittaa tällaisen käyttäytymisen rakenteellista mallia. |
| --- | --- |

(128)

Tarkastelun kohteena olevien viejien harjoittama vienti Kiinasta jatkui polkumyyntihinnoin, kuten 40 kappaleessa todettiin. Kiinan vienti muihin kolmansiin maihin vaikuttaa myös tapahtuvan polkumyyntihinnoin, mikä osoittaa tällaisen käyttäytymisen rakenteellista mallia.

| (129) | Kiinan käyttämätöntä kapasiteetti koskeva analyysi osoitti, että tarkastelun kohteena olevilla kiinalaisilla yrityksillä on vapaana käytettävissä olevaa tuotantokapasiteettia monikertaisesti unionin markkinoiden kokoon nähden (ks. 61 kappale). Lisäksi muiden kolmansien maiden markkinoiden kyky ottaa vastaan kiinalaisen tuonnin merkittäviä lisämääriä on rajallinen (ks. 63 kappale). Sen vuoksi kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on kannustin suunnata suuria vientimääriä polkumyyntihinnoin unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumotaan (ks. 65 kappale). |
| --- | --- |

(129)

Kiinan käyttämätöntä kapasiteetti koskeva analyysi osoitti, että tarkastelun kohteena olevilla kiinalaisilla yrityksillä on vapaana käytettävissä olevaa tuotantokapasiteettia monikertaisesti unionin markkinoiden kokoon nähden (ks. 61 kappale). Lisäksi muiden kolmansien maiden markkinoiden kyky ottaa vastaan kiinalaisen tuonnin merkittäviä lisämääriä on rajallinen (ks. 63 kappale). Sen vuoksi kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on kannustin suunnata suuria vientimääriä polkumyyntihinnoin unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumotaan (ks. 65 kappale).

| (130) | Polkumyynnin ja hinnan alittavuuden merkittävät tasot osoittavat, että unioniin suuntautuva vienti tapahtuisi polkumyyntihinnoin, jotka olisivat merkittävästi alle unionin tuottajan hintojen ja kustannusten. |
| --- | --- |

(130)

Polkumyynnin ja hinnan alittavuuden merkittävät tasot osoittavat, että unioniin suuntautuva vienti tapahtuisi polkumyyntihinnoin, jotka olisivat merkittävästi alle unionin tuottajan hintojen ja kustannusten.

| (131) | Tällaisten määrien ja hintojen yhteisvaikutus olisi sellainen, että se voisi pahentaa unionin tuotannonalan jo nyt heikkoa tilannetta. Tällainen tilanne johtaisi mitä todennäköisimmin unionin tuotannonalan uusiin hintojen alennuksiin ja/tai vieläkin alhaisempaan tuotantoon ja myyntiin. Unionin tuotannonalan taloudellinen asema heikkenisi entisestään ja johtaisi vahingon pahenemiseen. Tällainen kehitys todennäköisesti lakkauttaisi unionin ainoan tuottajan toiminnan. |
| --- | --- |

(131)

Tällaisten määrien ja hintojen yhteisvaikutus olisi sellainen, että se voisi pahentaa unionin tuotannonalan jo nyt heikkoa tilannetta. Tällainen tilanne johtaisi mitä todennäköisimmin unionin tuotannonalan uusiin hintojen alennuksiin ja/tai vieläkin alhaisempaan tuotantoon ja myyntiin. Unionin tuotannonalan taloudellinen asema heikkenisi entisestään ja johtaisi vahingon pahenemiseen. Tällainen kehitys todennäköisesti lakkauttaisi unionin ainoan tuottajan toiminnan.

1.2   INDONESIA

| (132) | Tutkimuksen mukaan polkumyynti Indonesiasta jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tutkimus osoitti myös, että Indonesiassa vapaasti käytettävissä oleva kokonaiskapasiteetti on yli kolme neljännestä unionin markkinoiden koosta ja todennäköisesti kasvaa vielä suuremmaksi lähitulevaisuudessa (ks. 75 kappale). Koska ei ole mitään merkkejä siitä, että muiden kolmansien maiden markkinat tai kotimarkkinat voisivat ottaa vastaan tämän liikakapasiteetin, tämä saattaa lisätä alhaisin hinnoin tapahtuvaa vientiä unioniin, jos toimenpiteiden annetaan raueta. |
| --- | --- |

(132)

Tutkimuksen mukaan polkumyynti Indonesiasta jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tutkimus osoitti myös, että Indonesiassa vapaasti käytettävissä oleva kokonaiskapasiteetti on yli kolme neljännestä unionin markkinoiden koosta ja todennäköisesti kasvaa vielä suuremmaksi lähitulevaisuudessa (ks. 75 kappale). Koska ei ole mitään merkkejä siitä, että muiden kolmansien maiden markkinat tai kotimarkkinat voisivat ottaa vastaan tämän liikakapasiteetin, tämä saattaa lisätä alhaisin hinnoin tapahtuvaa vientiä unioniin, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

| (133) | Kuten Kiinankin tapauksessa, polkumyynnin ja hinnan alittavuuden merkittävät tasot osoittavat, että Indonesiasta unioniin suuntautuva vienti tapahtuisi polkumyyntihinnoin, jotka olisivat merkittävästi alle unionin tuottajan hintojen ja kustannusten. Tällaisten määrien ja hintojen yhteisvaikutus olisi sellainen, että se voisi pahentaa unionin tuottajan jo nyt heikkoa tilannetta ja todennäköisesti lakkauttaisi ainoan unionin tuottajan toiminnan. Samoin kuin Kiinan myös Indonesian vienti muihin kolmansiin maihin vaikuttaa tapahtuvan polkumyynnillä, jos hinnat ovat alle Euroopan unioniin suuntautuvan viennin hintojen, mikä osoittaa polkumyynnin rakenteellista mallia. |
| --- | --- |

(133)

Kuten Kiinankin tapauksessa, polkumyynnin ja hinnan alittavuuden merkittävät tasot osoittavat, että Indonesiasta unioniin suuntautuva vienti tapahtuisi polkumyyntihinnoin, jotka olisivat merkittävästi alle unionin tuottajan hintojen ja kustannusten. Tällaisten määrien ja hintojen yhteisvaikutus olisi sellainen, että se voisi pahentaa unionin tuottajan jo nyt heikkoa tilannetta ja todennäköisesti lakkauttaisi ainoan unionin tuottajan toiminnan. Samoin kuin Kiinan myös Indonesian vienti muihin kolmansiin maihin vaikuttaa tapahtuvan polkumyynnillä, jos hinnat ovat alle Euroopan unioniin suuntautuvan viennin hintojen, mikä osoittaa polkumyynnin rakenteellista mallia.

