# Úřední věstník L 13/2020

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 13 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6317. ledna 2020 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 13

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6317. ledna 2020

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEZINÁRODNÍ DOHODY |
| | * | Informace o vstupu v platnost Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Ukrajinou, kterou se mění obchodní preference pro drůbeží maso a přípravky z drůbežího masa stanovené v Dohodě o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé | 1 |
| | * | Informace o vstupu v platnost Dohody mezi Evropským společenstvím a vládou Nepálu o některých aspektech leteckých služeb | 2 |
| | * | Informace o vstupu v platnost Dohody mezi Evropským společenstvím a Novým Zélandem o některých aspektech leteckých služeb | 3 |
| | * | Informace o vstupu v platnost Dohody mezi Evropským společenstvím a Pákistánskou islámskou republikou o některých aspektech leteckých služeb | 4 |
| | * | Informace o vstupu v platnost Dohody mezi Evropským společenstvím a Panamskou republikou o některých aspektech leteckých služeb | 5 |
| | * | Informace o vstupu v platnost Dohody mezi Evropským společenstvím a Paraguayskou republikou o některých aspektech leteckých služeb | 6 |
| | * | Informace o vstupu v platnost Dohody mezi Evropským společenstvím a vládou Singapurské republiky o některých aspektech leteckých služeb | 7 |
| | * | Informace o vstupu v platnost Dohody mezi Evropskou unií a vládou Srílanské demokratické socialistické republiky o některých aspektech leteckých služeb | 8 |
| | * | Informace o vstupu v platnost Dohody mezi Evropským společenstvím a Spojenými arabskými emiráty o některých aspektech leteckých služeb | 9 |
| | * | Informace o vstupu v platnost Dohody mezi Evropským společenstvím a Západoafrickou hospodářskou a měnovou unií o některých aspektech leteckých služeb | 10 |
| | * | Informace o vstupu v platnost Dohody mezi Evropským společenstvím a Ukrajinou o některých aspektech leteckých služeb | 11 |
| | * | Informace o vstupu v platnost Dohody mezi Evropskou unií a vládou Vietnamské socialistické republiky o některých aspektech leteckých služeb | 12 |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/37 ze dne 16. ledna 2020, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1210/2003 o některých zvláštních omezeních hospodářských a finančních vztahů s Irákem | 13 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/38 ze dne 16. ledna 2020, kterým se stanoví technické provozní požadavky na zaznamenávání, formátování a předávání informací podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2403 o udržitelném řízení vnějšího rybářského loďstva | 15 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/39 ze dne 16. ledna 2020, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz peroxosíranů (persíranů) pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 | 18 |
| | | AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU |
| | * | Rozhodnutí Výboru pro Pozemní Dopravu Společenství-Švýcarsko č. 2/2019 ze dne 13. prosince 2019 o přechodných opatřeních k zachování plynulé železniční dopravy mezi Švýcarskem a Evropskou unií [2020/40] | 43 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

MEZINÁRODNÍ DOHODY

*

Informace o vstupu v platnost Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Ukrajinou, kterou se mění obchodní preference pro drůbeží maso a přípravky z drůbežího masa stanovené v Dohodě o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé

1

*

Informace o vstupu v platnost Dohody mezi Evropským společenstvím a vládou Nepálu o některých aspektech leteckých služeb

2

*

Informace o vstupu v platnost Dohody mezi Evropským společenstvím a Novým Zélandem o některých aspektech leteckých služeb

3

*

Informace o vstupu v platnost Dohody mezi Evropským společenstvím a Pákistánskou islámskou republikou o některých aspektech leteckých služeb

4

*

Informace o vstupu v platnost Dohody mezi Evropským společenstvím a Panamskou republikou o některých aspektech leteckých služeb

5

*

Informace o vstupu v platnost Dohody mezi Evropským společenstvím a Paraguayskou republikou o některých aspektech leteckých služeb

6

*

Informace o vstupu v platnost Dohody mezi Evropským společenstvím a vládou Singapurské republiky o některých aspektech leteckých služeb

7

*

Informace o vstupu v platnost Dohody mezi Evropskou unií a vládou Srílanské demokratické socialistické republiky o některých aspektech leteckých služeb

8

*

Informace o vstupu v platnost Dohody mezi Evropským společenstvím a Spojenými arabskými emiráty o některých aspektech leteckých služeb

9

*

Informace o vstupu v platnost Dohody mezi Evropským společenstvím a Západoafrickou hospodářskou a měnovou unií o některých aspektech leteckých služeb

10

*

Informace o vstupu v platnost Dohody mezi Evropským společenstvím a Ukrajinou o některých aspektech leteckých služeb

11

*

Informace o vstupu v platnost Dohody mezi Evropskou unií a vládou Vietnamské socialistické republiky o některých aspektech leteckých služeb

12

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/37 ze dne 16. ledna 2020, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1210/2003 o některých zvláštních omezeních hospodářských a finančních vztahů s Irákem

13

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/38 ze dne 16. ledna 2020, kterým se stanoví technické provozní požadavky na zaznamenávání, formátování a předávání informací podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2403 o udržitelném řízení vnějšího rybářského loďstva

15

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/39 ze dne 16. ledna 2020, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz peroxosíranů (persíranů) pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036

18

AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU

*

Rozhodnutí Výboru pro Pozemní Dopravu Společenství-Švýcarsko č. 2/2019 ze dne 13. prosince 2019 o přechodných opatřeních k zachování plynulé železniční dopravy mezi Švýcarskem a Evropskou unií [2020/40]

43

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/1776 ze dne 22. října 2019, kterým se mění příloha I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku ( Úř. věst. L 280, 31.10.2019 ) | 58 |
| | * | Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/1776 ze dne 9. října 2019, kterým se mění příloha I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku ( Úř. věst. L 280, 31.10.2019 ) | 59 |

Opravy

*

Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/1776 ze dne 22. října 2019, kterým se mění příloha I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku ( Úř. věst. L 280, 31.10.2019 )

( Úř. věst. L 280, 31.10.2019 )

58

*

Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/1776 ze dne 9. října 2019, kterým se mění příloha I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku ( Úř. věst. L 280, 31.10.2019 )

( Úř. věst. L 280, 31.10.2019 )

59

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

MEZINÁRODNÍ DOHODY

| 17.1.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 13/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 13/1

---

Informace o vstupu v platnost Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Ukrajinou, kterou se mění obchodní preference pro drůbeží maso a přípravky z drůbežího masa stanovené v Dohodě o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé

Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Ukrajinou, kterou se mění obchodní preference pro drůbeží maso a přípravky z drůbežího masa stanovené v Dohodě o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé, podepsaná v Kyjevě dne 30. července 2019
   (1), vstoupí v platnost dne 1. února 2020, jak je stanoveno v uvedené dohodě ve formě výměny dopisů, vzhledem k tomu, že poslední oznámení učiněné stranami bylo doručeno dne 9. ledna 2020.

1

---

(1)  
  Úř. věst. L 206, 6.8.2019, s. 3.

1

---

| 17.1.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 13/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 13/2

---

Informace o vstupu v platnost Dohody mezi Evropským společenstvím a vládou Nepálu o některých aspektech leteckých služeb

Dohoda mezi Evropským společenstvím a vládou Nepálu o některých aspektech leteckých služeb, která byla podepsána dne 23. ledna 2009 v Bruselu, vstoupila v platnost dne 25. června 2015 v souladu s čl. 9 odst. 1 této dohody poté, co bylo poslední oznámení uloženo do depozitáře dne 25. června 2015.

---

| 17.1.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 13/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 13/3

---

Informace o vstupu v platnost Dohody mezi Evropským společenstvím a Novým Zélandem o některých aspektech leteckých služeb

Dohoda mezi Evropským společenstvím a Novým Zélandem o některých aspektech leteckých služeb, která byla podepsána dne 21. června 2006 v Bruselu, vstoupila v platnost dne 25. října 2007 v souladu s čl. 8 odst. 1 této dohody poté, co bylo poslední oznámení uloženo do depozitáře dne 25. října 2007.

---

| 17.1.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 13/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 13/4

---

Informace o vstupu v platnost Dohody mezi Evropským společenstvím a Pákistánskou islámskou republikou o některých aspektech leteckých služeb

Dohoda mezi Evropským společenstvím a Pákistánskou islámskou republikou o některých aspektech leteckých služeb, která byla podepsána dne 24. února 2009 v Bruselu, vstoupila v platnost dne 5. května 2015 v souladu s čl. 8 odst. 1 této dohody poté, co bylo poslední oznámení uloženo do depozitáře dne 5. května 2015.

---

| 17.1.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 13/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 13/5

---

Informace o vstupu v platnost Dohody mezi Evropským společenstvím a Panamskou republikou o některých aspektech leteckých služeb

Dohoda mezi Evropským společenstvím a Panamskou republikou o některých aspektech leteckých služeb, která byla podepsána dne 1. října 2007 v Panamě, vstoupila v platnost dne 3. března 2009 v souladu s článkem 9 této dohody poté, co bylo poslední oznámení uloženo do depozitáře dne 3. března 2009.

---

| 17.1.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 13/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 13/6

---

Informace o vstupu v platnost Dohody mezi Evropským společenstvím a Paraguayskou republikou o některých aspektech leteckých služeb

Dohoda mezi Evropským společenstvím a Paraguayskou republikou o některých aspektech leteckých služeb, která byla podepsána dne 22. února 2007 v Bruselu, vstoupila v platnost dne 14. prosince 2012 v souladu s čl. 9 odst. 1 této dohody poté, co bylo poslední oznámení uloženo do depozitáře dne 14. prosince 2012.

---

| 17.1.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 13/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 13/7

---

Informace o vstupu v platnost Dohody mezi Evropským společenstvím a vládou Singapurské republiky o některých aspektech leteckých služeb

Dohoda mezi Evropským společenstvím a vládou Singapurské republiky o některých aspektech leteckých služeb, která byla podepsána dne 9. června 2006 v Lucemburku, vstoupila v platnost dne 30. září 2016 v souladu s čl. 7 odst. 1 této dohody poté, co bylo poslední oznámení uloženo do depozitáře dne 30. září 2016.

---

| 17.1.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 13/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 13/8

---

Informace o vstupu v platnost Dohody mezi Evropskou unií a vládou Srílanské demokratické socialistické republiky o některých aspektech leteckých služeb

Dohoda mezi Evropskou unií a vládou Srílanské demokratické socialistické republiky o některých aspektech leteckých služeb, která byla podepsána dne 27. září 2012 v Bruselu, vstoupila v platnost dne 4. března 2013 v souladu s čl. 7 odst. 1 této dohody poté, co bylo poslední oznámení uloženo do depozitáře dne 4. března 2013.

---

| 17.1.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 13/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 13/9

---

Informace o vstupu v platnost Dohody mezi Evropským společenstvím a Spojenými arabskými emiráty o některých aspektech leteckých služeb

Dohoda mezi Evropským společenstvím a Spojenými arabskými emiráty o některých aspektech leteckých služeb, která byla podepsána dne 30. listopadu 2007 v Bruselu, vstoupila v platnost dne 22. dubna 2013 v souladu s čl. 9 odst. 1 této dohody poté, co bylo poslední oznámení uloženo do depozitáře dne 22. dubna 2013.

---

| 17.1.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 13/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 13/10

---

Informace o vstupu v platnost Dohody mezi Evropským společenstvím a Západoafrickou hospodářskou a měnovou unií o některých aspektech leteckých služeb

Dohoda mezi Evropským společenstvím a Západoafrickou hospodářskou a měnovou unií o některých aspektech leteckých služeb, která byla podepsána dne 30. listopadu 2009 v Bruselu, vstoupila v platnost dne 21. února 2011 v souladu s čl. 9 odst. 1 této dohody poté, co bylo poslední oznámení uloženo do depozitáře dne 21. února 2011.

---

| 17.1.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 13/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 13/11

---

Informace o vstupu v platnost Dohody mezi Evropským společenstvím a Ukrajinou o některých aspektech leteckých služeb

Dohoda mezi Evropským společenstvím a Ukrajinou o některých aspektech leteckých služeb, která byla podepsána dne 1. prosince 2005 v Kyjevě, vstoupila v platnost dne 13. října 2006 v souladu s čl. 9 odst. 1 této dohody poté, co bylo poslední oznámení uloženo do depozitáře dne 13. října 2006.

---

| 17.1.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 13/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 13/12

---

Informace o vstupu v platnost Dohody mezi Evropskou unií a vládou Vietnamské socialistické republiky o některých aspektech leteckých služeb

Dohoda mezi Evropskou unií a vládou Vietnamské socialistické republiky o některých aspektech leteckých služeb, která byla podepsána dne 4. října 2010 v Bruselu, vstoupila v platnost dne 31. května 2011 v souladu s čl. 7 odst. 1 této dohody poté, co bylo poslední oznámení uloženo do depozitáře dne 31. května 2011.

---

NAŘÍZENÍ

| 17.1.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 13/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 13/13

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2020/37

ze dne 16. ledna 2020,

kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1210/2003 o některých zvláštních omezeních hospodářských a finančních vztahů s Irákem

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1210/2003 ze dne 7. července 2003 o některých zvláštních omezeních hospodářských a finančních vztahů s Irákem a o zrušení nařízení (ES) č. 2465/96 (1), a zejména na čl. 11 písm. b) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha III nařízení (ES) č. 1210/2003 uvádí seznam státních orgánů, podniků a institucí, jakož i fyzických a právnických osob, orgánů a subjektů předchozí irácké vlády, na které se vztahuje zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů, které se ke dni 22. května 2003 nacházely mimo území Iráku, podle uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Příloha III nařízení (ES) č. 1210/2003 uvádí seznam státních orgánů, podniků a institucí, jakož i fyzických a právnických osob, orgánů a subjektů předchozí irácké vlády, na které se vztahuje zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů, které se ke dni 22. května 2003 nacházely mimo území Iráku, podle uvedeného nařízení.

| (2) | Výbor pro sankce Rady bezpečnosti OSN dne 2. ledna 2020 rozhodl, že ze seznamu osob nebo subjektů, jichž se má zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů týkat, se odstraní patnáct položek. |
| --- | --- |

(2)

Výbor pro sankce Rady bezpečnosti OSN dne 2. ledna 2020 rozhodl, že ze seznamu osob nebo subjektů, jichž se má zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů týkat, se odstraní patnáct položek.

| (3) | Příloha III nařízení (ES) č. 1210/2003 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna, |
| --- | --- |

(3)

Příloha III nařízení (ES) č. 1210/2003 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha III nařízení (ES) č. 1210/2003 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. ledna 2020.

Za Komisi

Předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 169, 8.7.2003, s. 6.

1

---

PŘÍLOHA

V příloze III nařízení (ES) č. 1210/2003 se zrušují tyto položky:

| „21. | BAGHDAD MUNICIPALITY. Adresa: Khulafa Street, Khulafa Square, Baghdad, Iraq.“; |
| --- | --- |

„21.

| „24. | CHEMICAL, PETROCHEMICAL, MECHANICAL AND METALURICAL TRAINING CENTRE. Adresa: P.O. Box 274, Ashar, Basrah, Iraq.“; |
| --- | --- |

„24.

| „31. | DIRECTORATE-GENERAL OF MINOR PROJECTS AND RURAL ELECTRIFICATION. Adresa: - P.O. Box 788, Al-Karradah Al-Sharkiya, Arasat Al-Hindiya no. 81, Building No 137/327, Baghdad, Iraq.“; |
| --- | --- |

„31.

| „32. | DIRECTORATE OF TRAINING CENTRE FOR IRON AND STEEL. Adresa: P.O. Box 421, Basrah Khor Al-Zubair, Basrah, Iraq.“; |
| --- | --- |

„32.

| „77. | MECHANICAL TRAINING CENTRE/NASSIRIYA. Adresa: P.O. Box 65, Nassiriyah, Nassiriyah, Iraq.“; |
| --- | --- |

„77.

| „144. | STATE ENTERPRISE FOR MECHANICAL INDUSTRIES. Adresy: a) P.O. Box 5763, Iskandariya, Iraq; b) P.O. Box 367, Iskandariyah-Babylon Governate, Iraq.“; |
| --- | --- |

„144.

| „146. | STATE ENTERPRISE FOR PHOSPHATES. Adresy: a) P.O. Box 5954, East Gate, Sadoon St., Baghdad, Iraq; b) P.O. Box 5954, South Gate, Al-Kaim, Anbar, Baghdad, Iraq.“; |
| --- | --- |

„146.

| „156. | STATE ESTABLISHMENT FOR AGRICULTURAL MARKETING. Adresa: Eastern Karrda, Baghdad, Iraq.“; |
| --- | --- |

„156.

| „172. | STATE ORGANIZATION FOR AGRICULTURAL MARKETING. Adresa: Karkh, Nisoor Square, Baghdad, Iraq.“; |
| --- | --- |

„172.

| „173. | STATE ORGANIZATION FOR AGRICULTURAL MECHANIZATION AND AGRICULTURAL SUPPLIES (alias a) STATE ORGANIZATION FOR AGRICULTURAL MECHANIZATION, b) STATE ESTABLISHMENT FOR AGRICULTURAL MECHANIZATION, c) CENTRE FOR AGRICULTURAL MECHANIZATION, d) STATE ESTABLISHMENT FOR AGRICULTURAL SUPPLIES). Adresy: a) P.O. Box 26028, Waziriya, opp Al Bakr University, Baghdad, Iraq; b) P.O. Box 96101, Abu Nuvas St., Baghdad, Iraq; c) P.O. Box 26061, Al Wazeria, Baghdad, Iraq; Swaira-Hafria, Wasst Muhafadha, Iraq; d) P.O. Box 1045, Waziriyah, Baghdad, Iraq.“; |
| --- | --- |

„173.

| „178. | STATE ORGANIZATION FOR ELECTRICITY (alias a) STATE ORGANIZATION OF ELECTRICITY, SOUTHERN ELECTRICAL REGION; b) STATE ORGANIZATION OF ELECTRICITY / DEPARTMENT OF COMPUTING AND STATISTICS). Adresy: a) Off Jumhuriya St/Building 166, Nafoora Square, P.O. Box 5796, Baghdad, Iraq; b) P.O. Box 230, Basrah, Iraq; c) P.O. Box 14171 Jumhuriya St., Maidan Building no. 9, Baghdad, Iraq.“; |
| --- | --- |

„178.

| „181. | STATE ORGANIZATION FOR FOOD INDUSTRIES. Adresa: P.O. Box 2301, Alwiya, Camp Sarah Khatoon, Baghdad, Iraq.“; |
| --- | --- |

„181.

| „190. | STATE ORGANIZATION OF HOUSING. Adresa: P.O. Box 5824, Jumhuriya Street, Baghdad, Iraq.“; |
| --- | --- |

„190.

| „199. | STEEL AND TIMBER STATE ENTERPRISE (alias STATE TRADING ENTERPRISE FOR STEEL AND TIMBER). Adresa: - Arasat Al Hindya St., Salman Daoud Al Haydar Building, P.O. Box 602, Baghdad, Iraq.“; |
| --- | --- |

„199.

| „202. | VOCATIONAL TRAINING CENTRE FOR ENGINEERING AND METALLIC INDUSTRIES (alias VOCATIONAL TRAINING CENTRE FOR ENGINEERING). Adresa: Iskandariya-Babil, Iraq.“ |
| --- | --- |

„202.

---

| 17.1.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 13/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 13/15

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2020/38

ze dne 16. ledna 2020,

kterým se stanoví technické provozní požadavky na zaznamenávání, formátování a předávání informací podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2403 o udržitelném řízení vnějšího rybářského loďstva

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2403 ze dne 12. prosince 2017 o udržitelném řízení vnějšího rybářského loďstva a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1006/2008 (1) („nařízení o udržitelném řízení vnějšího rybářského loďstva“), a zejména na čl. 40 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení o udržitelném řízení vnějšího rybářského loďstva stanoví přijetí prováděcích aktů, jimiž se stanoví technické provozní požadavky na zaznamenávání, formátování a předávání informací uvedených v hlavách II, III a IV zmíněného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení o udržitelném řízení vnějšího rybářského loďstva stanoví přijetí prováděcích aktů, jimiž se stanoví technické provozní požadavky na zaznamenávání, formátování a předávání informací uvedených v hlavách II, III a IV zmíněného nařízení.

| (2) | Článek 40 nařízení o udržitelném řízení vnějšího rybářského loďstva stanoví, že výměna informací uvedená v hlavách II, III a IV zmíněného nařízení probíhá v elektronické podobě. Je vhodné stanovit požadavky na elektronické vyplňování a předávání těchto údajů, upřesnit jejich formát a stanovit postup pro změny formátu. |
| --- | --- |

(2)

Článek 40 nařízení o udržitelném řízení vnějšího rybářského loďstva stanoví, že výměna informací uvedená v hlavách II, III a IV zmíněného nařízení probíhá v elektronické podobě. Je vhodné stanovit požadavky na elektronické vyplňování a předávání těchto údajů, upřesnit jejich formát a stanovit postup pro změny formátu.

| (3) | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/218 (2) požaduje, aby členské státy předložily Komisi údaje o majitelích, vlastnostech a lovných zařízeních plavidla a o činnosti rybářských plavidel Unie plujících pod jejich vlajkou. Informace, které jsou v této databázi k dispozici, by se měly používat při výměně informací o oprávněních k rybolovu, jak vyžaduje nařízení o udržitelném řízení vnějšího rybářského loďstva. |
| --- | --- |

(3)

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/218 (2) požaduje, aby členské státy předložily Komisi údaje o majitelích, vlastnostech a lovných zařízeních plavidla a o činnosti rybářských plavidel Unie plujících pod jejich vlajkou. Informace, které jsou v této databázi k dispozici, by se měly používat při výměně informací o oprávněních k rybolovu, jak vyžaduje nařízení o udržitelném řízení vnějšího rybářského loďstva.

| (4) | Informace obsažené v databázi Unie pro oprávnění k rybolovu zřízené v souladu s článkem 39 nařízení o udržitelném řízení vnějšího rybářského loďstva mohou obsahovat osobní údaje, včetně identifikátorů plavidla, jmen majitelů plavidel a kontaktních údajů na ně. Zpracování těchto osobních údajů je nezbytné pro účinné řízení výměny údajů a informací, jak vyžaduje nařízení o udržitelném řízení vnějšího rybářského loďstva. Mělo by být vždy a na všech úrovních zajištěno, aby byly dodržovány povinnosti týkající se ochrany osobních údajů stanovené v nařízeních Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 (3) a (EU) 2016/679 (4). V zájmu zajištění udržitelného řízení vnějšího rybářského loďstva a rybolovu ve vodách EU plavidly plujícími pod vlajkou třetí země je nezbytné uchovávat údaje po dobu deseti let. V některých případech by údaje měly být uchovávány po dobu delší než deset let. |
| --- | --- |

(4)

Informace obsažené v databázi Unie pro oprávnění k rybolovu zřízené v souladu s článkem 39 nařízení o udržitelném řízení vnějšího rybářského loďstva mohou obsahovat osobní údaje, včetně identifikátorů plavidla, jmen majitelů plavidel a kontaktních údajů na ně. Zpracování těchto osobních údajů je nezbytné pro účinné řízení výměny údajů a informací, jak vyžaduje nařízení o udržitelném řízení vnějšího rybářského loďstva. Mělo by být vždy a na všech úrovních zajištěno, aby byly dodržovány povinnosti týkající se ochrany osobních údajů stanovené v nařízeních Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 (3) a (EU) 2016/679 (4). V zájmu zajištění udržitelného řízení vnějšího rybářského loďstva a rybolovu ve vodách EU plavidly plujícími pod vlajkou třetí země je nezbytné uchovávat údaje po dobu deseti let. V některých případech by údaje měly být uchovávány po dobu delší než deset let.

| (5) | Členským státům je třeba poskytnout dostatek času k tomu, aby mohly své vnitrostátní systémy přizpůsobit novým požadavkům, jež jsou stanoveny v tomto nařízení. |
| --- | --- |

(5)

Členským státům je třeba poskytnout dostatek času k tomu, aby mohly své vnitrostátní systémy přizpůsobit novým požadavkům, jež jsou stanoveny v tomto nařízení.

| (6) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rybolov a akvakulturu, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rybolov a akvakulturu,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

KAPITOLA I

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 1

Předmět

Toto nařízení stanoví technické provozní požadavky na zaznamenávání, formátování a předávání informací uvedených v čl. 40 odst. 2 nařízení o udržitelném řízení vnějšího rybářského loďstva.

Článek 2

Definice

1.   Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené v článku 3 nařízení o udržitelném řízení vnějšího rybářského loďstva.

2.   Pro účel tohoto nařízení se použijí rovněž tyto definice:

| a) | „databází rybářského loďstva Unie“ se rozumí rejstřík vedený Komisí, který obsahuje informace o všech rybářských plavidlech Unie v souladu s prováděcím nařízením (EU) 2017/218 a který je doplněn o další údaje o plavidlech požadované v žádostech o oprávnění k rybolovu podle nařízení o udržitelném řízení vnějšího rybářského loďstva; |
| --- | --- |

a)

„databází rybářského loďstva Unie“ se rozumí rejstřík vedený Komisí, který obsahuje informace o všech rybářských plavidlech Unie v souladu s prováděcím nařízením (EU) 2017/218 a který je doplněn o další údaje o plavidlech požadované v žádostech o oprávnění k rybolovu podle nařízení o udržitelném řízení vnějšího rybářského loďstva;

| b) | „databází Unie pro oprávnění k rybolovu“ se rozumí databáze vytvořená v souladu s článkem 39 nařízení o udržitelném řízení vnějšího rybářského loďstva s cílem zajistit výměnu informací uvedených v hlavách II a III zmíněného nařízení. |
| --- | --- |

b)

„databází Unie pro oprávnění k rybolovu“ se rozumí databáze vytvořená v souladu s článkem 39 nařízení o udržitelném řízení vnějšího rybářského loďstva s cílem zajistit výměnu informací uvedených v hlavách II a III zmíněného nařízení.

KAPITOLA II

INFORMACE V DATABÁZI UNIE PRO OPRÁVNĚNÍ K RYBOLOVU

Článek 3

Žádosti o oprávnění k rybolovu

1.   Při podávání žádostí o oprávnění k rybolovu v souladu s čl. 39 odst. 3 nařízení o udržitelném řízení vnějšího rybářského loďstva předloží členské státy a třetí země jednu žádost za plavidlo, za dohodu, za kategorii rybolovu a za období.

2.   Informace o plavidle, které jsou k dispozici v databázi rybářského loďstva Unie, jsou využívány v databázi Unie pro oprávnění k rybolovu, aby byla zajištěna výměna údajů o oprávněních k rybolovu, jak vyžaduje nařízení o udržitelném řízení vnějšího rybářského loďstva.

Článek 4

Formát vyměňovaných informací

1.   Formátem informací vyměňovaných mezi členskými státy, třetími zeměmi a Komisí v souladu s články 11, 18, 22 a 25 nařízení o udržitelném řízení vnějšího rybářského loďstva je definice schématu XML domény Fishing License Authorization & Permit (FLAP) založená na normě P1000–9 pro výměnu informací týkajících se rybolovu United Nations Fisheries Language for Universal Exchange (UN/FLUX).

2.   Datová pole, hlavní prvky a dobře formátované zprávy v rozšiřitelném značkovacím jazyce (XML) musí splňovat definici schématu XML (XSD) vycházející ze standardizačních knihoven pro normalizaci UN/FLUX.

3.   Použije se formát XSD a kódy uvedené v rejstříku údajů pro velitele plavidel (Master Data Register) na stránkách Evropské komise věnovaných rybolovu.

4.   Členské státy použijí prováděcí dokument FLAP, který je k dispozici na internetových stránkách Evropské komise věnovaných rybolovu, aby bylo zajištěno, že se do databáze Unie o oprávněních k rybolovu podávají náležité zprávy a že se používají patřičné postupy.

Článek 5

Předávání zpráv

1.   Předávání zpráv je plně automatizované a okamžité, a to prostřednictvím transportní vrstvy pro výměnu údajů o rybolovu, kterou zpřístupňuje Komise.

2.   Odesílatel odpovídá za podávání zpráv v souladu s dohodnutými pravidly validace a ověřování stanovenými v prováděcím dokumentu FLAP.

3.   Příjemce zprávy informuje odesílatele o přijetí a výsledcích validace a ověření zprávy tím, že zašle zprávu o odpovědi.

Článek 6

Změny formátů XML a prováděcích dokumentů

1.   O změnách formátu XML domény UN/FLUX a prováděcího dokumentu FLAP rozhodují útvary Komise po dohodě s členskými státy.

2.   Změny uvedené v odstavci 1 nabudou účinku nejdříve šest měsíců a nejpozději osmnáct měsíců poté, co je o nich rozhodnuto. O přesném dni rozhodnou útvary Komise po dohodě s členskými státy.

Článek 7

Osobní údaje

Osobní údaje obsažené v databázi Unie o oprávněních k rybolovu se neuchovávají po dobu delší než 10 let s výjimkou případů, kdy jsou osobní údaje nezbytné k tomu, aby bylo možné sledovat protiprávní jednání, inspekci nebo soudní či správní řízení. V těchto případech mohou být osobní údaje uchovávány po dobu 20 let. Pokud jsou osobní údaje uchovávány po delší dobu, anonymizují se.

KAPITOLA III

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 8

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Použije se ode dne 1. prosince 2020.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. ledna 2020.

Za Komisi

Předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 347, 28.12.2017, s. 81.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/218 ze dne 6. února 2017 týkající se rejstříku rybářského loďstva Unie (Úř. věst. L 34, 9.2.2017, s. 9).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 ze dne 23. října 2018 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení nařízení (ES) č. 45/2001 a rozhodnutí č. 1247/2002/ES (Úř. věst. L 295, 21.11.2018, s. 39).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).

4

---

| 17.1.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 13/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 13/18

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2020/39

ze dne 16. ledna 2020,

kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz peroxosíranů (persíranů) pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

1.1.   Platná opatření

Platná opatření

| (1) | V říjnu 2007 uložila Rada prováděcím nařízením (ES) č. 1184/2007 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz peroxosíranů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „Čína“) (dále jen „původní opatření“). Dvěma společnostem bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství a pro jednu z nich byla stanovena individuální sazba dumpingového cla ve výši 24,5 %. U druhé společnosti dumping zjištěn nebyl a tato společnost byla vyňata z působnosti opatření. Na všechny ostatní společnosti se vztahuje celní sazba ve výši 71,8 %. V prosinci 2013 Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti prodloužila platnost antidumpingových opatření prováděcím nařízením (EU) č. 1343/2013 (3) (dále jen „platná opatření“). |
| --- | --- |

(1)

V říjnu 2007 uložila Rada prováděcím nařízením (ES) č. 1184/2007 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz peroxosíranů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „Čína“) (dále jen „původní opatření“). Dvěma společnostem bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství a pro jednu z nich byla stanovena individuální sazba dumpingového cla ve výši 24,5 %. U druhé společnosti dumping zjištěn nebyl a tato společnost byla vyňata z působnosti opatření. Na všechny ostatní společnosti se vztahuje celní sazba ve výši 71,8 %. V prosinci 2013 Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti prodloužila platnost antidumpingových opatření prováděcím nařízením (EU) č. 1343/2013 (3) (dále jen „platná opatření“).

2

3

1.2.   Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

| (2) | Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti platného opatření (4) požádaly společnosti RheinPerChemie GmbH a United Initiators GmbH (dále jen „žadatelé“), představující 100 % celkové výroby peroxosíranů v Unii, o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti. Žadatelé argumentovali, že pozbytí platnosti stávajících opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(2)

Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti platného opatření (4) požádaly společnosti RheinPerChemie GmbH a United Initiators GmbH (dále jen „žadatelé“), představující 100 % celkové výroby peroxosíranů v Unii, o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti. Žadatelé argumentovali, že pozbytí platnosti stávajících opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.

4

| (3) | Dne 17. prosince 2018 Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (5) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) informovala o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti platných opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(3)

Dne 17. prosince 2018 Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (5) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) informovala o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti platných opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

Úředním věstníku Evropské unie

5

| (4) | Dne 26. září 2019 zahájila Komise z vlastního podnětu šetření možného obcházení platných antidumpingových opatření společností ABC Chemicals (Shanghai) Co. Ltd., u níž v původním šetření nebyl dumping zjištěn, a zavedla celní evidenci dovozu výrobku, který je předmětem přezkumu, uskutečněného uvedenou společností (6). Výsledek tohoto přezkumu před pozbytím platnosti nijak nepředjímá výsledek šetření obcházení antidumpungových opatření. |
| --- | --- |

(4)

Dne 26. září 2019 zahájila Komise z vlastního podnětu šetření možného obcházení platných antidumpingových opatření společností ABC Chemicals (Shanghai) Co. Ltd., u níž v původním šetření nebyl dumping zjištěn, a zavedla celní evidenci dovozu výrobku, který je předmětem přezkumu, uskutečněného uvedenou společností (6). Výsledek tohoto přezkumu před pozbytím platnosti nijak nepředjímá výsledek šetření obcházení antidumpungových opatření.

6

1.3.   Šetření

Šetření

1.3.1.   Období přezkumného šetření a posuzované období

Období přezkumného šetření a posuzované období

| (5) | Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2017 do 30. září 2018 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2015 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(5)

Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2017 do 30. září 2018 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2015 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

1.3.2.   Zúčastněné strany

Zúčastněné strany

| (6) | V oznámení o zahájení přezkumu vyzvala Komise všechny zúčastněné strany, aby se šetření zúčastnily. Obrátila se zejména na žadatele, známé vyvážející výrobce v ČLR, známé dovozce v Unii, kteří nejsou ve spojení, a orgány ČLR. |
| --- | --- |

(6)

V oznámení o zahájení přezkumu vyzvala Komise všechny zúčastněné strany, aby se šetření zúčastnily. Obrátila se zejména na žadatele, známé vyvážející výrobce v ČLR, známé dovozce v Unii, kteří nejsou ve spojení, a orgány ČLR.

| (7) | Všechny zúčastněné strany byly vyzvány, aby oznámily svá stanoviska, předložily informace a poskytly příslušné důkazy ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení přezkumu. Zúčastněným stranám byla rovněž poskytnuta možnost požádat o slyšení u útvarů Komise provádějících šetření a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(7)

Všechny zúčastněné strany byly vyzvány, aby oznámily svá stanoviska, předložily informace a poskytly příslušné důkazy ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení přezkumu. Zúčastněným stranám byla rovněž poskytnuta možnost požádat o slyšení u útvarů Komise provádějících šetření a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

1.3.3.   Výběr vzorku

Výběr vzorku

| (8) | V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců, kteří nejsou ve spojení, v souladu s článkem 17 základního nařízení. Pouze jeden vyvážející výrobce – United Initiators (Hefei) Co. Ltd. a jeho mateřská společnost United Initiators (Shanghai) Co., Ltd. – se přihlásil a poskytl požadované informace. Vybrat vzorek vyvážejících výrobců proto nebylo nutné. |
| --- | --- |

(8)

V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců, kteří nejsou ve spojení, v souladu s článkem 17 základního nařízení. Pouze jeden vyvážející výrobce – United Initiators (Hefei) Co. Ltd. a jeho mateřská společnost United Initiators (Shanghai) Co., Ltd. – se přihlásil a poskytl požadované informace. Vybrat vzorek vyvážejících výrobců proto nebylo nutné.

| (9) | Po zahájení šetření se přihlásilo několik dovozců, ale ani jeden z nich během období přezkumného šetření nedovážel významné množství výrobku, který je předmětem přezkumného šetření. Komise proto nevybrala vzorek dovozců. |
| --- | --- |

(9)

Po zahájení šetření se přihlásilo několik dovozců, ale ani jeden z nich během období přezkumného šetření nedovážel významné množství výrobku, který je předmětem přezkumného šetření. Komise proto nevybrala vzorek dovozců.

1.3.4.   Dotazníky a inspekce na místě

Dotazníky a inspekce na místě

| (10) | Komise zpřístupnila dotazníky všem vývozcům a zaslala je výrobcům v Unii a uživatelům. Komise rovněž zaslala dotazník vládě ČLR (dále jen „čínská vláda“). Odpovědi obdržela od dvou výrobců v Unii a jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR. |
| --- | --- |

(10)

Komise zpřístupnila dotazníky všem vývozcům a zaslala je výrobcům v Unii a uživatelům. Komise rovněž zaslala dotazník vládě ČLR (dále jen „čínská vláda“). Odpovědi obdržela od dvou výrobců v Unii a jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR.

| (11) | Komise ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:






  a) | čínský vyvážející výrobce:






  — | United Initiators (Hefei) Co., Ltd. a její prodejní společnost ve spojení United Initiators (Shanghai) Co., Ltd.; |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komise ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:

a)

čínský vyvážející výrobce:

—

United Initiators (Hefei) Co., Ltd. a její prodejní společnost ve spojení United Initiators (Shanghai) Co., Ltd.;

| b) | výrobci v Unii:






  — | RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Německo, |
| --- | --- | --- |

b)

výrobci v Unii:

—

RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Německo,

| — | United Initiators GmbH & Co. KG, Německo. |
| --- | --- |

—

United Initiators GmbH & Co. KG, Německo.

1.3.5.   Postup pro určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení

Postup pro určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení

| (12) | Vzhledem k tomu, že v žádosti o přezkum jsou dostatečné důkazy naznačující existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, považovala Komise za vhodné zahájit přezkum s ohledem na čl. 2 odst. 6a základního nařízení. |
| --- | --- |

(12)

Vzhledem k tomu, že v žádosti o přezkum jsou dostatečné důkazy naznačující existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, považovala Komise za vhodné zahájit přezkum s ohledem na čl. 2 odst. 6a základního nařízení.

| (13) | V zájmu shromáždění nezbytných údajů pro případné uplatnění čl. 2 odst. 6a základního nařízení proto Komise v oznámení o zahájení přezkumu vyzvala všechny známé výrobce v ČLR, aby poskytli informace požadované v příloze III oznámení o zahájení přezkumu, pokud jde o vstupy používané při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu. Jediný výrobce, kteří zaslal odpověď k výběru vzorku, předložil rovněž informace požadované v příloze III. |
| --- | --- |

(13)

V zájmu shromáždění nezbytných údajů pro případné uplatnění čl. 2 odst. 6a základního nařízení proto Komise v oznámení o zahájení přezkumu vyzvala všechny známé výrobce v ČLR, aby poskytli informace požadované v příloze III oznámení o zahájení přezkumu, pokud jde o vstupy používané při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu. Jediný výrobce, kteří zaslal odpověď k výběru vzorku, předložil rovněž informace požadované v příloze III.

| (14) | Komise kromě toho s cílem získat informace, jež považovala za nezbytné pro své šetření v souvislosti s údajnými podstatnými zkresleními ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, zaslala dotazník také čínské vládě. V tomto dotazníku vyzvala čínskou vládu, aby se vyjádřila k důkazům obsaženým v žádosti žadatelů, k veškerým dalším důkazům ve spise týkajícím se existence podstatných zkreslení, včetně důkazů uvedených v „Pracovním dokumentu útvarů Komise o podstatných zkresleních v hospodářství Čínské lidové republiky pro účely šetření v oblasti ochrany obchodu“ (dále jen „zpráva“) (7), jakož i k vhodnosti použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení v daném případě. Komise neobdržela od čínské vlády žádnou odpověď. |
| --- | --- |

(14)

Komise kromě toho s cílem získat informace, jež považovala za nezbytné pro své šetření v souvislosti s údajnými podstatnými zkresleními ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, zaslala dotazník také čínské vládě. V tomto dotazníku vyzvala čínskou vládu, aby se vyjádřila k důkazům obsaženým v žádosti žadatelů, k veškerým dalším důkazům ve spise týkajícím se existence podstatných zkreslení, včetně důkazů uvedených v „Pracovním dokumentu útvarů Komise o podstatných zkresleních v hospodářství Čínské lidové republiky pro účely šetření v oblasti ochrany obchodu“ (dále jen „zpráva“) (7), jakož i k vhodnosti použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení v daném případě. Komise neobdržela od čínské vlády žádnou odpověď.

7

| (15) | Komise rovněž vyzvala všechny zúčastněné strany, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu oznámily svá stanoviska, předložily informace a poskytly příslušné důkazy, pokud jde o vhodnost uplatnění čl. 2 odst. 6a základního nařízení. |
| --- | --- |

(15)

Komise rovněž vyzvala všechny zúčastněné strany, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu oznámily svá stanoviska, předložily informace a poskytly příslušné důkazy, pokud jde o vhodnost uplatnění čl. 2 odst. 6a základního nařízení.

| (16) | V oznámení o zahájení přezkumu Komise rovněž uvedla, že s ohledem na dostupné důkazy může být pro účely určení běžné hodnoty na základě nezkreslených cen nebo referenčních hodnot nutné zvolit vhodnou reprezentativní zemi podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(16)

V oznámení o zahájení přezkumu Komise rovněž uvedla, že s ohledem na dostupné důkazy může být pro účely určení běžné hodnoty na základě nezkreslených cen nebo referenčních hodnot nutné zvolit vhodnou reprezentativní zemi podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení.

| (17) | Dne 15. ledna 2019 informovala Komise prostřednictvím prvního záznamu do spisu (8) (dále jen „záznam ze dne 15. ledna“) o relevantních zdrojích, jež může použít k určení běžné hodnoty, v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. e) druhým pododstavcem základního nařízení. Na základě odpovědí na přílohu III oznámení o zahájení přezkumu předložila Komise seznam všech výrobních faktorů, jako jsou materiály, energie a pracovní síla, použitých při výrobě peroxosíranů. Komise kromě toho na základě kritérií pro výběr nezkreslených cen nebo referenčních hodnot určila Turecko jako nejvhodnější reprezentativní zemi v dané fázi. |
| --- | --- |

(17)

Dne 15. ledna 2019 informovala Komise prostřednictvím prvního záznamu do spisu (8) (dále jen „záznam ze dne 15. ledna“) o relevantních zdrojích, jež může použít k určení běžné hodnoty, v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. e) druhým pododstavcem základního nařízení. Na základě odpovědí na přílohu III oznámení o zahájení přezkumu předložila Komise seznam všech výrobních faktorů, jako jsou materiály, energie a pracovní síla, použitých při výrobě peroxosíranů. Komise kromě toho na základě kritérií pro výběr nezkreslených cen nebo referenčních hodnot určila Turecko jako nejvhodnější reprezentativní zemi v dané fázi.

8

| (18) | Komise umožnila všem zúčastněným stranám, aby předložily své připomínky. Komise obdržela připomínky od žadatelů. |
| --- | --- |

(18)

Komise umožnila všem zúčastněným stranám, aby předložily své připomínky. Komise obdržela připomínky od žadatelů.

| (19) | Těmito připomínkami se Komise zabývala ve druhém záznamu (9) ke zdrojům pro určení běžné hodnoty ze dne 6. května 2019 (dále jen „záznam ze dne 6. května“). V záznamu ze dne 6. května Komise dále upřesnila seznam výrobních faktorů a zopakovala závěr, že nejvhodnější reprezentativní zemí podle čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážky základního nařízení je Turecko. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k tomu předložily připomínky. Nebyly obdrženy žádné připomínky. |
| --- | --- |

(19)

Těmito připomínkami se Komise zabývala ve druhém záznamu (9) ke zdrojům pro určení běžné hodnoty ze dne 6. května 2019 (dále jen „záznam ze dne 6. května“). V záznamu ze dne 6. května Komise dále upřesnila seznam výrobních faktorů a zopakovala závěr, že nejvhodnější reprezentativní zemí podle čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážky základního nařízení je Turecko. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k tomu předložily připomínky. Nebyly obdrženy žádné připomínky.

9

2.   VÝROBEK, KTERÝ JE PŘEDMĚTEM PŘEZKUMU, A OBDOBNÝ VÝROBEK

VÝROBEK, KTERÝ JE PŘEDMĚTEM PŘEZKUMU, A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1.   Výrobek, který je předmětem přezkumu

Výrobek, který je předmětem přezkumu

| (20) | Výrobkem, který je předmětem přezkumu, jsou peroxosírany (persírany), včetně monopersíranu draselného, pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN 2833 40 00 a ex 2842 90 80 (kód TARIC 2842908020) (dále jen „výrobek, který je předmětem přezkumu“). |
| --- | --- |

(20)

Výrobkem, který je předmětem přezkumu, jsou peroxosírany (persírany), včetně monopersíranu draselného, pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN 2833 40 00 a ex 2842 90 80 (kód TARIC 2842908020) (dále jen „výrobek, který je předmětem přezkumu“).

| (21) | Peroxosírany se používají jako iniciátor nebo jako oxidant v řadě procesů, například jako iniciátor polymerace při výrobě polymerů, jako leptadlo při výrobě desek s plošnými spoji či jako bělicí činidlo ve vlasové kosmetice. |
| --- | --- |

(21)

Peroxosírany se používají jako iniciátor nebo jako oxidant v řadě procesů, například jako iniciátor polymerace při výrobě polymerů, jako leptadlo při výrobě desek s plošnými spoji či jako bělicí činidlo ve vlasové kosmetice.

2.2.   Obdobný výrobek

Obdobný výrobek

| (22) | Jak bylo zjištěno v původním šetření, peroxosírany prodávané výrobním odvětvím Unie v Unii a peroxosírany vyráběné a prodávané na domácím trhu ČLR a peroxosírany dovážené do Unie z ČLR mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejná konečná použití. Proto se považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(22)

Jak bylo zjištěno v původním šetření, peroxosírany prodávané výrobním odvětvím Unie v Unii a peroxosírany vyráběné a prodávané na domácím trhu ČLR a peroxosírany dovážené do Unie z ČLR mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejná konečná použití. Proto se považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

3.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU

PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU

| (23) | V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda je pravděpodobné, že by došlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu ze strany ČLR, kdyby platná opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(23)

V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda je pravděpodobné, že by došlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu ze strany ČLR, kdyby platná opatření pozbyla platnosti.

3.1.   Pokračování dumpingového dovozu během období přezkumného šetření

Pokračování dumpingového dovozu během období přezkumného šetření

3.1.1.   Běžná hodnota

Běžná hodnota

| (24) | V čl. 2 odst. 1 základního nařízení je uvedeno, že
  „běžná hodnota se obvykle zakládá na cenách, které jsou zaplaceny nebo mají být zaplaceny nezávislým odběratelem v zemi vývozu v běžném obchodním styku“
  . |
| --- | --- |

(24)

V čl. 2 odst. 1 základního nařízení je uvedeno, že
  „běžná hodnota se obvykle zakládá na cenách, které jsou zaplaceny nebo mají být zaplaceny nezávislým odběratelem v zemi vývozu v běžném obchodním styku“
  .

„běžná hodnota se obvykle zakládá na cenách, které jsou zaplaceny nebo mají být zaplaceny nezávislým odběratelem v zemi vývozu v běžném obchodním styku“

| (25) | Avšak čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení stanoví, že
  „pokud se [...] zjistí, že není vhodné použít domácí ceny a náklady v zemi vývozu, jelikož v této zemi dochází k podstatným zkreslením ve smyslu písmene b), běžná hodnota se zjistí početně výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty“
  a
  „zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“
  . Jak je dále vysvětleno níže, Komise v tomto šetření došla k závěru, že na základě dostupných důkazů a vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády a k tomu, že vyvážející výrobci nepředložili žádné tvrzení, bylo uplatnění čl. 2 odst. 6a základního nařízení vhodné. |
| --- | --- |

(25)

Avšak čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení stanoví, že
  „pokud se [...] zjistí, že není vhodné použít domácí ceny a náklady v zemi vývozu, jelikož v této zemi dochází k podstatným zkreslením ve smyslu písmene b), běžná hodnota se zjistí početně výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty“
  a
  „zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“
  . Jak je dále vysvětleno níže, Komise v tomto šetření došla k závěru, že na základě dostupných důkazů a vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády a k tomu, že vyvážející výrobci nepředložili žádné tvrzení, bylo uplatnění čl. 2 odst. 6a základního nařízení vhodné.

„pokud se [...] zjistí, že není vhodné použít domácí ceny a náklady v zemi vývozu, jelikož v této zemi dochází k podstatným zkreslením ve smyslu písmene b), běžná hodnota se zjistí početně výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty“

„zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“

3.1.2.   Existence podstatných zkreslení

Existence podstatných zkreslení

3.1.2.1.   Úvod

| (26) | V čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení se uvádí:
  „Podstatná zkreslení jsou taková zkreslení, k nimž dochází v případě, kdy vykazované ceny nebo náklady, včetně nákladů na suroviny a energii, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, neboť jsou ovlivňovány významnými zásahy státu. Při posuzování toho, zda existují podstatná zkreslení, se bere v úvahu mimo jiné možný dopad jednoho či více z těchto prvků:







  — | skutečnost, že na dotčeném trhu působí do značné míry podniky, jež jsou ve vlastnictví orgánů země vývozu, jsou těmito orgány ovládány nebo jsou pod jejich strategickým dohledem či se řídí jejich pokyny, |
| --- | --- | --- |

(26)

V čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení se uvádí:
  „Podstatná zkreslení jsou taková zkreslení, k nimž dochází v případě, kdy vykazované ceny nebo náklady, včetně nákladů na suroviny a energii, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, neboť jsou ovlivňovány významnými zásahy státu. Při posuzování toho, zda existují podstatná zkreslení, se bere v úvahu mimo jiné možný dopad jednoho či více z těchto prvků:

„Podstatná zkreslení jsou taková zkreslení, k nimž dochází v případě, kdy vykazované ceny nebo náklady, včetně nákladů na suroviny a energii, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, neboť jsou ovlivňovány významnými zásahy státu. Při posuzování toho, zda existují podstatná zkreslení, se bere v úvahu mimo jiné možný dopad jednoho či více z těchto prvků:

—

skutečnost, že na dotčeném trhu působí do značné míry podniky, jež jsou ve vlastnictví orgánů země vývozu, jsou těmito orgány ovládány nebo jsou pod jejich strategickým dohledem či se řídí jejich pokyny,

skutečnost, že na dotčeném trhu působí do značné míry podniky, jež jsou ve vlastnictví orgánů země vývozu, jsou těmito orgány ovládány nebo jsou pod jejich strategickým dohledem či se řídí jejich pokyny,

| — | přítomnost státu ve firmách, což mu dává možnost ovlivňovat ceny či náklady, |
| --- | --- |

—

přítomnost státu ve firmách, což mu dává možnost ovlivňovat ceny či náklady,

přítomnost státu ve firmách, což mu dává možnost ovlivňovat ceny či náklady,

| — | veřejné politiky či opatření, jež pozitivně diskriminují domácí dodavatele či jinak ovlivňují volné působení tržních sil, |
| --- | --- |

—

veřejné politiky či opatření, jež pozitivně diskriminují domácí dodavatele či jinak ovlivňují volné působení tržních sil,

veřejné politiky či opatření, jež pozitivně diskriminují domácí dodavatele či jinak ovlivňují volné působení tržních sil,

| — | neexistence nebo diskriminační uplatňování či nedostatečné vymáhání práva týkajícího se úpadku, obchodních společností nebo vlastnictví, |
| --- | --- |

—

neexistence nebo diskriminační uplatňování či nedostatečné vymáhání práva týkajícího se úpadku, obchodních společností nebo vlastnictví,

neexistence nebo diskriminační uplatňování či nedostatečné vymáhání práva týkajícího se úpadku, obchodních společností nebo vlastnictví,

| — | zkreslené mzdové náklady, |
| --- | --- |

—

zkreslené mzdové náklady,

zkreslené mzdové náklady,

| — | přístup k finančním prostředkům poskytovaným institucemi, jež realizují cíle veřejné politiky nebo v jiném ohledu nevyvíjejí svou činnost nezávisle na státu.“ |
| --- | --- |

—

přístup k finančním prostředkům poskytovaným institucemi, jež realizují cíle veřejné politiky nebo v jiném ohledu nevyvíjejí svou činnost nezávisle na státu.“

přístup k finančním prostředkům poskytovaným institucemi, jež realizují cíle veřejné politiky nebo v jiném ohledu nevyvíjejí svou činnost nezávisle na státu

| (27) | Z toho vyplývá, že se při posuzování toho, zda existují podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, musí brát v úvahu možný dopad jednoho či více z těchto prvků na ceny a náklady v zemi vývozu výrobku, který je předmětem přezkumu. Avšak vzhledem k tomu, že tento seznam není kumulativní, nemusí být pro zjištění podstatných zkreslení zohledněny všechny prvky. Kromě toho lze stejné skutkové okolnosti použít k prokázání existence jednoho nebo více prvků z tohoto seznamu. Jakýkoli závěr o podstatných zkresleních ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) musí být učiněn na základě všech důkazů, které jsou k dispozici. Při celkovém posouzení existence zkreslení lze rovněž zohlednit obecné souvislosti a situaci v zemi vývozu. |
| --- | --- |

(27)

Z toho vyplývá, že se při posuzování toho, zda existují podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, musí brát v úvahu možný dopad jednoho či více z těchto prvků na ceny a náklady v zemi vývozu výrobku, který je předmětem přezkumu. Avšak vzhledem k tomu, že tento seznam není kumulativní, nemusí být pro zjištění podstatných zkreslení zohledněny všechny prvky. Kromě toho lze stejné skutkové okolnosti použít k prokázání existence jednoho nebo více prvků z tohoto seznamu. Jakýkoli závěr o podstatných zkresleních ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) musí být učiněn na základě všech důkazů, které jsou k dispozici. Při celkovém posouzení existence zkreslení lze rovněž zohlednit obecné souvislosti a situaci v zemi vývozu.

| (28) | V čl. 2 odst. 6a písm. c) základního nařízení se stanoví, že
  „[p]okud má Komise k dispozici podložené informace týkající se možné existence podstatných zkreslení uvedených v písmeni b) v určité zemi či v určitém odvětví v této zemi a pokud je to v zájmu účinného uplatňování tohoto nařízení, Komise vypracuje, zveřejní a pravidelně aktualizuje zprávu popisující tržní podmínky uvedené v písmeni b) v této zemi nebo v tomto odvětví“
  . |
| --- | --- |

(28)

V čl. 2 odst. 6a písm. c) základního nařízení se stanoví, že
  „[p]okud má Komise k dispozici podložené informace týkající se možné existence podstatných zkreslení uvedených v písmeni b) v určité zemi či v určitém odvětví v této zemi a pokud je to v zájmu účinného uplatňování tohoto nařízení, Komise vypracuje, zveřejní a pravidelně aktualizuje zprávu popisující tržní podmínky uvedené v písmeni b) v této zemi nebo v tomto odvětví“
  .

„[p]okud má Komise k dispozici podložené informace týkající se možné existence podstatných zkreslení uvedených v písmeni b) v určité zemi či v určitém odvětví v této zemi a pokud je to v zájmu účinného uplatňování tohoto nařízení, Komise vypracuje, zveřejní a pravidelně aktualizuje zprávu popisující tržní podmínky uvedené v písmeni b) v této zemi nebo v tomto odvětví“

| (29) | Na základě tohoto ustanovení vydala Komise zprávu (viz 14. bod odůvodnění), která poukazuje na existenci významných vládních zásahů na mnoha úrovních hospodářství, včetně určitých zkreslení v mnoha klíčových výrobních faktorech (jako jsou půda, energie, kapitál, suroviny a pracovní síla), jakož i v určitých odvětvích, včetně odvětví peroxosíranů. Zpráva byla založena do vyšetřovacího spisu ve fázi zahájení přezkumu. |
| --- | --- |

(29)

Na základě tohoto ustanovení vydala Komise zprávu (viz 14. bod odůvodnění), která poukazuje na existenci významných vládních zásahů na mnoha úrovních hospodářství, včetně určitých zkreslení v mnoha klíčových výrobních faktorech (jako jsou půda, energie, kapitál, suroviny a pracovní síla), jakož i v určitých odvětvích, včetně odvětví peroxosíranů. Zpráva byla založena do vyšetřovacího spisu ve fázi zahájení přezkumu.

| (30) | Žádost o přezkum před pozbytím platnosti (dále jen „žádost“) poskytla další důkazy o podstatných zkresleních v odvětví peroxosíranů ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b), které doplňují zprávu. Žadatelé poskytli důkazy o tom, že výroba a prodej výrobku, který je předmětem přezkumu, jsou (přinejmenším potenciálně) ovlivněny zkresleními uvedenými ve zprávě, zejména vysokou úrovní státních zásahů v odvětví peroxosíranů. |
| --- | --- |

(30)

Žádost o přezkum před pozbytím platnosti (dále jen „žádost“) poskytla další důkazy o podstatných zkresleních v odvětví peroxosíranů ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b), které doplňují zprávu. Žadatelé poskytli důkazy o tom, že výroba a prodej výrobku, který je předmětem přezkumu, jsou (přinejmenším potenciálně) ovlivněny zkresleními uvedenými ve zprávě, zejména vysokou úrovní státních zásahů v odvětví peroxosíranů.

3.1.2.2.   Podstatná zkreslení týkající se domácích cen a nákladů v ČLR: celkové hospodářské souvislosti

| (31) | Čínský hospodářský systém je založen na koncepci „socialistického tržního hospodářství“. Tato koncepce je zakotvena v čínské ústavě a určuje správu ekonomických záležitostí ČLR. Ústřední zásadou je „socialistické veřejné vlastnictví výrobních prostředků, totiž všelidové vlastnictví a kolektivní vlastnictví pracujících“. Státem vlastněné hospodářství je „vedoucí silou národního hospodářství“ a stát je zmocněn „zajistit jeho upevňování a růst“ (10). Celkové uspořádání čínské ekonomiky proto nejen umožňuje státu výrazně zasahovat do ekonomiky, ale stát je k takovým zásahům výslovně zmocněn. Pojem nadřazenosti veřejného vlastnictví soukromému vlastnictví se prolíná celým právním systémem a je zdůrazněn jako obecná zásada ve všech hlavních právních předpisech. Názorným příkladem je čínský zákon o vlastnictví: odkazuje na první fázi socialismu a ukládá státu prosazovat základní hospodářský systém, ve kterém hraje dominantní úlohu veřejné vlastnictví. Jiné formy vlastnictví jsou tolerovány a zákon povoluje jejich rozvoj spolu se státním vlastnictvím (11). |
| --- | --- |

(31)

Čínský hospodářský systém je založen na koncepci „socialistického tržního hospodářství“. Tato koncepce je zakotvena v čínské ústavě a určuje správu ekonomických záležitostí ČLR. Ústřední zásadou je „socialistické veřejné vlastnictví výrobních prostředků, totiž všelidové vlastnictví a kolektivní vlastnictví pracujících“. Státem vlastněné hospodářství je „vedoucí silou národního hospodářství“ a stát je zmocněn „zajistit jeho upevňování a růst“ (10). Celkové uspořádání čínské ekonomiky proto nejen umožňuje státu výrazně zasahovat do ekonomiky, ale stát je k takovým zásahům výslovně zmocněn. Pojem nadřazenosti veřejného vlastnictví soukromému vlastnictví se prolíná celým právním systémem a je zdůrazněn jako obecná zásada ve všech hlavních právních předpisech. Názorným příkladem je čínský zákon o vlastnictví: odkazuje na první fázi socialismu a ukládá státu prosazovat základní hospodářský systém, ve kterém hraje dominantní úlohu veřejné vlastnictví. Jiné formy vlastnictví jsou tolerovány a zákon povoluje jejich rozvoj spolu se státním vlastnictvím (11).

socialistické veřejné vlastnictví výrobních prostředků, totiž všelidové vlastnictví a kolektivní vlastnictví pracujících

vedoucí silou národního hospodářství

zajistit jeho upevňování a růst

10

11

| (32) | Podle čínských právních předpisů je kromě toho socialistické tržní hospodářství rozvíjeno pod vedením Komunistické strany Číny. Struktury čínského státu a Komunistické strany Číny jsou vzájemně propojeny na každé úrovni (právní, institucionální, personální) a vytvářejí nadstavbu, v níž jsou úlohy Komunistické strany Číny a státu navzájem k nerozeznání. Po změně čínské ústavy v březnu 2018 byl vedoucí úloze Komunistické strany Číny přisouzen ještě větší význam jejím potvrzením v článku 1 ústavy. Za stávající první větu ústavy: „[s]ocialistické zřízení je základním zřízením Čínské lidové republiky“ byla vložena nová druhá věta, která zní: „[u]rčujícím znakem socialismu s čínskými rysy je vedoucí úloha Komunistické strany Číny“ (12). To dokládá kontrolu Komunistické strany Číny nad hospodářským systémem v ČLR. Tato kontrola je čínskému systému vlastní a jde nad rámec situace obvyklé v jiných zemích, kde vláda vykonává širokou makroekonomickou kontrolu, v jejíchž mezích probíhá volné působení tržních sil. |
| --- | --- |

(32)

Podle čínských právních předpisů je kromě toho socialistické tržní hospodářství rozvíjeno pod vedením Komunistické strany Číny. Struktury čínského státu a Komunistické strany Číny jsou vzájemně propojeny na každé úrovni (právní, institucionální, personální) a vytvářejí nadstavbu, v níž jsou úlohy Komunistické strany Číny a státu navzájem k nerozeznání. Po změně čínské ústavy v březnu 2018 byl vedoucí úloze Komunistické strany Číny přisouzen ještě větší význam jejím potvrzením v článku 1 ústavy. Za stávající první větu ústavy: „[s]ocialistické zřízení je základním zřízením Čínské lidové republiky“ byla vložena nová druhá věta, která zní: „[u]rčujícím znakem socialismu s čínskými rysy je vedoucí úloha Komunistické strany Číny“ (12). To dokládá kontrolu Komunistické strany Číny nad hospodářským systémem v ČLR. Tato kontrola je čínskému systému vlastní a jde nad rámec situace obvyklé v jiných zemích, kde vláda vykonává širokou makroekonomickou kontrolu, v jejíchž mezích probíhá volné působení tržních sil.

[s]ocialistické zřízení je základním zřízením Čínské lidové republiky

[u]rčujícím znakem socialismu s čínskými rysy je vedoucí úloha Komunistické strany Číny

12

| (33) | Za prvé, pokud jde o úroveň celkové administrativní kontroly, zaměření čínského hospodářství se řídí složitým systémem průmyslového plánování, které ovlivňuje veškeré hospodářské činnosti v zemi. Tyto plány ve svém souhrnu zahrnují ucelenou a složitou soustavu odvětvových a průřezových politik a jsou přítomny na všech úrovních státní správy. Plány na úrovni provincií jsou podrobné, zatímco celostátní plány stanoví obecnější cíle. Plány také stanoví nástroje na podporu příslušných typů průmyslu/odvětví, jakož i časový rámec, ve kterém je zapotřebí těchto cílů dosáhnout. Některé plány obsahují konkrétní cíle týkající se výstupů. V rámci plánů jsou jednotlivá průmyslová odvětví a/nebo projekty označovány za (pozitivní nebo negativní) priority v souladu s prioritami vlády a jsou jim přiřazovány specifické rozvojové cíle (průmyslová modernizace, mezinárodní expanze atd.). Hospodářské subjekty, soukromé i státem vlastněné, musí v podstatě přizpůsobovat své podnikatelské činnosti skutečnostem, jež nastoluje tento systém plánování. Je tomu tak nejen kvůli závazné povaze plánů, nýbrž i kvůli tomu, že příslušné čínské orgány na všech úrovních státní správy se systémem plánů řídí a odpovídajícím způsobem využívají své zákonné pravomoci; hospodářské subjekty jsou vedeny k tomu, aby dodržovaly priority stanovené v plánech (13). |
| --- | --- |

(33)

Za prvé, pokud jde o úroveň celkové administrativní kontroly, zaměření čínského hospodářství se řídí složitým systémem průmyslového plánování, které ovlivňuje veškeré hospodářské činnosti v zemi. Tyto plány ve svém souhrnu zahrnují ucelenou a složitou soustavu odvětvových a průřezových politik a jsou přítomny na všech úrovních státní správy. Plány na úrovni provincií jsou podrobné, zatímco celostátní plány stanoví obecnější cíle. Plány také stanoví nástroje na podporu příslušných typů průmyslu/odvětví, jakož i časový rámec, ve kterém je zapotřebí těchto cílů dosáhnout. Některé plány obsahují konkrétní cíle týkající se výstupů. V rámci plánů jsou jednotlivá průmyslová odvětví a/nebo projekty označovány za (pozitivní nebo negativní) priority v souladu s prioritami vlády a jsou jim přiřazovány specifické rozvojové cíle (průmyslová modernizace, mezinárodní expanze atd.). Hospodářské subjekty, soukromé i státem vlastněné, musí v podstatě přizpůsobovat své podnikatelské činnosti skutečnostem, jež nastoluje tento systém plánování. Je tomu tak nejen kvůli závazné povaze plánů, nýbrž i kvůli tomu, že příslušné čínské orgány na všech úrovních státní správy se systémem plánů řídí a odpovídajícím způsobem využívají své zákonné pravomoci; hospodářské subjekty jsou vedeny k tomu, aby dodržovaly priority stanovené v plánech (13).

13

| (34) | Za druhé, pokud jde o úroveň přidělování finančních zdrojů, hrají ve finančním systému Číny dominantní úlohu komerční banky ve vlastnictví státu. Tyto banky se při vytváření a provádění své úvěrové politiky musí přizpůsobovat cílům vládní průmyslové politiky, místo aby primárně posuzovaly ekonomickou hodnotu daného projektu (viz též oddíl 3.3.2.9 níže) (14). Totéž platí pro ostatní složky čínského finančního systému, jako jsou akciové trhy, trhy dluhopisů, soukromé kapitálové trhy atd. I když mají menší význam než banky, jsou tyto části finančního sektoru institucionálně a operačně uspořádány způsobem, který není zaměřen na co nejefektivnější fungování finančních trhů, nýbrž na zajištění kontroly a umožnění zásahů ze strany státu a Komunistické strany Číny (15). |
| --- | --- |

(34)

Za druhé, pokud jde o úroveň přidělování finančních zdrojů, hrají ve finančním systému Číny dominantní úlohu komerční banky ve vlastnictví státu. Tyto banky se při vytváření a provádění své úvěrové politiky musí přizpůsobovat cílům vládní průmyslové politiky, místo aby primárně posuzovaly ekonomickou hodnotu daného projektu (viz též oddíl 3.3.2.9 níže) (14). Totéž platí pro ostatní složky čínského finančního systému, jako jsou akciové trhy, trhy dluhopisů, soukromé kapitálové trhy atd. I když mají menší význam než banky, jsou tyto části finančního sektoru institucionálně a operačně uspořádány způsobem, který není zaměřen na co nejefektivnější fungování finančních trhů, nýbrž na zajištění kontroly a umožnění zásahů ze strany státu a Komunistické strany Číny (15).

14

15

| (35) | Za třetí, pokud jde o úroveň regulačního prostředí, nabývají zásahy státu v hospodářství řady forem. Například pravidla pro zadávání veřejných zakázek jsou běžně využívána k dosažení jiných cílů politiky než hospodářské efektivity, což narušuje tržní zásady v této oblasti. Platné právní předpisy výslovně stanoví, že zadávání veřejných zakázek se musí provádět tak, aby se usnadnilo dosažení cílů vytyčených státními politikami. Povaha těchto cílů však není vymezena, což ponechává rozhodovacím orgánům široké posuzovací pravomoci (16). Obdobně v oblasti investic si čínská vláda ponechává významnou kontrolu a vliv, pokud jde o místo určení a rozsah jak státních, tak soukromých investic. Prověřování investic, jakož i různé pobídky, omezení a zákazy týkající se investic jsou orgány používány jako důležitý nástroj na podporu cílů průmyslové politiky, např. na zachování státní kontroly nad klíčovými odvětvími nebo posílení domácího výrobního odvětví (17). |
| --- | --- |

(35)

Za třetí, pokud jde o úroveň regulačního prostředí, nabývají zásahy státu v hospodářství řady forem. Například pravidla pro zadávání veřejných zakázek jsou běžně využívána k dosažení jiných cílů politiky než hospodářské efektivity, což narušuje tržní zásady v této oblasti. Platné právní předpisy výslovně stanoví, že zadávání veřejných zakázek se musí provádět tak, aby se usnadnilo dosažení cílů vytyčených státními politikami. Povaha těchto cílů však není vymezena, což ponechává rozhodovacím orgánům široké posuzovací pravomoci (16). Obdobně v oblasti investic si čínská vláda ponechává významnou kontrolu a vliv, pokud jde o místo určení a rozsah jak státních, tak soukromých investic. Prověřování investic, jakož i různé pobídky, omezení a zákazy týkající se investic jsou orgány používány jako důležitý nástroj na podporu cílů průmyslové politiky, např. na zachování státní kontroly nad klíčovými odvětvími nebo posílení domácího výrobního odvětví (17).

16

17

| (36) | Celkově je tedy čínský hospodářský model založen na určitých základních axiomech, které stanoví a podporují různé vládní zásahy. Takto významné zásahy státu jsou v rozporu s volným působením tržních sil, a tedy vedou k narušení účinné alokace zdrojů v souladu s tržními zásadami (18). |
| --- | --- |

(36)

Celkově je tedy čínský hospodářský model založen na určitých základních axiomech, které stanoví a podporují různé vládní zásahy. Takto významné zásahy státu jsou v rozporu s volným působením tržních sil, a tedy vedou k narušení účinné alokace zdrojů v souladu s tržními zásadami (18).

18

3.1.2.3.   Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) první odrážky základního nařízení: skutečnost, že na dotčeném trhu působí do značné míry podniky, jež jsou ve vlastnictví orgánů země vývozu, jsou těmito orgány ovládány nebo jsou pod jejich strategickým dohledem či se řídí jejich pokyny

| (37) | V ČLR představují podstatnou součást hospodářství podniky, které jsou ve vlastnictví státu, jsou jím ovládány, jsou pod jeho strategickým dohledem nebo se řídí jeho pokyny. |
| --- | --- |

(37)

V ČLR představují podstatnou součást hospodářství podniky, které jsou ve vlastnictví státu, jsou jím ovládány, jsou pod jeho strategickým dohledem nebo se řídí jeho pokyny.

| (38) | Jediný čínský výrobce peroxosíranů, který při tomto šetření spolupracoval s Komisí, je v soukromém vlastnictví. Komise nemá přesné informace o vlastnické struktuře jiných společností působících v odvětví peroxosíranů v ČLR. |
| --- | --- |

(38)

Jediný čínský výrobce peroxosíranů, který při tomto šetření spolupracoval s Komisí, je v soukromém vlastnictví. Komise nemá přesné informace o vlastnické struktuře jiných společností působících v odvětví peroxosíranů v ČLR.

| (39) | Pokud jde o ovládání státem, jeho strategický dohled a řízení se jeho pokyny, vláda a Komunistická strana Číny zachovávají struktury, jež zajišťují trvání jejich vlivu na podniky. Stát (a v mnoha ohledech také Komunistická strana Číny) nejen aktivně vytváří obecné hospodářské politiky a dohlíží na to, aby je jednotlivé podniky realizovaly, ale nárokuje si také právo podílet se na provozním rozhodování těchto podniků. Prvky, které naznačují, že podniky v odvětví peroxosíranů jsou ovládány státem, jsou dále rozvedeny v oddíle 3.1.2.4 níže. Vysoká míra ovládání chemického průmyslu státem a zásahů státu do něj, jak je popsáno níže, brání i výrobcům peroxosíranů, kteří jsou v soukromém vlastnictví, v tom, aby fungovaly za tržních podmínek. |
| --- | --- |

(39)

Pokud jde o ovládání státem, jeho strategický dohled a řízení se jeho pokyny, vláda a Komunistická strana Číny zachovávají struktury, jež zajišťují trvání jejich vlivu na podniky. Stát (a v mnoha ohledech také Komunistická strana Číny) nejen aktivně vytváří obecné hospodářské politiky a dohlíží na to, aby je jednotlivé podniky realizovaly, ale nárokuje si také právo podílet se na provozním rozhodování těchto podniků. Prvky, které naznačují, že podniky v odvětví peroxosíranů jsou ovládány státem, jsou dále rozvedeny v oddíle 3.1.2.4 níže. Vysoká míra ovládání chemického průmyslu státem a zásahů státu do něj, jak je popsáno níže, brání i výrobcům peroxosíranů, kteří jsou v soukromém vlastnictví, v tom, aby fungovaly za tržních podmínek.