2.   VAHINGON JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYTTÄ KOSKEVAT PÄÄTELMÄT

| (134) | Unionin tuotannonala on kärsinyt polkumyyntituonnin vaikutuksista jo vuosien ajan ja sen taloudellinen tilanne on edelleen epävarma. |
| --- | --- |

(134)

Unionin tuotannonala on kärsinyt polkumyyntituonnin vaikutuksista jo vuosien ajan ja sen taloudellinen tilanne on edelleen epävarma.

| (135) | Kuten edellä todettiin, tutkimuksessa on osoitettu, että unionin tuotannonalan vahingollinen tilanne on jatkunut tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Vahingon jatkuminen on perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaan itsessään vahva osoitus siitä, että vahinko todennäköisesti jatkuu myös tulevaisuudessa, mikä viittaisi siihen, että toimenpiteet olisi säilytettävä voimassa. |
| --- | --- |

(135)

Kuten edellä todettiin, tutkimuksessa on osoitettu, että unionin tuotannonalan vahingollinen tilanne on jatkunut tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Vahingon jatkuminen on perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaan itsessään vahva osoitus siitä, että vahinko todennäköisesti jatkuu myös tulevaisuudessa, mikä viittaisi siihen, että toimenpiteet olisi säilytettävä voimassa.

| (136) | Tuontia koskevat päätelmät osoittavat, että polkumyyntihinnoin tuleva tuonti todennäköisesti jatkuu suurina määrinä ja että hintapaine todennäköisesti tehostaa kilpailua polkumyyntituonnin ja unionissa tuotetun natriumsyklamaatin välillä. Tutkimuksessa ei ole havaittu mitään tekijöitä, jotka poistaisivat polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon välisen vankan syy-yhteyden. |
| --- | --- |

(136)

Tuontia koskevat päätelmät osoittavat, että polkumyyntihinnoin tuleva tuonti todennäköisesti jatkuu suurina määrinä ja että hintapaine todennäköisesti tehostaa kilpailua polkumyyntituonnin ja unionissa tuotetun natriumsyklamaatin välillä. Tutkimuksessa ei ole havaittu mitään tekijöitä, jotka poistaisivat polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon välisen vankan syy-yhteyden.

| (137) | Jos toimenpiteiden voimassaolon annetaan päättyä, unionin tuotannonalan tilanne heikkenee ja unionin ainoan tuottajan toiminnan jatkuminen vaarantuu. |
| --- | --- |

(137)

Jos toimenpiteiden voimassaolon annetaan päättyä, unionin tuotannonalan tilanne heikkenee ja unionin ainoan tuottajan toiminnan jatkuminen vaarantuu.

| (138) | Sen vuoksi päätellään, että Kiinasta ja Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vuoksi unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon jatkuminen on varsin todennäköistä. |
| --- | --- |

(138)

Sen vuoksi päätellään, että Kiinasta ja Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vuoksi unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon jatkuminen on varsin todennäköistä.

F.   UNIONIN ETU

1.   JOHDANTO

| (139) | Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tarkasteltiin, olisiko nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon jatkaminen kokonaisuudessaan unionin edun vastaista. Unionin edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista kuten pyynnön esittäneen unionin tuottajan, tuojien, tavarantoimittajien ja käyttäjien eduista tehtyyn arviointiin. |
| --- | --- |

(139)

Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tarkasteltiin, olisiko nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon jatkaminen kokonaisuudessaan unionin edun vastaista. Unionin edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista kuten pyynnön esittäneen unionin tuottajan, tuojien, tavarantoimittajien ja käyttäjien eduista tehtyyn arviointiin.

2.   PYYNNÖN ESITTÄNEEN UNIONIN TUOTTAJAN ETU

| (140) | Unionin ainoan tuottajan osalta on syytä muistaa, että sen tappiollinen tilanne oli seurausta vaikeuksista kilpailla halvoin hinnoin tapahtuvan polkumyyntituonnin kanssa. Viimeksi mainitun markkinaosuus oli merkittävä jo tarkastelukauden alkaessa, ja se kasvoi edelleen merkittävästi kauden aikana. |
| --- | --- |

(140)

Unionin ainoan tuottajan osalta on syytä muistaa, että sen tappiollinen tilanne oli seurausta vaikeuksista kilpailla halvoin hinnoin tapahtuvan polkumyyntituonnin kanssa. Viimeksi mainitun markkinaosuus oli merkittävä jo tarkastelukauden alkaessa, ja se kasvoi edelleen merkittävästi kauden aikana.

| (141) | Toimenpiteiden jatkamisen katsotaan hyödyttävän unionin tuottajaa, jonka pitäisi pystyä ainakin lisäämään myyntimääriä ja ehkä korottamaan myyntihintoja, jolloin se pääsisi sellaiselle tuottotasolle, joka mahdollistaisi tuotantolaitoksiin tehtävien investointien jatkamisen. Toimenpiteiden lakkauttaminen sitä vastoin pysäyttäisi elpymisen ja johtaisi unionin tuottajalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen ja jopa pahenemiseen. Se uhkaisi vakavasti unionin tuottajan elinkelpoisuutta, ja näin ollen sen toiminta saattaisi loppua kokonaan, jolloin tarjonta ja kilpailu markkinoilla supistuisi. |
| --- | --- |

(141)

Toimenpiteiden jatkamisen katsotaan hyödyttävän unionin tuottajaa, jonka pitäisi pystyä ainakin lisäämään myyntimääriä ja ehkä korottamaan myyntihintoja, jolloin se pääsisi sellaiselle tuottotasolle, joka mahdollistaisi tuotantolaitoksiin tehtävien investointien jatkamisen. Toimenpiteiden lakkauttaminen sitä vastoin pysäyttäisi elpymisen ja johtaisi unionin tuottajalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen ja jopa pahenemiseen. Se uhkaisi vakavasti unionin tuottajan elinkelpoisuutta, ja näin ollen sen toiminta saattaisi loppua kokonaan, jolloin tarjonta ja kilpailu markkinoilla supistuisi.

3.   MAAHANTUOJIEN ETU

| (142) | Vireillepanon yhteydessä lähetettiin kyselylomake 20 etuyhteydettömälle tuojalle. Kolme vastasi, etteivät ne enää toimineet tarkasteltavana olevan tuotteen markkinoilla. Kaksi muuta tuojaa vastasi kyselylomakkeeseen. Yhteistyössä toimineiden etuyhteydettömien tuojien osuus kaikesta asianomaisesta tuonnista oli 7 prosenttia. |
| --- | --- |

(142)

Vireillepanon yhteydessä lähetettiin kyselylomake 20 etuyhteydettömälle tuojalle. Kolme vastasi, etteivät ne enää toimineet tarkasteltavana olevan tuotteen markkinoilla. Kaksi muuta tuojaa vastasi kyselylomakkeeseen. Yhteistyössä toimineiden etuyhteydettömien tuojien osuus kaikesta asianomaisesta tuonnista oli 7 prosenttia.

| (143) | Tutkimuksessa havaittiin, että on olennaista, että markkinoilla on monipuolisesti natriumsyklamaatin toimittajia. Tuojien on voitava luottaa sekä aasialaisiin että eurooppalaisiin hankintalähteisiin laatuun ja elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä syistä. |
| --- | --- |

(143)

Tutkimuksessa havaittiin, että on olennaista, että markkinoilla on monipuolisesti natriumsyklamaatin toimittajia. Tuojien on voitava luottaa sekä aasialaisiin että eurooppalaisiin hankintalähteisiin laatuun ja elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä syistä.

4.   KÄYTTÄJIEN ETU

| (144) | Vireillepanon yhteydessä lähetettiin kyselylomake 13 mahdolliselle käyttäjälle, mutta niistä vain kaksi vastasi komissiolle. |
| --- | --- |

(144)

Vireillepanon yhteydessä lähetettiin kyselylomake 13 mahdolliselle käyttäjälle, mutta niistä vain kaksi vastasi komissiolle.

| (145) | Tarkasteltavana olevan tuotteen tärkeimmät käyttäjät unionissa toimivat elintarvike-, juoma- ja lääketeollisuudessa. Tarkasteltavana olevan tuotteen kysyntä riippuu siis näiden teollisuudenalojen tilanteesta. |
| --- | --- |

(145)

Tarkasteltavana olevan tuotteen tärkeimmät käyttäjät unionissa toimivat elintarvike-, juoma- ja lääketeollisuudessa. Tarkasteltavana olevan tuotteen kysyntä riippuu siis näiden teollisuudenalojen tilanteesta.

| (146) | Ilmoittautuneilla käyttäjillä oli hyvät voittomarginaalit jatkojalostustuotteissa, joissa käytettiin natriumsyklamaattia. Polkumyyntitullien vaikutus niiden kokonaiskustannuksiin oli niin vähäinen (alle 1 %), etteivät voimassa olevat toimenpiteet vaikuttaneet niihin kohtuuttomasti. |
| --- | --- |

(146)

Ilmoittautuneilla käyttäjillä oli hyvät voittomarginaalit jatkojalostustuotteissa, joissa käytettiin natriumsyklamaattia. Polkumyyntitullien vaikutus niiden kokonaiskustannuksiin oli niin vähäinen (alle 1 %), etteivät voimassa olevat toimenpiteet vaikuttaneet niihin kohtuuttomasti.

5.   TOIMITTAJIEN ETU

| (147) | Kyselylomake lähetettiin kahdeksalle mahdolliselle toimittajalle, mutta yksikään ei vastannut komissiolle. Käytettävissä olevien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että niiden natriumsyklamaattiin liittyvä liiketoiminta on melko vähäistä. Unionin ainoan tuottajan tilanteen heikkenemisellä voi kuitenkin olla joitakin – joskin vähäisiä – kielteisiä vaikutuksia ainoan tuottajan raaka-aineiden toimittajaan. Tällä perusteella ei ole kohtuutonta arvioida, että toimenpiteistä olisi hyötyä myös toimittajille, koska niiden avulla yksi niiden asiakkaista pystyisi jatkamaan toimintaansa. |
| --- | --- |

(147)

Kyselylomake lähetettiin kahdeksalle mahdolliselle toimittajalle, mutta yksikään ei vastannut komissiolle. Käytettävissä olevien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että niiden natriumsyklamaattiin liittyvä liiketoiminta on melko vähäistä. Unionin ainoan tuottajan tilanteen heikkenemisellä voi kuitenkin olla joitakin – joskin vähäisiä – kielteisiä vaikutuksia ainoan tuottajan raaka-aineiden toimittajaan. Tällä perusteella ei ole kohtuutonta arvioida, että toimenpiteistä olisi hyötyä myös toimittajille, koska niiden avulla yksi niiden asiakkaista pystyisi jatkamaan toimintaansa.

6.   UNIONIN ETUA KOSKEVAT PÄÄTELMÄT

| (148) | Kun otetaan huomioon kaikki edellä mainitut tekijät, voidaan päätellä, että pakottavia syitä polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönottoa vastaan ei ole. |
| --- | --- |

(148)

Kun otetaan huomioon kaikki edellä mainitut tekijät, voidaan päätellä, että pakottavia syitä polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönottoa vastaan ei ole.

G.   LOPULLISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

| (149) | Edellä esitettyjen päätelmien mukaisesti olisi pidettävä voimassa Kiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin sovellettavat nykyiset toimenpiteet, |
| --- | --- |

(149)

Edellä esitettyjen päätelmien mukaisesti olisi pidettävä voimassa Kiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin sovellettavat nykyiset toimenpiteet,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta peräisin olevan ja tällä hetkellä CN-koodiin ex 2929 90 00 (Taric-koodiin 2929900010) kuuluvan natriumsyklamaatin tuonnissa.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin, jotka jäljempänä luetellut yritykset ovat valmistaneet, sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:

| Maa | Yritys | Tulli
  (euroa/kg) | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- | --- |
| Kiinan kansantasavalta | Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Kiinan kansantasavalta | 0 | A471 |
| Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Kiinan kansantasavalta | 0 | A472 |
| Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Kiinan kansantasavalta | 0,11 | A473 |
| Kaikki muut yritykset | 0,26 | A999 |
| Indonesia | PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonesia. | 0,24 | A502 |
| Kaikki muut yritykset | 0,27 | A999 |

Maa

Yritys

Tulli

(euroa/kg)

Taric-lisäkoodi

Kiinan kansantasavalta

Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Kiinan kansantasavalta

0

A471

Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Kiinan kansantasavalta

0

A472

Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Kiinan kansantasavalta

0,11

A473

Kaikki muut yritykset

0,26

A999

Indonesia

PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonesia.

0,24

A502

Kaikki muut yritykset

0,27

A999

3.   Jos tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen, mistä syystä niistä tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa on suhteutettu tullausarvon määrittämiseksi tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (5) 145 artiklan mukaisesti, polkumyyntitullia, joka lasketaan tämän artiklan 2 kohdan perusteella, alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta.

4.   Jollei toisin ole säädetty, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä seuraavana päivänä, jona se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Luxemburgissa 3 päivänä kesäkuuta 2010.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

A. PÉREZ RUBALCABA

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUVL L 72, 11.3.2004, s. 1.

2

(3)  EUVL C 56, 10.3.2009, s. 42.

3

(4)  Koska ainoastaan yksi indonesialainen yhteistyössä toiminut tuottaja vei unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, määrä ilmoitetaan vaihteluvälinä luottamuksellisuussyistä.

4

(5)  EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1.

5

---

| 8.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 140/17 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 140/17

---

NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 493/2010,

annettu 7 päivänä kesäkuuta 2010,

tietyistä Liberiaan kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 234/2004 muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 215 artiklan,

ottaa huomioon Liberiaa koskevista rajoittavista toimenpiteistä hyväksytyn yhteisen kannan 2008/109/YUTP muuttamisesta 1 päivänä maaliskuuta 2010 annetun neuvoston päätöksen 2010/129/YUTP (1),

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja Euroopan komission yhteisen ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Liberiaan kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä 10 päivänä helmikuuta 2004 hyväksytyssä neuvoston yhteisessä kannassa 2004/137/YUTP (2) edellytetään, että Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa 1521 (2003) vahvistetut toimenpiteet, muun muassa sotilastoimintaan liittyvän teknisen avun kieltäminen, pannaan täytäntöön. Siinä edellytetään myös sotilastoimintaan liittyvän rahoitustuen kieltämistä. Yhteisen kannan mukaisesti neuvoston asetuksessa (EY) N:o 234/2004 (3) kielletään yleisesti sotilastoimintaan liittyvän teknisen avun, rahoituksen tai rahoitustuen antaminen Liberiassa oleville henkilöille, yhteisöille tai elimille tai käytettäväksi Liberiassa. |
| --- | --- |

(1)

Liberiaan kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä 10 päivänä helmikuuta 2004 hyväksytyssä neuvoston yhteisessä kannassa 2004/137/YUTP (2) edellytetään, että Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa 1521 (2003) vahvistetut toimenpiteet, muun muassa sotilastoimintaan liittyvän teknisen avun kieltäminen, pannaan täytäntöön. Siinä edellytetään myös sotilastoimintaan liittyvän rahoitustuen kieltämistä. Yhteisen kannan mukaisesti neuvoston asetuksessa (EY) N:o 234/2004 (3) kielletään yleisesti sotilastoimintaan liittyvän teknisen avun, rahoituksen tai rahoitustuen antaminen Liberiassa oleville henkilöille, yhteisöille tai elimille tai käytettäväksi Liberiassa.

| (2) | Neuvosto hyväksyi 12 päivänä helmikuuta 2008 yhteisen kannan 2008/109/YUTP (4), jossa vahvistetaan nämä toimenpiteet ja kootaan ne yhteen säädökseen yhdessä muiden asiaan liittyvien toimenpiteiden kanssa. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto hyväksyi 12 päivänä helmikuuta 2008 yhteisen kannan 2008/109/YUTP (4), jossa vahvistetaan nämä toimenpiteet ja kootaan ne yhteen säädökseen yhdessä muiden asiaan liittyvien toimenpiteiden kanssa.