3.1.2.4.   Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) druhé odrážky základního nařízení: přítomnost státu ve firmách, což mu dává možnost ovlivňovat ceny či náklady

| (40) | Čínská vláda je s to ovlivňovat ceny a náklady prostřednictvím přítomnosti státu ve firmách. Jak je stanoveno v čínských právních předpisech, buňky Komunistické strany Číny ve státních i soukromých podnicích představují další kanál, jímž může stát zasahovat do podnikatelského rozhodování. Podle práva obchodních společností ČLR má být organizace Komunistické strany Číny zřízena v každé společnosti (alespoň se třemi členy strany v souladu se stanovami Komunistické strany Číny) (19) a daná společnost musí vytvořit nezbytné podmínky pro činnost stranické organizace. Komunistická strana Číny údajně vyvíjí tlak i na soukromé společnosti, aby na první místo stavěly „vlastenectví“ a dodržovaly stranickou kázeň (20). V roce 2017 údajně existovaly stranické buňky v 70 % z asi 1,86 milionu soukromých společností a rostl tlak na to, aby organizace Komunistické strany Číny měly konečné slovo v podnikatelských rozhodnutích přijímaných ve společnostech, v nichž působí (21). Tato pravidla mají obecnou platnost v celém čínském hospodářství. Komise dospěla k závěru, že uvedená pravidla se vztahují také na výrobce peroxosíranů a na dodavatele jejich vstupů. |
| --- | --- |

(40)

Čínská vláda je s to ovlivňovat ceny a náklady prostřednictvím přítomnosti státu ve firmách. Jak je stanoveno v čínských právních předpisech, buňky Komunistické strany Číny ve státních i soukromých podnicích představují další kanál, jímž může stát zasahovat do podnikatelského rozhodování. Podle práva obchodních společností ČLR má být organizace Komunistické strany Číny zřízena v každé společnosti (alespoň se třemi členy strany v souladu se stanovami Komunistické strany Číny) (19) a daná společnost musí vytvořit nezbytné podmínky pro činnost stranické organizace. Komunistická strana Číny údajně vyvíjí tlak i na soukromé společnosti, aby na první místo stavěly „vlastenectví“ a dodržovaly stranickou kázeň (20). V roce 2017 údajně existovaly stranické buňky v 70 % z asi 1,86 milionu soukromých společností a rostl tlak na to, aby organizace Komunistické strany Číny měly konečné slovo v podnikatelských rozhodnutích přijímaných ve společnostech, v nichž působí (21). Tato pravidla mají obecnou platnost v celém čínském hospodářství. Komise dospěla k závěru, že uvedená pravidla se vztahují také na výrobce peroxosíranů a na dodavatele jejich vstupů.

19

20

21

| (41) | V původním šetření týkajícím se peroxosíranů bylo konkrétně u jedné společnosti zjištěno, že většina členů představenstva, včetně předsedy, jenž vlastní významný podíl ve společnosti, zůstala stejná jako před privatizací a dříve byla jmenována státem. Bylo zjištěno, že jsou také členy Komunistické strany Číny. Společnost nebyla mimoto s to prokázat splacení akcií v průběhu privatizace (22). |
| --- | --- |

(41)

V původním šetření týkajícím se peroxosíranů bylo konkrétně u jedné společnosti zjištěno, že většina členů představenstva, včetně předsedy, jenž vlastní významný podíl ve společnosti, zůstala stejná jako před privatizací a dříve byla jmenována státem. Bylo zjištěno, že jsou také členy Komunistické strany Číny. Společnost nebyla mimoto s to prokázat splacení akcií v průběhu privatizace (22).

22

| (42) | U další společnosti, která byla založena jako podnik ve vlastnictví státu a v roce 2000 byla privatizována, původní šetření prokázalo, že tři pracovníci, kteří byli v manažerských pozicích před privatizací, prováděli privatizaci a zachovali si kontrolu nad hlavními rozhodovacími orgány společnosti. Bylo zjištěno, že tyto tři osoby jsou také členy Komunistické strany Číny (23). Pokud jde o třetí společnost, která byla předmětem původního šetření, bylo zjištěno, že kapitál použitý k založení společnosti byl získán od podniků v kolektivním vlastnictví řízených současným předsedou společnosti (24). |
| --- | --- |

(42)

U další společnosti, která byla založena jako podnik ve vlastnictví státu a v roce 2000 byla privatizována, původní šetření prokázalo, že tři pracovníci, kteří byli v manažerských pozicích před privatizací, prováděli privatizaci a zachovali si kontrolu nad hlavními rozhodovacími orgány společnosti. Bylo zjištěno, že tyto tři osoby jsou také členy Komunistické strany Číny (23). Pokud jde o třetí společnost, která byla předmětem původního šetření, bylo zjištěno, že kapitál použitý k založení společnosti byl získán od podniků v kolektivním vlastnictví řízených současným předsedou společnosti (24).

23

24

| (43) | Účinek narušující trh mají také přítomnost a zásahy státu na finančních trzích (viz také oddíl 3.3.2.8 níže), jakož i v zásobování surovinami a vstupy (25). |
| --- | --- |

(43)

Účinek narušující trh mají také přítomnost a zásahy státu na finančních trzích (viz také oddíl 3.3.2.8 níže), jakož i v zásobování surovinami a vstupy (25).

25

| (44) | Ze všech výše uvedených skutečností a z toho, že nejsou k dispozici informace, které by byly v rozporu s výše uvedenými úvahami, vyvodila Komise závěr, že přítomnost státu ve firmách v odvětví peroxosíranů i ve finančním sektoru a jiných odvětvích vstupů ve spojení s rámcem popsaným v oddíle 3.3.2.3 a v následujících oddílech umožňuje, aby čínská vláda ovlivňovala ceny a náklady. |
| --- | --- |

(44)

Ze všech výše uvedených skutečností a z toho, že nejsou k dispozici informace, které by byly v rozporu s výše uvedenými úvahami, vyvodila Komise závěr, že přítomnost státu ve firmách v odvětví peroxosíranů i ve finančním sektoru a jiných odvětvích vstupů ve spojení s rámcem popsaným v oddíle 3.3.2.3 a v následujících oddílech umožňuje, aby čínská vláda ovlivňovala ceny a náklady.

3.1.2.5.   Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) třetí odrážky základního nařízení: veřejné politiky či opatření, jež pozitivně diskriminují domácí dodavatele či jinak ovlivňují volné působení tržních sil

| (45) | Zaměření čínského hospodářství je ve značné míře určováno propracovaným systémem plánování, který stanoví priority a předepisuje, na které cíle se musí ústřední a místní orgány státní správy zaměřit. Příslušné plány existují na všech úrovních státní správy a zahrnují téměř všechna odvětví hospodářství, přičemž cíle stanovené nástroji plánování mají závaznou povahu a orgány na každé úrovni státní správy sledují plnění plánů orgány na nižší úrovni správy. Systém plánování v ČLR celkově vede k tomu, že zdroje jsou směrovány do odvětví označených vládou za strategická nebo jinak politicky významná, místo aby byly alokovány v souladu s tržními silami (26). |
| --- | --- |

(45)

Zaměření čínského hospodářství je ve značné míře určováno propracovaným systémem plánování, který stanoví priority a předepisuje, na které cíle se musí ústřední a místní orgány státní správy zaměřit. Příslušné plány existují na všech úrovních státní správy a zahrnují téměř všechna odvětví hospodářství, přičemž cíle stanovené nástroji plánování mají závaznou povahu a orgány na každé úrovni státní správy sledují plnění plánů orgány na nižší úrovni správy. Systém plánování v ČLR celkově vede k tomu, že zdroje jsou směrovány do odvětví označených vládou za strategická nebo jinak politicky významná, místo aby byly alokovány v souladu s tržními silami (26).

26

| (46) | Nejkomplexnějším a nejpodrobnějším strategickým dokumentem týkajícím se čínského chemického průmyslu je 13. pětiletý plán pro petrochemický a chemický průmysl (2016–2020) (dále jen „plán“). Pokud jde například o amoniak, který je klíčovou surovinou pro peroxosírany, plán vyzývá k tomu, aby se pozornost zaměřila na podporu druhé fáze výstavby závodu společnosti Cangzhou Zhengyuan, který má vyrábět 600 000 tun amoniaku (27). Plán stanoví, že se v zásadě nesmí stavět nové závody na výrobu syntetického amoniaku, které by jako surovinu používaly bezdýmné kostkové uhlí a zemní plyn. Místo toho by se mělo spoléhat na rozvoj průmyslové konkurenční výhody k vytvoření nových vazeb v průmyslovém řetězci, jako je průmysl uhlíku a chemie (28). Plán rovněž podporuje soubory technologií a zařízení, které zajišťují roční produkci přesahující jeden milion tun syntetického amoniaku a syntetického methanolu (29). |
| --- | --- |

(46)

Nejkomplexnějším a nejpodrobnějším strategickým dokumentem týkajícím se čínského chemického průmyslu je 13. pětiletý plán pro petrochemický a chemický průmysl (2016–2020) (dále jen „plán“). Pokud jde například o amoniak, který je klíčovou surovinou pro peroxosírany, plán vyzývá k tomu, aby se pozornost zaměřila na podporu druhé fáze výstavby závodu společnosti Cangzhou Zhengyuan, který má vyrábět 600 000 tun amoniaku (27). Plán stanoví, že se v zásadě nesmí stavět nové závody na výrobu syntetického amoniaku, které by jako surovinu používaly bezdýmné kostkové uhlí a zemní plyn. Místo toho by se mělo spoléhat na rozvoj průmyslové konkurenční výhody k vytvoření nových vazeb v průmyslovém řetězci, jako je průmysl uhlíku a chemie (28). Plán rovněž podporuje soubory technologií a zařízení, které zajišťují roční produkci přesahující jeden milion tun syntetického amoniaku a syntetického methanolu (29).

27

28

29

| (47) | Pokud jde o další klíčovou surovinu – kyselinu sírovou – 13. pětiletý plán provincie Che-pej pro petrochemický průmysl je příkladem toho, jak jsou cíle politiky přenášeny z celostátní úrovně na další úroveň správy. Tento plán na základě vyhodnocení výsledků 12. pětiletého plánu uvádí hlavní problémy v nadcházejícím pětiletém období, jako je potřeba zlepšit strukturu výrobků (30). |
| --- | --- |

(47)

Pokud jde o další klíčovou surovinu – kyselinu sírovou – 13. pětiletý plán provincie Che-pej pro petrochemický průmysl je příkladem toho, jak jsou cíle politiky přenášeny z celostátní úrovně na další úroveň správy. Tento plán na základě vyhodnocení výsledků 12. pětiletého plánu uvádí hlavní problémy v nadcházejícím pětiletém období, jako je potřeba zlepšit strukturu výrobků (30).

30

| (48) | Pokud jde o jinou surovinu – hydroxid draselný – o draselných solích se zmiňuje 13. pětiletý plán pro nerostné suroviny. Plán určuje řadu problémů v těžebním průmyslu: zásahy vlády do alokace zdrojů jsou stále poměrně četné, tržní zásady vztahující se na těžební práva nejsou komplexní, moderní těžební tržní systém ještě není úplný (31). Draselná sůl je jedním z nerostů označených jako „strategické“. Jedním z přímo vyjádřených cílů plánu je upevnit základny draselné soli v čchingchajském Čcha-er-chanu a sinťiangském Lobnoru, zachovat míru domácí soběstačnosti ve výši 55 % až 60 % a kontrolovat intenzitu těžby draselných solí a další rozšiřování výrobních kapacit (32). |
| --- | --- |

(48)

Pokud jde o jinou surovinu – hydroxid draselný – o draselných solích se zmiňuje 13. pětiletý plán pro nerostné suroviny. Plán určuje řadu problémů v těžebním průmyslu: zásahy vlády do alokace zdrojů jsou stále poměrně četné, tržní zásady vztahující se na těžební práva nejsou komplexní, moderní těžební tržní systém ještě není úplný (31). Draselná sůl je jedním z nerostů označených jako „strategické“. Jedním z přímo vyjádřených cílů plánu je upevnit základny draselné soli v čchingchajském Čcha-er-chanu a sinťiangském Lobnoru, zachovat míru domácí soběstačnosti ve výši 55 % až 60 % a kontrolovat intenzitu těžby draselných solí a další rozšiřování výrobních kapacit (32).

31

32

| (49) | Různé státní zásahy navíc ovlivňují dodavatelský řetězec v celé Číně, pokud jde o hlavní suroviny a energii. Existuje vysoká míra zasahování státu v odvětví elektřiny, nadměrná kapacita, stanovování rozdílných a/nebo preferenčních cen elektřiny s cílem snížit náklady na elektřinu v odvětví peroxosíranů v Číně (33). Pokud jde o síran amonný, existují subvenční režimy, zejména daňové programy, poskytování pozemků, programy půjček, granty i jiné programy (34). Pokud jde o hydroxid sodný (louh sodný): elektřina se dodává za nižší sazby (35). |
| --- | --- |

(49)

Různé státní zásahy navíc ovlivňují dodavatelský řetězec v celé Číně, pokud jde o hlavní suroviny a energii. Existuje vysoká míra zasahování státu v odvětví elektřiny, nadměrná kapacita, stanovování rozdílných a/nebo preferenčních cen elektřiny s cílem snížit náklady na elektřinu v odvětví peroxosíranů v Číně (33). Pokud jde o síran amonný, existují subvenční režimy, zejména daňové programy, poskytování pozemků, programy půjček, granty i jiné programy (34). Pokud jde o hydroxid sodný (louh sodný): elektřina se dodává za nižší sazby (35).

33

34

35

| (50) | Je proto prokázáno, že čínská vláda uplatňuje řadu veřejných politik, které ovlivňují volné působení tržních sil, pokud jde o produkci surovin používaných v odvětví peroxosíranů. Taková opatření brání normálnímu fungování tržních sil. |
| --- | --- |

(50)

Je proto prokázáno, že čínská vláda uplatňuje řadu veřejných politik, které ovlivňují volné působení tržních sil, pokud jde o produkci surovin používaných v odvětví peroxosíranů. Taková opatření brání normálnímu fungování tržních sil.

3.1.2.6.   Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) čtvrté odrážky základního nařízení: neexistence nebo diskriminační uplatňování či nedostatečné vymáhání práva týkajícího se úpadku, obchodních společností nebo vlastnictví

| (51) | Podle informací ve spisu se čínský systém v oblasti úpadku jeví jako nedostatečný, pokud jde o plnění jeho vlastních hlavních cílů, jako je spravedlivé vyrovnání pohledávek a závazků a ochrana zákonných práv a zájmů věřitelů a dlužníků. Je to zřejmě zapříčiněno tím, že čínské úpadkové právo formálně vychází z podobných zásad jako odpovídající právní předpisy v jiných zemích, ale pro čínský systém je typická systematická nedostatečná vymahatelnost. Počet úpadků je s ohledem na velikost hospodářství této země i nadále pozoruhodně nízký, v neposlední řadě proto, že insolvenční řízení trpí řadou nedostatků, což v praxi působí jako faktor odrazující od vyhlášení úpadku. Kromě toho hraje v insolvenčním řízení i nadále významnou a aktivní úlohu stát, který často přímo ovlivňuje výsledek řízení (36). |
| --- | --- |

(51)

Podle informací ve spisu se čínský systém v oblasti úpadku jeví jako nedostatečný, pokud jde o plnění jeho vlastních hlavních cílů, jako je spravedlivé vyrovnání pohledávek a závazků a ochrana zákonných práv a zájmů věřitelů a dlužníků. Je to zřejmě zapříčiněno tím, že čínské úpadkové právo formálně vychází z podobných zásad jako odpovídající právní předpisy v jiných zemích, ale pro čínský systém je typická systematická nedostatečná vymahatelnost. Počet úpadků je s ohledem na velikost hospodářství této země i nadále pozoruhodně nízký, v neposlední řadě proto, že insolvenční řízení trpí řadou nedostatků, což v praxi působí jako faktor odrazující od vyhlášení úpadku. Kromě toho hraje v insolvenčním řízení i nadále významnou a aktivní úlohu stát, který často přímo ovlivňuje výsledek řízení (36).

36

| (52) | Dále je třeba uvést, že nedostatky systému vlastnických práv jsou zvláště patrné ve vztahu k vlastnictví půdy a právům k užívání pozemků v ČLR (37). Veškerou půdu vlastní čínský stát (půda na venkově je v kolektivním vlastnictví a půda ve městech ve státním vlastnictví). Její přidělování i nadále závisí výhradně na státu. Existují právní předpisy zaměřené na udělování práv k užívání pozemků transparentním způsobem a za tržní ceny, například zavedením dražebních postupů. Tyto předpisy však běžně nejsou dodržovány a někteří kupující získávají půdu zdarma nebo za ceny pod tržními sazbami (38). Orgány kromě toho při přidělování půdy často sledují konkrétní politické cíle, včetně plnění hospodářských plánů (39). |
| --- | --- |

(52)

Dále je třeba uvést, že nedostatky systému vlastnických práv jsou zvláště patrné ve vztahu k vlastnictví půdy a právům k užívání pozemků v ČLR (37). Veškerou půdu vlastní čínský stát (půda na venkově je v kolektivním vlastnictví a půda ve městech ve státním vlastnictví). Její přidělování i nadále závisí výhradně na státu. Existují právní předpisy zaměřené na udělování práv k užívání pozemků transparentním způsobem a za tržní ceny, například zavedením dražebních postupů. Tyto předpisy však běžně nejsou dodržovány a někteří kupující získávají půdu zdarma nebo za ceny pod tržními sazbami (38). Orgány kromě toho při přidělování půdy často sledují konkrétní politické cíle, včetně plnění hospodářských plánů (39).

37

38

39

| (53) | Čínské právní předpisy upravující úpadky a vlastnictví podle všeho řádně nefungují, což má za následek zkreslení při zachovávání insolventních firem při životě a v souvislosti s poskytováním a nabýváním půdy v ČLR. Tyto právní předpisy se vztahují i na odvětví peroxosíranů a jeho dodavatele surovin. Pokud jde o dva výrobce peroxosíranů, Komise zjistila, že zkreslení byla způsobena netržním hospodářstvím, zejména pokud jde o náklady na nabytá práva k užívání pozemků (40). Nedávná šetření v jiných odvětvích rovněž potvrdila poskytování práv k užívání pozemků za cenu nižší než přiměřenou (41). |
| --- | --- |

(53)

Čínské právní předpisy upravující úpadky a vlastnictví podle všeho řádně nefungují, což má za následek zkreslení při zachovávání insolventních firem při životě a v souvislosti s poskytováním a nabýváním půdy v ČLR. Tyto právní předpisy se vztahují i na odvětví peroxosíranů a jeho dodavatele surovin. Pokud jde o dva výrobce peroxosíranů, Komise zjistila, že zkreslení byla způsobena netržním hospodářstvím, zejména pokud jde o náklady na nabytá práva k užívání pozemků (40). Nedávná šetření v jiných odvětvích rovněž potvrdila poskytování práv k užívání pozemků za cenu nižší než přiměřenou (41).

40

41

| (54) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a k neexistenci spolupráce v tomto případě dospěla Komise k závěru, že se v odvětví peroxosíranů diskriminačně uplatňuje nebo nedostatečně vymáhá právo týkající se úpadku a vlastnictví. |
| --- | --- |

(54)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a k neexistenci spolupráce v tomto případě dospěla Komise k závěru, že se v odvětví peroxosíranů diskriminačně uplatňuje nebo nedostatečně vymáhá právo týkající se úpadku a vlastnictví.

3.1.2.7.   Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) páté odrážky základního nařízení: zkreslené mzdové náklady

| (55) | V ČLR se nemůže plně rozvinout systém tržních mezd, protože pracovníkům a zaměstnavatelům je bráněno v jejich právu na kolektivní organizování. ČLR neratifikovala řadu zásadních úmluv Mezinárodní organizace práce (dále jen „MOP“), zejména úmluvy týkající se svobody sdružování a kolektivního vyjednávání (42). Na základě vnitrostátního práva působí pouze jedna odborová organizace. Tato organizace však není nezávislá na státních orgánech a její zapojení do kolektivního vyjednávání a ochrany práv pracujících je nadále slabé (43). Mobilitu čínské pracovní síly navíc omezuje systém registrace domácností, který přístup k úplnému spektru služeb sociálního zabezpečení a k dalším výhodám umožňuje pouze místním obyvatelům dané správní oblasti. To obvykle vede k tomu, že pracující, kteří nemají registraci k pobytu v daném místě, se v zaměstnání ocitají ve zranitelném postavení a mají nižší příjem než držitelé registrace k pobytu (44). Tyto zjištěné skutečnosti vedou ke zkreslení mzdových nákladů v ČLR. |
| --- | --- |

(55)

V ČLR se nemůže plně rozvinout systém tržních mezd, protože pracovníkům a zaměstnavatelům je bráněno v jejich právu na kolektivní organizování. ČLR neratifikovala řadu zásadních úmluv Mezinárodní organizace práce (dále jen „MOP“), zejména úmluvy týkající se svobody sdružování a kolektivního vyjednávání (42). Na základě vnitrostátního práva působí pouze jedna odborová organizace. Tato organizace však není nezávislá na státních orgánech a její zapojení do kolektivního vyjednávání a ochrany práv pracujících je nadále slabé (43). Mobilitu čínské pracovní síly navíc omezuje systém registrace domácností, který přístup k úplnému spektru služeb sociálního zabezpečení a k dalším výhodám umožňuje pouze místním obyvatelům dané správní oblasti. To obvykle vede k tomu, že pracující, kteří nemají registraci k pobytu v daném místě, se v zaměstnání ocitají ve zranitelném postavení a mají nižší příjem než držitelé registrace k pobytu (44). Tyto zjištěné skutečnosti vedou ke zkreslení mzdových nákladů v ČLR.

42

43

44

| (56) | Nic ve spisu tohoto šetření neukazuje, že by se popsaný čínský systém pracovního práva na odvětví peroxosíranů nevztahoval. Toto odvětví je zřejmě ve skutečnosti ovlivněno zkreslením mzdových nákladů jak přímo (při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu), tak nepřímo (při přístupu ke kapitálu nebo vstupům od společností, na které se vztahuje stejný čínský pracovněprávní systém). |
| --- | --- |

(56)

Nic ve spisu tohoto šetření neukazuje, že by se popsaný čínský systém pracovního práva na odvětví peroxosíranů nevztahoval. Toto odvětví je zřejmě ve skutečnosti ovlivněno zkreslením mzdových nákladů jak přímo (při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu), tak nepřímo (při přístupu ke kapitálu nebo vstupům od společností, na které se vztahuje stejný čínský pracovněprávní systém).

| (57) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že v odvětví peroxosíranů jsou mzdové náklady zkresleny, a to i pokud jde o výrobek, který je předmětem přezkumu. |
| --- | --- |

(57)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že v odvětví peroxosíranů jsou mzdové náklady zkresleny, a to i pokud jde o výrobek, který je předmětem přezkumu.

3.1.2.8.   Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) šesté odrážky základního nařízení: přístup k finančním prostředkům poskytovaným institucemi, jež realizují cíle veřejné politiky nebo v jiném ohledu nevyvíjejí svou činnost nezávisle na státu

| (58) | Přístup podnikových subjektů ke kapitálu v ČLR se vyznačuje různými zkresleními. |
| --- | --- |

(58)

Přístup podnikových subjektů ke kapitálu v ČLR se vyznačuje různými zkresleními.

| (59) | Za prvé, typickým znakem čínského finančního systém je silné postavení státem vlastněných bank (45), které při zajišťování přístupu k financím zohledňují jiná kritéria než ekonomickou životaschopnost projektu. Podobně jako nefinanční státem vlastněné podniky jsou tyto banky nadále propojeny se státem nejen prostřednictvím vlastnictví, ale také formou personálních vztahů (nejvyšší vedoucí pracovníci velkých finančních institucí ve vlastnictví státu jsou v konečném důsledku jmenováni Komunistickou stranou Číny) (46) a – opět stejně jako u nefinančních státem vlastněných podniků – banky pravidelně provádějí veřejné politiky vypracované vládou. Tím banky plní výslovnou právní povinnost vykonávat svou činnost v souladu s potřebami národního hospodářského a sociálního rozvoje a v souladu s průmyslovými politikami státu (47). K tomu přistupují ještě další platná pravidla, která směrují finanční prostředky do odvětví označených vládou za preferovaná nebo jinak důležitá (48). |
| --- | --- |

(59)

Za prvé, typickým znakem čínského finančního systém je silné postavení státem vlastněných bank (45), které při zajišťování přístupu k financím zohledňují jiná kritéria než ekonomickou životaschopnost projektu. Podobně jako nefinanční státem vlastněné podniky jsou tyto banky nadále propojeny se státem nejen prostřednictvím vlastnictví, ale také formou personálních vztahů (nejvyšší vedoucí pracovníci velkých finančních institucí ve vlastnictví státu jsou v konečném důsledku jmenováni Komunistickou stranou Číny) (46) a – opět stejně jako u nefinančních státem vlastněných podniků – banky pravidelně provádějí veřejné politiky vypracované vládou. Tím banky plní výslovnou právní povinnost vykonávat svou činnost v souladu s potřebami národního hospodářského a sociálního rozvoje a v souladu s průmyslovými politikami státu (47). K tomu přistupují ještě další platná pravidla, která směrují finanční prostředky do odvětví označených vládou za preferovaná nebo jinak důležitá (48).

45

46

47

48

| (60) | Přestože se uznává, že možná existují různé právní nástroje, které se zmiňují o potřebě řídit se běžnými bankovní postupy a pravidly obezřetnosti, jako je potřeba zkoumat bonitu žadatele o úvěr, z příslušných důkazů vyplývá, že tato ustanovení hrají při uplatňování těchto různých právních nástrojů pouze druhotnou roli (49). Zjištění, která vyplynula z předcházejících šetření na ochranu obchodu, vedla ke stejnému závěru (50). |
| --- | --- |

(60)

Přestože se uznává, že možná existují různé právní nástroje, které se zmiňují o potřebě řídit se běžnými bankovní postupy a pravidly obezřetnosti, jako je potřeba zkoumat bonitu žadatele o úvěr, z příslušných důkazů vyplývá, že tato ustanovení hrají při uplatňování těchto různých právních nástrojů pouze druhotnou roli (49). Zjištění, která vyplynula z předcházejících šetření na ochranu obchodu, vedla ke stejnému závěru (50).

49

50

| (61) | Zkresleny jsou často rovněž dluhopisové a úvěrové ratingy, což má řadu příčin včetně toho, že posuzování rizik je ovlivněno strategickým významem dané firmy pro čínskou vládu a silou případné implicitní záruky ze strany vlády. Odhady výrazně nasvědčují tomu, že čínské úvěrové ratingy soustavně odpovídají nižším mezinárodním ratingům (51). |
| --- | --- |

(61)

Zkresleny jsou často rovněž dluhopisové a úvěrové ratingy, což má řadu příčin včetně toho, že posuzování rizik je ovlivněno strategickým významem dané firmy pro čínskou vládu a silou případné implicitní záruky ze strany vlády. Odhady výrazně nasvědčují tomu, že čínské úvěrové ratingy soustavně odpovídají nižším mezinárodním ratingům (51).

51

| (62) | Z toho plyne zaujatost při poskytování úvěrů státem vlastněným podnikům, velkým soukromým firmám s dobrými konexemi a firmám v klíčových odvětvích průmyslu, což znamená, že dostupnost kapitálu a jeho náklady nejsou pro všechny subjekty na trhu stejné. |
| --- | --- |

(62)

Z toho plyne zaujatost při poskytování úvěrů státem vlastněným podnikům, velkým soukromým firmám s dobrými konexemi a firmám v klíčových odvětvích průmyslu, což znamená, že dostupnost kapitálu a jeho náklady nejsou pro všechny subjekty na trhu stejné.

| (63) | Za druhé, výpůjční náklady jsou uměle udržovány na nízké úrovni, aby se podpořil růst investic. To vedlo k nadměrnému využívání kapitálových investic se stále nižší návratností investovaných prostředků. Tuto skutečnost dokládá nedávný nárůst finanční páky společností ve státním sektoru, k němuž došlo navzdory prudkému poklesu ziskovosti, což svědčí o tom, že mechanismy působící v bankovním systému neodpovídají obvyklým komerčním reakcím. |
| --- | --- |

(63)

Za druhé, výpůjční náklady jsou uměle udržovány na nízké úrovni, aby se podpořil růst investic. To vedlo k nadměrnému využívání kapitálových investic se stále nižší návratností investovaných prostředků. Tuto skutečnost dokládá nedávný nárůst finanční páky společností ve státním sektoru, k němuž došlo navzdory prudkému poklesu ziskovosti, což svědčí o tom, že mechanismy působící v bankovním systému neodpovídají obvyklým komerčním reakcím.

| (64) | Za třetí, ačkoli bylo v říjnu 2015 dosaženo liberalizace nominálních úrokových sazeb, cenové signály nejsou dosud výsledkem volného působení tržních sil, ale ovlivňují je zkreslení způsobená vládními zásahy. Podíl úvěrů poskytnutých na úrovni referenční sazby nebo nižší totiž stále představuje 45 % všech poskytnutých úvěrů a používání cílených úvěrů podle všeho roste, protože se tento podíl od roku 2015 výrazně zvyšuje navzdory zhoršujícím se hospodářským podmínkám (52). Uměle nízké úrokové sazby mají za následek podhodnocení a následně nadměrné využívání kapitálu. |
| --- | --- |

(64)

Za třetí, ačkoli bylo v říjnu 2015 dosaženo liberalizace nominálních úrokových sazeb, cenové signály nejsou dosud výsledkem volného působení tržních sil, ale ovlivňují je zkreslení způsobená vládními zásahy. Podíl úvěrů poskytnutých na úrovni referenční sazby nebo nižší totiž stále představuje 45 % všech poskytnutých úvěrů a používání cílených úvěrů podle všeho roste, protože se tento podíl od roku 2015 výrazně zvyšuje navzdory zhoršujícím se hospodářským podmínkám (52). Uměle nízké úrokové sazby mají za následek podhodnocení a následně nadměrné využívání kapitálu.

52

| (65) | Celkový růst úvěrů v ČLR naznačuje zhoršující se efektivnost alokace kapitálu bez jakýchkoli příznaků omezování úvěrů, které by bylo možné očekávat v nenarušeném tržním prostředí. Následkem toho v posledních letech prudce vzrostly úvěry se selháním. V situaci rostoucího objemu rizikových dluhů se čínská vláda rozhodla vyhnout se selháním dlužníků. Problémy nedobytných pohledávek jsou proto řešeny refinancováním dluhu, což vede k vytvoření takzvaných „zombie“ společností, nebo převedením vlastnictví dluhu (např. prostřednictvím fúzí nebo kapitalizace dluhů), aniž by byl celkový problém zadlužení odstraněn nebo byly řešeny jeho základní příčiny (53). |
| --- | --- |

(65)

Celkový růst úvěrů v ČLR naznačuje zhoršující se efektivnost alokace kapitálu bez jakýchkoli příznaků omezování úvěrů, které by bylo možné očekávat v nenarušeném tržním prostředí. Následkem toho v posledních letech prudce vzrostly úvěry se selháním. V situaci rostoucího objemu rizikových dluhů se čínská vláda rozhodla vyhnout se selháním dlužníků. Problémy nedobytných pohledávek jsou proto řešeny refinancováním dluhu, což vede k vytvoření takzvaných „zombie“ společností, nebo převedením vlastnictví dluhu (např. prostřednictvím fúzí nebo kapitalizace dluhů), aniž by byl celkový problém zadlužení odstraněn nebo byly řešeny jeho základní příčiny (53).

53

| (66) | I přes nedávné kroky přijaté za účelem liberalizace trhu je systém podnikových dluhů v ČLR zásadně ovlivňován podstatnými systémovými problémy a zkresleními, jež vyplývají z trvající všudypřítomné úlohy státu na kapitálových trzích. |
| --- | --- |

(66)

I přes nedávné kroky přijaté za účelem liberalizace trhu je systém podnikových dluhů v ČLR zásadně ovlivňován podstatnými systémovými problémy a zkresleními, jež vyplývají z trvající všudypřítomné úlohy státu na kapitálových trzích.

| (67) | Nic ve spisu tohoto šetření nenaznačuje, že výrobci peroxosíranů a/nebo dodavatelé surovin a jiných vstupů výhod tohoto finančního systému nevyužívají. |
| --- | --- |

(67)

Nic ve spisu tohoto šetření nenaznačuje, že výrobci peroxosíranů a/nebo dodavatelé surovin a jiných vstupů výhod tohoto finančního systému nevyužívají.

| (68) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že výrobci peroxosíranů mají přístup k finančním prostředkům poskytovaným institucemi, jež realizují cíle veřejné politiky nebo v jiném ohledu nevyvíjejí svou činnost nezávisle na státu. |
| --- | --- |

(68)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že výrobci peroxosíranů mají přístup k finančním prostředkům poskytovaným institucemi, jež realizují cíle veřejné politiky nebo v jiném ohledu nevyvíjejí svou činnost nezávisle na státu.

3.1.2.9.   Systémová povaha popsaných zkreslení

| (69) | Komise konstatovala, že zkreslení popsaná ve zprávě se neomezují na určité průmyslové odvětví. Z důkazů, které jsou k dispozici, naopak vyplývá, že fakta a znaky čínského systému, popsané výše v oddílech 3.1.2.1 až 3.1.2.8, jakož i v částech A a B zprávy se vztahují na celou zemi a na všechna odvětví hospodářství. |
| --- | --- |

(69)

Komise konstatovala, že zkreslení popsaná ve zprávě se neomezují na určité průmyslové odvětví. Z důkazů, které jsou k dispozici, naopak vyplývá, že fakta a znaky čínského systému, popsané výše v oddílech 3.1.2.1 až 3.1.2.8, jakož i v částech A a B zprávy se vztahují na celou zemi a na všechna odvětví hospodářství.

| (70) | K výrobě peroxosíranů jsou zapotřebí klíčové suroviny. Když výrobci tyto vstupy nakupují nebo uzavírají smlouvy o jejich dodávkách, ceny, které platí (a které jsou zaznamenány jako jejich náklady), jsou jasně vystaveny stejným systémovým zkreslením, jež byla uvedena výše. Například dodavatelé vstupů využívají pracovní sílu, která podléhá zkreslením. Mohou si vypůjčit peněžní prostředky, které podléhají zkreslením ve finančním sektoru/při alokaci kapitálu. Navíc podléhají systému plánování, který je uplatňován na všech úrovních státní správy a ve všech odvětvích. |
| --- | --- |

(70)

K výrobě peroxosíranů jsou zapotřebí klíčové suroviny. Když výrobci tyto vstupy nakupují nebo uzavírají smlouvy o jejich dodávkách, ceny, které platí (a které jsou zaznamenány jako jejich náklady), jsou jasně vystaveny stejným systémovým zkreslením, jež byla uvedena výše. Například dodavatelé vstupů využívají pracovní sílu, která podléhá zkreslením. Mohou si vypůjčit peněžní prostředky, které podléhají zkreslením ve finančním sektoru/při alokaci kapitálu. Navíc podléhají systému plánování, který je uplatňován na všech úrovních státní správy a ve všech odvětvích.

| (71) | V důsledku toho nejenže nelze použít domácí prodejní ceny peroxosíranů, ale poznamenány jsou i všechny vstupní náklady (včetně surovin, energie, půdy, financování, pracovní síly atd.), protože tvorbu jejich cen ovlivňují významné vládní zásahy, jak je popsáno výše. Zásahy státu popsané v souvislosti s alokací kapitálu, půdy, pracovní síly, energie a surovin se totiž vyskytují v celé ČLR. To například znamená, že určitý vstup, který byl jako takový vyprodukován v ČLR díky společnému působení řady výrobních faktorů, je vystaven podstatným zkreslením. |
| --- | --- |

(71)

V důsledku toho nejenže nelze použít domácí prodejní ceny peroxosíranů, ale poznamenány jsou i všechny vstupní náklady (včetně surovin, energie, půdy, financování, pracovní síly atd.), protože tvorbu jejich cen ovlivňují významné vládní zásahy, jak je popsáno výše. Zásahy státu popsané v souvislosti s alokací kapitálu, půdy, pracovní síly, energie a surovin se totiž vyskytují v celé ČLR. To například znamená, že určitý vstup, který byl jako takový vyprodukován v ČLR díky společnému působení řady výrobních faktorů, je vystaven podstatným zkreslením.