| (3) | Yhdistyneiden Kansankuntien turvallisuusneuvosto hyväksyi 17 päivänä joulukuuta 2009 päätöslauselman 1903 (2009), jolla muutetaan aseita ja niihin liittyviä tarvikkeita sekä sotilastoimintaan liittyvän avun, neuvonnan ja koulutuksen antamista koskevia Yhdistyneiden Kansakuntien rajoittavia toimenpiteitä siten, että nämä rajoittavat toimenpiteet kohdistuvat ainoastaan Liberian alueella toimiviin valtiosta riippumattomiin yhteisöihin ja henkilöihin. Tämän päätöslauselman perusteella yhteistä kantaa 2008/109/YUTP muutettiin päätöksellä 2010/129/YUTP. |
| --- | --- |

(3)

Yhdistyneiden Kansankuntien turvallisuusneuvosto hyväksyi 17 päivänä joulukuuta 2009 päätöslauselman 1903 (2009), jolla muutetaan aseita ja niihin liittyviä tarvikkeita sekä sotilastoimintaan liittyvän avun, neuvonnan ja koulutuksen antamista koskevia Yhdistyneiden Kansakuntien rajoittavia toimenpiteitä siten, että nämä rajoittavat toimenpiteet kohdistuvat ainoastaan Liberian alueella toimiviin valtiosta riippumattomiin yhteisöihin ja henkilöihin. Tämän päätöslauselman perusteella yhteistä kantaa 2008/109/YUTP muutettiin päätöksellä 2010/129/YUTP.

| (4) | Asetus (EY) N:o 234/2004 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(4)

Asetus (EY) N:o 234/2004 olisi muutettava.

| (5) | Tähän asetukseen perustuvassa luonnollisten henkilöiden henkilötietojen käsittelyssä olisi noudatettava yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (5) sekä yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 95/46/EY (6), |
| --- | --- |

(5)

Tähän asetukseen perustuvassa luonnollisten henkilöiden henkilötietojen käsittelyssä olisi noudatettava yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (5) sekä yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 95/46/EY (6),

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 234/2004 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 1 artikla seuraavasti:
  ”1 artikla
  Tässä asetuksessa tarkoitetaan:






  a) | ’teknisellä avulla’ kaikkea teknistä tukea, joka liittyy korjaamiseen, kehittämiseen, valmistukseen, kokoamiseen, testaamiseen, kunnossapitoon tai muuhun tekniseen palveluun, ja se voi olla muodoltaan ohjausta, neuvontaa, koulutusta, käytännön tietojen tai taitojen välittämistä tai konsulttipalveluja. Tekninen apu sisältää avun antamisen suullisessa muodossa; |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan 1 artikla seuraavasti:

”1 artikla

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

a)

’teknisellä avulla’ kaikkea teknistä tukea, joka liittyy korjaamiseen, kehittämiseen, valmistukseen, kokoamiseen, testaamiseen, kunnossapitoon tai muuhun tekniseen palveluun, ja se voi olla muodoltaan ohjausta, neuvontaa, koulutusta, käytännön tietojen tai taitojen välittämistä tai konsulttipalveluja. Tekninen apu sisältää avun antamisen suullisessa muodossa;

| b) | ’pakotekomitealla’ YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1521 (2003) 21 kohdan mukaisesti perustettua komiteaa.” |
| --- | --- |

b)

’pakotekomitealla’ YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1521 (2003) 21 kohdan mukaisesti perustettua komiteaa.”

| 2) | Korvataan 2 artikla seuraavasti:
  ”2 artikla
  Kielletään:






  a) | sellaisen teknisen avun antaminen, joka liittyy sotilastoimintaan, mukaan lukien aseiden ja kaikenlaisten niihin liittyvien tarvikkeiden, myös ampuma-aseiden ja -tarvikkeiden, sotilasajoneuvojen ja -laitteiden, puolisotilaallisten tarvikkeiden ja edellä mainittuihin tarkoitettujen varaosien toimitus, valmistus, huolto ja käyttö, suoraan tai epäsuorasti Liberiassa oleville valtiosta riippumattomille henkilöille, yhteisöille tai elimille tai käytettäväksi Liberiassa; |
| --- | --- | --- |

2)

Korvataan 2 artikla seuraavasti:

”2 artikla

Kielletään:

a)

sellaisen teknisen avun antaminen, joka liittyy sotilastoimintaan, mukaan lukien aseiden ja kaikenlaisten niihin liittyvien tarvikkeiden, myös ampuma-aseiden ja -tarvikkeiden, sotilasajoneuvojen ja -laitteiden, puolisotilaallisten tarvikkeiden ja edellä mainittuihin tarkoitettujen varaosien toimitus, valmistus, huolto ja käyttö, suoraan tai epäsuorasti Liberiassa oleville valtiosta riippumattomille henkilöille, yhteisöille tai elimille tai käytettäväksi Liberiassa;

| b) | sotilastoimintaan liittyvän rahoituksen tai rahoitustuen, mukaan lukien erityisesti avustusten, lainojen ja vientiluottovakuutusten, myöntäminen aseiden ja niihin liittyvien tarvikkeiden myyntiin, toimitukseen, siirtoon tai vientiin taikka niihin liittyvän teknisen avun antamiseksi suoraan tai epäsuorasti Liberiassa oleville valtiosta riippumattomille henkilöille, yhteisöille tai elimille tai käytettäväksi Liberiassa; tai |
| --- | --- |

b)

sotilastoimintaan liittyvän rahoituksen tai rahoitustuen, mukaan lukien erityisesti avustusten, lainojen ja vientiluottovakuutusten, myöntäminen aseiden ja niihin liittyvien tarvikkeiden myyntiin, toimitukseen, siirtoon tai vientiin taikka niihin liittyvän teknisen avun antamiseksi suoraan tai epäsuorasti Liberiassa oleville valtiosta riippumattomille henkilöille, yhteisöille tai elimille tai käytettäväksi Liberiassa; tai

| c) | tietoinen ja tarkoituksellinen osallistuminen toimiin, joiden tavoitteena tai seurauksena on a tai b alakohdassa tarkoitettujen kieltojen kiertäminen.” |
| --- | --- |

c)

tietoinen ja tarkoituksellinen osallistuminen toimiin, joiden tavoitteena tai seurauksena on a tai b alakohdassa tarkoitettujen kieltojen kiertäminen.”

| 3) | Korvataan 3 artikla seuraavasti:
  ”3 artikla
  1.   Poiketen siitä, mitä 2 artiklassa säädetään, palvelujen tarjoajan sijoittautumisjäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset, jotka ilmoitetaan liitteessä I luetelluilla verkkosivuilla, voivat antaa luvan:






  a) | yksinomaan Yhdistyneiden Kansakuntien Liberiassa toteutettavan operaation tukemiseen tai sen käyttöön tarkoitetun teknisen avun antamiseen; tai |
| --- | --- | --- |

3)

Korvataan 3 artikla seuraavasti:

”3 artikla

1.   Poiketen siitä, mitä 2 artiklassa säädetään, palvelujen tarjoajan sijoittautumisjäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset, jotka ilmoitetaan liitteessä I luetelluilla verkkosivuilla, voivat antaa luvan:

a)

yksinomaan Yhdistyneiden Kansakuntien Liberiassa toteutettavan operaation tukemiseen tai sen käyttöön tarkoitetun teknisen avun antamiseen; tai

| b) | yksinomaan humanitaariseen tai suojelukäyttöön tarkoitettuihin ei-tappaviin tarvikkeisiin liittyvän teknisen avun antamiseen, jos asianomainen jäsenvaltio on etukäteen ilmoittanut pakotekomitealle kyseisen teknisen avun antamisesta. Tällaisissa ilmoituksissa on oltava kaikki asiaankuuluvat tiedot, mukaan lukien soveltuvin osin loppukäyttäjä, ehdotettu toimituspäivä ja toimitusten kuljetusreitti. |
| --- | --- |

b)

yksinomaan humanitaariseen tai suojelukäyttöön tarkoitettuihin ei-tappaviin tarvikkeisiin liittyvän teknisen avun antamiseen, jos asianomainen jäsenvaltio on etukäteen ilmoittanut pakotekomitealle kyseisen teknisen avun antamisesta. Tällaisissa ilmoituksissa on oltava kaikki asiaankuuluvat tiedot, mukaan lukien soveltuvin osin loppukäyttäjä, ehdotettu toimituspäivä ja toimitusten kuljetusreitti.