3.1.2.10.   Závěr

| (72) | Analýza uvedená v oddílech 3.1.2.2 až 3.1.2.9, jež zahrnuje zkoumání všech dostupných důkazů týkajících se zásahů ČLR v jejím hospodářství celkově, jakož i v odvětví peroxosíranů (včetně výrobku, který je předmětem přezkumu), prokázala, že ceny nebo náklady, včetně nákladů na suroviny, energii a pracovní sílu, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, jelikož jsou ovlivněny významnými zásahy státu ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. Na tomto základě a s ohledem na neexistenci jakékoli spolupráce ze strany čínské vlády a na omezené informace, které poskytli vyvážející výrobci v ČLR, dospěla Komise k závěru, že k určení běžné hodnoty není v tomto případě vhodné použít domácí ceny a náklady. |
| --- | --- |

(72)

Analýza uvedená v oddílech 3.1.2.2 až 3.1.2.9, jež zahrnuje zkoumání všech dostupných důkazů týkajících se zásahů ČLR v jejím hospodářství celkově, jakož i v odvětví peroxosíranů (včetně výrobku, který je předmětem přezkumu), prokázala, že ceny nebo náklady, včetně nákladů na suroviny, energii a pracovní sílu, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, jelikož jsou ovlivněny významnými zásahy státu ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. Na tomto základě a s ohledem na neexistenci jakékoli spolupráce ze strany čínské vlády a na omezené informace, které poskytli vyvážející výrobci v ČLR, dospěla Komise k závěru, že k určení běžné hodnoty není v tomto případě vhodné použít domácí ceny a náklady.

| (73) | Komise proto přikročila k početnímu zjištění běžné hodnoty výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty, to jest v tomto případě na základě odpovídajících výrobních nákladů a nákladů na prodej ve vhodné reprezentativní zemi v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, jak o tom pojednává následující oddíl. Komise připomněla, že nebylo předloženo žádné tvrzení o tom, že některé domácí náklady nejsou zkresleny podle čl. 2 odst. 6a písm. a) třetí odrážky základního nařízení. |
| --- | --- |

(73)

Komise proto přikročila k početnímu zjištění běžné hodnoty výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty, to jest v tomto případě na základě odpovídajících výrobních nákladů a nákladů na prodej ve vhodné reprezentativní zemi v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, jak o tom pojednává následující oddíl. Komise připomněla, že nebylo předloženo žádné tvrzení o tom, že některé domácí náklady nejsou zkresleny podle čl. 2 odst. 6a písm. a) třetí odrážky základního nařízení.

3.1.3.   Reprezentativní země

Reprezentativní země

| (74) | Komise založila svou volbu reprezentativní země na těchto kritériích:






  a) | úroveň hospodářského rozvoje obdobná ČLR. Za tímto účelem posoudila Komise země s hrubým národním důchodem na obyvatele, který je podle databáze Světové banky (54) podobný jako v ČLR; |
| --- | --- | --- |

(74)

Komise založila svou volbu reprezentativní země na těchto kritériích:

a)

úroveň hospodářského rozvoje obdobná ČLR. Za tímto účelem posoudila Komise země s hrubým národním důchodem na obyvatele, který je podle databáze Světové banky (54) podobný jako v ČLR;

54

| b) | výroba výrobku, který je předmětem přezkumu, v dané zemi; |
| --- | --- |

b)

výroba výrobku, který je předmětem přezkumu, v dané zemi;

| c) | dostupnost relevantních veřejných údajů v dané zemi; |
| --- | --- |

c)

dostupnost relevantních veřejných údajů v dané zemi;

| d) | je-li možných reprezentativních zemí více, dostanou případně přednost země s náležitou úrovní sociální a environmentální ochrany. |
| --- | --- |

d)

je-li možných reprezentativních zemí více, dostanou případně přednost země s náležitou úrovní sociální a environmentální ochrany.

| (75) | Podle údajů, které má Komise k dispozici, je výrobek, který je předmětem přezkumu, vyráběn v omezeném počtu zemí a omezeným počtem výrobců. Výroba se uskutečňovala hlavně v Čínské lidové republice, Indii, EU, Turecku, Japonsku a USA. |
| --- | --- |

(75)

Podle údajů, které má Komise k dispozici, je výrobek, který je předmětem přezkumu, vyráběn v omezeném počtu zemí a omezeným počtem výrobců. Výroba se uskutečňovala hlavně v Čínské lidové republice, Indii, EU, Turecku, Japonsku a USA.

| (76) | Ze zemí, kde výroba probíhá, má podle indexu Světové banky úroveň hospodářského rozvoje podobnou Čínské lidové republice pouze Turecko.
  Proto bylo na základě výše uvedených kritérií jako jediná možná reprezentativní země určeno Turecko. |
| --- | --- |

(76)

Ze zemí, kde výroba probíhá, má podle indexu Světové banky úroveň hospodářského rozvoje podobnou Čínské lidové republice pouze Turecko.

Proto bylo na základě výše uvedených kritérií jako jediná možná reprezentativní země určeno Turecko.

| (77) | Jediná zúčastněná strana, která se k tomu vyjádřila, žadatelé, tuto volbu podpořila. Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky, které by byly proti použití Turecka jako reprezentativní země, Komise potvrdila své závěry týkající se reprezentativní země a početně zjistila běžnou hodnotu na základě údajů z Turecka. |
| --- | --- |

(77)

Jediná zúčastněná strana, která se k tomu vyjádřila, žadatelé, tuto volbu podpořila. Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky, které by byly proti použití Turecka jako reprezentativní země, Komise potvrdila své závěry týkající se reprezentativní země a početně zjistila běžnou hodnotu na základě údajů z Turecka.

3.1.4.   Metodika výpočtu

Metodika výpočtu

| (78) | Za účelem stanovení početně zjištěné běžné hodnoty postupovala Komise podle následující metodiky. Za prvé, Komise stanovila nezkreslené výrobní náklady. Poté vynásobila faktory použití pro materiály, pracovní sílu a elektrickou energii zaznamenané na úrovni výrobního procesu spolupracujícího vyvážejícího výrobce nezkreslenými náklady na jednotku zaznamenanými v reprezentativní zemi, Turecku. |
| --- | --- |

(78)

Za účelem stanovení početně zjištěné běžné hodnoty postupovala Komise podle následující metodiky. Za prvé, Komise stanovila nezkreslené výrobní náklady. Poté vynásobila faktory použití pro materiály, pracovní sílu a elektrickou energii zaznamenané na úrovni výrobního procesu spolupracujícího vyvážejícího výrobce nezkreslenými náklady na jednotku zaznamenanými v reprezentativní zemi, Turecku.

| (79) | Za druhé, k výrobním nákladům určeným výše přidala Komise prodejní, správní a režijní náklady a zisk turecké společnosti Ak-Kim Kimya Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi (dále též „Ak-kim“). Ak-kim byla v reprezentativní zemi jedinou společností vyrábějící peroxosírany, pro kterou byly k dispozici veřejně dostupné údaje v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. Proto a vzhledem k tomu, že zúčastněné strany nepředložily žádné připomínky, byla Ak-kim považována za společnost vhodnou k určení nezkreslených a přiměřených prodejních, režijních a správních nákladů a zisku pro výpočet běžné hodnoty. |
| --- | --- |

(79)

Za druhé, k výrobním nákladům určeným výše přidala Komise prodejní, správní a režijní náklady a zisk turecké společnosti Ak-Kim Kimya Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi (dále též „Ak-kim“). Ak-kim byla v reprezentativní zemi jedinou společností vyrábějící peroxosírany, pro kterou byly k dispozici veřejně dostupné údaje v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. Proto a vzhledem k tomu, že zúčastněné strany nepředložily žádné připomínky, byla Ak-kim považována za společnost vhodnou k určení nezkreslených a přiměřených prodejních, režijních a správních nákladů a zisku pro výpočet běžné hodnoty.

| (80) | Na základě výše uvedených skutečností Komise pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce početně zjistila běžnou hodnotu podle typu výrobku na základě ceny ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(80)

Na základě výše uvedených skutečností Komise pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce početně zjistila běžnou hodnotu podle typu výrobku na základě ceny ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení.

3.1.4.1.   Údaje použité pro početní zjištění běžné hodnoty

| (81) | V záznamech do spisu ze dne 15. ledna a 6. května Komise uvedla, že pro početní zjištění běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení hodlá použít tyto zdroje:






  a) | databázi Global Trade Atlas („GTA“) (55) pro suroviny; |
| --- | --- | --- |

(81)

V záznamech do spisu ze dne 15. ledna a 6. května Komise uvedla, že pro početní zjištění běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení hodlá použít tyto zdroje:

a)

databázi Global Trade Atlas („GTA“) (55) pro suroviny;

55

| b) | Turecký statistický úřad („Turkstat“) (56) pro pracovní sílu a elektřinu; |
| --- | --- |

b)

Turecký statistický úřad („Turkstat“) (56) pro pracovní sílu a elektřinu;

56

| c) | databázi Orbis (57) pro finanční údaje turecké společnosti (Ak-Kim Kimya Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi), pokud jde o prodejní, režijní a správní náklady a zisk. |
| --- | --- |

c)

databázi Orbis (57) pro finanční údaje turecké společnosti (Ak-Kim Kimya Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi), pokud jde o prodejní, režijní a správní náklady a zisk.

57

| (82) | Následující tabulka shrnuje výrobní faktory, které byly použity ve výpočtech, s jejich příslušnými kódy HS a jednotkovými hodnotami podle databáze GTA nebo turecké databáze, včetně dovozních cel a nákladů na dopravu.

  Tabulka 1


  Výrobní faktory








  Výrobní faktor | Kód HS (58) | Cena v RMB za jednotku |
| --- | --- | --- | --- |
| Suroviny |
| Kyselina sírová; oleum | 2807 00 | 371,86 za tunu |
| Amoniak (čpavek) bezvodý | 2814 10 | 2 099,05 za tunu |
| Síran amonný | 3102 21 | 1 079,46 za tunu |
| Hydroxid sodný (louh sodný) | 2815 12 | 2 601,91 za tunu |
| Hydroxid draselný (louh draselný) | 2815 20 | 4 063,65 za tunu |
| Pracovní síla |
| Náklady práce ve výrobním sektoru | Není relevantní | 43,96 za hodinu |
| Energie |
| Elektřina | Není relevantní | 0,485 za kWh |

(82)

Následující tabulka shrnuje výrobní faktory, které byly použity ve výpočtech, s jejich příslušnými kódy HS a jednotkovými hodnotami podle databáze GTA nebo turecké databáze, včetně dovozních cel a nákladů na dopravu.

Tabulka 1

Tabulka 1

Výrobní faktory

Výrobní faktory

Výrobní faktor

Kód HS (58)

58

Cena v RMB za jednotku

Suroviny

Kyselina sírová; oleum

2807 00

371,86 za tunu

Amoniak (čpavek) bezvodý

2814 10

2 099,05 za tunu

Síran amonný

3102 21

1 079,46 za tunu

Hydroxid sodný (louh sodný)

2815 12

2 601,91 za tunu

Hydroxid draselný (louh draselný)

2815 20

4 063,65 za tunu

Pracovní síla

Náklady práce ve výrobním sektoru

Není relevantní

43,96 za hodinu

Energie

Elektřina

Není relevantní

0,485 za kWh

3.1.4.2.   Suroviny

| (83) | Za účelem stanovení nezkreslené ceny surovin dodaných k bráně závodu výrobce v reprezentativní zemi použila Komise jako základ váženou průměrnou cenu dovozu do reprezentativní země vykázanou v GTA, k níž byly připočteny dovozní cla a náklady na dopravu. Dovoz z ČLR byl vyloučen kvůli existenci podstatných zkreslení v této zemi, jak je uvedeno v oddíle 3.1.2 výše. Po vyloučení ČLR zůstal dovoz z jiných třetích zemí reprezentativní a činil 48 % až 100 % celkových objemů dovezených do Turecka. |
| --- | --- |

(83)

Za účelem stanovení nezkreslené ceny surovin dodaných k bráně závodu výrobce v reprezentativní zemi použila Komise jako základ váženou průměrnou cenu dovozu do reprezentativní země vykázanou v GTA, k níž byly připočteny dovozní cla a náklady na dopravu. Dovoz z ČLR byl vyloučen kvůli existenci podstatných zkreslení v této zemi, jak je uvedeno v oddíle 3.1.2 výše. Po vyloučení ČLR zůstal dovoz z jiných třetích zemí reprezentativní a činil 48 % až 100 % celkových objemů dovezených do Turecka.

| (84) | Pokud jde o dovozní cla, Komise zaznamenala, že Turecko dováží příslušné suroviny z více než 70 zemí s různou úrovní sazeb dovozního cla a s významnými rozdíly v objemech. Proto a vzhledem k tomu, že v rámci přezkumu před pozbytím platnosti není nutné vypočítat přesné dumpingové rozpětí, nýbrž stanovit pravděpodobnost přetrvávání nebo obnovení dumpingu, vypočítala Komise dovozní cla pro každou surovinu na základě reprezentativních objemů dovozu z omezeného počtu zemí, které u většiny surovin představovaly téměř veškerý dovoz a nikdy méně než 90 % celkového dovozu. |
| --- | --- |

(84)

Pokud jde o dovozní cla, Komise zaznamenala, že Turecko dováží příslušné suroviny z více než 70 zemí s různou úrovní sazeb dovozního cla a s významnými rozdíly v objemech. Proto a vzhledem k tomu, že v rámci přezkumu před pozbytím platnosti není nutné vypočítat přesné dumpingové rozpětí, nýbrž stanovit pravděpodobnost přetrvávání nebo obnovení dumpingu, vypočítala Komise dovozní cla pro každou surovinu na základě reprezentativních objemů dovozu z omezeného počtu zemí, které u většiny surovin představovaly téměř veškerý dovoz a nikdy méně než 90 % celkového dovozu.

| (85) | Aby Komise dospěla k nezkresleným nákladům na dopravu, vyjádřila náklady na dopravu, které vznikly spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci při dodávkách surovin, jako procentní podíl na skutečných nákladech na tyto suroviny a poté uplatnila stejný procentní podíl na nezkreslené náklady na stejné suroviny. Komise měla za to, že v souvislosti s tímto šetřením lze poměr mezi surovinami vyvážejícího výrobce a vykázanými náklady na dopravu opodstatněně použít jako ukazatel pro odhad nezkreslených nákladů na suroviny při dodání do závodu společnosti. |
| --- | --- |

(85)

Aby Komise dospěla k nezkresleným nákladům na dopravu, vyjádřila náklady na dopravu, které vznikly spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci při dodávkách surovin, jako procentní podíl na skutečných nákladech na tyto suroviny a poté uplatnila stejný procentní podíl na nezkreslené náklady na stejné suroviny. Komise měla za to, že v souvislosti s tímto šetřením lze poměr mezi surovinami vyvážejícího výrobce a vykázanými náklady na dopravu opodstatněně použít jako ukazatel pro odhad nezkreslených nákladů na suroviny při dodání do závodu společnosti.

3.1.4.3.   Pracovní síla

| (86) | Turecký statistický úřad zveřejňuje podrobné informace o mzdách v různých hospodářských odvětvích v Turecku. Komise použila mzdy vykázané ve zpracovatelském průmyslu za rok 2016 u ekonomické činnosti C.20 (Výroba chemických látek a chemických přípravků) (59) podle klasifikace NACE Rev. 2 (60). Průměrná měsíční hodnota za rok 2016 byla náležitě upravena o inflaci za použití indexu cen domácích výrobců (61), který zveřejňuje Turecký statistický úřad. |
| --- | --- |

(86)

Turecký statistický úřad zveřejňuje podrobné informace o mzdách v různých hospodářských odvětvích v Turecku. Komise použila mzdy vykázané ve zpracovatelském průmyslu za rok 2016 u ekonomické činnosti C.20 (Výroba chemických látek a chemických přípravků) (59) podle klasifikace NACE Rev. 2 (60). Průměrná měsíční hodnota za rok 2016 byla náležitě upravena o inflaci za použití indexu cen domácích výrobců (61), který zveřejňuje Turecký statistický úřad.

59

60

61

3.1.4.4.   Elektřina

| (87) | Ceny elektrické energie pro průmyslové uživatele v Turecku zveřejňuje Turecký statistický úřad ve svých pravidelných tiskových zprávách. Komise použila údaje o cenách elektřiny pro průmysl v odpovídajícím spotřebitelském pásmu vyjádřených v kuruších/kWh (62) zveřejněné dne 26. března 2019 (týkající se období přezkumného šetření) (63). |
| --- | --- |

(87)

Ceny elektrické energie pro průmyslové uživatele v Turecku zveřejňuje Turecký statistický úřad ve svých pravidelných tiskových zprávách. Komise použila údaje o cenách elektřiny pro průmysl v odpovídajícím spotřebitelském pásmu vyjádřených v kuruších/kWh (62) zveřejněné dne 26. března 2019 (týkající se období přezkumného šetření) (63).

62

63

3.1.4.5.   Náklady na páru a jiné přímé náklady

| (88) | S párou se neobchoduje přeshraničně a pára nemá kód HS. Proto pro stanovení nezkreslené hodnoty páry Komise nejprve vypočítala procentní podíl, který připadá na páru v celkových zbývajících výrobních faktorech a poté uplatnila tento procentní podíl na nezkreslené celkové náklady na stejné výrobní faktory. |
| --- | --- |

(88)

S párou se neobchoduje přeshraničně a pára nemá kód HS. Proto pro stanovení nezkreslené hodnoty páry Komise nejprve vypočítala procentní podíl, který připadá na páru v celkových zbývajících výrobních faktorech a poté uplatnila tento procentní podíl na nezkreslené celkové náklady na stejné výrobní faktory.

| (89) | Komise se řídila stejnou metodikou u jiných přímých nákladů, které dohromady představují přibližně 2 % celkové hodnoty výrobních faktorů, kterou vyvážející výrobce vykázal. |
| --- | --- |

(89)

Komise se řídila stejnou metodikou u jiných přímých nákladů, které dohromady představují přibližně 2 % celkové hodnoty výrobních faktorů, kterou vyvážející výrobce vykázal.

3.1.4.6.   Náklady na výrobní režii

| (90) | Aby mohla Komise stanovit nezkreslenou hodnotu výrobní režie, použila podíl výrobní režie na výrobních nákladech ve struktuře nákladů spolupracujícího vyvážejícího výrobce. Přesněji řečeno, Komise nejprve vyjádřila skutečné náklady na výrobní režii spolupracujícího výrobce v Unii jako procentní podíl na celkových skutečných výrobních nákladech. Poté použila stejný procentní podíl na nezkreslenou hodnotu výrobních nákladů, aby získala nezkreslenou hodnotu nákladů na výrobní režii. Komise měla za to, že tento přístup je v tomto případě přiměřený, jelikož nebyly k dispozici žádné veřejně dostupné údaje týkající se nákladů na výrobní režii tureckého výrobce vybraného pro účely prodejních, režijních a správních nákladů a zisku (viz 91. bod odůvodnění) a takto vypočtená částka odráží skutečné výrobní faktory, které používá každý vyvážející výrobce, je ale pak vynásobena nezkreslenými výrobními náklady za použití vhodné reprezentativní země. |
| --- | --- |

(90)

Aby mohla Komise stanovit nezkreslenou hodnotu výrobní režie, použila podíl výrobní režie na výrobních nákladech ve struktuře nákladů spolupracujícího vyvážejícího výrobce. Přesněji řečeno, Komise nejprve vyjádřila skutečné náklady na výrobní režii spolupracujícího výrobce v Unii jako procentní podíl na celkových skutečných výrobních nákladech. Poté použila stejný procentní podíl na nezkreslenou hodnotu výrobních nákladů, aby získala nezkreslenou hodnotu nákladů na výrobní režii. Komise měla za to, že tento přístup je v tomto případě přiměřený, jelikož nebyly k dispozici žádné veřejně dostupné údaje týkající se nákladů na výrobní režii tureckého výrobce vybraného pro účely prodejních, režijních a správních nákladů a zisku (viz 91. bod odůvodnění) a takto vypočtená částka odráží skutečné výrobní faktory, které používá každý vyvážející výrobce, je ale pak vynásobena nezkreslenými výrobními náklady za použití vhodné reprezentativní země.

3.1.4.7.   Prodejní, režijní a správní náklady a zisk

| (91) | V čl. 2 odst. 6a písm. a) čtvrtém pododstavci základního nařízení je stanoveno: „Početně zjištěná běžná hodnota zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk.“ |
| --- | --- |

(91)

V čl. 2 odst. 6a písm. a) čtvrtém pododstavci základního nařízení je stanoveno: „Početně zjištěná běžná hodnota zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk.“

| (92) | Pro stanovení nezkreslené hodnoty pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk použila Komise finanční údaje od jediné turecké společnosti vyrábějící výrobek, který je předmětem přezkumu – Ak-Kim Kimya Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi –, jak jsou uvedeny v databázi Orbis (64). Na základě dostupných informací o této společnosti se většina její obchodní činnosti týkala výrobku, který je předmětem přezkumu, a na základě informací z finančních výkazů nedošlo v tomto období k žádným mimořádným událostem, které by vyžadovaly úpravu vykazovaných údajů. |
| --- | --- |

(92)

Pro stanovení nezkreslené hodnoty pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk použila Komise finanční údaje od jediné turecké společnosti vyrábějící výrobek, který je předmětem přezkumu – Ak-Kim Kimya Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi –, jak jsou uvedeny v databázi Orbis (64). Na základě dostupných informací o této společnosti se většina její obchodní činnosti týkala výrobku, který je předmětem přezkumu, a na základě informací z finančních výkazů nedošlo v tomto období k žádným mimořádným událostem, které by vyžadovaly úpravu vykazovaných údajů.

64

| (93) | V důsledku toho byly k nezkresleným výrobním nákladům přidány tyto položky:






  a) | prodejní, režijní a správní náklady ve výši 19,34 % vyjádřené v nákladech na prodané zboží, uplatněné na součet výrobních nákladů; |
| --- | --- | --- |

(93)

V důsledku toho byly k nezkresleným výrobním nákladům přidány tyto položky:

a)

prodejní, režijní a správní náklady ve výši 19,34 % vyjádřené v nákladech na prodané zboží, uplatněné na součet výrobních nákladů;

| b) | zisk ve výši 27,81 % vyjádřený v nákladech na prodané zboží, uplatněný na výrobní náklady. |
| --- | --- |

b)

zisk ve výši 27,81 % vyjádřený v nákladech na prodané zboží, uplatněný na výrobní náklady.

3.2.   Vývozní cena a dumpingové rozpětí

Vývozní cena a dumpingové rozpětí

| (94) | Během období přezkumného šetření prodával spolupracující vyvážející výrobce v Unii pouze zanedbatelné množství. Z tohoto důvodu byly ceny shledány nereprezentativními. Komise tedy nepovažovala uvedený prodej za spolehlivý základ pro stanovení vývozní ceny za účelem výpočtu dumpingu. |
| --- | --- |

(94)

Během období přezkumného šetření prodával spolupracující vyvážející výrobce v Unii pouze zanedbatelné množství. Z tohoto důvodu byly ceny shledány nereprezentativními. Komise tedy nepovažovala uvedený prodej za spolehlivý základ pro stanovení vývozní ceny za účelem výpočtu dumpingu.

3.3.   Pravděpodobnost obnovení dumpingu

Pravděpodobnost obnovení dumpingu

| (95) | Podle údajů vykázaných v databázi Comext pocházel prakticky veškerý dovoz z ČLR do Unie během období přezkumného šetření od vývozce, u něhož v původním šetření dumping zjištěn nebyl (65) a jehož se tento přezkum netýká. |
| --- | --- |

(95)

Podle údajů vykázaných v databázi Comext pocházel prakticky veškerý dovoz z ČLR do Unie během období přezkumného šetření od vývozce, u něhož v původním šetření dumping zjištěn nebyl (65) a jehož se tento přezkum netýká.

65

| (96) | V souladu s metodikou použitou v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti proto Komise pro analýzu pravděpodobnosti obnovení dumpingu, kdyby opatření pozbyla platnosti, porovnala vývozní cenu výrobku spolupracujícího vyvážejícího výrobce vyváženého do třetích zemí (66) a běžnou hodnotu. |
| --- | --- |

(96)

V souladu s metodikou použitou v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti proto Komise pro analýzu pravděpodobnosti obnovení dumpingu, kdyby opatření pozbyla platnosti, porovnala vývozní cenu výrobku spolupracujícího vyvážejícího výrobce vyváženého do třetích zemí (66) a běžnou hodnotu.

66

3.3.1.   Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny výrobku vyváženého do ostatních zemí světa

Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny výrobku vyváženého do ostatních zemí světa

| (97) | Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozních cen provedla Komise v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení náležité individuální úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Upravila vývozní prodejní ceny FOB o náklady na vnitrozemskou přepravu, manipulaci a nakládku, balení, bankovní poplatky a úvěrové náklady, zatímco prodejní ceny CIF upravila o náklady na pojištění námořní přepravy a na námořní přepravu. |
| --- | --- |

(97)

Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozních cen provedla Komise v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení náležité individuální úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Upravila vývozní prodejní ceny FOB o náklady na vnitrozemskou přepravu, manipulaci a nakládku, balení, bankovní poplatky a úvěrové náklady, zatímco prodejní ceny CIF upravila o náklady na pojištění námořní přepravy a na námořní přepravu.

| (98) | Vzhledem k tomu, že vyvážející výrobce zaplatil ze svého prodeje na vývoz plnou výši DPH, upravila Komise početně zjištěnou běžnou hodnotu o plnou výši DPH. |
| --- | --- |

(98)

Vzhledem k tomu, že vyvážející výrobce zaplatil ze svého prodeje na vývoz plnou výši DPH, upravila Komise početně zjištěnou běžnou hodnotu o plnou výši DPH.

| (99) | Komise tak zjistila, že spolupracující výrobce prodával do všech třetích zemí za ceny, které jsou o více než 20 % nižší než běžná hodnota. |
| --- | --- |

(99)

Komise tak zjistila, že spolupracující výrobce prodával do všech třetích zemí za ceny, které jsou o více než 20 % nižší než běžná hodnota.

3.3.2.   Výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR

Výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR

| (100) | V ČLR je 15 výrobců výrobku, který je předmětem přezkumu. V žádosti o přezkum žadatelé na základě interních informací (67) odhadli, že Čína má významnou nadbytečnou kapacitu ve výši nejméně 75 000 tun ročně (68). Výrobní kapacita takového rozsahu znamená, že by samotná Čína mohla pokrýt celkovou spotřebu v Unii, která byla odhadnuta na 35 000 až 45 000 tun během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(100)

V ČLR je 15 výrobců výrobku, který je předmětem přezkumu. V žádosti o přezkum žadatelé na základě interních informací (67) odhadli, že Čína má významnou nadbytečnou kapacitu ve výši nejméně 75 000 tun ročně (68). Výrobní kapacita takového rozsahu znamená, že by samotná Čína mohla pokrýt celkovou spotřebu v Unii, která byla odhadnuta na 35 000 až 45 000 tun během období přezkumného šetření.

67

68

| (101) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že Čína patří mezi největší výrobce peroxosíranů ve světě a má významnou volnou kapacitu, která by mohla být snadno využita pro vývoz do Unie, kdyby byla opatření zrušena. |
| --- | --- |

(101)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že Čína patří mezi největší výrobce peroxosíranů ve světě a má významnou volnou kapacitu, která by mohla být snadno využita pro vývoz do Unie, kdyby byla opatření zrušena.

| (102) | Trh Unie, vzhledem ke své relativně značné velikosti a trvale rostoucí spotřebě, jak je uvedeno v oddíle 5.2, je navíc pro čínské vyvážející výrobce nadále atraktivní. |
| --- | --- |

(102)

Trh Unie, vzhledem ke své relativně značné velikosti a trvale rostoucí spotřebě, jak je uvedeno v oddíle 5.2, je navíc pro čínské vyvážející výrobce nadále atraktivní.

3.4.   Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu

Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu

| (103) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti dospěla Komise k závěru, že kdyby stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobně by byl dumping obnoven. Pravděpodobnost obnovení dumpingu v případě zrušení stávajících opatření naznačují zejména úroveň zjištěných běžných hodnot v Číně, úroveň vývozních cen výrobků vyvážených spolupracujícím výrobcem na trhy třetích zemí, přitažlivost trhu Unie a dostupnost významné výrobní kapacity v ČLR. |
| --- | --- |

(103)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti dospěla Komise k závěru, že kdyby stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobně by byl dumping obnoven. Pravděpodobnost obnovení dumpingu v případě zrušení stávajících opatření naznačují zejména úroveň zjištěných běžných hodnot v Číně, úroveň vývozních cen výrobků vyvážených spolupracujícím výrobcem na trhy třetích zemí, přitažlivost trhu Unie a dostupnost významné výrobní kapacity v ČLR.

4.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY

PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY

4.1.   Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie

Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie

| (104) | Peroxosírany vyrábějí dva výrobci v Unii. Ti představovali 100 % celkové výroby v Unii během období přezkumného šetření. Oba výrobci podpořili žádost o přezkum a při šetření spolupracovali. |
| --- | --- |

(104)

Peroxosírany vyrábějí dva výrobci v Unii. Ti představovali 100 % celkové výroby v Unii během období přezkumného šetření. Oba výrobci podpořili žádost o přezkum a při šetření spolupracovali.

| (105) | Tyto dvě společnosti tedy tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“. |
| --- | --- |

(105)

Tyto dvě společnosti tedy tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“.

4.2.   Předběžná poznámka

Předběžná poznámka

| (106) | V zájmu ochrany důvěrných informací podle článku 19 základního nařízení jsou údaje týkající se dvou výrobců v Unii předkládány v podobě indexu nebo rozpětí. |
| --- | --- |

(106)

V zájmu ochrany důvěrných informací podle článku 19 základního nařízení jsou údaje týkající se dvou výrobců v Unii předkládány v podobě indexu nebo rozpětí.

| (107) | Informace o dovozu byly analyzovány na úrovni kódu KN pro tři hlavní typy obdobného výrobku, tj. persíran amonný, persíran sodný a persíran draselný, a na úrovni kódu TARIC pro čtvrtý typ, tj. monopersíran draselný. Analýza dovozu byla doplněna o údaje shromážděné na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(107)

Informace o dovozu byly analyzovány na úrovni kódu KN pro tři hlavní typy obdobného výrobku, tj. persíran amonný, persíran sodný a persíran draselný, a na úrovni kódu TARIC pro čtvrtý typ, tj. monopersíran draselný. Analýza dovozu byla doplněna o údaje shromážděné na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení.

4.3.   Spotřeba v Unii

Spotřeba v Unii

| (108) | Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu na úrovni kódu KN a kódu TARIC. Tyto údaje o objemu prodeje, pokud jde o ověřené informace od výrobců v Unii, byly zkontrolovány a v případě potřeby aktualizovány. |
| --- | --- |

(108)

Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu na úrovni kódu KN a kódu TARIC. Tyto údaje o objemu prodeje, pokud jde o ověřené informace od výrobců v Unii, byly zkontrolovány a v případě potřeby aktualizovány.

| (109) | Spotřeba v Unii se během posuzovaného období vyvíjela takto:

  Tabulka 2


  Spotřeba | 2015 | 2016 | 2017 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spotřeba (v tunách) | 37 000–43 000 | 37 000–43 000 | 37 000–43 000 | 37 000–43 000 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 100 | 106 | 108 |
| Zdroje: odpovědi na dotazník, Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6. |

(109)

Spotřeba v Unii se během posuzovaného období vyvíjela takto:

Tabulka 2

Tabulka 2

Spotřeba

Spotřeba

2015

2016

2017

Období přezkumného šetření

Spotřeba (v tunách)

37 000–43 000

37 000–43 000

37 000–43 000

37 000–43 000

Index (2009 = 100)

Index (2009 = 100)

100

100

106

108

Zdroje: odpovědi na dotazník, Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.

Zdroje

| (110) | Spotřeba v Unii se během posuzovaného období zvýšila o 8 %. |
| --- | --- |

(110)

Spotřeba v Unii se během posuzovaného období zvýšila o 8 %.

4.4.   Dovoz do Unie z ČLR

Dovoz do Unie z ČLR

4.4.1.   Objem a podíl na trhu

Objem a podíl na trhu

| (111) | Jak je uvedeno výše v 95. bodě odůvodnění, téměř veškerý dovoz z ČLR pochází od jedné společnosti, u níž v původním šetření nebyl zjištěn dumping. Vzhledem k tomu, že dovoz, jehož se týkají opatření, je nevýznamný (podíl na trhu je nižší než 1 %), shledala Komise ceny nereprezentativními. V důsledku toho dospěla Komise k závěru, že vývoj cen dumpingového dovozu nelze analyzovat. Ze stejného důvodu nebylo možné vypočítat cenové podbízení. |
| --- | --- |

(111)

Jak je uvedeno výše v 95. bodě odůvodnění, téměř veškerý dovoz z ČLR pochází od jedné společnosti, u níž v původním šetření nebyl zjištěn dumping. Vzhledem k tomu, že dovoz, jehož se týkají opatření, je nevýznamný (podíl na trhu je nižší než 1 %), shledala Komise ceny nereprezentativními. V důsledku toho dospěla Komise k závěru, že vývoj cen dumpingového dovozu nelze analyzovat. Ze stejného důvodu nebylo možné vypočítat cenové podbízení.

4.5.   Dovoz z jiných třetích zemí

Dovoz z jiných třetích zemí

| (112) | V následující tabulce je uveden objem dovozu z jiných zemí a nedumpingového dovozu z Číny, jejich ceny a podíl na trhu během posuzovaného období. Jak je vysvětleno ve 106. bodě odůvodnění, z důvodu důvěrnosti se údaje o podílech na trhu a objemech nedumpingového dovozu z Číny zveřejňují ve formě indexu.

  Tabulka 3


  Dovoz z jiných třetích zemí a nedumpingový dovoz z Číny | 2015 | 2016 | 2017 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čína |
| Objem dovozu (v tunách) | 3 000–3 500 | 2 500–3 000 | 3 500–4 000 | 4 000–4 500 |
| Objem nedumpingového dovozu

  Index (2015 = 100) | 100 | 84 | 114 | 135 |
| Cena (v EUR za tunu) | 1 100–1 300 | 1 100–1 200 | 1 000–1 100 | 1 000–1 100 |
| Podíl na trhu

  Index (2015 = 100) | 100 | 84 | 108 | 125 |
| Turecko |
| Objem dovozu (v tunách) | 2 328 | 2 522 | 2 008 | 2 303 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 108 | 86 | 99 |
| Cena (v EUR za tunu) | 1 177 | 1 216 | 1 240 | 1 344 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 103 | 105 | 114 |
| Podíl na trhu

  Index | 100 | 108 | 82 | 92 |
| USA |
| Objem dovozu (v tunách) | 4 520 | 4 828 | 5 019 | 5 364 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 107 | 111 | 119 |
| Cena (v EUR za tunu) | 1 104 | 1 588 | 1 204 | 1 275 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 144 | 109 | 116 |
| Podíl na trhu

  Index | 100 | 107 | 105 | 110 |
| Indie |
| Objem dovozu (v tunách) | 934 | 956 | 1 299 | 1 668 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 102 | 139 | 179 |
| Cena (v EUR za tunu) | 1 537 | 1 514 | 1 487 | 1 545 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 99 | 97 | 101 |
| Podíl na trhu

  Index | 100 | 102 | 132 | 165 |
| Ostatní třetí země |
| Objem dovozu (v tunách) | 819 | 1 042 | 1 223 | 1 088 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 127 | 149 | 133 |
| Cena (v EUR za tunu) | 1 148 | 1 397 | 1 305 | 1 411 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 122 | 114 | 123 |
| Podíl na trhu

  Index | 100 | 127 | 141 | 123 |
| Třetí země celkem |
| Objem dovozu (v tunách) | 9 000–12 000 | 10 000–13 000 | 11 000–14 000 | 12 000–15 000 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 102 | 112 | 125 |
| Cena (v EUR za tunu) | 1 000–1 200 | 1 200–1 400 | 1 200–1 400 | 1 200–1 400 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 117 | 102 | 106 |
| Podíl na trhu

  Index | 100 | 102 | 106 | 116 |
| Zdroje: Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6. |

(112)

V následující tabulce je uveden objem dovozu z jiných zemí a nedumpingového dovozu z Číny, jejich ceny a podíl na trhu během posuzovaného období. Jak je vysvětleno ve 106. bodě odůvodnění, z důvodu důvěrnosti se údaje o podílech na trhu a objemech nedumpingového dovozu z Číny zveřejňují ve formě indexu.