2.   Toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä lupapyyntöjä koskevat päätökset tapauskohtaisesti ottaen huomioon kaikki asiaan liittyvät näkökohdat, mukaan lukien sotilasteknologian ja puolustustarvikkeiden viennin valvontaa koskevien yhteisten sääntöjen määrittämisestä 8 päivänä joulukuuta 2008 vahvistetussa neuvoston yhteisessä kannassa 2008/944/YUTP (7) vahvistetut perusteet. Toimivaltaisten viranomaisten on vaadittava takeet tällaisten lupien väärinkäytön estämiseksi ja tarvittaessa toteutettava toimia toimitettujen aseiden ja niihin liittyvien tarvikkeiden palauttamiseksi.

3.   Lupaa ei anneta, jos on kyse jo tapahtuneesta toiminnasta.

| 4) | Korvataan 4 artikla seuraavasti:
  ”4 artikla
  Liberian hallitukselle 1 artiklassa määritellyn sotilastoimintaan liittyvän avun antamista suunnittelevien luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden sekä yhteisöjen ja elinten on tehtävä etukäteen ilmoitus liitteessä I luetelluilla verkkosivuilla ilmoitetuille toimivaltaisille viranomaisille siinä jäsenvaltiossa, joka on niiden asuin- tai sijoittautumispaikka. Tällaisessa ilmoituksessa on oltava kaikki asiaan liittyvät tiedot, mukaan lukien mahdollinen loppukäyttäjä, ehdotettu toimituspäivä ja toimitusten kuljetusreitti. Asiaankuuluvat tiedot saatuaan asianomainen jäsenvaltio ilmoittaa niistä välittömästi pakotekomitealle.” |
| --- | --- |

4)

Korvataan 4 artikla seuraavasti:

”4 artikla

Liberian hallitukselle 1 artiklassa määritellyn sotilastoimintaan liittyvän avun antamista suunnittelevien luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden sekä yhteisöjen ja elinten on tehtävä etukäteen ilmoitus liitteessä I luetelluilla verkkosivuilla ilmoitetuille toimivaltaisille viranomaisille siinä jäsenvaltiossa, joka on niiden asuin- tai sijoittautumispaikka. Tällaisessa ilmoituksessa on oltava kaikki asiaan liittyvät tiedot, mukaan lukien mahdollinen loppukäyttäjä, ehdotettu toimituspäivä ja toimitusten kuljetusreitti. Asiaankuuluvat tiedot saatuaan asianomainen jäsenvaltio ilmoittaa niistä välittömästi pakotekomitealle.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Luxemburgissa 7 päivänä kesäkuuta 2010.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. CORBACHO

---

(1)  EUVL L 51, 2.3.2010, s. 23.

1

(2)  EUVL L 40, 12.2.2004, s. 35.

2

(3)  EUVL L 40, 12.2.2004, s. 1.

3

(4)  EUVL L 38, 13.2.2008, s. 26.

4

(5)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

5

(6)  EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31.

6

(7)  EUVL L 335, 13.12.2008, s. 99.”

7

---

| 8.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 140/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 140/19

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 494/2010,

annettu 25 päivänä toukokuuta 2010,

tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan d alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan unioni parafoi 15 päivänä joulukuuta 2009 Euroopan unionin sekä Brasilian, Costa Rican, Ecuadorin, Guatemalan, Hondurasin, Kolumbian, Meksikon, Nicaraguan, Panaman, Perun ja Venezuelan välisen Geneven sopimuksen banaanien kaupasta, jäljempänä ’sopimus’, joka koskee unionissa sovellettavan CN-koodiin 0803 00 19 kuuluvien banaanien kauppajärjestelmän rakennetta ja toimintaa. Sopimuksessa määrätään edellytyksistä, joilla unionissa sovellettavaa banaanien tuontijärjestelmää koskevat WTO:ssa vireillä olevat riidat ja vaatimukset ratkaistaan lopullisesti. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unioni parafoi 15 päivänä joulukuuta 2009 Euroopan unionin sekä Brasilian, Costa Rican, Ecuadorin, Guatemalan, Hondurasin, Kolumbian, Meksikon, Nicaraguan, Panaman, Perun ja Venezuelan välisen Geneven sopimuksen banaanien kaupasta, jäljempänä ’sopimus’, joka koskee unionissa sovellettavan CN-koodiin 0803 00 19 kuuluvien banaanien kauppajärjestelmän rakennetta ja toimintaa. Sopimuksessa määrätään edellytyksistä, joilla unionissa sovellettavaa banaanien tuontijärjestelmää koskevat WTO:ssa vireillä olevat riidat ja vaatimukset ratkaistaan lopullisesti.

| (2) | Sopimuksen 3 kappaleen a alakohdan mukaisesti unioni alentaa asteittain banaanien tullin 176 eurosta 114 euroon tuhannelta nettokilogrammalta. |
| --- | --- |

(2)

Sopimuksen 3 kappaleen a alakohdan mukaisesti unioni alentaa asteittain banaanien tullin 176 eurosta 114 euroon tuhannelta nettokilogrammalta.

| (3) | Ennen sopimuksen voimaantuloa tällaisia tullinalennuksia sovelletaan sopimuksen 8 kappaleen b alakohdan mukaisesti väliaikaisesti ja takautuvasti sopimuksen allekirjoituspäivästä alkaen, edellyttäen että muut sopimuspuolet noudattavat omia velvoitteitaan. |
| --- | --- |

(3)

Ennen sopimuksen voimaantuloa tällaisia tullinalennuksia sovelletaan sopimuksen 8 kappaleen b alakohdan mukaisesti väliaikaisesti ja takautuvasti sopimuksen allekirjoituspäivästä alkaen, edellyttäen että muut sopimuspuolet noudattavat omia velvoitteitaan.

| (4) | Neuvosto hyväksyi päätöksensä sopimuksen allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta 10 päivänä toukokuuta 2010. |
| --- | --- |

(4)

Neuvosto hyväksyi päätöksensä sopimuksen allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta 10 päivänä toukokuuta 2010.

| (5) | Sen vuoksi on tarpeen panna täytäntöön ensimmäinen sopimuksessa määrätty tullinalennus alentamalla tuhannelta nettokilogrammalta kannettava tulli 148 euroon ja säätää, että mainittua tullia kannetaan takautuvasti 15 päivän joulukuuta 2009 ja 31 päivän joulukuuta 2010 välisenä aikana. |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi on tarpeen panna täytäntöön ensimmäinen sopimuksessa määrätty tullinalennus alentamalla tuhannelta nettokilogrammalta kannettava tulli 148 euroon ja säätää, että mainittua tullia kannetaan takautuvasti 15 päivän joulukuuta 2009 ja 31 päivän joulukuuta 2010 välisenä aikana.

| (6) | Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitettä I, sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1031/2008 (2) ja komission asetuksella (EY) N:o 948/2009 (3), olisi sen vuoksi muutettava, kun sopimus allekirjoitetaan. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitettä I, sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1031/2008 (2) ja komission asetuksella (EY) N:o 948/2009 (3), olisi sen vuoksi muutettava, kun sopimus allekirjoitetaan.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteessä I, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1031/2008, CN-koodia 0803 00 19”Tuoreet banaanit, ei kuitenkaan jauhobanaanit” koskevan rivin sarakkeessa 3 (sopimustulli) oleva ilmaisu ilmaisulla ”148 €/1 000 kg/net”.