Tabulka 3

Tabulka 3

Dovoz z jiných třetích zemí a nedumpingový dovoz z Číny

Dovoz z jiných třetích zemí a nedumpingový dovoz z Číny

2015

2016

2017

Období přezkumného šetření

Čína

Čína

Objem dovozu (v tunách)

3 000–3 500

2 500–3 000

3 500–4 000

4 000–4 500

Objem nedumpingového dovozu

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

84

114

135

Cena (v EUR za tunu)

1 100–1 300

1 100–1 200

1 000–1 100

1 000–1 100

Podíl na trhu

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

84

108

125

Turecko

Turecko

Objem dovozu (v tunách)

2 328

2 522

2 008

2 303

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

108

86

99

Cena (v EUR za tunu)

1 177

1 216

1 240

1 344

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

103

105

114

Podíl na trhu

Index

Index

100

108

82

92

USA

USA

Objem dovozu (v tunách)

4 520

4 828

5 019

5 364

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

107

111

119

Cena (v EUR za tunu)

1 104

1 588

1 204

1 275

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

144

109

116

Podíl na trhu

Index

Index

100

107

105

110

Indie

Indie

Objem dovozu (v tunách)

934

956

1 299

1 668

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

102

139

179

Cena (v EUR za tunu)

1 537

1 514

1 487

1 545

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

99

97

101

Podíl na trhu

Index

Index

100

102

132

165

Ostatní třetí země

Ostatní třetí země

Objem dovozu (v tunách)

819

1 042

1 223

1 088

Index (2009 = 100)

Index (2009 = 100)

100

127

149

133

Cena (v EUR za tunu)

1 148

1 397

1 305

1 411

Index (2009 = 100)

Index (2009 = 100)

100

122

114

123

Podíl na trhu

Index

Index

100

127

141

123

Třetí země celkem

Třetí země celkem

Objem dovozu (v tunách)

9 000–12 000

10 000–13 000

11 000–14 000

12 000–15 000

Index (2009 = 100)

Index (2009 = 100)

100

102

112

125

Cena (v EUR za tunu)

1 000–1 200

1 200–1 400

1 200–1 400

1 200–1 400

Index (2009 = 100)

Index (2009 = 100)

100

117

102

106

Podíl na trhu

Index

Index

100

102

106

116

Zdroje: Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.

Zdroje

| (113) | Objem dovozu z jiných třetích zemí (včetně nedumpingového dovozu z Číny) na trh Unie se během posuzovaného období zvýšil zhruba o 25 % a průměrná cena se za stejné období zvýšila zhruba o 6 %. Podíl jiných třetích zemí na trhu (včetně nedumpingového dovozu z Číny) se ve stejném období rovněž zvýšil, a to zhruba o 16 %. Ve stejné době výrobní odvětví Unie zvýšilo své ceny v průměru o 5 %, jak je uvedeno níže v 124. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(113)

Objem dovozu z jiných třetích zemí (včetně nedumpingového dovozu z Číny) na trh Unie se během posuzovaného období zvýšil zhruba o 25 % a průměrná cena se za stejné období zvýšila zhruba o 6 %. Podíl jiných třetích zemí na trhu (včetně nedumpingového dovozu z Číny) se ve stejném období rovněž zvýšil, a to zhruba o 16 %. Ve stejné době výrobní odvětví Unie zvýšilo své ceny v průměru o 5 %, jak je uvedeno níže v 124. bodě odůvodnění.

4.6.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

| (114) | Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo zkoumání dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období. |
| --- | --- |

(114)

Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo zkoumání dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.

4.6.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (115) | V posuzovaném období se výroba, výrobní kapacita a využití kapacity výrobního odvětví Unie vyvíjely takto:

  Tabulka 4 | 2015 | 2016 | 2017 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby (v tunách) | 30 000–40 000 | 30 000–40 000 | 30 000–40 000 | 30 000–40 000 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 100 | 104 | 101 |
| Výrobní kapacita (v tunách) | 40 000–45 000 | 40 000–45 000 | 40 000–45 000 | 40 000–45 000 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 104 | 103 | 103 |
| Využití kapacity (v %) | 80–90 | 80–90 | 80–90 | 80–90 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 96 | 101 | 99 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník. |

(115)

V posuzovaném období se výroba, výrobní kapacita a využití kapacity výrobního odvětví Unie vyvíjely takto:

Tabulka 4

Tabulka 4

2015

2016

2017

Období přezkumného šetření

Objem výroby (v tunách)

30 000–40 000

30 000–40 000

30 000–40 000

30 000–40 000

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

100

104

101

Výrobní kapacita (v tunách)

40 000–45 000

40 000–45 000

40 000–45 000

40 000–45 000

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

104

103

103

Využití kapacity (v %)

80–90

80–90

80–90

80–90

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

96

101

99

Zdroj: odpovědi na dotazník.

Zdroj

| (116) | Z toho vyplývá, že se výrobní kapacita mírně zvýšila (o 2 až 4 %), ale objem výroby a využití kapacity zůstaly stabilní. |
| --- | --- |

(116)

Z toho vyplývá, že se výrobní kapacita mírně zvýšila (o 2 až 4 %), ale objem výroby a využití kapacity zůstaly stabilní.

4.6.2.   Objem prodeje a podíl na trhu v Unii

Objem prodeje a podíl na trhu v Unii

| (117) | Prodej výrobního odvětví Unie v Unii se v posuzovaném období vyvíjel takto:

  Tabulka 5 | 2015 | 2016 | 2017 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje v Unii (v tunách) | 20 000–30 000 | 20 000–30 000 | 20 000–30 000 | 20 000–30 000 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 99 | 103 | 101 |
| Podíl na trhu

  Index (2015 = 100) | 100 | 99 | 98 | 93 |
| Zdroje: odpovědi na dotazník, Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6. |

(117)

Prodej výrobního odvětví Unie v Unii se v posuzovaném období vyvíjel takto:

Tabulka 5

Tabulka 5

2015

2016

2017

Období přezkumného šetření

Objem prodeje v Unii (v tunách)

20 000–30 000

20 000–30 000

20 000–30 000

20 000–30 000

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

99

103

101

Podíl na trhu

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

99

98

93

Zdroje: odpovědi na dotazník, Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.

Zdroje

| (118) | Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie zůstal v posuzovaném období stabilní. Během téhož období se však podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil o 7 %, zatímco spotřeba v Unii vzrostla o 8 %. |
| --- | --- |

(118)

Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie zůstal v posuzovaném období stabilní. Během téhož období se však podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil o 7 %, zatímco spotřeba v Unii vzrostla o 8 %.

4.6.3.   Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

| (119) | Úroveň zaměstnanosti a produktivita ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 6 | 2015 | 2016 | 2017 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index zaměstnanců (2015 = 100) | 100 | 103 | 102 | 103 |
| Index produktivity (2015 = 100) | 100 | 97 | 102 | 99 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník. |

(119)

Úroveň zaměstnanosti a produktivita ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 6

Tabulka 6

2015

2016

2017

Období přezkumného šetření

Index zaměstnanců (2015 = 100)

Index zaměstnanců (2015 = 100)

100

103

102

103

Index produktivity (2015 = 100)

Index produktivity (2015 = 100)

100

97

102

99

Zdroj: odpovědi na dotazník.

Zdroj

| (120) | Zaměstnanost se v celém posuzovaném období zvyšovala a celkem vzrostla o 3 %. Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená výstupem (v tunách) na zaměstnance a rok, zůstávala v průběhu posuzovaného období stabilní. Je to zčásti výsledek úsilí výrobního odvětví Unie z předchozích let reagovat na tlak způsobený tehdejším dumpingovým dovozem z ČLR, takže již před posuzovaným obdobím se produktivita zvýšila na vysokou úroveň. |
| --- | --- |

(120)

Zaměstnanost se v celém posuzovaném období zvyšovala a celkem vzrostla o 3 %. Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená výstupem (v tunách) na zaměstnance a rok, zůstávala v průběhu posuzovaného období stabilní. Je to zčásti výsledek úsilí výrobního odvětví Unie z předchozích let reagovat na tlak způsobený tehdejším dumpingovým dovozem z ČLR, takže již před posuzovaným obdobím se produktivita zvýšila na vysokou úroveň.

4.6.4.   Růst

Růst

| (121) | Růst spotřeby v Unii během posuzovaného období činil 8 procentních bodů. Výrobní odvětví Unie však nemohlo mít z tohoto mírného zvýšení spotřeby prospěch, jelikož během posuzovaného období nadále ztrácelo podíl na trhu. |
| --- | --- |

(121)

Růst spotřeby v Unii během posuzovaného období činil 8 procentních bodů. Výrobní odvětví Unie však nemohlo mít z tohoto mírného zvýšení spotřeby prospěch, jelikož během posuzovaného období nadále ztrácelo podíl na trhu.

4.6.5.   Zásoby

Zásoby

| (122) | Zásoby výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 7 | 2015 | 2016 | 2017 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zásoby (v tunách) | 2 000–3 000 | 2 000–3 000 | 2 000–3 000 | 2 000–3 000 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 113 | 101 | 108 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník. |

(122)

Zásoby výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 7

Tabulka 7

2015

2016

2017

Období přezkumného šetření

Zásoby (v tunách)

2 000–3 000

2 000–3 000

2 000–3 000

2 000–3 000

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

113

101

108

Zdroj: odpovědi na dotazník.

Zdroj

| (123) | Ačkoli konečný stav zásob výrobního odvětví Unie mezi rokem 2015 a obdobím přezkumného šetření vzrostl, s ohledem na úroveň výroby zůstává jejich úroveň relativně nízká. |
| --- | --- |

(123)

Ačkoli konečný stav zásob výrobního odvětví Unie mezi rokem 2015 a obdobím přezkumného šetření vzrostl, s ohledem na úroveň výroby zůstává jejich úroveň relativně nízká.

4.6.6.   Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii a výrobní náklady

Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii a výrobní náklady

| (124) | Průměrné jednotkové prodejní ceny pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, a průměrné jednotkové výrobní náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 8 | 2015 | 2016 | 2017 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná jednotková prodejní cena v Unii

  Index (2015 = 100) | 100 | 101 | 101 | 105 |
| Jednotkové výrobní náklady

  Index (2015 = 100) | 100 | 102 | 99 | 104 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník. |

(124)

Průměrné jednotkové prodejní ceny pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, a průměrné jednotkové výrobní náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 8

Tabulka 8

2015

2016

2017

Období přezkumného šetření

Průměrná jednotková prodejní cena v Unii

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

101

101

105

Jednotkové výrobní náklady

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

102

99

104

Zdroj: odpovědi na dotazník.

Zdroj

| (125) | V průběhu posuzovaného období náklady výrobního odvětví Unie vzrostly o 3 až 5 %. Zároveň se jeho ceny zvýšily o 4 až 6 %, takže výrobní odvětví Unie bylo schopno pokrýt zvýšení nákladů zvýšením svých cen. |
| --- | --- |

(125)

V průběhu posuzovaného období náklady výrobního odvětví Unie vzrostly o 3 až 5 %. Zároveň se jeho ceny zvýšily o 4 až 6 %, takže výrobní odvětví Unie bylo schopno pokrýt zvýšení nákladů zvýšením svých cen.

4.6.7.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získat kapitál a mzdy

Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získat kapitál a mzdy

Tabulka 9

Tabulka 9

| | 2015 | 2016 | 2017 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost

  Index (2015 = 100) | 100 | 86 | 123 | 110 |
| Peněžní tok

  Index (2015 = 100) | 100 | 79 | 117 | 103 |
| Investice

  Index (2015 = 100) | 100 | 60 | 91 | 99 |
| Návratnost investic

  Index (2015 = 100) | 100 | 88 | 128 | 110 |
| Roční náklady práce na jednoho zaměstnance

  Index (2015 = 100) | 100 | 97 | 102 | 103 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník. |

2015

2016

2017

Období přezkumného šetření

Ziskovost

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

86

123

110

Peněžní tok

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

79

117

103

Investice

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

60

91

99

Návratnost investic

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

88

128

110

Roční náklady práce na jednoho zaměstnance

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

97

102

103

Zdroj: odpovědi na dotazník.

Zdroj

| (126) | Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. V posuzovaném období se ziskovost výrobního odvětví Unie pohybovala mezi její nejnižší hodnotou 6 až 8 % v roce 2016 a její nejvyšší hodnotou 8 až 10 % v roce 2017 a pod cílovým ziskem stanoveným v původním šetření (tj. 12,0 %). |
| --- | --- |

(126)

Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. V posuzovaném období se ziskovost výrobního odvětví Unie pohybovala mezi její nejnižší hodnotou 6 až 8 % v roce 2016 a její nejvyšší hodnotou 8 až 10 % v roce 2017 a pod cílovým ziskem stanoveným v původním šetření (tj. 12,0 %).

| (127) | Peněžní tok ve výrobním odvětví Unie v posuzovaném období vzrostl o 3 %, kdežto úroveň investic zůstala stabilní. |
| --- | --- |

(127)

Peněžní tok ve výrobním odvětví Unie v posuzovaném období vzrostl o 3 %, kdežto úroveň investic zůstala stabilní.

| (128) | Mezi rokem 2015 a obdobím přezkumného šetření se návratnost investic, definovaná jako zisk vyjádřený v procentech čisté účetní hodnoty investic, zvýšila o 10 %. Během téhož období se průměrná výše mezd mírně zvýšila a vykazovala týž trend jako jednotkové výrobní náklady. |
| --- | --- |

(128)

Mezi rokem 2015 a obdobím přezkumného šetření se návratnost investic, definovaná jako zisk vyjádřený v procentech čisté účetní hodnoty investic, zvýšila o 10 %. Během téhož období se průměrná výše mezd mírně zvýšila a vykazovala týž trend jako jednotkové výrobní náklady.

4.6.8.   Rozsah dumpingu a překonání účinků dřívějšího dumpingu

Rozsah dumpingu a překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (129) | Jak je vysvětleno výše, v posuzovaném období nedošlo k dumpingovému dovozu z ČLR, a proto velikost dumpingového rozpětí nebylo možné posoudit. |
| --- | --- |

(129)

Jak je vysvětleno výše, v posuzovaném období nedošlo k dumpingovému dovozu z ČLR, a proto velikost dumpingového rozpětí nebylo možné posoudit.

| (130) | V posuzovaném období vykazovalo výrobní odvětví Unie známky překonání účinků dřívějšího dumpingu. Výroba v Unii, využití kapacity, prodej a investice zůstaly stabilní, zatímco peněžní tok a návratnost investic se vyvíjely pozitivně. Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období dokonce mírně zvýšila. Třebaže objemy prodeje nesledovaly nárůst poptávky na trhu Unie a zůstaly v posuzovaném období stabilní, Komise dospěla k závěru, že výrobní odvětví Unie se zotavilo z dřívějšího dumpingu. |
| --- | --- |

(130)

V posuzovaném období vykazovalo výrobní odvětví Unie známky překonání účinků dřívějšího dumpingu. Výroba v Unii, využití kapacity, prodej a investice zůstaly stabilní, zatímco peněžní tok a návratnost investic se vyvíjely pozitivně. Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období dokonce mírně zvýšila. Třebaže objemy prodeje nesledovaly nárůst poptávky na trhu Unie a zůstaly v posuzovaném období stabilní, Komise dospěla k závěru, že výrobní odvětví Unie se zotavilo z dřívějšího dumpingu.

4.7.   Závěr

Závěr

| (131) | Situace výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zlepšila. Většina ukazatelů újmy vykazovala pozitivní nebo stabilní trend. Skutečnost, že opatření byla ku prospěchu výrobního odvětví Unie, dokládá mimo jiné vysoká úroveň využití kapacity a zvýšení peněžního toku a návratnosti investic. Dovoz z ČLR na trh Unie pochází od jediného čínského výrobce, u něhož nebyl v původním šetření zjištěn dumping. Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že výrobní odvětví Unie v průběhu období přezkumného šetření neutrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(131)

Situace výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zlepšila. Většina ukazatelů újmy vykazovala pozitivní nebo stabilní trend. Skutečnost, že opatření byla ku prospěchu výrobního odvětví Unie, dokládá mimo jiné vysoká úroveň využití kapacity a zvýšení peněžního toku a návratnosti investic. Dovoz z ČLR na trh Unie pochází od jediného čínského výrobce, u něhož nebyl v původním šetření zjištěn dumping. Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že výrobní odvětví Unie v průběhu období přezkumného šetření neutrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

5.   PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY

PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY

| (132) | Komise v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení dále zkoumala pravděpodobnost obnovení podstatné újmy, kdyby opatření proti ČLR pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(132)

Komise v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení dále zkoumala pravděpodobnost obnovení podstatné újmy, kdyby opatření proti ČLR pozbyla platnosti.

| (133) | Byly analyzovány tyto prvky: výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR, přitažlivost trhu Unie, včetně úvah o existenci antidumpingových nebo vyrovnávacích opatření na dovoz peroxosíranů v jiných třetích zemích, cenová politika čínských vyvážejících výrobců na trzích jiných třetích zemí a dopad na situaci výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(133)

Byly analyzovány tyto prvky: výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR, přitažlivost trhu Unie, včetně úvah o existenci antidumpingových nebo vyrovnávacích opatření na dovoz peroxosíranů v jiných třetích zemích, cenová politika čínských vyvážejících výrobců na trzích jiných třetích zemí a dopad na situaci výrobního odvětví Unie.

5.1.   Výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR

Výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR

| (134) | ČLR je s velkým předstihem nejvýznamnějším vývozcem výrobku, který je předmětem přezkumu, na světě. Na základě celkové hodnoty vyvezené během období přezkumného šetření (69) byla EU třetím nejvýznamnějším vývozním trhem ČLR. |
| --- | --- |

(134)

ČLR je s velkým předstihem nejvýznamnějším vývozcem výrobku, který je předmětem přezkumu, na světě. Na základě celkové hodnoty vyvezené během období přezkumného šetření (69) byla EU třetím nejvýznamnějším vývozním trhem ČLR.

69

| (135) | Jak je objasněno ve 100. a 101. bodě odůvodnění výše, výrobci v ČLR disponují významnou výrobní kapacitou a odhadovanou volnou kapacitou, která výrazně převyšuje celkovou spotřebu v Unii během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(135)

Jak je objasněno ve 100. a 101. bodě odůvodnění výše, výrobci v ČLR disponují významnou výrobní kapacitou a odhadovanou volnou kapacitou, která výrazně převyšuje celkovou spotřebu v Unii během období přezkumného šetření.

5.2.   Atraktivita trhu Unie

Atraktivita trhu Unie

| (136) | Trh Unie je největším dovozcem výrobku, který je předmětem přezkumu, v celosvětovém měřítku (70). Navíc, jak je uvedeno v tabulce 1 výše, spotřeba dotčeného výrobku v Unii mezi rokem 2015 a obdobím přezkumného šetření vzrostla o 8 %. To ukazuje, že spotřeba v Unii je nadále silná a roste. Trh Unie, vzhledem ke své relativně značné velikosti a trvale rostoucí spotřebě, je pro čínské vyvážející výrobce nadále atraktivní. |
| --- | --- |

(136)

Trh Unie je největším dovozcem výrobku, který je předmětem přezkumu, v celosvětovém měřítku (70). Navíc, jak je uvedeno v tabulce 1 výše, spotřeba dotčeného výrobku v Unii mezi rokem 2015 a obdobím přezkumného šetření vzrostla o 8 %. To ukazuje, že spotřeba v Unii je nadále silná a roste. Trh Unie, vzhledem ke své relativně značné velikosti a trvale rostoucí spotřebě, je pro čínské vyvážející výrobce nadále atraktivní.

70

| (137) | V jiných třetích zemích, jako jsou USA a Indie, jsou kromě toho zavedena opatření na ochranu obchodu proti vývozu výrobku, který je předmětem přezkumu, což čínským vyvážejícím výrobcům ztěžuje vývoz na tyto trhy a dále zvyšuje atraktivitu trhu Unie, na který může být tento vývoz přesměrován. |
| --- | --- |

(137)

V jiných třetích zemích, jako jsou USA a Indie, jsou kromě toho zavedena opatření na ochranu obchodu proti vývozu výrobku, který je předmětem přezkumu, což čínským vyvážejícím výrobcům ztěžuje vývoz na tyto trhy a dále zvyšuje atraktivitu trhu Unie, na který může být tento vývoz přesměrován.

5.3.   Cenová politika čínských vyvážejících výrobců

Cenová politika čínských vyvážejících výrobců

| (138) | Dalším prvkem prokazujícím atraktivitu trhu Unie je cenová strategie čínských vyvážejících výrobců. V této souvislosti byla provedena analýza na základě srovnání prodejních cen výrobců v Unii a cen ze závodu účtovaných čínským spolupracujícím výrobcem při vývozu do třetích zemí, které byly upraveny na úroveň cen CIF připočtením nákladů na dopravu a pojištění při vývozu do Unie a upraveny o náklady po dovozu a smluvní cla. Tyto výpočty ukázaly, že při srovnání na stejné úrovni jsou čínské vývozní ceny o 26 % nižší než prodejní ceny výrobců v Unii. Stejná analýza byla provedena na základě všech čínských vývozních cen, které byly vykázány při vývozu do třetích zemí (bez Unie) v databázi Global Trade Atlas. Tyto výpočty ukázaly, že při srovnání na stejné úrovni jsou čínské vývozní ceny o 18 % nižší než prodejní ceny výrobců v Unii. Lze proto důvodně očekávat, že kdyby opatření pozbyla platnosti, čínský dovoz na trh Unie bude probíhat za ceny nižší, než jsou ceny účtované výrobním odvětvím Unie. |
| --- | --- |

(138)

Dalším prvkem prokazujícím atraktivitu trhu Unie je cenová strategie čínských vyvážejících výrobců. V této souvislosti byla provedena analýza na základě srovnání prodejních cen výrobců v Unii a cen ze závodu účtovaných čínským spolupracujícím výrobcem při vývozu do třetích zemí, které byly upraveny na úroveň cen CIF připočtením nákladů na dopravu a pojištění při vývozu do Unie a upraveny o náklady po dovozu a smluvní cla. Tyto výpočty ukázaly, že při srovnání na stejné úrovni jsou čínské vývozní ceny o 26 % nižší než prodejní ceny výrobců v Unii. Stejná analýza byla provedena na základě všech čínských vývozních cen, které byly vykázány při vývozu do třetích zemí (bez Unie) v databázi Global Trade Atlas. Tyto výpočty ukázaly, že při srovnání na stejné úrovni jsou čínské vývozní ceny o 18 % nižší než prodejní ceny výrobců v Unii. Lze proto důvodně očekávat, že kdyby opatření pozbyla platnosti, čínský dovoz na trh Unie bude probíhat za ceny nižší, než jsou ceny účtované výrobním odvětvím Unie.

| (139) | Vzhledem k vysoké volné kapacitě v ČLR, atraktivitě trhu Unie a cenové politice čínských vyvážejících výrobců, jak je shrnuta v 134. až 138. bodě odůvodnění výše, je pravděpodobné, že kdyby opatření pozbyla platnosti, významný objem levných peroxosíranů by byl již brzy k dispozici pro prodej/přesměrování do Unie. |
| --- | --- |

(139)

Vzhledem k vysoké volné kapacitě v ČLR, atraktivitě trhu Unie a cenové politice čínských vyvážejících výrobců, jak je shrnuta v 134. až 138. bodě odůvodnění výše, je pravděpodobné, že kdyby opatření pozbyla platnosti, významný objem levných peroxosíranů by byl již brzy k dispozici pro prodej/přesměrování do Unie.

| (140) | Následkem toho by se výrobnímu odvětví Unie, které je v současnosti schopno uspokojit poptávku v Unii, pravděpodobně snížil objem prodeje i podíl na trhu Unie. |
| --- | --- |

(140)

Následkem toho by se výrobnímu odvětví Unie, které je v současnosti schopno uspokojit poptávku v Unii, pravděpodobně snížil objem prodeje i podíl na trhu Unie.

5.4.   Dopad na situaci výrobního odvětví Unie

Dopad na situaci výrobního odvětví Unie

| (141) | Za účelem posouzení pravděpodobného dopadu na výrobní odvětví Unie, kdyby opatření pozbyla platnosti, analyzovala Komise, co by se pravděpodobně stalo s prodejními cenami výrobního odvětví Unie, objemem prodeje a ziskovostí, kdyby levný čínský dovoz na trh Unie probíhal ve významných objemech. |
| --- | --- |

(141)

Za účelem posouzení pravděpodobného dopadu na výrobní odvětví Unie, kdyby opatření pozbyla platnosti, analyzovala Komise, co by se pravděpodobně stalo s prodejními cenami výrobního odvětví Unie, objemem prodeje a ziskovostí, kdyby levný čínský dovoz na trh Unie probíhal ve významných objemech.

| (142) | V tomto ohledu je třeba připomenout, že když mezi roky 2002 a 2007 opatření nebyla v platnosti, čínský dumpingový dovoz se prudce zvýšil z 200 tun v roce 2001 na téměř 9 000 tun v roce 2006, což vedlo ke snížení cen, ztrátě podílu na trhu a k významnému poklesu ziskovosti výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(142)

V tomto ohledu je třeba připomenout, že když mezi roky 2002 a 2007 opatření nebyla v platnosti, čínský dumpingový dovoz se prudce zvýšil z 200 tun v roce 2001 na téměř 9 000 tun v roce 2006, což vedlo ke snížení cen, ztrátě podílu na trhu a k významnému poklesu ziskovosti výrobního odvětví Unie.

| (143) | Komise na základě dosavadních zkušeností a současné konkurenční situace výrobního odvětví Unie zkoumala, jaký by mohl být dopad na ukazatele újmy, kdyby opatření pozbyla platnosti. Komise proto provedla simulaci vycházející z těchto předpokladů:






  a) | Odhadovaný vývoj objemu prodeje byl založen na kombinaci dřívějšího nárůstu objemu, když opatření poprvé pozbyla platnosti (tj. když v roce 2006 čínský dumpingový dovoz dosáhl 9 000 tun), a současné konkurenční situace výrobního odvětví Unie podle typu výrobku, přičemž byly zohledněny konkurenční výhody výrobního odvětví Unie u různých typů výrobku (např. lepší kvalita nebo kratší doba realizace objednávky) a skutečnost, že zvýšený dovoz by zmenšil nejen podíl výrobního odvětví Unie na trhu, nýbrž i podíl jiných třetích zemí. |
| --- | --- | --- |

(143)

Komise na základě dosavadních zkušeností a současné konkurenční situace výrobního odvětví Unie zkoumala, jaký by mohl být dopad na ukazatele újmy, kdyby opatření pozbyla platnosti. Komise proto provedla simulaci vycházející z těchto předpokladů:

a)

Odhadovaný vývoj objemu prodeje byl založen na kombinaci dřívějšího nárůstu objemu, když opatření poprvé pozbyla platnosti (tj. když v roce 2006 čínský dumpingový dovoz dosáhl 9 000 tun), a současné konkurenční situace výrobního odvětví Unie podle typu výrobku, přičemž byly zohledněny konkurenční výhody výrobního odvětví Unie u různých typů výrobku (např. lepší kvalita nebo kratší doba realizace objednávky) a skutečnost, že zvýšený dovoz by zmenšil nejen podíl výrobního odvětví Unie na trhu, nýbrž i podíl jiných třetích zemí.

| b) | Očekávaný vývoj cen výrobního odvětví Unie je založen na čínských vývozních cenách, které byly vykázány při vývozu do Unie během období přezkumného šetření, po odečtení zlomku rozdílů v úrovni cen uvedené v 99. bodě odůvodnění výše s přihlédnutím k různým typům výrobku. |
| --- | --- |

b)

Očekávaný vývoj cen výrobního odvětví Unie je založen na čínských vývozních cenách, které byly vykázány při vývozu do Unie během období přezkumného šetření, po odečtení zlomku rozdílů v úrovni cen uvedené v 99. bodě odůvodnění výše s přihlédnutím k různým typům výrobku.

| c) | Výsledné odhadované příjmy byly poté uplatněny na strukturu nákladů výrobního odvětví Unie během období přezkumného šetření, jak byla ověřena na místě, s cílem přepočítat údaje o ziskovosti. |
| --- | --- |

c)

Výsledné odhadované příjmy byly poté uplatněny na strukturu nákladů výrobního odvětví Unie během období přezkumného šetření, jak byla ověřena na místě, s cílem přepočítat údaje o ziskovosti.

| (144) | Simulace ukázala, že pozbytí platnosti opatření by po jednom roce vedlo ke zhruba 13 % a po dvou letech k 20 % poklesu objemu prodeje výrobního odvětví Unie, jakož i ke snížení prodejní ceny výrobního odvětví Unie o přibližně 15 %. Následkem toho by se údaje o ziskovosti změnily ze současné úrovně téměř na ztrátovost výrobního odvětví Unie po jednom roce a na ztrátovost po dvou letech. |
| --- | --- |

(144)

Simulace ukázala, že pozbytí platnosti opatření by po jednom roce vedlo ke zhruba 13 % a po dvou letech k 20 % poklesu objemu prodeje výrobního odvětví Unie, jakož i ke snížení prodejní ceny výrobního odvětví Unie o přibližně 15 %. Následkem toho by se údaje o ziskovosti změnily ze současné úrovně téměř na ztrátovost výrobního odvětví Unie po jednom roce a na ztrátovost po dvou letech.

5.5.   Závěr

Závěr

| (145) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že by zrušení opatření týkajících se dovozu z ČLR pravděpodobně vedlo v krátké době k obnovení podstatné újmy pro výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(145)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že by zrušení opatření týkajících se dovozu z ČLR pravděpodobně vedlo v krátké době k obnovení podstatné újmy pro výrobní odvětví Unie.

6.   ZÁJEM VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE

ZÁJEM VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE

| (146) | Ve 144. bodě odůvodnění výše byl učiněn závěr, že kdyby antidumpingová opatření pozbyla platnosti, situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila. Zachování opatření by tedy bylo ku prospěchu výrobního odvětví Unie, jelikož výrobci v Unii by měli být schopni udržet si objem prodeje, podíl na trhu, ziskovost a celkově pozitivní hospodářskou situaci. Naopak ukončení platnosti opatření by vážně ohrozilo životaschopnost výrobního odvětví Unie, jelikož lze důvodně očekávat přesunutí čínského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve značném objemu, což by vedlo k obnovení újmy. |
| --- | --- |

(146)

Ve 144. bodě odůvodnění výše byl učiněn závěr, že kdyby antidumpingová opatření pozbyla platnosti, situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila. Zachování opatření by tedy bylo ku prospěchu výrobního odvětví Unie, jelikož výrobci v Unii by měli být schopni udržet si objem prodeje, podíl na trhu, ziskovost a celkově pozitivní hospodářskou situaci. Naopak ukončení platnosti opatření by vážně ohrozilo životaschopnost výrobního odvětví Unie, jelikož lze důvodně očekávat přesunutí čínského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve značném objemu, což by vedlo k obnovení újmy.

7.   ZÁJEM UŽIVATELŮ

ZÁJEM UŽIVATELŮ

| (147) | Odpověď na dotazník nepředložil žádný z kontaktovaných uživatelů. Jeden uživatel, Wacker Chemie AG, však předložil podání, v němž tvrdil, že by opatření měla být ukončena z různých důvodů, které jsou pojednány níže. |
| --- | --- |

(147)

Odpověď na dotazník nepředložil žádný z kontaktovaných uživatelů. Jeden uživatel, Wacker Chemie AG, však předložil podání, v němž tvrdil, že by opatření měla být ukončena z různých důvodů, které jsou pojednány níže.

| (148) | Za prvé, uživatel tvrdil, že výrobní odvětví Unie se vyvíjelo příznivě bez ohledu na významný dovoz z Číny a značný dovoz z jiných zdrojů za srovnatelné ceny/často klesající ceny. Proto by výrobní odvětví Unie mělo být schopno odolat další konkurenci ze strany čínského dovozu. Za druhé, společnost Wacker Chemie AG uvedla, že výrobci v Unii jsou schopni zvyšovat ceny na trhu EU bez ohledu na snižování výrobních nákladů. Zrušení opatření by v neposlední řadě posílilo hospodářskou soutěž na trhu a schopnost pořizovat peroxosírany za konkurenční ceny ze všech zdrojů. |
| --- | --- |

(148)

Za prvé, uživatel tvrdil, že výrobní odvětví Unie se vyvíjelo příznivě bez ohledu na významný dovoz z Číny a značný dovoz z jiných zdrojů za srovnatelné ceny/často klesající ceny. Proto by výrobní odvětví Unie mělo být schopno odolat další konkurenci ze strany čínského dovozu. Za druhé, společnost Wacker Chemie AG uvedla, že výrobci v Unii jsou schopni zvyšovat ceny na trhu EU bez ohledu na snižování výrobních nákladů. Zrušení opatření by v neposlední řadě posílilo hospodářskou soutěž na trhu a schopnost pořizovat peroxosírany za konkurenční ceny ze všech zdrojů.

| (149) | Jak je uvedeno v oddíle 4.7 výše, Komise dospěla k závěru, že výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření neutrpělo podstatnou újmu a že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období zvýšilo své prodejní ceny. Toto zvýšení prodejní ceny však souviselo s ekvivalentním zvýšením výrobních nákladů (viz 125. bod odůvodnění). Pokud jde o dovozní ceny a objemy dovozu z ČLR, Komise připomněla, že prakticky veškerý dovoz z ČLR do Unie pocházel od vývozce, u něhož v původním šetření nebyl zjištěn dumping a jehož se tento přezkum netýká. Kromě toho se dovoz z jiných třetích zemí uskutečňoval za ceny srovnatelné s cenami výrobního odvětví Unie a vykazoval rostoucí, nikoli klesající trend. Šetření rovněž ukázalo, že vzhledem k charakteru daného výrobku i vzhledem k několika zdrojům dodávek dostupným na trhu mohou uživatelé snadno změnit dodavatele. Komise proto tvrzení uživatele odmítla. |
| --- | --- |

(149)

Jak je uvedeno v oddíle 4.7 výše, Komise dospěla k závěru, že výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření neutrpělo podstatnou újmu a že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období zvýšilo své prodejní ceny. Toto zvýšení prodejní ceny však souviselo s ekvivalentním zvýšením výrobních nákladů (viz 125. bod odůvodnění). Pokud jde o dovozní ceny a objemy dovozu z ČLR, Komise připomněla, že prakticky veškerý dovoz z ČLR do Unie pocházel od vývozce, u něhož v původním šetření nebyl zjištěn dumping a jehož se tento přezkum netýká. Kromě toho se dovoz z jiných třetích zemí uskutečňoval za ceny srovnatelné s cenami výrobního odvětví Unie a vykazoval rostoucí, nikoli klesající trend. Šetření rovněž ukázalo, že vzhledem k charakteru daného výrobku i vzhledem k několika zdrojům dodávek dostupným na trhu mohou uživatelé snadno změnit dodavatele. Komise proto tvrzení uživatele odmítla.

| (150) | Šetření kromě toho ukázalo, že dopad výrobku, který je předmětem přezkumu, na náklady u navazujících výrobků je spíše okrajový a vliv antidumpingového cla je zanedbatelný (71). Uživatelé neposkytli žádné informace, které by vyvrátily závěry předchozích šetření, podle nichž je dopad cla na jejich podnikání okrajový. |
| --- | --- |

(150)

Šetření kromě toho ukázalo, že dopad výrobku, který je předmětem přezkumu, na náklady u navazujících výrobků je spíše okrajový a vliv antidumpingového cla je zanedbatelný (71). Uživatelé neposkytli žádné informace, které by vyvrátily závěry předchozích šetření, podle nichž je dopad cla na jejich podnikání okrajový.