2 artikla

Korvataan asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteessä I, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 948/2009, CN-koodia 0803 00 19”Tuoreet banaanit, ei kuitenkaan jauhobanaanit” koskevan rivin sarakkeessa 3 (sopimustulli) oleva ilmaisu ilmaisulla ”148 €/1 000 kg/net”.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

1 artiklaa sovelletaan 15 päivästä joulukuuta 2009.

2 artiklaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2010.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 25 päivänä toukokuuta 2010.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Algirdas ŠEMETA

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  EUVL L 291, 31.10.2008, s. 1.

2

(3)  EUVL L 287, 31.10.2009, s. 1.

3

---

| 8.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 140/21 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 140/21

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 495/2010,

annettu 7 päivänä kesäkuuta 2010,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1580/2007 (2) ja erityisesti sen 138 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XV olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1580/2007 138 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 8 päivänä kesäkuuta 2010.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä kesäkuuta 2010.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MA | 44,4 |
| MK | 61,5 |
| TN | 92,7 |
| TR | 78,2 |
| ZZ | 69,2 |
| 0707 00 05 | MA | 37,3 |
| MK | 33,9 |
| TR | 123,5 |
| ZZ | 64,9 |
| 0709 90 70 | TR | 106,2 |
| ZZ | 106,2 |
| 0805 50 10 | AR | 88,8 |
| BR | 112,1 |
| TR | 96,8 |
| ZA | 101,5 |
| ZZ | 99,8 |
| 0808 10 80 | AR | 119,5 |
| BR | 81,2 |
| CA | 103,3 |
| CL | 87,5 |
| CN | 87,6 |
| IL | 49,0 |
| NZ | 115,5 |
| US | 124,4 |
| UY | 116,3 |
| ZA | 85,2 |
| ZZ | 97,0 |
| 0809 10 00 | TN | 380,0 |
| TR | 190,9 |
| ZZ | 285,5 |
| 0809 20 95 | TR | 499,6 |
| US | 573,0 |
| ZZ | 536,3 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MA

44,4

MK

61,5

TN

92,7

TR

78,2

ZZ

69,2

0707 00 05

MA

37,3

MK

33,9

TR

123,5

ZZ

64,9

0709 90 70

TR

106,2

ZZ

106,2

0805 50 10

AR

88,8

BR

112,1

TR

96,8

ZA

101,5

ZZ

99,8

0808 10 80

AR

119,5

BR

81,2

CA

103,3

CL

87,5

CN

87,6

IL

49,0

NZ

115,5

US

124,4

UY

116,3

ZA

85,2

ZZ

97,0

0809 10 00

TN

380,0

TR

190,9

ZZ

285,5

0809 20 95

TR

499,6

US

573,0

ZZ

536,3

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 8.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 140/23 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 140/23

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 496/2010,

annettu 7 päivänä kesäkuuta 2010,

asetuksessa (EY) N:o 877/2009 markkinointivuodeksi 2009/10 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 318/2006 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuontitullien osalta 30 päivänä kesäkuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 951/2006 (2) ja erityisesti sen 36 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan toisen virkkeen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Valkoisen sokerin, raakasokerin ja eräiden siirappien edustavien hintojen sekä niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien määrät markkinointivuodeksi 2009/10 on vahvistettu komission asetuksessa (EY) N:o 877/2009 (3). Kyseiset hinnat ja tullien määrät on viimeksi muutettu komission asetuksella (EU) N:o 488/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valkoisen sokerin, raakasokerin ja eräiden siirappien edustavien hintojen sekä niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien määrät markkinointivuodeksi 2009/10 on vahvistettu komission asetuksessa (EY) N:o 877/2009 (3). Kyseiset hinnat ja tullien määrät on viimeksi muutettu komission asetuksella (EU) N:o 488/2010 (4).

| (2) | Komissiolla tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseisiä määriä olisi muutettava asetuksessa (EY) N:o 951/2006 säädettyjen sääntöjen mukaisesti, |
| --- | --- |

(2)

Komissiolla tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseisiä määriä olisi muutettava asetuksessa (EY) N:o 951/2006 säädettyjen sääntöjen mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 951/2006 36 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden asetuksessa (EY) N:o 877/2009 markkinointivuodeksi 2009/10 vahvistetut edustavat hinnat ja tuonnissa sovellettavat lisätullit ja esitetään ne tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 8 päivänä kesäkuuta 2010.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä kesäkuuta 2010.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUVL L 253, 25.9.2009, s. 3.

3

(4)  EUVL L 138, 4.6.2010, s. 7.

4

---

LIITE

Valkoisen sokerin, raakasokerin ja CN-koodiin 1702 90 95 kuuluvien tuotteiden edustavien hintojen ja tuonnissa sovellettavien lisätullien muutetut määrät, joita sovelletaan 8 päivästä kesäkuuta 2010

| (EUR) |
| --- |
| CN-koodi | Edustava hinta 100 nettokilogrammalta tuotetta | Lisätulli 100 nettokilogrammalta tuotetta |
| 1701 11 10 (1) | 39,44 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 39,44 | 3,07 |
| 1701 12 10 (1) | 39,44 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 39,44 | 2,78 |
| 1701 91 00 (2) | 39,00 | 5,77 |
| 1701 99 10 (2) | 39,00 | 2,64 |
| 1701 99 90 (2) | 39,00 | 2,64 |
| 1702 90 95 (3) | 0,39 | 0,29 |

(EUR)

CN-koodi

Edustava hinta 100 nettokilogrammalta tuotetta

Lisätulli 100 nettokilogrammalta tuotetta

1701 11 10 (1)

39,44

0,00

1701 11 90 (1)

39,44

3,07

1701 12 10 (1)

39,44

0,00

1701 12 90 (1)

39,44

2,78

1701 91 00 (2)

39,00

5,77

1701 99 10 (2)

39,00

2,64

1701 99 90 (2)

39,00

2,64

1702 90 95 (3)

0,39

0,29

---

(1)  Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä IV olevassa III kohdassa määritellylle vakiolaadulle.

(2)  Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä IV olevassa II kohdassa määritellylle vakiolaadulle.

(3)  Vahvistetaan yhden prosentin sakkaroosipitoisuudelle.

---

PÄÄTÖKSET

| 8.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 140/25 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 140/25

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 3 päivänä kesäkuuta 2010,

alueiden komitean puolalaisen jäsenen nimeämisestä

(2010/310/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 305 artiklan,

ottaa huomioon Puolan hallituksen ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto antoi 22 päivänä joulukuuta 2009 ja 18 päivänä tammikuuta 2010 päätökset 2009/1014/EU ja 2010/29/EU alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2010 ja 25 päivän tammikuuta 2015 väliseksi kaudeksi (1). |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto antoi 22 päivänä joulukuuta 2009 ja 18 päivänä tammikuuta 2010 päätökset 2009/1014/EU ja 2010/29/EU alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2010 ja 25 päivän tammikuuta 2015 väliseksi kaudeksi (1).

| (2) | Yksi alueiden komitean jäsenen paikka on vapautunut alueiden komitean jäsenen Jan KOZŁOWSKIn toimikauden päätyttyä, |
| --- | --- |

(2)

Yksi alueiden komitean jäsenen paikka on vapautunut alueiden komitean jäsenen Jan KOZŁOWSKIn toimikauden päätyttyä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Nimetään alueiden komitean jäseneksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2015:

Mieczysław STRUK, marszałek województwa pomorskiego.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se annetaan.