71

8.   ZÁJEM DOVOZCŮ

ZÁJEM DOVOZCŮ

| (151) | Ani jeden z kontaktovaných dovozců nedovážel výrobek, který je předmětem přezkumu, ve významném objemu, a proto nebyli požádáni, aby odpověděli na dotazník. Ani jeden z dovozců, kteří se Komisi přihlásili na začátku přezkumu, připomínky nepředložil. |
| --- | --- |

(151)

Ani jeden z kontaktovaných dovozců nedovážel výrobek, který je předmětem přezkumu, ve významném objemu, a proto nebyli požádáni, aby odpověděli na dotazník. Ani jeden z dovozců, kteří se Komisi přihlásili na začátku přezkumu, připomínky nepředložil.

| (152) | Šetřením bylo potvrzeno, že dovozci mohou snadno nakupovat z různých zdrojů, které jsou v současné době dostupné na trhu, zejména od výrobního odvětví Unie, od vývozců z USA a od čínského vývozce, jenž prodává za nedumpingové ceny. Komise v původním šetření zjistila, že podíl dovozu peroxosíranů představoval 0,03 % až 1,3 % celkového obratu dovozců (72). Proto a vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné důkazy, které by mohly tento závěr vyvrátit, a s ohledem na to, že dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, byl během období přezkumného šetření nevýznamný, dospěla Komise k závěru, že dovozci nebyli opatřeními nepřiměřeně dotčeni. |
| --- | --- |

(152)

Šetřením bylo potvrzeno, že dovozci mohou snadno nakupovat z různých zdrojů, které jsou v současné době dostupné na trhu, zejména od výrobního odvětví Unie, od vývozců z USA a od čínského vývozce, jenž prodává za nedumpingové ceny. Komise v původním šetření zjistila, že podíl dovozu peroxosíranů představoval 0,03 % až 1,3 % celkového obratu dovozců (72). Proto a vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné důkazy, které by mohly tento závěr vyvrátit, a s ohledem na to, že dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, byl během období přezkumného šetření nevýznamný, dospěla Komise k závěru, že dovozci nebyli opatřeními nepřiměřeně dotčeni.

72

9.   ZÁVĚR

ZÁVĚR

| (153) | Komise v souladu s článkem 21 základního nařízení zvážila různé protichůdné zájmy a věnovala zvláštní pozornost potřebě chránit výrobní odvětví Unie před pravděpodobným obnovením újmy. Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy důkazy, které by vyvrátily závěry původního šetření, dospěla Komise k závěru, že dovozci a uživatelé nejsou dotčeni natolik významným způsobem, že by zachování opatření bylo zjevně nepřiměřené. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem dospěla Komise k závěru, že neexistují přesvědčivé důvody vyplývající ze zájmu Unie proti zachování stávajících antidumpingových opatření. |
| --- | --- |

(153)

Komise v souladu s článkem 21 základního nařízení zvážila různé protichůdné zájmy a věnovala zvláštní pozornost potřebě chránit výrobní odvětví Unie před pravděpodobným obnovením újmy. Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy důkazy, které by vyvrátily závěry původního šetření, dospěla Komise k závěru, že dovozci a uživatelé nejsou dotčeni natolik významným způsobem, že by zachování opatření bylo zjevně nepřiměřené. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem dospěla Komise k závěru, že neexistují přesvědčivé důvody vyplývající ze zájmu Unie proti zachování stávajících antidumpingových opatření.

10.   NÁSLEDNÝ POSTUP

NÁSLEDNÝ POSTUP

| (154) | Komise dne 8. listopadu 2019 poskytla informace o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě hodlá zachovat antidumpingová cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“) a vyzvala strany k předložení připomínek. Komise neobdržela žádné připomínky zúčastněných stran s námitkami proti poskytnutým informacím o zjištěních. |
| --- | --- |

(154)

Komise dne 8. listopadu 2019 poskytla informace o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě hodlá zachovat antidumpingová cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“) a vyzvala strany k předložení připomínek. Komise neobdržela žádné připomínky zúčastněných stran s námitkami proti poskytnutým informacím o zjištěních.

| (155) | Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a ve vhodných případech zohlednila. |
| --- | --- |

(155)

Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a ve vhodných případech zohlednila.

11.   ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (156) | Z výše uvedeného vyplývá, že antidumpingová opatření vztahující se na peroxosírany pocházející z Číny by měla být zachována. |
| --- | --- |

(156)

Z výše uvedeného vyplývá, že antidumpingová opatření vztahující se na peroxosírany pocházející z Číny by měla být zachována.

| (157) | Aby se minimalizovalo riziko obcházení těchto opatření, které existuje vzhledem k velkému rozdílu mezi celními sazbami, je nutno přijmout zvláštní opatření, která umožní zajistit řádné uplatňování individuálních sazeb antidumpingového cla. Společnosti, na něž se vztahují individuální sazby antidumpingového cla, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Tato faktura musí vyhovovat požadavkům uvedeným v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení. Na dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, by se mělo vztahovat antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(157)

Aby se minimalizovalo riziko obcházení těchto opatření, které existuje vzhledem k velkému rozdílu mezi celními sazbami, je nutno přijmout zvláštní opatření, která umožní zajistit řádné uplatňování individuálních sazeb antidumpingového cla. Společnosti, na něž se vztahují individuální sazby antidumpingového cla, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Tato faktura musí vyhovovat požadavkům uvedeným v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení. Na dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, by se mělo vztahovat antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.

| (158) | I když je předložení této faktury celním orgánům členských států nezbytné pro uplatnění individuálních sazeb antidumpingového cla na dovoz, tato faktura by neměla být jediným prvkem, který celní orgány zohledňují. Celní orgány členských států by totiž měly i v případě, že je jim předložena faktura splňující všechny požadavky stanovené v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení, provést své obvyklé kontroly a mohou si stejně jako ve všech ostatních případech vyžádat i další doklady (přepravní doklady atd.) pro účely ověření správnosti údajů uvedených v celním prohlášení a pro zajištění toho, že bude následné použití celní sazby odůvodněné v souladu s celními předpisy. |
| --- | --- |

(158)

I když je předložení této faktury celním orgánům členských států nezbytné pro uplatnění individuálních sazeb antidumpingového cla na dovoz, tato faktura by neměla být jediným prvkem, který celní orgány zohledňují. Celní orgány členských států by totiž měly i v případě, že je jim předložena faktura splňující všechny požadavky stanovené v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení, provést své obvyklé kontroly a mohou si stejně jako ve všech ostatních případech vyžádat i další doklady (přepravní doklady atd.) pro účely ověření správnosti údajů uvedených v celním prohlášení a pro zajištění toho, že bude následné použití celní sazby odůvodněné v souladu s celními předpisy.

| (159) | Pokud by se zejména po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření obcházení antidumpingových opatření. V rámci takového šetření lze mimo jiné prověřit potřebu zrušit individuální celní sazbu (sazby) a následně uložit celostátní clo. |
| --- | --- |

(159)

Pokud by se zejména po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření obcházení antidumpingových opatření. V rámci takového šetření lze mimo jiné prověřit potřebu zrušit individuální celní sazbu (sazby) a následně uložit celostátní clo.

| (160) | Pokud společnost s individuální antidumpingovou sazbou následně změní název svého subjektu, může požádat o další uplatňování této sazby. Tato žádost musí být zaslána Komisi (73). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že změna nemá vliv na právo dané společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(160)

Pokud společnost s individuální antidumpingovou sazbou následně změní název svého subjektu, může požádat o další uplatňování této sazby. Tato žádost musí být zaslána Komisi (73). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že změna nemá vliv na právo dané společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

73

Úředním věstníku Evropské unie

| (161) | S ohledem na článek 109 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (74) by v případech, kdy má být částka vrácena na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie, měla být pro zaplacení úroku použita sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, uveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná první kalendářní den každého měsíce. |
| --- | --- |

(161)

S ohledem na článek 109 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (74) by v případech, kdy má být částka vrácena na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie, měla být pro zaplacení úroku použita sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, uveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná první kalendářní den každého měsíce.

74

Úředního věstníku Evropské unie

| (162) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036, |
| --- | --- |

(162)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz peroxosíranů (persíranů), včetně monopersíranu draselného, v současnosti kódů KN 2833 40 00 a ex 2842 90 80 (kód TARIC 2842908020) a pocházejících z Čínské lidové republiky.

2.   Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, se pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoví takto:

| Společnost | Clo (v %) | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd., Šanghaj | 0,0 | A820 |
| United Initiators (Shanghai) Co., Ltd. | 24,5 | A821 |
| Všechny ostatní společnosti | 71,8 | A999 |

Společnost

Clo (v %)

Doplňkový kód TARIC

ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd., Šanghaj

0,0

A820

United Initiators (Shanghai) Co., Ltd.

24,5

A821

Všechny ostatní společnosti

71,8

A999

3.   Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury celním orgánům členských států, která musí obsahovat datované prohlášení podepsané zástupcem subjektu, který obchodní fakturu vystavil, s uvedením jeho jména a funkce, v tomto znění: „Já, níže podepsaný/podepsaná, potvrzuji, že (objem) [dotčeného výrobku] prodávaného na vývoz do Evropské unie, na nějž se vztahuje tato faktura, bylo vyrobeno společností [název a adresa] [doplňkový kód TARIC] v [dotčené zemi]. Prohlašuji, že údaje uvedené na této faktuře jsou úplné a správné.“ Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.

4.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. ledna 2020.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21, naposledy pozměněné nařízením (EU) 2018/825 (Úř. věst. L 143, 7.6.2018, s. 1).

1

(2)  
  Úř. věst. L 265, 11.10.2007, s. 1.

2

(3)  
  Úř. věst. L 338, 17.12.2013, s. 11.

3

(4)  
  Úř. věst. C 110, 23.3.2018, s. 29.

4

(5)  
  Úř. věst. C 454, 17.12.2018, s. 7.

5

(6)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/1584 ze dne 25. září 2019 o zahájení šetření možného obcházení antidumpingových opatření uložených prováděcím nařízením Rady (EU) č. 1343/2013 na dovoz peroxosíranů (persíranů) pocházejících z Čínské lidové republiky a o zavedení celní evidence tohoto dovozu (Úř. věst. L 246, 26.9.2019, s. 19).

6

(7)  Brusel 20.12.2017, SWD(2017) 483 final/2, k dispozici na internetové adrese http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf.

7

(8)  Záznam do spisu ze dne 15. ledna, číslo Sherlock t19.000129 (k dispozici ve spisu přístupném zúčastněným stranám).

8

(9)  Záznam do spisu ze dne 6. května, číslo Sherlock t19.002077 (k dispozici ve spisu přístupném zúčastněným stranám).

9

(10)  Zpráva, s. 6–7.

10

(11)  Zpráva, s. 10.

11

(12)  Viz http://en.pkulaw.cn/display.aspx?cgid=311950&lib=law.

12

(13)  Zpráva, s. 41, s. 73–74.

13

(14)  Zpráva, s. 120–121.

14

(15)  Zpráva, s. 122–135.

15

(16)  Zpráva, s. 167–168.

16

(17)  Zpráva, s. 169–170, s. 200–201.

17

(18)  Zpráva, s. 15–16, s. 50, s. 84, s. 108–109.

18

(19)  Zpráva, s. 26.

19

(20)  Zpráva, s. 31–32.

20

(21)  https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU.

21

(22)  Zpráva, s. 431.

22

(23)  Zpráva, s. 431.

23

(24)  Zpráva, s. 431.

24

(25)  Zpráva, s. 111–150.

25

(26)  Zpráva, s. 41–42, s. 83.

26

(27)  Zpráva, s. 69.

27

(28)  Zpráva, s. 409.

28

(29)  Zpráva, s. 411.

29

(30)  Zpráva, s. 66.

30

(31)  Zpráva, s. 267–268.

31

(32)  Zpráva, s. 271.

32

(33)  Zpráva, s. 217–234.

33

(34)  Zpráva, s. 431.

34

(35)  Zpráva, s. 223, s. 231, s. 408 a 412.

35

(36)  Zpráva, s. 138–149.

36

(37)  Zpráva, s. 216.

37

(38)  Zpráva, s. 213–215.

38

(39)  Zpráva, s. 209–211.

39

(40)  Viz 58. bod odůvodnění nařízení Komise (ES) č. 390/2007 (Úř. věst. L 97, 12.4.2007, s. 6).

40

(41)  Viz 478. až 493. bod odůvodnění prováděcího nařízení Komise (EU) 2018/1690 (Úř. věst. L 283, 12.11.2018, s. 1).

41

(42)  Zpráva, s. 332–337.

42

(43)  Zpráva, s. 336.

43

(44)  Zpráva, s. 337–341.

44

(45)  Zpráva, s. 114–117.

45

(46)  Zpráva, s. 119.

46

(47)  Zpráva, s. 120.

47

(48)  Zpráva, s. 121–122, s. 126–128, s. 133–135.

48

(49)  Zpráva, s. 121–122, s. 126–128, s. 133–135.

49

(50)  Zpráva, s. 362–363.

50

(51)  Zpráva, s. 127.

51

(52)  
  OECD Economic Surveys: China 2017, OECD Publishing, Paříž, s. 22. Podrobné číselné údaje lze nalézt také ve čtvrtletní zprávě o měnové politice Číny, kterou vydává Čínská lidová banka. Zpráva, s. 241.

52

OECD Economic Surveys: China 2017

(53)  Zpráva, s. 252–255.

53

(54)  World Bank Open Data – Upper Middle Income, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income (přístup dne 27. března 2019).

54

(55)  https://connect.ihs.com/gta/standardreports

55

(56)  Turecký statistický úřad, http://www.turkstat.gov.tr

56

(57)  https://orbis4.bvdinfo.com/version-201866/orbis/Companies

57

(58)  V průběhu šetření Komise zaznamenala, že dvě suroviny, a to kyselina sírová a hydroxid draselný, byly v Turecku rozčleněny na 12místné úrovni. Téměř veškerý dovoz do Turecka byl vykázán pod jedním kódem, tj. 28 07 00 00 00 19 u kyseliny sírové a 28 15 20 00 00 00 u hydroxidu draselného. Jak je uvedeno v záznamu ze dne 15. ledna 2019, Komise použila úroveň šestimístného kódu HS.

58

(59)  http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2090, poslední přístup dne 12. srpna 2019.

59

(60)  Jde o statistickou klasifikaci ekonomických činností, kterou používá Eurostat, https://ec.europa.eu/eurostat/web/nace-rev2, poslední přístup dne 12. srpna 2019.

60

(61)  http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2104, poslední přístup dne 12. srpna 2019.

61

,

(62)  http://www.turkstat.gov.tr/PreHaberBultenleri.do?id=30608, poslední přístup dne 12. srpna 2019. 100 kurušů = 1 turecká lira.

62

,

(63)  Tyto údaje jsou k dispozici za pololetní období. Komise vypočítala průměrnou cenu v období přezkumného šetření jako 25 % hodnoty za druhou polovinu roku 2017, 50 % hodnoty za první polovinu roku 2018 a 25 % hodnoty za druhou polovinu roku 2018.

63

(64)  https://orbis4.bvdinfo.com/version-201988/orbis/1/Companies/report/Index?format=114678F1-A093-E711-8A1A-2C44FD99A5A0&BookSection=GLOBALSTANDARDFORMAT&seq=0

64

(65)  Jak je uvedeno v 5. bodě odůvodnění, Komise dne 26. září 2019 v souvislosti s tímto dovozem zahájila šetření obcházení antidumpingových opatření. Šetření se týká společnosti ABC Chemicals (Shanghai) Co. Ltd.

65

(66)  Vyvážející výrobce prodával do 25 zemí v Asii, na americkém kontinentu a v Africe a evropských zemí, které nejsou členy Unie.

66

(67)  V oddíle 4.2.2 písm. b) přílohy žádosti přístupné zúčastněným stranám uvádějí žadatelé seznam čínských výrobních kapacit na základě internetových stránek společností.

67

(68)  Žadatelé poukázali na nadbytečnou kapacitu ve verzi žádosti přístupné zúčastněným stranám, oddíl 4.1.2, s. 18.

68

(69)  Na základě statistik získaných z databáze GTA.

69

(70)  Na základě statistik získaných z databáze GTA.

70

(71)  
  Úř. věst. L 97, 12.4.2007, s. 6.

71

(72)  
  Úř. věst. L 97, 12.4.2007, s. 6.

72

(73)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

73

(74)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014, (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

74

---

AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU

| 17.1.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 13/43 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 13/43

---

ROZHODNUTÍ VÝBORU PRO POZEMNÍ DOPRAVU SPOLEČENSTVÍ-ŠVÝCARSKO č. 2/2019

ze dne 13. prosince 2019

o přechodných opatřeních k zachování plynulé železniční dopravy mezi Švýcarskem a Evropskou unií [2020/40]

VÝBOR,

s ohledem na Dohodu mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přepravě zboží a cestujících po železnici a silnici ze dne 21. června 1999 (dále jen „dohoda“), a zejména na čl. 52 odst. 4 této dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s čl. 51 odst. 2 dohody odpovídá za sledování a používání dohody a provádí ustanovení o úpravě a revizi obsažená v článcích 52 a 55 dohody Výbor pro pozemní dopravu Společenství-Švýcarsko (dále jen „společný výbor“). |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 51 odst. 2 dohody odpovídá za sledování a používání dohody a provádí ustanovení o úpravě a revizi obsažená v článcích 52 a 55 dohody Výbor pro pozemní dopravu Společenství-Švýcarsko (dále jen „společný výbor“).

| (2) | Podle čl. 52 odst. 4 dohody společný výbor mimo jiné přijme rozhodnutí o změně přílohy 1, aby do ní byly podle potřeby a na základě vzájemnosti zahrnuty změny dotčených právních předpisů, nebo rozhodne o jakémkoliv jiném opatření zaměřeném na zajištění řádného fungování dohody. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 52 odst. 4 dohody společný výbor mimo jiné přijme rozhodnutí o změně přílohy 1, aby do ní byly podle potřeby a na základě vzájemnosti zahrnuty změny dotčených právních předpisů, nebo rozhodne o jakémkoliv jiném opatření zaměřeném na zajištění řádného fungování dohody.

| (3) | Rozhodnutí společného výboru č. 1/2013 (1) stanoví uznání – na základě vzájemnosti – osvědčení o bezpečnosti železničních podniků vydaných vnitrostátními bezpečnostními orgány členského státu nebo Švýcarska v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/49/ES (2). Stanoví rovněž uznání – na základě vzájemnosti – ES prohlášení o shodě, o vhodnosti pro použití a o ověření, ES certifikátů o ověření, povolení k uvedení subsystémů a vozidel do provozu a povolení typu vozidla, jakož i oznámených subjektů, jež jsou stanoveny ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/57/ES (3). |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutí společného výboru č. 1/2013 (1) stanoví uznání – na základě vzájemnosti – osvědčení o bezpečnosti železničních podniků vydaných vnitrostátními bezpečnostními orgány členského státu nebo Švýcarska v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/49/ES (2). Stanoví rovněž uznání – na základě vzájemnosti – ES prohlášení o shodě, o vhodnosti pro použití a o ověření, ES certifikátů o ověření, povolení k uvedení subsystémů a vozidel do provozu a povolení typu vozidla, jakož i oznámených subjektů, jež jsou stanoveny ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/57/ES (3).

| (4) | Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/797 (4) stanoví nové požadavky na uvádění prvků interoperability, subsystémů a kolejových vozidel na trh. Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/798 (5) stanoví nové požadavky na vydávání jednotných osvědčení o bezpečnosti železničních podniků. Uvedenými směrnicemi se rovněž přidělují nové funkce Agentuře Evropské unie pro železnice (dále jen „agentura“). Agentura je zejména odpovědná za vydávání povolení k uvedení vozidla na trh a povolení typu vozidla v souladu s články 21 a 24 směrnice (EU) 2016/797 (dále jen „povolení EU pro vozidla“) a za vydávání jednotného osvědčení o bezpečnosti v souladu s článkem 10 směrnice (EU) 2016/798 (dále jen „jednotná osvědčení o bezpečnosti“). Směrnice mají být členskými státy provedeny nejpozději do 16. června 2019, nebo nejpozději do 16. června 2020 v případě členských států, které za tímto účelem informovaly Komisi a agenturu. Směrnice 2004/49/ES a 2008/57/ES se zrušují a nahrazují směrnicemi (EU) 2016/797 a (EU) 2016/798 s účinkem ode dne 16. června 2020. |
| --- | --- |

(4)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/797 (4) stanoví nové požadavky na uvádění prvků interoperability, subsystémů a kolejových vozidel na trh. Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/798 (5) stanoví nové požadavky na vydávání jednotných osvědčení o bezpečnosti železničních podniků. Uvedenými směrnicemi se rovněž přidělují nové funkce Agentuře Evropské unie pro železnice (dále jen „agentura“). Agentura je zejména odpovědná za vydávání povolení k uvedení vozidla na trh a povolení typu vozidla v souladu s články 21 a 24 směrnice (EU) 2016/797 (dále jen „povolení EU pro vozidla“) a za vydávání jednotného osvědčení o bezpečnosti v souladu s článkem 10 směrnice (EU) 2016/798 (dále jen „jednotná osvědčení o bezpečnosti“). Směrnice mají být členskými státy provedeny nejpozději do 16. června 2019, nebo nejpozději do 16. června 2020 v případě členských států, které za tímto účelem informovaly Komisi a agenturu. Směrnice 2004/49/ES a 2008/57/ES se zrušují a nahrazují směrnicemi (EU) 2016/797 a (EU) 2016/798 s účinkem ode dne 16. června 2020.

| (5) | Švýcarsko navíc zamýšlí uplatnit právní ustanovení, která jsou ustanovením směrnic (EU) 2016/797 a (EU) 2016/798 rovnocenná. Je proto nezbytné, aby nová hmotněprávní ustanovení směrnic (EU) 2016/797 a (EU) 2016/798 byla do dohody začleněna prostřednictvím změny její přílohy 1. |
| --- | --- |

(5)

Švýcarsko navíc zamýšlí uplatnit právní ustanovení, která jsou ustanovením směrnic (EU) 2016/797 a (EU) 2016/798 rovnocenná. Je proto nezbytné, aby nová hmotněprávní ustanovení směrnic (EU) 2016/797 a (EU) 2016/798 byla do dohody začleněna prostřednictvím změny její přílohy 1.

| (6) | Dohoda ve svém stávajícím znění orgánům ani institucím Evropské unie neumožňuje, aby ve Švýcarsku vykonávaly své pravomoci, a společný výbor neopravňuje, aby dohodu za tímto účelem měnil. Dokud nedojde ke změně dohody podle použitelných postupů, je pro zachování plynulé železniční dopravy mezi Švýcarskem a Evropskou unií nezbytné stanovit přechodná ustanovení. Za tímto účelem by mělo být upřesněno, že soulad s požadavky použitelnými na bezpečnost a interoperabilitu ve Švýcarsku lze stanovit kombinací na jedné straně – jednotného osvědčení o bezpečnosti nebo povolení EU pro vozidla vydaných agenturou – a na straně druhé – ověření provedeného Švýcarskem, pokud jde o soulad se švýcarskými vnitrostátními předpisy. Agentura by měla při vydávání jednotných osvědčení o bezpečnosti nebo povolení EU pro vozidla jakožto důkaz zohlednit posouzení požadavků švýcarských právních předpisů, jež odpovídají příslušným právním předpisům Evropské unie, které Švýcarsko provedlo za účelem vydání osvědčení o bezpečnosti nebo povolení vozidla pro švýcarskou železniční síť. |
| --- | --- |

(6)

Dohoda ve svém stávajícím znění orgánům ani institucím Evropské unie neumožňuje, aby ve Švýcarsku vykonávaly své pravomoci, a společný výbor neopravňuje, aby dohodu za tímto účelem měnil. Dokud nedojde ke změně dohody podle použitelných postupů, je pro zachování plynulé železniční dopravy mezi Švýcarskem a Evropskou unií nezbytné stanovit přechodná ustanovení. Za tímto účelem by mělo být upřesněno, že soulad s požadavky použitelnými na bezpečnost a interoperabilitu ve Švýcarsku lze stanovit kombinací na jedné straně – jednotného osvědčení o bezpečnosti nebo povolení EU pro vozidla vydaných agenturou – a na straně druhé – ověření provedeného Švýcarskem, pokud jde o soulad se švýcarskými vnitrostátními předpisy. Agentura by měla při vydávání jednotných osvědčení o bezpečnosti nebo povolení EU pro vozidla jakožto důkaz zohlednit posouzení požadavků švýcarských právních předpisů, jež odpovídají příslušným právním předpisům Evropské unie, které Švýcarsko provedlo za účelem vydání osvědčení o bezpečnosti nebo povolení vozidla pro švýcarskou železniční síť.

| (7) | ES certifikáty a ES prohlášení stanovené podle směrnice (EU) 2016/797 by měly být vzájemně uznávány. |
| --- | --- |

(7)

ES certifikáty a ES prohlášení stanovené podle směrnice (EU) 2016/797 by měly být vzájemně uznávány.

| (8) | Pro účely omezení administrativní zátěže je vhodné žadatelům umožnit, aby současně požádali o jednotné osvědčení o bezpečnosti nebo o povolení EU pro vozidla vydaná agenturou, jakož i o ověření provedené Švýcarskem a týkající se dodržování jeho vnitrostátních předpisů. Za stejným účelem je vhodné žadatelům umožnit, aby k tomu používali jednotné kontaktní místo uvedené v článku 12 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/796 (6). Švýcarsko by mělo mít k jednotnému kontaktnímu místu přístup a agentura a Švýcarsko by měly spolupracovat v takové míře, která je pro provedení tohoto rozhodnutí nutná. |
| --- | --- |

(8)

Pro účely omezení administrativní zátěže je vhodné žadatelům umožnit, aby současně požádali o jednotné osvědčení o bezpečnosti nebo o povolení EU pro vozidla vydaná agenturou, jakož i o ověření provedené Švýcarskem a týkající se dodržování jeho vnitrostátních předpisů. Za stejným účelem je vhodné žadatelům umožnit, aby k tomu používali jednotné kontaktní místo uvedené v článku 12 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/796 (6). Švýcarsko by mělo mít k jednotnému kontaktnímu místu přístup a agentura a Švýcarsko by měly spolupracovat v takové míře, která je pro provedení tohoto rozhodnutí nutná.

| (9) | Vnitrostátní předpisy uvedené v čl. 13 odst. 2 směrnice (EU) 2016/797 a v čl. 8 odst. 2 směrnice (EU) 2016/798 a použitelné pro vydávání osvědčení o bezpečnosti a povolení vozidel na území Švýcarska (dále jen „vnitrostátní předpisy“) by měly být oznámeny pro účely zveřejnění prostřednictvím informačního systému uvedeného v článku 27 nařízení (EU) 2016/796. Oblasti, pro které jsou švýcarské vnitrostátní předpisy použitelné, by měly být uvedeny v příloze 1 dohody. |
| --- | --- |

(9)

Vnitrostátní předpisy uvedené v čl. 13 odst. 2 směrnice (EU) 2016/797 a v čl. 8 odst. 2 směrnice (EU) 2016/798 a použitelné pro vydávání osvědčení o bezpečnosti a povolení vozidel na území Švýcarska (dále jen „vnitrostátní předpisy“) by měly být oznámeny pro účely zveřejnění prostřednictvím informačního systému uvedeného v článku 27 nařízení (EU) 2016/796. Oblasti, pro které jsou švýcarské vnitrostátní předpisy použitelné, by měly být uvedeny v příloze 1 dohody.

| (10) | Švýcarsko a Evropská unie se zavázaly zrušit nadbytečné vnitrostátní předpisy, které jsou pro interoperabilitu a plynulou železniční dopravu mezi Švýcarskem a Evropskou unií překážkou. Je možné, že některé švýcarské vnitrostátní předpisy uvedené v příloze 1 dohody jsou neslučitelné s technickými specifikacemi pro interoperabilitu a měly by být přezkoumány před 31. prosincem 2020 za účelem jejich zrušení, pozměnění, nebo zachování. |
| --- | --- |

(10)

Švýcarsko a Evropská unie se zavázaly zrušit nadbytečné vnitrostátní předpisy, které jsou pro interoperabilitu a plynulou železniční dopravu mezi Švýcarskem a Evropskou unií překážkou. Je možné, že některé švýcarské vnitrostátní předpisy uvedené v příloze 1 dohody jsou neslučitelné s technickými specifikacemi pro interoperabilitu a měly by být přezkoumány před 31. prosincem 2020 za účelem jejich zrušení, pozměnění, nebo zachování.

| (11) | Rozhodnutí společného výboru č. 1/2013 by mělo být zrušeno. Nicméně vzhledem k tomu, že v souladu se směrnicemi (EU) 2016/797 a (EU) 2016/798 některé členské státy tyto směrnice provedou až dne 16. června 2020, měly by se čl. 2 odst. 1 a čl. 3 odst. 1 uvedeného rozhodnutí společného výboru v případě dotčených členských států nadále používat až do zmíněného dne. |
| --- | --- |

(11)

Rozhodnutí společného výboru č. 1/2013 by mělo být zrušeno. Nicméně vzhledem k tomu, že v souladu se směrnicemi (EU) 2016/797 a (EU) 2016/798 některé členské státy tyto směrnice provedou až dne 16. června 2020, měly by se čl. 2 odst. 1 a čl. 3 odst. 1 uvedeného rozhodnutí společného výboru v případě dotčených členských států nadále používat až do zmíněného dne.

| (12) | ES prohlášení o shodě, o vhodnosti pro použití a o ověření, ES certifikáty o ověření, jakož i povolení k uvedení subsystémů a vozidel do provozu a povolení typu vozidla, jakož i osvědčení o bezpečnosti uznané v souladu s rozhodnutím č. 1/2013 by měly být nadále uznávány za podmínek, za jakých byly vydány. |
| --- | --- |

(12)

ES prohlášení o shodě, o vhodnosti pro použití a o ověření, ES certifikáty o ověření, jakož i povolení k uvedení subsystémů a vozidel do provozu a povolení typu vozidla, jakož i osvědčení o bezpečnosti uznané v souladu s rozhodnutím č. 1/2013 by měly být nadále uznávány za podmínek, za jakých byly vydány.

| (13) | Do doby, než bude provedena změna dohody, kterou se úloha agentury v oblasti osvědčení o bezpečnosti a povolení vozidel rozšíří na švýcarskou železniční síť, by měla být do dne 31. prosince 2020 použitelná přechodná ustanovení tohoto rozhodnutí. Smíšený výbor by měl zvážit prodloužení přechodných opatření po 31. prosinci 2020, pokud je pravděpodobné, že právní předpisy, které jsou rovnocenné nařízení (EU) 2016/796, směrnicím (EU) 2016/797 a (EU) 2016/798, nebudou do 31. prosince 2020 uplatněny, |
| --- | --- |

(13)

Do doby, než bude provedena změna dohody, kterou se úloha agentury v oblasti osvědčení o bezpečnosti a povolení vozidel rozšíří na švýcarskou železniční síť, by měla být do dne 31. prosince 2020 použitelná přechodná ustanovení tohoto rozhodnutí. Smíšený výbor by měl zvážit prodloužení přechodných opatření po 31. prosinci 2020, pokud je pravděpodobné, že právní předpisy, které jsou rovnocenné nařízení (EU) 2016/796, směrnicím (EU) 2016/797 a (EU) 2016/798, nebudou do 31. prosince 2020 uplatněny,

ROZHODL TAKTO:

Článek 1

Příloha 1 dohody se nahrazuje přílohou tohoto rozhodnutí.

Článek 2

1.   Soulad s požadavky použitelnými na používání švýcarské železniční sítě železničním podnikem lze stanovit kombinací:

| — | jednotného osvědčení o bezpečnosti vydaného agenturou v souladu s článkem 10 směrnice (EU) 2016/798 a |
| --- | --- |

—

jednotného osvědčení o bezpečnosti vydaného agenturou v souladu s článkem 10 směrnice (EU) 2016/798 a

| — | rozhodnutí Švýcarska o ověření souladu se švýcarskými vnitrostátními předpisy uvedenými v čl. 6 odst. 1. |
| --- | --- |

—

rozhodnutí Švýcarska o ověření souladu se švýcarskými vnitrostátními předpisy uvedenými v čl. 6 odst. 1.

Pro účely prvního pododstavce Švýcarsko uznává jednotná osvědčení o bezpečnosti vydaná agenturou v souladu s článkem 10 směrnice (EU) 2016/798.

Ověřování souladu s vnitrostátními předpisy ze strany švýcarských vnitrostátních orgánů se provádí ve lhůtách stanovených v článku 6 prováděcího nařízení Komise (EU) 2018/763 (7).

2.   Při vydávání jednotného osvědčení o bezpečnosti pro použití železniční sítě Evropské unie agentura jakožto důkaz zohlední posouzení požadavků švýcarských právních předpisů, jež odpovídají příslušným právním předpisům Evropské unie, provedené Švýcarskem za účelem vydání osvědčení o bezpečnosti pro švýcarskou železniční síť.

3.   Žadatel může současně požádat o jednotné osvědčení o bezpečnosti a o rozhodnutí o ověření souladu se švýcarskými vnitrostátními předpisy. V takových případech agentura a Švýcarsko spolupracují s cílem zajistit, aby rozhodnutí, která se týkají žádosti o jednotné osvědčení o bezpečnosti a ověření souladu se švýcarskými vnitrostátními předpisy, byla vydána ve lhůtách stanovených v článku 6 nařízení (EU) 2018/763 a v souladu s odst. 1 třetím pododstavcem.

Článek 3

1.   Soulad s požadavky použitelnými na povolení vydávaná pro účely použití vozidla na švýcarské železniční síti lze stanovit kombinací:

| — | povolení EU pro vozidla vydaného agenturou v souladu s články 21 a 24 směrnice (EU) 2016/797 a |
| --- | --- |

—

povolení EU pro vozidla vydaného agenturou v souladu s články 21 a 24 směrnice (EU) 2016/797 a

| — | rozhodnutí Švýcarska o ověření souladu se švýcarskými vnitrostátními předpisy uvedenými v čl. 6 odst. 1. |
| --- | --- |

—

rozhodnutí Švýcarska o ověření souladu se švýcarskými vnitrostátními předpisy uvedenými v čl. 6 odst. 1.

Pro účely prvního pododstavce Švýcarsko uznává povolení EU pro vozidla vydaná agenturou v souladu s články 21 a 24 směrnice (EU) 2016/797.

Ověřování souladu s vnitrostátními předpisy ze strany Švýcarska se provádí ve lhůtách stanovených v článku 34 prováděcího nařízení Komise (EU) 2018/545 (8).

2.   Při vydávání povolení EU pro vozidla pro účely použití vozidel na železniční síti Evropské unie agentura jakožto důkaz zohlední posouzení požadavků švýcarských právních předpisů, jež odpovídají příslušným právním předpisům Evropské unie, provedené Švýcarskem za účelem vydání povolení vozidla pro švýcarskou železniční síť.

3.   Žadatel může současně požádat o povolení EU pro vozidla a o rozhodnutí o ověření souladu se švýcarskými vnitrostátními předpisy. V takových případech agentura a Švýcarsko spolupracují s cílem zajistit, aby rozhodnutí, která se týkají žádosti o povolení EU pro vozidla a ověření souladu se švýcarskými vnitrostátními předpisy, byla přijata ve lhůtách stanovených v článku 34 prováděcího nařízení (EU) 2018/545 a v souladu s odst. 1 třetím pododstavcem.

Článek 4

1.   Na základě vzájemnosti se uznávají:

| a) | ES certifikáty o shodě nebo o vhodnosti pro použití uvedené v čl. 9 odst. 2 směrnice (EU) 2016/797 a vydané oznámeným subjektem; |
| --- | --- |

a)

ES certifikáty o shodě nebo o vhodnosti pro použití uvedené v čl. 9 odst. 2 směrnice (EU) 2016/797 a vydané oznámeným subjektem;

| b) | ES prohlášení o shodě nebo o vhodnosti pro použití uvedená v článku 9 a čl. 10 odst. 1 směrnice (EU) 2016/797 a vypracovaná výrobcem nebo jeho zplnomocněným zástupcem; |
| --- | --- |

b)

ES prohlášení o shodě nebo o vhodnosti pro použití uvedená v článku 9 a čl. 10 odst. 1 směrnice (EU) 2016/797 a vypracovaná výrobcem nebo jeho zplnomocněným zástupcem;

| c) | ES certifikáty o ověření uvedené v příloze IV směrnice (EU) 2016/797 a vydané oznámeným subjektem; |
| --- | --- |

c)

ES certifikáty o ověření uvedené v příloze IV směrnice (EU) 2016/797 a vydané oznámeným subjektem;

| d) | ES prohlášení o ověření uvedená v čl. 15 odst. 1 směrnice (EU) 2016/797 a vypracovaná žadatelem; |
| --- | --- |

d)

ES prohlášení o ověření uvedená v čl. 15 odst. 1 směrnice (EU) 2016/797 a vypracovaná žadatelem;

| e) | seznam subjektů posuzování shody Švýcarska a Evropské unie uvedený v článku 38 směrnice (EU) 2016/797. |
| --- | --- |

e)

seznam subjektů posuzování shody Švýcarska a Evropské unie uvedený v článku 38 směrnice (EU) 2016/797.

2.   Švýcarsko oznámí Evropské komisi a členským státům Evropské unie subjekty posuzování shody usazené ve Švýcarsku v souladu s článkem 37 směrnice (EU) 2016/797.

Švýcarské oznámené subjekty mohou vykonávat své činnosti za podmínek stanovených ve směrnici (EU) 2016/797, a to po dobu, kdy splňují požadavky směrnice (EU) 2016/797.

Komise zveřejní seznam švýcarských oznámených subjektů.

Článek 5

1.   Žádosti o rozhodnutí o ověření souladu se švýcarskými vnitrostátními předpisy, které jsou uvedeny v čl. 2 odst. 1 a čl. 3 odst. 1, se podávají prostřednictvím jednotného kontaktního místa zmíněného v článku 12 nařízení (EU) 2016/796.

2.   Žádosti uvedené v čl. 2 odst. 3 a čl. 3 odst. 3 se podávají prostřednictvím jednotného kontaktního místa.

3.   Švýcarsko uloží kopii rozhodnutí o ověření souladu s vnitrostátními předpisy v jednotném kontaktním místě.

4.   Pro účely tohoto rozhodnutí má Švýcarsko k jednotnému kontaktnímu místu přístup.

Článek 6

1.   Švýcarské vnitrostátní předpisy mohou doplňovat požadavky Evropské unie nebo se od nich odchylovat, pokud se tyto předpisy týkají technických parametrů subsystémů, provozních aspektů a aspektů vztahujících se na pracovníky vykonávající bezpečnostní úkoly uvedené v příloze 1 dohody.

2.   Švýcarsko oznámí agentuře vnitrostátní předpisy uvedené v odstavci 1 za účelem jejich zveřejnění prostřednictvím informačního systému zmíněného v článku 27 nařízení (EU) 2016/796.

Článek 7

1.   Rozhodnutí společného výboru č. 1/2013 se zrušuje s účinkem ode dne vstupu tohoto rozhodnutí v platnost.

2.   Ustanovení čl. 2 odst. 1 a čl. 3 odst. 1 rozhodnutí společného výboru č. 1/2013 se nadále použijí do 16. června 2020, pokud jde o členské státy, které podle čl. 57 odst. 2 směrnice (EU) 2016/797 nebo čl. 33 odst. 2 směrnice (EU) 2016/798 informovaly agenturu a Komisi.

3.   ES prohlášení o shodě nebo o vhodnosti pro použití, ES certifikáty o ověření a ES prohlášení o ověření uznané v souladu s rozhodnutím společného výboru č. 1/2013 jsou nadále uznávány za podmínek, za nichž byly vydány.

4.   Osvědčení o bezpečnosti a povolení k uvedení subsystémů a vozidel do provozu a povolení typu vozidla uznaná v souladu s rozhodnutím společného výboru č. 1/2013 jsou nadále uznávána za podmínek, za nichž byla vydána.

Článek 8

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

Články 2, 3, 4 a 5 se použijí do 31. prosince 2020.

V Bruselu dne 13. prosince 2019.

Za Evropskou unii

předsedkyně

Elisabeth WERNER

Za Švýcarskou konfederaci

vedoucí delegace Švýcarska

Peter FÜGLISTALER

---

(1)  Rozhodnutí č. 1/2013 Výboru pro pozemní dopravu Společenství-Švýcarsko ze dne 6. prosince 2013, kterým se mění příloha 1 Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přepravě zboží a cestujících po železnici a silnici (Úř. věst. L 352, 24.12.2013, s. 79).

1

(2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/49/ES ze dne 29. dubna 2004 o bezpečnosti železnic Společenství a o změně směrnice Rady 95/18/ES o vydávání licencí železničním podnikům a směrnice 2001/14/ES o přidělování kapacity železniční infrastruktury, zpoplatnění železniční infrastruktury a o vydávání osvědčení o bezpečnosti (směrnice o bezpečnosti železnic) (Úř. věst. L 164, 30.4.2004, s. 44).

2

(3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/57/ES ze dne 17. června 2008 o interoperabilitě železničního systému ve Společenství (Úř. věst. L 191, 18.7.2008, s. 1).

3

(4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/797 ze dne 11. května 2016 o interoperabilitě železničního systému v Evropské unii (Úř. věst. L 138, 26.5.2016, s. 44).

4

(5)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/798 ze dne 11. května 2016 o bezpečnosti železnic (Úř. věst. L 138, 26.5.2016, s. 102).

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/796 ze dne 11. května 2016 o Agentuře Evropské unie pro železnice a o zrušení nařízení (ES) č. 881/2004 (Úř. věst. L 138, 26.5.2016, s. 1).

6

(7)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/763 ze dne 9. dubna 2018, kterým se stanoví praktická pravidla pro vydávání jednotných osvědčení o bezpečnosti železničním podnikům podle směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/798 a kterým se zrušuje nařízení Komise (ES) č. 653/2007 (Úř. věst. L 129, 25.5.2018, s. 49).

7

(8)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/545 ze dne 4. dubna 2018, kterým se stanoví praktická pravidla pro postup povolování železničních vozidel a typu železničních vozidel v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/797 (Úř. věst. L 90, 6.4.2018, s. 66).

8

---

PŘÍLOHA

„
  PŘÍLOHA 1

Použitelná ustanovení

V souladu s čl. 52 odst. 6 této dohody Švýcarsko použije právní předpisy rovnocenné těmto:

Příslušná ustanovení právních předpisů Evropské unie

Oddíl 1 – Přístup k povolání

| — | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/1/ES ze dne 18. ledna 2006 o užívání vozidel najatých bez řidiče pro silniční přepravu zboží (kodifikované znění) (Úř. věst. L 33, 4.2.2006, s. 82). |
| --- | --- |

—

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/1/ES ze dne 18. ledna 2006 o užívání vozidel najatých bez řidiče pro silniční přepravu zboží (kodifikované znění) (Úř. věst. L 33, 4.2.2006, s. 82).

| — | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1071/2009 ze dne 21. října 2009, kterým se zavádějí společná pravidla týkající se závazných podmínek pro výkon povolání podnikatele v silniční dopravě a zrušuje směrnice Rady 96/26/ES (Úř. věst. L 300, 14.11.2009, s. 51), naposledy pozměněné nařízením Rady (EU) č. 517/2013 ze dne 13. května 2013 (Úř. věst. L 158, 10.6.2013, s. 1). |
| --- | --- |

—

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1071/2009 ze dne 21. října 2009, kterým se zavádějí společná pravidla týkající se závazných podmínek pro výkon povolání podnikatele v silniční dopravě a zrušuje směrnice Rady 96/26/ES (Úř. věst. L 300, 14.11.2009, s. 51), naposledy pozměněné nařízením Rady (EU) č. 517/2013 ze dne 13. května 2013 (Úř. věst. L 158, 10.6.2013, s. 1).

| — | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1072/2009 ze dne 21. října 2009 o společných pravidlech pro přístup na trh mezinárodní silniční nákladní dopravy (Úř. věst. L 300, 14.11.2009, s. 72), naposledy pozměněné nařízením Rady (EU) č. 517/2013 ze dne 13. května 2013 (Úř. věst. L 158, 10.6.2013, s. 1).
  Pro účely této dohody:






  a) | Evropská unie a Švýcarská konfederace osvobozují každého státního příslušníka Švýcarské konfederace, členského státu Evropské unie a členského státu Evropského hospodářského prostoru od povinnosti vlastnit osvědčení řidiče. |
| --- | --- | --- |

—

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1072/2009 ze dne 21. října 2009 o společných pravidlech pro přístup na trh mezinárodní silniční nákladní dopravy (Úř. věst. L 300, 14.11.2009, s. 72), naposledy pozměněné nařízením Rady (EU) č. 517/2013 ze dne 13. května 2013 (Úř. věst. L 158, 10.6.2013, s. 1).

Pro účely této dohody:

a)

Evropská unie a Švýcarská konfederace osvobozují každého státního příslušníka Švýcarské konfederace, členského státu Evropské unie a členského státu Evropského hospodářského prostoru od povinnosti vlastnit osvědčení řidiče.

| b) | Švýcarská konfederace může osvobodit jiné státní příslušníky, než jsou státní příslušníci uvedení v písmeni a), od povinnosti vlastnit osvědčení řidiče pouze po předchozí konzultaci a souhlasu Evropské unie. |
| --- | --- |

b)

Švýcarská konfederace může osvobodit jiné státní příslušníky, než jsou státní příslušníci uvedení v písmeni a), od povinnosti vlastnit osvědčení řidiče pouze po předchozí konzultaci a souhlasu Evropské unie.

| c) | Ustanovení kapitoly III nařízení (ES) č. 1072/2009 (ohledně kabotáže) se nepoužijí. |
| --- | --- |

c)

Ustanovení kapitoly III nařízení (ES) č. 1072/2009 (ohledně kabotáže) se nepoužijí.

| — | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/2009 ze dne 21. října 2009 o společných pravidlech pro přístup na mezinárodní trh autokarové a autobusové dopravy a o změně nařízení (ES) č. 561/2006 (Úř. věst. L 300, 14.11.2009, s. 88), naposledy pozměněné nařízením Rady (EU) č. 517/2013 ze dne 13. května 2013 (Úř. věst. L 158, 10.6.2013, s. 1).
  Pro účely této dohody se ustanovení kapitoly V nařízení (ES) č. 1073/2009 (ohledně kabotáže) nepoužijí. |
| --- | --- |

—

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/2009 ze dne 21. října 2009 o společných pravidlech pro přístup na mezinárodní trh autokarové a autobusové dopravy a o změně nařízení (ES) č. 561/2006 (Úř. věst. L 300, 14.11.2009, s. 88), naposledy pozměněné nařízením Rady (EU) č. 517/2013 ze dne 13. května 2013 (Úř. věst. L 158, 10.6.2013, s. 1).

Pro účely této dohody se ustanovení kapitoly V nařízení (ES) č. 1073/2009 (ohledně kabotáže) nepoužijí.

| — | Rozhodnutí Komise 2009/992/EU ze dne 17. prosince 2009 o minimálních požadavcích na údaje zanášené do vnitrostátního elektronického rejstříku podniků silniční dopravy (Úř. věst. L 339, 22.12.2009, s. 36). |
| --- | --- |

—

Rozhodnutí Komise 2009/992/EU ze dne 17. prosince 2009 o minimálních požadavcích na údaje zanášené do vnitrostátního elektronického rejstříku podniků silniční dopravy (Úř. věst. L 339, 22.12.2009, s. 36).

| — | Nařízení Komise (EU) č. 1213/2010 ze dne 16. prosince 2010 o zavedení společných pravidel pro propojení vnitrostátních elektronických rejstříků podniků silniční dopravy (Úř. věst. L 335, 18.12.2010, s. 21). |
| --- | --- |

—

Nařízení Komise (EU) č. 1213/2010 ze dne 16. prosince 2010 o zavedení společných pravidel pro propojení vnitrostátních elektronických rejstříků podniků silniční dopravy (Úř. věst. L 335, 18.12.2010, s. 21).

| — | Nařízení Komise (EU) č. 361/2014 ze dne 9. dubna 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/2009 ohledně dokladů pro mezinárodní přepravu cestujících autokary a autobusy a kterým se zrušuje nařízení Komise (ES) č. 2121/98 (Úř. věst. L 107, 10.4.2014, s. 39). |
| --- | --- |

—

Nařízení Komise (EU) č. 361/2014 ze dne 9. dubna 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/2009 ohledně dokladů pro mezinárodní přepravu cestujících autokary a autobusy a kterým se zrušuje nařízení Komise (ES) č. 2121/98 (Úř. věst. L 107, 10.4.2014, s. 39).

| — | Nařízení Komise (EU) 2016/403 ze dne 18. března 2016, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1071/2009, pokud jde o klasifikaci závažných porušení pravidel Unie, která mohou vést ke ztrátě dobré pověsti podnikatele v silniční dopravě, a kterým se mění příloha III směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/22/ES (Úř. věst. L 74, 19.3.2016, s. 8). |
| --- | --- |

—

Nařízení Komise (EU) 2016/403 ze dne 18. března 2016, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1071/2009, pokud jde o klasifikaci závažných porušení pravidel Unie, která mohou vést ke ztrátě dobré pověsti podnikatele v silniční dopravě, a kterým se mění příloha III směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/22/ES (Úř. věst. L 74, 19.3.2016, s. 8).

Oddíl 2 – Sociální normy

| — | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/15/ES ze dne 11. března 2002 o úpravě pracovní doby osob vykonávajících mobilní činnosti v silniční dopravě (Úř. věst. L 80, 23.3.2002, s. 35). |
| --- | --- |

—

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/15/ES ze dne 11. března 2002 o úpravě pracovní doby osob vykonávajících mobilní činnosti v silniční dopravě (Úř. věst. L 80, 23.3.2002, s. 35).

| — | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/59/ES ze dne 15. července 2003 o výchozí kvalifikaci a pravidelném školení řidičů některých silničních vozidel pro nákladní nebo osobní dopravu a o změně nařízení Rady (EHS) č. 3820/85 a směrnice Rady 91/439/EHS a zrušení směrnice Rady 76/914/EHS (Úř. věst. L 226, 10.9.2003, s. 4). |
| --- | --- |

—

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/59/ES ze dne 15. července 2003 o výchozí kvalifikaci a pravidelném školení řidičů některých silničních vozidel pro nákladní nebo osobní dopravu a o změně nařízení Rady (EHS) č. 3820/85 a směrnice Rady 91/439/EHS a zrušení směrnice Rady 76/914/EHS (Úř. věst. L 226, 10.9.2003, s. 4).

| — | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 561/2006 ze dne 15. března 2006 o harmonizaci některých předpisů v sociální oblasti týkajících se silniční dopravy, o změně nařízení Rady (EHS) č. 3821/85 a (ES) č. 2135/98 a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 3820/85 (Úř. věst. L 102, 11.4.2006, s. 1), naposledy pozměněné nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 165/2014 ze dne 4. února 2014 (Úř. věst. L 60, 28.2.2014, s. 1). |
| --- | --- |

—

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 561/2006 ze dne 15. března 2006 o harmonizaci některých předpisů v sociální oblasti týkajících se silniční dopravy, o změně nařízení Rady (EHS) č. 3821/85 a (ES) č. 2135/98 a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 3820/85 (Úř. věst. L 102, 11.4.2006, s. 1), naposledy pozměněné nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 165/2014 ze dne 4. února 2014 (Úř. věst. L 60, 28.2.2014, s. 1).

| — | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/22/ES ze dne 15. března 2006 o minimálních podmínkách pro provedení nařízení Rady (EHS) č. 3820/85 a (EHS) č. 3821/85 o předpisech v sociální oblasti týkajících se činností v silniční dopravě a o zrušení směrnice Rady 88/599/EHS (Úř. věst. L 102, 11.4.2006, s. 35), naposledy pozměněná nařízením Komise (EU) 2016/403 ze dne 18. března 2016 (Úř. věst. L 74, 19.3.2016, s. 8). |
| --- | --- |

—

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/22/ES ze dne 15. března 2006 o minimálních podmínkách pro provedení nařízení Rady (EHS) č. 3820/85 a (EHS) č. 3821/85 o předpisech v sociální oblasti týkajících se činností v silniční dopravě a o zrušení směrnice Rady 88/599/EHS (Úř. věst. L 102, 11.4.2006, s. 35), naposledy pozměněná nařízením Komise (EU) 2016/403 ze dne 18. března 2016 (Úř. věst. L 74, 19.3.2016, s. 8).

| — | Nařízení Komise (EU) č. 581/2010 ze dne 1. července 2010 o stanovení maximálních časových úseků pro stahování příslušných údajů z přístroje ve vozidle a z karty řidiče (Úř. věst. L 168, 2.7.2010, s. 16). |
| --- | --- |

—

Nařízení Komise (EU) č. 581/2010 ze dne 1. července 2010 o stanovení maximálních časových úseků pro stahování příslušných údajů z přístroje ve vozidle a z karty řidiče (Úř. věst. L 168, 2.7.2010, s. 16).

| — | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 165/2014 ze dne 4. února 2014 o tachografech v silniční dopravě, o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 3821/85 o záznamovém zařízení v silniční dopravě a o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 561/2006 o harmonizaci některých předpisů v sociální oblasti týkajících se silniční dopravy (Úř. věst. L 60, 28.2.2014, s. 1). |
| --- | --- |

—

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 165/2014 ze dne 4. února 2014 o tachografech v silniční dopravě, o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 3821/85 o záznamovém zařízení v silniční dopravě a o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 561/2006 o harmonizaci některých předpisů v sociální oblasti týkajících se silniční dopravy (Úř. věst. L 60, 28.2.2014, s. 1).

| — | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/68 ze dne 21. ledna 2016 o společných postupech a specifikacích nezbytných pro propojení elektronických rejstříků karet řidiče (Úř. věst. L 15, 22.1.2016, s. 51) ve znění prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/1503 ze dne 25. srpna 2017 (Úř. věst. L 221, 26.8.2017, s. 10). |
| --- | --- |

—

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/68 ze dne 21. ledna 2016 o společných postupech a specifikacích nezbytných pro propojení elektronických rejstříků karet řidiče (Úř. věst. L 15, 22.1.2016, s. 51) ve znění prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/1503 ze dne 25. srpna 2017 (Úř. věst. L 221, 26.8.2017, s. 10).

| — | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/799 ze dne 18. března 2016, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 165/2014, kterým se stanoví požadavky na konstrukci, zkoušení, montáž, provoz a opravy tachografů a jejich součástí (Úř. věst. L 139, 26.5.2016, s. 1), ve znění prováděcího nařízení Komise (EU) 2018/502 ze dne 28. února 2018 (Úř. věst. L 85, 28.3.2018, s. 1). |
| --- | --- |

—

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/799 ze dne 18. března 2016, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 165/2014, kterým se stanoví požadavky na konstrukci, zkoušení, montáž, provoz a opravy tachografů a jejich součástí (Úř. věst. L 139, 26.5.2016, s. 1), ve znění prováděcího nařízení Komise (EU) 2018/502 ze dne 28. února 2018 (Úř. věst. L 85, 28.3.2018, s. 1).

| — | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/548 ze dne 23. března 2017, kterým se stanoví jednotný formulář pro písemné prohlášení k odstranění nebo porušení plomby tachografu (Úř. věst. L 79, 24.3.2017, s. 1). |
| --- | --- |

—

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/548 ze dne 23. března 2017, kterým se stanoví jednotný formulář pro písemné prohlášení k odstranění nebo porušení plomby tachografu (Úř. věst. L 79, 24.3.2017, s. 1).

| — | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/1013 ze dne 30. března 2017, kterým se stanoví jednotný formulář zprávy uvedený v článku 17 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 561/2006 (Úř. věst. L 153, 16.6.2017, s. 28). |
| --- | --- |

—

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/1013 ze dne 30. března 2017, kterým se stanoví jednotný formulář zprávy uvedený v článku 17 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 561/2006 (Úř. věst. L 153, 16.6.2017, s. 28).

Oddíl 3 – Technické normy

Motorová vozidla

| — | Směrnice Rady 70/157/EHS ze dne 6. února 1970 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se přípustné hladiny akustického tlaku a výfukového systému motorových vozidel (Úř. věst. L 42, 23.2.1970, s. 16), naposledy pozměněná směrnicí Komise 2007/34/ES ze dne 14. června 2007 (Úř. věst. L 155, 15.6.2007, s. 49). |
| --- | --- |

—

Směrnice Rady 70/157/EHS ze dne 6. února 1970 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se přípustné hladiny akustického tlaku a výfukového systému motorových vozidel (Úř. věst. L 42, 23.2.1970, s. 16), naposledy pozměněná směrnicí Komise 2007/34/ES ze dne 14. června 2007 (Úř. věst. L 155, 15.6.2007, s. 49).

| — | Směrnice Rady 88/77/EHS ze dne 3. prosince 1987 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se opatření proti emisím plynných znečišťujících látek a znečišťujících částic ze vznětových motorů vozidel a emisím plynných znečišťujících látek ze zážehových motorů vozidel poháněných zemním plynem nebo zkapalněným ropným plynem (Úř. věst. L 36, 9.2.1988, s. 33), naposledy pozměněná směrnicí Komise 2001/27/ES ze dne 10. dubna 2001 (Úř. věst. L 107, 18.4.2001, s. 10). |
| --- | --- |

—

Směrnice Rady 88/77/EHS ze dne 3. prosince 1987 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se opatření proti emisím plynných znečišťujících látek a znečišťujících částic ze vznětových motorů vozidel a emisím plynných znečišťujících látek ze zážehových motorů vozidel poháněných zemním plynem nebo zkapalněným ropným plynem (Úř. věst. L 36, 9.2.1988, s. 33), naposledy pozměněná směrnicí Komise 2001/27/ES ze dne 10. dubna 2001 (Úř. věst. L 107, 18.4.2001, s. 10).

| — | Směrnice Rady 91/671/EHS ze dne 16. prosince 1991 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se povinného používání bezpečnostních pásů ve vozidlech s hmotností do 3,5 tuny (Úř. věst. L 373, 31.12.1991, s. 26), naposledy pozměněná prováděcí směrnicí Komise 2014/37/EU ze dne 27. února 2014 (Úř. věst. L 59, 28.2.2014, s. 32). |
| --- | --- |

—

Směrnice Rady 91/671/EHS ze dne 16. prosince 1991 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se povinného používání bezpečnostních pásů ve vozidlech s hmotností do 3,5 tuny (Úř. věst. L 373, 31.12.1991, s. 26), naposledy pozměněná prováděcí směrnicí Komise 2014/37/EU ze dne 27. února 2014 (Úř. věst. L 59, 28.2.2014, s. 32).

| — | Směrnice Rady 92/6/EHS ze dne 10. února 1992 o montáži a použití omezovačů rychlosti u určitých kategorií motorových vozidel ve Společenství (Úř. věst. L 57, 2.3.1992, s. 27) ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/85/ES ze dne 5. listopadu 2002 (Úř. věst. L 327, 4.12.2002, s. 8). |
| --- | --- |

—

Směrnice Rady 92/6/EHS ze dne 10. února 1992 o montáži a použití omezovačů rychlosti u určitých kategorií motorových vozidel ve Společenství (Úř. věst. L 57, 2.3.1992, s. 27) ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/85/ES ze dne 5. listopadu 2002 (Úř. věst. L 327, 4.12.2002, s. 8).

| — | Směrnice Rady 96/53/ES ze dne 25. července 1996, kterou se pro určitá silniční vozidla provozovaná v rámci Společenství stanoví maximální přípustné rozměry pro vnitrostátní a mezinárodní provoz a maximální přípustné hmotnosti pro mezinárodní provoz (Úř. věst. L 235, 17.9.1996, s. 59), ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/7/ES ze dne 18. února 2002 (Úř. věst. L 67, 9.3.2002, s. 47). |
| --- | --- |

—

Směrnice Rady 96/53/ES ze dne 25. července 1996, kterou se pro určitá silniční vozidla provozovaná v rámci Společenství stanoví maximální přípustné rozměry pro vnitrostátní a mezinárodní provoz a maximální přípustné hmotnosti pro mezinárodní provoz (Úř. věst. L 235, 17.9.1996, s. 59), ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/7/ES ze dne 18. února 2002 (Úř. věst. L 67, 9.3.2002, s. 47).

| — | Nařízení Rady (ES) č. 2411/98 ze dne 3. listopadu 1998 o uznávání rozlišovacích značek členského státu, ve kterém jsou registrována motorová vozidla a jejich přípojná vozidla, v dopravním provozu Společenství (Úř. věst. L 299, 10.11.1998, s. 1). |
| --- | --- |

—

Nařízení Rady (ES) č. 2411/98 ze dne 3. listopadu 1998 o uznávání rozlišovacích značek členského státu, ve kterém jsou registrována motorová vozidla a jejich přípojná vozidla, v dopravním provozu Společenství (Úř. věst. L 299, 10.11.1998, s. 1).

| — | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/30/ES ze dne 6. června 2000 o silničních technických kontrolách užitkových vozidel provozovaných ve Společenství (Úř. věst. L 203, 10.8.2000, s. 1), naposledy pozměněná směrnicí Komise 2010/47/EU ze dne 5. července 2010 (Úř. věst. L 173, 8.7.2010, s. 33). |
| --- | --- |

—

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/30/ES ze dne 6. června 2000 o silničních technických kontrolách užitkových vozidel provozovaných ve Společenství (Úř. věst. L 203, 10.8.2000, s. 1), naposledy pozměněná směrnicí Komise 2010/47/EU ze dne 5. července 2010 (Úř. věst. L 173, 8.7.2010, s. 33).

| — | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/55/ES ze dne 28. září 2005 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se opatření proti emisím plynných znečišťujících látek a znečišťujících částic ze vznětových motorů vozidel a emisím plynných znečišťujících látek ze zážehových motorů vozidel poháněných zemním plynem nebo zkapalněným ropným plynem (Úř. věst. L 275, 20.10.2005, s. 1), naposledy pozměněná směrnicí Komise 2008/74/ES ze dne 18. července 2008 (Úř. věst. L 192, 19.7.2008, s. 51). |
| --- | --- |

—

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/55/ES ze dne 28. září 2005 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se opatření proti emisím plynných znečišťujících látek a znečišťujících částic ze vznětových motorů vozidel a emisím plynných znečišťujících látek ze zážehových motorů vozidel poháněných zemním plynem nebo zkapalněným ropným plynem (Úř. věst. L 275, 20.10.2005, s. 1), naposledy pozměněná směrnicí Komise 2008/74/ES ze dne 18. července 2008 (Úř. věst. L 192, 19.7.2008, s. 51).

| — | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 595/2009 ze dne 18. června 2009 o schvalování typu motorových vozidel a motorů z hlediska emisí z těžkých nákladních vozidel (Euro VI) a o přístupu k informacím o opravách a údržbě vozidel, o změně nařízení (ES) č. 715/2007 a směrnice 2007/46/ES a o zrušení směrnic 80/1269/EHS, 2005/55/ES a 2005/78/ES (Úř. věst. L 188, 18.7.2009, s. 1), naposledy pozměněné nařízením Komise (EU) č. 133/2014 ze dne 31. ledna 2014 (Úř. věst. L 47, 18.2.2014, s. 1). |
| --- | --- |

—

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 595/2009 ze dne 18. června 2009 o schvalování typu motorových vozidel a motorů z hlediska emisí z těžkých nákladních vozidel (Euro VI) a o přístupu k informacím o opravách a údržbě vozidel, o změně nařízení (ES) č. 715/2007 a směrnice 2007/46/ES a o zrušení směrnic 80/1269/EHS, 2005/55/ES a 2005/78/ES (Úř. věst. L 188, 18.7.2009, s. 1), naposledy pozměněné nařízením Komise (EU) č. 133/2014 ze dne 31. ledna 2014 (Úř. věst. L 47, 18.2.2014, s. 1).

| — | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 661/2009 ze dne 13. července 2009 o požadavcích pro schvalování typu motorových vozidel, jejich přípojných vozidel a systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla z hlediska obecné bezpečnosti (Úř. věst. L 200, 31.7.2009, s. 1), naposledy pozměněné nařízením Komise (EU) 2016/1004 ze dne 22. června 2016 (Úř. věst. L 165, 23.6.2016, s. 1). |
| --- | --- |

—

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 661/2009 ze dne 13. července 2009 o požadavcích pro schvalování typu motorových vozidel, jejich přípojných vozidel a systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla z hlediska obecné bezpečnosti (Úř. věst. L 200, 31.7.2009, s. 1), naposledy pozměněné nařízením Komise (EU) 2016/1004 ze dne 22. června 2016 (Úř. věst. L 165, 23.6.2016, s. 1).

| — | Nařízení Komise (EU) č. 582/2011 ze dne 25. května 2011, kterým se provádí a mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 595/2009 z hlediska emisí z těžkých nákladních vozidel (Euro VI) a kterým se mění přílohy I a III směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES (Úř. věst. L 167, 25.6.2011, s. 1), naposledy pozměněné nařízením Komise (EU) č. 627/2014 ze dne 12. června 2014 (Úř. věst. L 174, 13.6.2014, s. 28). |
| --- | --- |

—

Nařízení Komise (EU) č. 582/2011 ze dne 25. května 2011, kterým se provádí a mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 595/2009 z hlediska emisí z těžkých nákladních vozidel (Euro VI) a kterým se mění přílohy I a III směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES (Úř. věst. L 167, 25.6.2011, s. 1), naposledy pozměněné nařízením Komise (EU) č. 627/2014 ze dne 12. června 2014 (Úř. věst. L 174, 13.6.2014, s. 28).

| — | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/45/EU ze dne 3. dubna 2014 o pravidelných technických prohlídkách motorových vozidel a jejich přípojných vozidel a o zrušení směrnice 2009/40/ES (Úř. věst. L 127, 29.4.2014, s. 51). |
| --- | --- |

—

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/45/EU ze dne 3. dubna 2014 o pravidelných technických prohlídkách motorových vozidel a jejich přípojných vozidel a o zrušení směrnice 2009/40/ES (Úř. věst. L 127, 29.4.2014, s. 51).

| — | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 540/2014 ze dne 16. dubna 2014 o hladině akustického tlaku motorových vozidel a náhradních systémů tlumení hluku a o změně směrnice 2007/46/ES a o zrušení směrnice 70/157/EHS (Úř. věst. L 158, 27.5.2014, s. 131) ve znění nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/1576 ze dne 26. června 2017 (Úř. věst. L 239, 19.9.2017, s. 3). |
| --- | --- |

—

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 540/2014 ze dne 16. dubna 2014 o hladině akustického tlaku motorových vozidel a náhradních systémů tlumení hluku a o změně směrnice 2007/46/ES a o zrušení směrnice 70/157/EHS (Úř. věst. L 158, 27.5.2014, s. 131) ve znění nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/1576 ze dne 26. června 2017 (Úř. věst. L 239, 19.9.2017, s. 3).

Přeprava nebezpečného zboží

| — | Směrnice Rady 95/50/ES ze dne 6. října 1995 o jednotných postupech kontroly při silniční přepravě nebezpečných věcí (Úř. věst. L 249, 17.10.1995, s. 35), naposledy pozměněná směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2008/54/ES ze dne 17. června 2008 (Úř. věst. L 162, 21.6.2008, s. 11). |
| --- | --- |

—

Směrnice Rady 95/50/ES ze dne 6. října 1995 o jednotných postupech kontroly při silniční přepravě nebezpečných věcí (Úř. věst. L 249, 17.10.1995, s. 35), naposledy pozměněná směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2008/54/ES ze dne 17. června 2008 (Úř. věst. L 162, 21.6.2008, s. 11).

| — | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/68/ES ze dne 24. září 2008 o pozemní přepravě nebezpečných věcí (Úř. věst. L 260, 30.9.2008, s. 13), naposledy pozměněná směrnicí Komise (EU) 2018/1846 ze dne 23. listopadu 2018 (Úř. věst. L 299, 26.11.2018, s. 58).
  Pro účely této dohody se ve Švýcarsku použijí tyto odchylky od směrnice 2008/68/ES: |
| --- | --- |

—

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/68/ES ze dne 24. září 2008 o pozemní přepravě nebezpečných věcí (Úř. věst. L 260, 30.9.2008, s. 13), naposledy pozměněná směrnicí Komise (EU) 2018/1846 ze dne 23. listopadu 2018 (Úř. věst. L 299, 26.11.2018, s. 58).

Pro účely této dohody se ve Švýcarsku použijí tyto odchylky od směrnice 2008/68/ES:

1.   Silniční doprava

Odchylky pro Švýcarsko podle čl. 6 odst. 2 písm. a) směrnice 2008/68/ES ze dne 24. září 2008 o pozemní přepravě nebezpečných věcí.

RO - a - CH - 1

Věc: přeprava motorové nafty a topného oleje (číslo UN 1202) v cisternových kontejnerech.

Odkaz na oddíl I.1 přílohy I uvedené směrnice: body 1.1.3.6 a 6.8.

Obsah přílohy směrnice: výjimky vztahující se na množství přepravovaná v jedné přepravní jednotce, předpisy týkající se konstrukce cisteren.

Obsah vnitrostátních právních předpisů: Na cisternové kontejnery, které nebyly zkonstruovány podle bodu 6.8, ale podle vnitrostátních právních předpisů a které mají kapacitu nejvýše 1 210 l a jsou používány pro přepravu topného oleje nebo motorové nafty s číslem UN 1202, lze uplatnit výjimku uvedenou v bodě 1.1.3.6 Evropské dohody o mezinárodní silniční přepravě nebezpečných věcí (ADR).

Původní odkaz na vnitrostátní právní předpisy: bod 1.1.3.6.3 písm. b) a bod 6.14 dodatku 1 k vyhlášce ze dne 29. listopadu 2002 o silniční přepravě nebezpečných věcí (SDR; RS 741.621).

Datum skončení platnosti: 1. ledna 2023.

RO - a - CH - 2

Věc: osvobození od požadavku mít ve vozidle přepravní doklad pro některá množství nebezpečných věcí podle bodu 1.1.3.6.

Odkaz na oddíl I.1 přílohy I uvedené směrnice: body 1.1.3.6 a 5.4.1.

Obsah přílohy směrnice: požadavek mít přepravní doklad.

Obsah vnitrostátních právních předpisů: přeprava nevyčištěných prázdných kontejnerů patřících do přepravní kategorie 4 a naplněných nebo prázdných lahví se stlačeným plynem pro dýchací zařízení používaná záchrannými službami nebo jako potápěčské vybavení, pokud jejich množství nepřekročí limity stanovené v bodě 1.1.3.6, nepodléhá povinnosti mít ve vozidle přepravní doklad podle bodu 5.4.1.

Původní odkaz na vnitrostátní právní předpisy: bod 1.1.3.6.3 písm. c) dodatku 1 k vyhlášce ze dne 29. listopadu 2002 o silniční přepravě nebezpečných věcí (SDR; RS 741.621).

Datum skončení platnosti: 1. ledna 2023.

RO - a - CH - 3

Věc: přeprava nevyčištěných prázdných cisteren společnostmi, které provádějí údržbu zařízení na skladování kapalin nebezpečných pro vodu.

Odkaz na oddíl I.1 přílohy I uvedené směrnice: body 6.5, 6.8, 8.2 a 9.

Obsah přílohy směrnice: konstrukce, vybavení a kontrola cisteren a vozidel, výcvik řidičů.

Obsah vnitrostátních právních předpisů: vozidla a nevyčištěné prázdné cisterny/kontejnery používané společnostmi, které provádějí údržbu zařízení na skladování kapalin nebezpečných pro vodu, a sloužící k uchovávání kapalin během údržby pevných cisteren nepodléhají předpisům o konstrukci, vybavení a kontrole ani předpisům o označování a oranžové tabulce stanoveným dohodou ADR. Vztahují se na ně zvláštní předpisy o označování štítky a nápisy a řidič vozidla nemusí absolvovat výcvik uvedený v bodě 8.2.