Tehty Luxemburgissa 3 päivänä kesäkuuta 2010.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

A. PÉREZ RUBALCABA

---

(1)  EUVL L 348, 29.12.2009, s. 22 ja EUVL L 12, 19.1.2010, s. 11.

1

---

| 8.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 140/26 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 140/26

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 3 päivänä kesäkuuta 2010,

alueiden komitean kuuden italialaisen jäsenen ja neljän italialaisen varajäsenen nimeämisestä

(2010/311/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 305 artiklan,

ottaa huomioon Italian hallituksen ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 22 päivänä joulukuuta 2009 ja 18 päivänä tammikuuta 2010 päätökset 2009/1014/EU ja 2010/29/EU (1) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2010 ja 25 päivän tammikuuta 2015 väliseksi ajaksi. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 22 päivänä joulukuuta 2009 ja 18 päivänä tammikuuta 2010 päätökset 2009/1014/EU ja 2010/29/EU (1) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2010 ja 25 päivän tammikuuta 2015 väliseksi ajaksi.

| (2) | Kuusi alueiden komitean jäsenen paikkaa on vapautunut Agazio LOIEROn, Antonio BASSOLINOn, Massimo PINESCHIn, Mercedes BRESSOn, Claudio BURLANDOn ja Claudio MARTINin toimikauden päätyttyä. Kolme varajäsenen paikkaa on vapautunut Maria Giuseppina MUZZARELLIn, Sante ZUFFADAn ja Maria Rita LORENZETTIn toimikauden päätyttyä. Yksi varajäsenen paikka vapautui, kun Gianfranco VITAGLIANO nimettiin alueiden komitean jäseneksi, |
| --- | --- |

(2)

Kuusi alueiden komitean jäsenen paikkaa on vapautunut Agazio LOIEROn, Antonio BASSOLINOn, Massimo PINESCHIn, Mercedes BRESSOn, Claudio BURLANDOn ja Claudio MARTINin toimikauden päätyttyä. Kolme varajäsenen paikkaa on vapautunut Maria Giuseppina MUZZARELLIn, Sante ZUFFADAn ja Maria Rita LORENZETTIn toimikauden päätyttyä. Yksi varajäsenen paikka vapautui, kun Gianfranco VITAGLIANO nimettiin alueiden komitean jäseneksi,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Nimetään alueiden komiteaan jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2015:

| a) | jäseniksi:






  — | Giuseppe SCOPELLITI, Presidente Regione Calabria, |
| --- | --- | --- |

a)

jäseniksi:

—

Giuseppe SCOPELLITI, Presidente Regione Calabria,

| — | Gianfranco VITAGLIANO, Assessore Regione Molise, |
| --- | --- |

—

Gianfranco VITAGLIANO, Assessore Regione Molise,

| — | Renata POLVERINI, Presidente Regione Lazio, |
| --- | --- |

—

Renata POLVERINI, Presidente Regione Lazio,

| — | Roberto COTA, Presidente Regione Piemonte, |
| --- | --- |

—

Roberto COTA, Presidente Regione Piemonte,

| — | Mercedes BRESSO, Consigliere Regione Piemonte, |
| --- | --- |

—

Mercedes BRESSO, Consigliere Regione Piemonte,

| — | Catiuscia MARINI, Presidente Regione Umbria, |
| --- | --- |

—

Catiuscia MARINI, Presidente Regione Umbria,

ja

| b) | varajäseniksi:






  — | Simonetta SALIERA, Vice Presidente Regione Emilia Romagna, |
| --- | --- | --- |

b)

varajäseniksi:

—

Simonetta SALIERA, Vice Presidente Regione Emilia Romagna,

| — | Paolo Valentini PUCCITELLI, Consigliere Regione Lombardia, |
| --- | --- |

—

Paolo Valentini PUCCITELLI, Consigliere Regione Lombardia,

| — | Stefano CALDORO, Presidente Regione Campania, |
| --- | --- |

—

Stefano CALDORO, Presidente Regione Campania,

| — | Enrico ROSSI, Presidente Regione Toscana. |
| --- | --- |

—

Enrico ROSSI, Presidente Regione Toscana.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Luxemburgissa 3 päivänä kesäkuuta 2010.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

A. PÉREZ RUBALCABA

---

(1)  EUVL L 348, 29.12.2009, s. 22, ja EUVL L 12, 19.1.2010, s. 11.

1

---

| 8.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 140/27 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 140/27

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 3 päivänä kesäkuuta 2010,

alueiden komitean kolmen tanskalaisen varajäsenen nimeämisestä

(2010/312/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 305 artiklan,

ottaa huomioon Tanskan hallituksen ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 22 päivänä joulukuuta 2009 ja 18 päivänä tammikuuta 2010 päätökset 2009/1014/EU ja 2010/29/EU alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2010 ja 25 päivän tammikuuta 2015 väliseksi ajaksi (1). |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 22 päivänä joulukuuta 2009 ja 18 päivänä tammikuuta 2010 päätökset 2009/1014/EU ja 2010/29/EU alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2010 ja 25 päivän tammikuuta 2015 väliseksi ajaksi (1).

| (2) | Kolme alueiden komitean varajäsenen paikkaa on vapautunut Bent HANSENin, Carl HOLSTin ja Bent LARSENin toimikauden päätyttyä, |
| --- | --- |

(2)

Kolme alueiden komitean varajäsenen paikkaa on vapautunut Bent HANSENin, Carl HOLSTin ja Bent LARSENin toimikauden päätyttyä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Nimetään alueiden komitean varajäseniksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2015:

| — | Lasse KRULL, Regionsrådsmedlem, |
| --- | --- |

—

Lasse KRULL, Regionsrådsmedlem,

| — | Bente LAURIDSEN, Regionsrådsmedlem, |
| --- | --- |

—

Bente LAURIDSEN, Regionsrådsmedlem,

| — | Ole B. SØRENSEN, Regionsrådsmedlem. |
| --- | --- |

—

Ole B. SØRENSEN, Regionsrådsmedlem.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

Tehty Luxemburgissa 3 päivänä kesäkuuta 2010.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

A. PÉREZ RUBALCABA

---

(1)  EUVL L 348, 29.12.2009, s. 22 ja EUVL L 12, 19.1.2010, s. 11.

1

---

| 8.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 140/28 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 140/28

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 7 päivänä kesäkuuta 2010,

luvan antamisesta asetuksen (EY) N:o 669/2009 mukaisten fyysisten tarkastusten tekemiseen hyväksytyissä rehu- ja elintarvikealan toimijoiden tiloissa Kyproksessa

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 3525)

(Ainoastaan kreikankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2010/313/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 882/2004 täytäntöönpanosta tiettyjen muiden kuin eläinperäisten rehujen ja elintarvikkeiden tuontia koskevan tehostetun virallisen valvonnan osalta 24 päivänä heinäkuuta 2009 annetun komission asetuksen (EY) N:o 669/2009 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 669/2009 säädetään kyseistä valvontaa koskevista säännöistä ottaen huomioon myös fyysiset tarkastukset, jotka tehdään nimetyissä saapumispaikoissa Euroopan unioniin. Siinä säädetään myös tällaisia nimettyjä saapumispaikkoja koskevista vähimmäisvaatimuksista ja kyseisten saapumispaikkojen luettelosta, joka jäsenvaltioiden on tarjottava internetissä yleisesti saataville. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 669/2009 säädetään kyseistä valvontaa koskevista säännöistä ottaen huomioon myös fyysiset tarkastukset, jotka tehdään nimetyissä saapumispaikoissa Euroopan unioniin. Siinä säädetään myös tällaisia nimettyjä saapumispaikkoja koskevista vähimmäisvaatimuksista ja kyseisten saapumispaikkojen luettelosta, joka jäsenvaltioiden on tarjottava internetissä yleisesti saataville.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 669/2009 9 artiklan 1 kohdassa säädetään, että jos tietty nimetty saapumispaikka toimii erityisten maantieteellisten rajoitusten alaisena, komissio voi kyseisen jäsenvaltion pyynnöstä sallia, että tällaisen saapumispaikan toimivaltaiset viranomaiset tekevät fyysiset tarkastukset jonkin rehu- ja elintarvikealan toimijan tiloissa, kunhan tietyt ehdot täyttyvät. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 669/2009 9 artiklan 1 kohdassa säädetään, että jos tietty nimetty saapumispaikka toimii erityisten maantieteellisten rajoitusten alaisena, komissio voi kyseisen jäsenvaltion pyynnöstä sallia, että tällaisen saapumispaikan toimivaltaiset viranomaiset tekevät fyysiset tarkastukset jonkin rehu- ja elintarvikealan toimijan tiloissa, kunhan tietyt ehdot täyttyvät.

| (3) | Kypros toi 26 päivänä lokakuuta 2009 päivätyssä kirjeessä esiin Larnakan lentoaseman ja Limassolin sataman nimettyjen saapumispaikkojen erityisen maantieteellisen tilanteen ja saaren pienen koon ja pyysi, että komissio antaa kyseisten saapumispaikkojen toimivaltaisille viranomaisille luvan tehdä asetuksen (EY) N:o 669/2009 mukaiset fyysiset tarkastukset tiettyjen rehu- ja elintarvikealan toimijoiden tiloissa. |
| --- | --- |

(3)

Kypros toi 26 päivänä lokakuuta 2009 päivätyssä kirjeessä esiin Larnakan lentoaseman ja Limassolin sataman nimettyjen saapumispaikkojen erityisen maantieteellisen tilanteen ja saaren pienen koon ja pyysi, että komissio antaa kyseisten saapumispaikkojen toimivaltaisille viranomaisille luvan tehdä asetuksen (EY) N:o 669/2009 mukaiset fyysiset tarkastukset tiettyjen rehu- ja elintarvikealan toimijoiden tiloissa.

| (4) | Kypros antoi 9 päivänä helmikuuta 2010 päivätyssä kirjeessä komissiolle seuraavat takeet: fyysisten tarkastusten toteuttamista varten hyväksytään ainoastaan sellaisia rehu- ja elintarvikealan toimijoiden tiloja, jotka täyttävät asetuksessa (EY) N:o 669/2009 säädetyt nimettyjä saapumispaikkoja koskevat vähimmäisvaatimukset; Larnakan lentoaseman ja Limassolin sataman toimivaltaisten viranomaisten käyttöön osoitetaan siinä määrin resursseja, että kyseisissä nimetyissä saapumispaikoissa toteutetulle valvonnalle ei koidu häiriöitä eikä haittaa sen vuoksi, että fyysisiä tarkastuksia voidaan tehdä muualla kuin saapumispaikkojen tiloissa; ja rehu- tai elintarvikealan toimijan tiloissa tehtäviin fyysisiin tarkastuksiin valitut erät ovat kyseisen nimetyn saapumispaikan toimivaltaisten viranomaisten jatkuvassa valvonnassa siitä lähtien, kun erät saapuvat nimettyyn saapumispaikkaan, eikä niitä voida millään tavoin käsitellä luvattomasti tarkastusten aikana. |
| --- | --- |

(4)

Kypros antoi 9 päivänä helmikuuta 2010 päivätyssä kirjeessä komissiolle seuraavat takeet: fyysisten tarkastusten toteuttamista varten hyväksytään ainoastaan sellaisia rehu- ja elintarvikealan toimijoiden tiloja, jotka täyttävät asetuksessa (EY) N:o 669/2009 säädetyt nimettyjä saapumispaikkoja koskevat vähimmäisvaatimukset; Larnakan lentoaseman ja Limassolin sataman toimivaltaisten viranomaisten käyttöön osoitetaan siinä määrin resursseja, että kyseisissä nimetyissä saapumispaikoissa toteutetulle valvonnalle ei koidu häiriöitä eikä haittaa sen vuoksi, että fyysisiä tarkastuksia voidaan tehdä muualla kuin saapumispaikkojen tiloissa; ja rehu- tai elintarvikealan toimijan tiloissa tehtäviin fyysisiin tarkastuksiin valitut erät ovat kyseisen nimetyn saapumispaikan toimivaltaisten viranomaisten jatkuvassa valvonnassa siitä lähtien, kun erät saapuvat nimettyyn saapumispaikkaan, eikä niitä voida millään tavoin käsitellä luvattomasti tarkastusten aikana.

| (5) | Ottaen huomioon Larnakan lentoaseman ja Limassolin sataman nimettyjen saapumispaikkojen erityiset maantieteelliset rajoitukset ja Kyproksen vakuutus asetuksen (EY) N:o 669/2009 9 artiklan 1 kohdassa säädettyjen edellytysten täyttymisestä on aiheellista antaa lupa tehdä fyysisiä tarkastuksia sellaisissa tiettyjen rehu- ja elintarvikealan toimijoiden tiloissa, jotka kyseinen jäsenvaltio on hyväksynyt tällaisia tarkastuksia varten. |
| --- | --- |

(5)

Ottaen huomioon Larnakan lentoaseman ja Limassolin sataman nimettyjen saapumispaikkojen erityiset maantieteelliset rajoitukset ja Kyproksen vakuutus asetuksen (EY) N:o 669/2009 9 artiklan 1 kohdassa säädettyjen edellytysten täyttymisestä on aiheellista antaa lupa tehdä fyysisiä tarkastuksia sellaisissa tiettyjen rehu- ja elintarvikealan toimijoiden tiloissa, jotka kyseinen jäsenvaltio on hyväksynyt tällaisia tarkastuksia varten.

| (6) | Jotta tässä päätöksessä säädetylle luvalle taattaisiin riittävä julkisuus, on aiheellista tarjota asetuksen (EY) N:o 669/2009 5 artiklassa säädetyn kansallisen linkin kautta internetissä yleisesti saataville luettelo niistä rehu- ja elintarvikealan toimijoiden tiloista, jotka on hyväksytty kyseisen asetuksen mukaisia fyysisiä tarkastuksia varten, |
| --- | --- |

(6)

Jotta tässä päätöksessä säädetylle luvalle taattaisiin riittävä julkisuus, on aiheellista tarjota asetuksen (EY) N:o 669/2009 5 artiklassa säädetyn kansallisen linkin kautta internetissä yleisesti saataville luettelo niistä rehu- ja elintarvikealan toimijoiden tiloista, jotka on hyväksytty kyseisen asetuksen mukaisia fyysisiä tarkastuksia varten,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Annetaan Kyproksen Larnakan lentoaseman ja Limassolin sataman nimettyjen saapumispaikkojen toimivaltaisille viranomaisille asetuksen (EY) N:o 669/2009 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti lupa tehdä kyseisen asetuksen 8 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetyt fyysiset tarkastukset asetuksen liitteessä I lueteltujen muiden kuin eläinperäisten rehujen ja elintarvikkeiden tuonnissa Kyproksen tällaisia tarkastuksia varten hyväksymissä rehu- ja elintarvikealan toimijoiden tiloissa edellyttäen, että sanotun asetuksen 9 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät.

2.   Luettelo tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista rehu- ja elintarvikealan toimijoista, joiden tilat Kypros on hyväksynyt, tarjotaan asetuksen (EY) N:o 669/2009 5 artiklassa säädetyn kansallisen linkin kautta internetissä yleisesti saataville.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Kyproksen tasavallalle.

Tehty Brysselissä 7 päivänä kesäkuuta 2010.

Komission puolesta

John DALLI

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 194, 25.7.2009, s. 11.

1

---