Původní odkaz na vnitrostátní právní předpisy: bod 1.1.3.6.3.10 dodatku 1 k vyhlášce ze dne 29. listopadu 2002 o silniční přepravě nebezpečných věcí (SDR; RS 741.621).

Datum skončení platnosti: 1. ledna 2023.

Odchylky pro Švýcarsko podle čl. 6 odst. 2 písm. b) bodu i) směrnice 2008/68/ES ze dne 24. září 2008 o pozemní přepravě nebezpečných věcí.

RO - bi - CH - 1

Věc: přeprava odpadu z domácností obsahujícího nebezpečné věci do zařízení na likvidaci odpadu.

Odkaz na oddíl I.1 přílohy I uvedené směrnice: body 2, 4.1.10, 5.2 a 5.4.

Obsah přílohy směrnice: klasifikace, společné balení, označování nápisy a štítky, dokumentace.

Obsah vnitrostátních právních předpisů: pravidla obsahují ustanovení týkající se zjednodušené klasifikace odpadu z domácností, který obsahuje nebezpečné věci (z domácností), odborníkem uznaným příslušným orgánem, používání vhodných nádob a rovněž výcviku řidičů. Odpad z domácností, který nemůže být odborníkem klasifikován, může být převezen v malém množství do zařízení na zpracování odpadu, a to s příslušnými údaji k jednotlivým balením a přepravním jednotkám.

Původní odkaz na vnitrostátní právní předpisy: bod 1.1.3.7 dodatku 1 k vyhlášce ze dne 29. listopadu 2002 o silniční přepravě nebezpečných věcí (SDR; RS 741.621).

Poznámky: tato pravidla se mohou uplatňovat pouze na přepravu odpadu z domácností obsahujícího nebezpečné věci mezi veřejnými zařízeními na zpracování odpadu a zařízeními na likvidaci odpadu.

Datum skončení platnosti: 1. ledna 2023.

RO - bi - CH - 2

Věc: zpáteční přeprava výrobků zábavní pyrotechniky.

Odkaz na oddíl I.1 přílohy I uvedené směrnice: body 2.1.2, 5.4.

Obsah přílohy směrnice: klasifikace a dokumentace.

Obsah vnitrostátních právních předpisů: s cílem usnadnit přepravu výrobků zábavní pyrotechniky s čísly UN 0335, 0336 a 0337 od maloobchodníků zpět k dodavatelům se počítá s výjimkami ohledně uvádění čisté hmotnosti a klasifikace výrobku v přepravním dokladu.

Původní odkaz na vnitrostátní právní předpisy: bod 1.1.3.8 dodatku 1 k vyhlášce ze dne 29. listopadu 2002 o silniční přepravě nebezpečných věcí (SDR; RS 741.621).

Poznámky: podrobná kontrola přesného obsahu jednotlivých neprodaných výrobků v každém balení je u výrobků určených k maloobchodnímu prodeji prakticky nemožná.

Datum skončení platnosti: 1. ledna 2023.

RO - bi - CH - 3

Věc: osvědčení o výcviku podle dohody ADR pro cesty podniknuté za účelem přepravy porouchaných vozidel, cesty související s opravami, cesty podniknuté za účelem prohlídky cisternových vozidel/cisteren a pro cesty podniknuté v cisternových vozidlech odborníky odpovědnými za prohlídku těchto vozidel.

Odkaz na oddíl I.1 přílohy I uvedené směrnice: bod 8.2.1.

Obsah přílohy směrnice: řidiči vozidel musí absolvovat školení.

Obsah vnitrostátních právních předpisů: výcvik a osvědčení podle dohody ADR se nevyžadují u cest podniknutých za účelem přepravy porouchaných vozidel nebo u zkušebních jízd souvisejících s opravou, u cest v cisternových vozidlech za účelem prohlídky cisternového vozidla nebo jeho cisterny a rovněž u cest podniknutých odborníky odpovědnými za prohlídku cisternových vozidel.

Původní odkaz na vnitrostátní právní předpisy: pokyny Federálního ministerstva životního prostředí, dopravy, energetiky a spojů (DETEC) ze dne 30. září 2008 týkající se silniční přepravy nebezpečných věcí.

Poznámky: porouchaná vozidla nebo vozidla, u nichž probíhá oprava, a cisternová vozidla, která se připravují na technickou inspekci nebo u nichž v rámci inspekce již probíhá kontrola, v některých případech stále obsahují nebezpečné věci.

Nadále se použijí požadavky uvedené v bodech 1.3 a 8.2.3.

Datum skončení platnosti: 1. ledna 2023.

2.   Železniční doprava

Odchylky pro Švýcarsko podle čl. 6 odst. 2 písm. a) směrnice 2008/68/ES ze dne 24. září 2008 o pozemní přepravě nebezpečných věcí.

RA - a - CH - 1

Věc: přeprava motorové nafty a topného oleje (číslo UN 1202) v cisternových kontejnerech.

Odkaz na oddíl II.1 přílohy II uvedené směrnice: bod 6.8.

Obsah přílohy směrnice: právní předpisy týkající se konstrukce cisteren.

Obsah vnitrostátních právních předpisů: jsou povoleny cisternové kontejnery, které nebyly zkonstruovány podle bodu 6.8, ale podle vnitrostátních právních předpisů a které mají kapacitu nejvýše 1 210 l a jsou používány pro přepravu topného oleje nebo motorové nafty s číslem UN 1202.

Původní odkaz na vnitrostátní právní předpisy: příloha vyhlášky Federálního ministerstva životního prostředí, dopravy, energetiky a spojů (DETEC) ze dne 3. prosince 1996 o přepravě nebezpečných věcí po železnici a na lanových drahách (RSD; RS 742.401.6) a kapitola 6.14 dodatku 1 k vyhlášce ze dne 29. listopadu 2002 o silniční přepravě nebezpečných věcí (SDR; RS 741.621).

Datum skončení platnosti: 1. ledna 2023.

RA - a - CH - 2

Věc: přepravní doklad.

Odkaz na oddíl II.1 přílohy II uvedené směrnice: bod 5.4.1.1.1.

Obsah přílohy směrnice: obecné informace požadované v přepravním dokladu.

Obsah vnitrostátních právních předpisů: použití souhrnného označení v přepravním dokladu je možné, pokud je k uvedenému dokladu připojen seznam s předepsanými údaji stanovenými výše.

Původní odkaz na vnitrostátní právní předpisy: příloha vyhlášky Federálního ministerstva životního prostředí, dopravy, energetiky a spojů (DETEC) ze dne 3. prosince 1996 o přepravě nebezpečných věcí po železnici a na lanových drahách (RSD; RS 742.401.6).

Datum skončení platnosti: 1. ledna 2023.

| — | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/35/EU ze dne 16. června 2010 o přepravitelných tlakových zařízeních a o zrušení směrnic Rady 76/767/EHS, 84/525/EHS, 84/526/EHS, 84/527/EHS a 1999/36/ES (Úř. věst. L 165, 30.6.2010, s. 1). |
| --- | --- |

—

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/35/EU ze dne 16. června 2010 o přepravitelných tlakových zařízeních a o zrušení směrnic Rady 76/767/EHS, 84/525/EHS, 84/526/EHS, 84/527/EHS a 1999/36/ES (Úř. věst. L 165, 30.6.2010, s. 1).

Oddíl 4 – Práva přístupu a tranzitu v železniční dopravě

| — | Směrnice Rady 91/440/EHS ze dne 29. července 1991 o rozvoji železnic Společenství (Úř. věst. L 237, 24.8.1991, s. 25). |
| --- | --- |

—

Směrnice Rady 91/440/EHS ze dne 29. července 1991 o rozvoji železnic Společenství (Úř. věst. L 237, 24.8.1991, s. 25).

| — | Směrnice Rady 95/18/ES ze dne 19. června 1995 o vydávání licencí železničním podnikům (Úř. věst. L 143, 27.6.1995, s. 70). |
| --- | --- |

—

Směrnice Rady 95/18/ES ze dne 19. června 1995 o vydávání licencí železničním podnikům (Úř. věst. L 143, 27.6.1995, s. 70).

| — | Směrnice Rady 95/19/ES ze dne 19. června 1995 o přidělování kapacit železniční infrastruktury a o zpoplatnění infrastruktury (Úř. věst. L 143, 27.6.1995, s. 75). |
| --- | --- |

—

Směrnice Rady 95/19/ES ze dne 19. června 1995 o přidělování kapacit železniční infrastruktury a o zpoplatnění infrastruktury (Úř. věst. L 143, 27.6.1995, s. 75).

| — | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/49/ES ze dne 29. dubna 2004 o bezpečnosti železnic Společenství a o změně směrnice Rady 95/18/ES o vydávání licencí železničním podnikům a směrnice 2001/14/ES o přidělování kapacity železniční infrastruktury, zpoplatnění železniční infrastruktury a o vydávání osvědčení o bezpečnosti (směrnice o bezpečnosti železnic) (Úř. věst. L 164, 30.4.2004, s. 44), naposledy pozměněná směrnicí Komise 2014/88/EU ze dne 9. července 2014 (Úř. věst. L 201, 10.7.2014, s. 9). |
| --- | --- |

—

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/49/ES ze dne 29. dubna 2004 o bezpečnosti železnic Společenství a o změně směrnice Rady 95/18/ES o vydávání licencí železničním podnikům a směrnice 2001/14/ES o přidělování kapacity železniční infrastruktury, zpoplatnění železniční infrastruktury a o vydávání osvědčení o bezpečnosti (směrnice o bezpečnosti železnic) (Úř. věst. L 164, 30.4.2004, s. 44), naposledy pozměněná směrnicí Komise 2014/88/EU ze dne 9. července 2014 (Úř. věst. L 201, 10.7.2014, s. 9).

| — | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/59/ES ze dne 23. října 2007 o vydávání osvědčení strojvedoucím obsluhujícím hnací vozidla a vlaky v železničním systému Společenství (Úř. věst. L 315, 3.12.2007, s. 51), naposledy pozměněná směrnicí Komise (EU) 2016/882 ze dne 1. června 2016 (Úř. věst. L 146, 3.6.2016, s. 22). |
| --- | --- |

—

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/59/ES ze dne 23. října 2007 o vydávání osvědčení strojvedoucím obsluhujícím hnací vozidla a vlaky v železničním systému Společenství (Úř. věst. L 315, 3.12.2007, s. 51), naposledy pozměněná směrnicí Komise (EU) 2016/882 ze dne 1. června 2016 (Úř. věst. L 146, 3.6.2016, s. 22).

| — | Nařízení Komise (ES) č. 653/2007 ze dne 13. června 2007 o používání společného evropského vzoru pro osvědčení o bezpečnosti a žádosti podle článku 10 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/49/ES a o platnosti osvědčení o bezpečnosti předkládaných podle směrnice 2001/14/ES (Úř. věst. L 153, 14.6.2007, s. 9) ve znění nařízení Komise (EU) č. 445/2011 ze dne 10. května 2011 (Úř. věst. L 122, 11.5.2011, s. 22). |
| --- | --- |

—

Nařízení Komise (ES) č. 653/2007 ze dne 13. června 2007 o používání společného evropského vzoru pro osvědčení o bezpečnosti a žádosti podle článku 10 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/49/ES a o platnosti osvědčení o bezpečnosti předkládaných podle směrnice 2001/14/ES (Úř. věst. L 153, 14.6.2007, s. 9) ve znění nařízení Komise (EU) č. 445/2011 ze dne 10. května 2011 (Úř. věst. L 122, 11.5.2011, s. 22).

| — | Rozhodnutí Komise 2007/756/ES ze dne 9. listopadu 2007, kterým se přijímá společná specifikace celostátního registru vozidel stanoveného podle čl. 14 odst. 4 a 5 směrnic 96/48/ES a 2001/16/ES (Úř. věst. L 305, 23.11.2007, s. 30), ve znění rozhodnutí Komise 2011/107/EU ze dne 10. února 2011 (Úř. věst. L 43, 17.2.2011, s. 33). |
| --- | --- |

—

Rozhodnutí Komise 2007/756/ES ze dne 9. listopadu 2007, kterým se přijímá společná specifikace celostátního registru vozidel stanoveného podle čl. 14 odst. 4 a 5 směrnic 96/48/ES a 2001/16/ES (Úř. věst. L 305, 23.11.2007, s. 30), ve znění rozhodnutí Komise 2011/107/EU ze dne 10. února 2011 (Úř. věst. L 43, 17.2.2011, s. 33).

| — | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/57/ES ze dne 17. června 2008 o interoperabilitě železničního systému ve Společenství (přepracované znění) (Úř. věst. L 191, 18.7.2008, s. 1), naposledy pozměněná směrnicí Komise 2014/38/EU ze dne 10. března 2014 (Úř. věst. L 70, 11.3.2014, s. 20). |
| --- | --- |

—

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/57/ES ze dne 17. června 2008 o interoperabilitě železničního systému ve Společenství (přepracované znění) (Úř. věst. L 191, 18.7.2008, s. 1), naposledy pozměněná směrnicí Komise 2014/38/EU ze dne 10. března 2014 (Úř. věst. L 70, 11.3.2014, s. 20).

| — | Rozhodnutí Komise 2009/965/ES ze dne 30. listopadu 2009 o referenčním dokumentu uvedeném v čl. 27 odst. 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/57/ES o interoperabilitě železničního systému ve Společenství (Úř. věst. L 341, 22.12.2009, s. 1) ve znění prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2015/2299 ze dne 17. listopadu 2015 (Úř. věst. L 324, 10.12.2015, s. 15). |
| --- | --- |

—

Rozhodnutí Komise 2009/965/ES ze dne 30. listopadu 2009 o referenčním dokumentu uvedeném v čl. 27 odst. 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/57/ES o interoperabilitě železničního systému ve Společenství (Úř. věst. L 341, 22.12.2009, s. 1) ve znění prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2015/2299 ze dne 17. listopadu 2015 (Úř. věst. L 324, 10.12.2015, s. 15).

| — | Nařízení Komise (EU) č. 36/2010 ze dne 3. prosince 2009 o vzorech Společenství pro licenci strojvedoucího, doplňková osvědčení, ověřené opisy doplňkových osvědčení a formuláře žádosti o licenci strojvedoucího podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/59/ES (Úř. věst. L 13, 19.1.2010, s. 1). |
| --- | --- |

—

Nařízení Komise (EU) č. 36/2010 ze dne 3. prosince 2009 o vzorech Společenství pro licenci strojvedoucího, doplňková osvědčení, ověřené opisy doplňkových osvědčení a formuláře žádosti o licenci strojvedoucího podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/59/ES (Úř. věst. L 13, 19.1.2010, s. 1).

| — | Rozhodnutí Komise 2010/713/EU ze dne 9. listopadu 2010 o modulech pro postupy posuzování shody, vhodnosti pro použití a ES ověřování, které mají být použity v technických specifikacích pro interoperabilitu přijatých na základě směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/57/ES (Úř. věst. L 319, 4.12.2010, s. 1). |
| --- | --- |

—

Rozhodnutí Komise 2010/713/EU ze dne 9. listopadu 2010 o modulech pro postupy posuzování shody, vhodnosti pro použití a ES ověřování, které mají být použity v technických specifikacích pro interoperabilitu přijatých na základě směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/57/ES (Úř. věst. L 319, 4.12.2010, s. 1).

| — | Nařízení Komise (EU) č. 1158/2010 ze dne 9. prosince 2010 o společné bezpečnostní metodě pro posuzování shody s požadavky pro získání osvědčení o bezpečnosti železnic (Úř. věst. L 326, 10.12.2010, s. 11). |
| --- | --- |

—

Nařízení Komise (EU) č. 1158/2010 ze dne 9. prosince 2010 o společné bezpečnostní metodě pro posuzování shody s požadavky pro získání osvědčení o bezpečnosti železnic (Úř. věst. L 326, 10.12.2010, s. 11).

| — | Nařízení Komise (EU) č. 1169/2010 ze dne 10. prosince 2010 o společné bezpečnostní metodě pro posuzování shody s požadavky pro získání schválení z hlediska bezpečnosti železnic (Úř. věst. L 327, 11.12.2010, s. 13). |
| --- | --- |

—

Nařízení Komise (EU) č. 1169/2010 ze dne 10. prosince 2010 o společné bezpečnostní metodě pro posuzování shody s požadavky pro získání schválení z hlediska bezpečnosti železnic (Úř. věst. L 327, 11.12.2010, s. 13).

| — | Nařízení Komise (EU) č. 201/2011 ze dne 1. března 2011 o vzoru prohlášení o shodě s povoleným typem železničního vozidla (Úř. věst. L 57, 2.3.2011, s. 8). |
| --- | --- |

—

Nařízení Komise (EU) č. 201/2011 ze dne 1. března 2011 o vzoru prohlášení o shodě s povoleným typem železničního vozidla (Úř. věst. L 57, 2.3.2011, s. 8).

| — | Rozhodnutí Komise 2011/275/EU ze dne 26. dubna 2011 o technické specifikaci pro interoperabilitu subsystému „infrastruktura“ transevropského konvenčního železničního systému (Úř. věst. L 126, 14.5.2011, s. 53), ve znění rozhodnutí Komise 2012/464/EU ze dne 23. července 2012 (Úř. věst. L 217, 14.8.2012, s. 20). |
| --- | --- |

—

Rozhodnutí Komise 2011/275/EU ze dne 26. dubna 2011 o technické specifikaci pro interoperabilitu subsystému „infrastruktura“ transevropského konvenčního železničního systému (Úř. věst. L 126, 14.5.2011, s. 53), ve znění rozhodnutí Komise 2012/464/EU ze dne 23. července 2012 (Úř. věst. L 217, 14.8.2012, s. 20).

| — | Nařízení Komise (EU) č. 445/2011 ze dne 10. května 2011 o systému udělování osvědčení pro subjekty odpovědné za údržbu nákladních vozů a o změně nařízení (ES) č. 653/2007 (Úř. věst. L 122, 11.5.2011, s. 22). |
| --- | --- |

—

Nařízení Komise (EU) č. 445/2011 ze dne 10. května 2011 o systému udělování osvědčení pro subjekty odpovědné za údržbu nákladních vozů a o změně nařízení (ES) č. 653/2007 (Úř. věst. L 122, 11.5.2011, s. 22).

| — | Nařízení Komise (EU) č. 454/2011 ze dne 5. května 2011 o technické specifikaci pro interoperabilitu týkající se subsystému „využití telematiky v osobní dopravě“ transevropského železničního systému (Úř. věst. L 123, 12.5.2011, s. 11), naposledy pozměněné prováděcím nařízením Komise (EU) 2019/775 ze dne 16. května 2019 (Úř. věst. L 139 I, 27.5.2019, s. 103). |
| --- | --- |

—

Nařízení Komise (EU) č. 454/2011 ze dne 5. května 2011 o technické specifikaci pro interoperabilitu týkající se subsystému „využití telematiky v osobní dopravě“ transevropského železničního systému (Úř. věst. L 123, 12.5.2011, s. 11), naposledy pozměněné prováděcím nařízením Komise (EU) 2019/775 ze dne 16. května 2019 (Úř. věst. L 139 I, 27.5.2019, s. 103).

| — | Prováděcí rozhodnutí Komise 2011/665/EU ze dne 4. října 2011 o evropském registru povolených typů železničních vozidel (Úř. věst. L 264, 8.10.2011, s. 32). |
| --- | --- |

—

Prováděcí rozhodnutí Komise 2011/665/EU ze dne 4. října 2011 o evropském registru povolených typů železničních vozidel (Úř. věst. L 264, 8.10.2011, s. 32).

| — | Rozhodnutí Komise 2011/765/EU ze dne 22. listopadu 2011 o kritériích pro uznávání školicích středisek zapojených do školení strojvedoucích, o kritériích pro uznávání zkoušejících strojvedoucích a o kritériích pro organizaci zkoušek v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2007/59/ES (Úř. věst. L 314, 29.11.2011, s. 36). |
| --- | --- |

—

Rozhodnutí Komise 2011/765/EU ze dne 22. listopadu 2011 o kritériích pro uznávání školicích středisek zapojených do školení strojvedoucích, o kritériích pro uznávání zkoušejících strojvedoucích a o kritériích pro organizaci zkoušek v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2007/59/ES (Úř. věst. L 314, 29.11.2011, s. 36).

| — | Rozhodnutí Komise 2012/88/EU ze dne 25. ledna 2012 o technické specifikaci pro interoperabilitu týkající se subsystémů pro řízení a zabezpečení transevropského železničního systému (Úř. věst. L 51, 23.2.2012, s. 1), naposledy pozměněné rozhodnutím Komise (EU) 2015/14 ze dne 5. ledna 2015 (Úř. věst. L 3, 7.1.2015, s. 44). |
| --- | --- |

—

Rozhodnutí Komise 2012/88/EU ze dne 25. ledna 2012 o technické specifikaci pro interoperabilitu týkající se subsystémů pro řízení a zabezpečení transevropského železničního systému (Úř. věst. L 51, 23.2.2012, s. 1), naposledy pozměněné rozhodnutím Komise (EU) 2015/14 ze dne 5. ledna 2015 (Úř. věst. L 3, 7.1.2015, s. 44).

| — | Rozhodnutí Komise 2012/757/EU ze dne 14. listopadu 2012 o technické specifikaci pro interoperabilitu týkající se subsystému „provoz a řízení dopravy“ železničního systému v Evropské unii a o změně rozhodnutí 2007/756/ES (Úř. věst. L 345, 15.12.2012, s. 1) ve znění rozhodnutí Komise 2013/710/EU ze dne 2. prosince 2013 (Úř. věst. L 323, 4.12.2013, s. 35).
  Ve Švýcarsku se použijí tyto vnitrostátní předpisy uvedené v článku 6 rozhodnutí společného výboru č. 2/2019:






  — | CH-TSI OPE-001: Provozní postupy na železnici: zaznamenávání ústní komunikace (ETF-GI) (je možné, že je tento předpis neslučitelný s rozhodnutím 2012/757/EU; uvedený předpis musí být přezkoumán před 31. prosincem 2020), |
| --- | --- | --- |

—

Rozhodnutí Komise 2012/757/EU ze dne 14. listopadu 2012 o technické specifikaci pro interoperabilitu týkající se subsystému „provoz a řízení dopravy“ železničního systému v Evropské unii a o změně rozhodnutí 2007/756/ES (Úř. věst. L 345, 15.12.2012, s. 1) ve znění rozhodnutí Komise 2013/710/EU ze dne 2. prosince 2013 (Úř. věst. L 323, 4.12.2013, s. 35).

Ve Švýcarsku se použijí tyto vnitrostátní předpisy uvedené v článku 6 rozhodnutí společného výboru č. 2/2019:

—

CH-TSI OPE-001: Provozní postupy na železnici: zaznamenávání ústní komunikace (ETF-GI) (je možné, že je tento předpis neslučitelný s rozhodnutím 2012/757/EU; uvedený předpis musí být přezkoumán před 31. prosincem 2020),

| — | CH-TSI OPE-002: Provozní postupy na železnici: metoda komunikace (je možné, že je tento předpis neslučitelný s rozhodnutím 2012/757/EU; uvedený předpis musí být přezkoumán před 31. prosincem 2020), |
| --- | --- |

—

CH-TSI OPE-002: Provozní postupy na železnici: metoda komunikace (je možné, že je tento předpis neslučitelný s rozhodnutím 2012/757/EU; uvedený předpis musí být přezkoumán před 31. prosincem 2020),

| — | CH-TSI OPE-003: Provozní postupy na železnici: „provozní“ jazyk“ (je možné, že je tento předpis neslučitelný s rozhodnutím 2012/757/EU; uvedený předpis musí být přezkoumán před 31. prosincem 2020), |
| --- | --- |

—

CH-TSI OPE-003: Provozní postupy na železnici: „provozní“ jazyk“ (je možné, že je tento předpis neslučitelný s rozhodnutím 2012/757/EU; uvedený předpis musí být přezkoumán před 31. prosincem 2020),

| — | CH-TSI OPE-004: Provozní postupy na železnici: tísňové volání (je možné, že je tento předpis neslučitelný s rozhodnutím 2012/757/EU; uvedený předpis musí být přezkoumán před 31. prosincem 2020). |
| --- | --- |

—

CH-TSI OPE-004: Provozní postupy na železnici: tísňové volání (je možné, že je tento předpis neslučitelný s rozhodnutím 2012/757/EU; uvedený předpis musí být přezkoumán před 31. prosincem 2020).

| — | Nařízení Komise (EU) č. 1078/2012 ze dne 16. listopadu 2012 o společné bezpečnostní metodě sledování, kterou mají používat železniční podniky, provozovatelé infrastruktury po získání osvědčení o bezpečnosti nebo schválení z hlediska bezpečnosti a subjekty odpovědné za údržbu (Úř. věst. L 320, 17.11.2012, s. 8). |
| --- | --- |

—

Nařízení Komise (EU) č. 1078/2012 ze dne 16. listopadu 2012 o společné bezpečnostní metodě sledování, kterou mají používat železniční podniky, provozovatelé infrastruktury po získání osvědčení o bezpečnosti nebo schválení z hlediska bezpečnosti a subjekty odpovědné za údržbu (Úř. věst. L 320, 17.11.2012, s. 8).

| — | Nařízení Komise (EU) č. 321/2013 ze dne 13. března 2013 o technické specifikaci pro interoperabilitu subsystému „kolejová vozidla – nákladní vozy“ železničního systému v Evropské unii a o zrušení rozhodnutí Komise 2006/861/ES (Úř. věst. L 104, 12.4.2013, s. 1), naposledy pozměněné nařízením Komise (EU) 2015/924 ze dne 8. června 2015 (Úř. věst. L 150, 17.6.2015, s. 10). |
| --- | --- |

—

Nařízení Komise (EU) č. 321/2013 ze dne 13. března 2013 o technické specifikaci pro interoperabilitu subsystému „kolejová vozidla – nákladní vozy“ železničního systému v Evropské unii a o zrušení rozhodnutí Komise 2006/861/ES (Úř. věst. L 104, 12.4.2013, s. 1), naposledy pozměněné nařízením Komise (EU) 2015/924 ze dne 8. června 2015 (Úř. věst. L 150, 17.6.2015, s. 10).

| — | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 402/2013 ze dne 30. dubna 2013 o společné bezpečnostní metodě pro hodnocení a posuzování rizik a o zrušení nařízení (ES) č. 352/2009 (Úř. věst. L 121, 3.5.2013, s. 8), ve znění prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/1136 ze dne 13. července 2015 (Úř. věst. L 185, 14.7.2015, s. 6). |
| --- | --- |

—

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 402/2013 ze dne 30. dubna 2013 o společné bezpečnostní metodě pro hodnocení a posuzování rizik a o zrušení nařízení (ES) č. 352/2009 (Úř. věst. L 121, 3.5.2013, s. 8), ve znění prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/1136 ze dne 13. července 2015 (Úř. věst. L 185, 14.7.2015, s. 6).

| — | Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/880/EU ze dne 26. listopadu 2014 o společných specifikacích registru železniční infrastruktury a o zrušení prováděcího rozhodnutí 2011/633/EU (Úř. věst. L 356, 12.12.2014, s. 489). |
| --- | --- |

—

Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/880/EU ze dne 26. listopadu 2014 o společných specifikacích registru železniční infrastruktury a o zrušení prováděcího rozhodnutí 2011/633/EU (Úř. věst. L 356, 12.12.2014, s. 489).

| — | Nařízení Komise (EU) č. 1300/2014 ze dne 18. listopadu 2014 o technických specifikacích pro interoperabilitu týkajících se přístupnosti železničního systému Unie pro osoby se zdravotním postižením a osoby s omezenou schopností pohybu a orientace (Úř. věst. L 356, 12.12.2014, s. 1), pozměněné prováděcím nařízením Komise (EU) 2019/772 ze dne 16. května 2019 (Úř. věst. L 139 I, 27.5.2019, s. 1). |
| --- | --- |

—

Nařízení Komise (EU) č. 1300/2014 ze dne 18. listopadu 2014 o technických specifikacích pro interoperabilitu týkajících se přístupnosti železničního systému Unie pro osoby se zdravotním postižením a osoby s omezenou schopností pohybu a orientace (Úř. věst. L 356, 12.12.2014, s. 1), pozměněné prováděcím nařízením Komise (EU) 2019/772 ze dne 16. května 2019 (Úř. věst. L 139 I, 27.5.2019, s. 1).

| — | Nařízení Komise (EU) č. 1301/2014 ze dne 18. listopadu 2014 o technické specifikaci pro interoperabilitu subsystému energie železničního systému v Unii (Úř. věst. L 356, 12.12.2014, p. 179), pozměněné prováděcím nařízením Komise (EU) 2018/868 ze dne 13. června 2018 (Úř. věst. L 149, 14.6.2018, s. 16). |
| --- | --- |

—

Nařízení Komise (EU) č. 1301/2014 ze dne 18. listopadu 2014 o technické specifikaci pro interoperabilitu subsystému energie železničního systému v Unii (Úř. věst. L 356, 12.12.2014, p. 179), pozměněné prováděcím nařízením Komise (EU) 2018/868 ze dne 13. června 2018 (Úř. věst. L 149, 14.6.2018, s. 16).

| — | Nařízení Komise (EU) č. 1302/2014 ze dne 18. listopadu 2014 o technické specifikaci pro interoperabilitu subsystému kolejová vozidla – lokomotivy a kolejová vozidla pro přepravu osob železničního systému v Evropské unii (Úř. věst. L 356, 12.12.2014, s. 228), naposledy pozměněné prováděcím nařízením Komise (EU) 2018/868 ze dnes 13. června 2018 (Úř. věst. L 149, 14.6.2018, s. 16);
  Ve Švýcarsku se použijí tyto vnitrostátní předpisy uvedené v článku 6 rozhodnutí společného výboru č. 2/2019:






  — | CH-TSI LOC&PAS-001: šířka hlavy pantografového sběrače (Pantograph head width), |
| --- | --- | --- |

—

Nařízení Komise (EU) č. 1302/2014 ze dne 18. listopadu 2014 o technické specifikaci pro interoperabilitu subsystému kolejová vozidla – lokomotivy a kolejová vozidla pro přepravu osob železničního systému v Evropské unii (Úř. věst. L 356, 12.12.2014, s. 228), naposledy pozměněné prováděcím nařízením Komise (EU) 2018/868 ze dnes 13. června 2018 (Úř. věst. L 149, 14.6.2018, s. 16);

Ve Švýcarsku se použijí tyto vnitrostátní předpisy uvedené v článku 6 rozhodnutí společného výboru č. 2/2019:

—

CH-TSI LOC&PAS-001: šířka hlavy pantografového sběrače (Pantograph head width),

| — | CH-TSI LOC&PAS-002: úzké výhybky/zkušební jízda přes výhybky (Narrow switches/Test of passage through switches), |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-002: úzké výhybky/zkušební jízda přes výhybky (Narrow switches/Test of passage through switches),

| — | CH-TSI LOC&PAS-003: malé poloměry r < 250 m (Tight curves r < 250 m), |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-003: malé poloměry r < 250 m (Tight curves r < 250 m),

| — | CH-TSI LOC&PAS-004: síla vychýlení koleje (Track displacement force), |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-004: síla vychýlení koleje (Track displacement force),

| — | CH-TSI LOC&PAS 005: nedostatek převýšení koleje (Cant deficiency), |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS 005: nedostatek převýšení koleje (Cant deficiency),

| — | CH-TSI LOC&PAS-006: schvalování železničních vozidel s naklápěcí skříní série N (Authorisation of rolling stock with Series N tilting system), |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-006: schvalování železničních vozidel s naklápěcí skříní série N (Authorisation of rolling stock with Series N tilting system),

| — | CH-TSI LOC&PAS-007: systém mazání okolků (Flange lubrication), |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-007: systém mazání okolků (Flange lubrication),

| — | CH-TSI LOC&PAS-009: emise výfukových plynů z vozidel se spalovacím motorem (Exhaust emissions from thermal vehicles) (je možné, že je tento předpis neslučitelný s nařízením (EU) č. 1302/2014; uvedený předpis musí být přezkoumán před 31. prosincem 2020), |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-009: emise výfukových plynů z vozidel se spalovacím motorem (Exhaust emissions from thermal vehicles) (je možné, že je tento předpis neslučitelný s nařízením (EU) č. 1302/2014; uvedený předpis musí být přezkoumán před 31. prosincem 2020),

| — | CH-TSI LOC&PAS-010: optický výstražný signál na začátku vlaku: 3 x červená (Optical warning signal at front of train: 3 x red), |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-010: optický výstražný signál na začátku vlaku: 3 x červená (Optical warning signal at front of train: 3 x red),

| — | CH-TSI LOC&PAS-011: omezení trakčního výkonu (Traction limitation), |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-011: omezení trakčního výkonu (Traction limitation),

| — | CH-TSI LOC&PAS-012: admitance (Admittance), |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-012: admitance (Admittance),

| — | CH-TSI LOC&PAS 013: interakce mezi pantografovými sběrači a trolejovým vedením (Pantograph/Contact line interaction), |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS 013: interakce mezi pantografovými sběrači a trolejovým vedením (Pantograph/Contact line interaction),

| — | CH-TSI LOC&PAS-014: kompatibilita se zařízením pro kontrolu volnosti koleje (Compatibility with track-free announcing devices), |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-014: kompatibilita se zařízením pro kontrolu volnosti koleje (Compatibility with track-free announcing devices),

| — | CH-TSI LOC&PAS-017: průjezdný průřez (Infrastructure gauge: general), |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-017: průjezdný průřez (Infrastructure gauge: general),

| — | CH-TSI LOC&PAS-018: minimální poloměr oblouku (Tight track curves), |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-018: minimální poloměr oblouku (Tight track curves),

| — | CH-TSI LOC&PAS-019: signál „non leading input“ pro vozidlo na začátku vlaku (Non-leading input signal) (je možné, že je tento předpis neslučitelný s nařízením (EU) č. 1302/2014; uvedený předpis musí být přezkoumán před 31. prosincem 2020), |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-019: signál „non leading input“ pro vozidlo na začátku vlaku (Non-leading input signal) (je možné, že je tento předpis neslučitelný s nařízením (EU) č. 1302/2014; uvedený předpis musí být přezkoumán před 31. prosincem 2020),

| — | CH-TSI LOC&PAS-020: signál „ sleeping input “ v případě vícečlenného řízení (Sleeping input signal with multiple-unit control) (je možné, že je tento předpis neslučitelný s nařízením (EU) č. 1302/2014; uvedený předpis musí být přezkoumán před 31. prosincem 2020), |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-020: signál „ sleeping input “ v případě vícečlenného řízení (Sleeping input signal with multiple-unit control) (je možné, že je tento předpis neslučitelný s nařízením (EU) č. 1302/2014; uvedený předpis musí být přezkoumán před 31. prosincem 2020),

| — | CH-TSI LOC&PAS-022: reset funkce záchranné brzdy (Resetting the emergency brake) (je možné, že je tento předpis neslučitelný s nařízením (EU) č. 1302/2014; uvedený předpis musí být přezkoumán před 31. prosincem 2020). |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-022: reset funkce záchranné brzdy (Resetting the emergency brake) (je možné, že je tento předpis neslučitelný s nařízením (EU) č. 1302/2014; uvedený předpis musí být přezkoumán před 31. prosincem 2020).

| — | CH-TSI LOC&PAS-025: potlačení provozuschopnosti k odpojení palubní jednotky ETCS (Inhibited operability to disconnect ETCS on-board unit) (je možné, že je tento předpis neslučitelný s nařízením (EU) č. 1302/2014; uvedený předpis musí být přezkoumán před 31. prosincem 2020), |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-025: potlačení provozuschopnosti k odpojení palubní jednotky ETCS (Inhibited operability to disconnect ETCS on-board unit) (je možné, že je tento předpis neslučitelný s nařízením (EU) č. 1302/2014; uvedený předpis musí být přezkoumán před 31. prosincem 2020),

| — | CH-TSI LOC&PAS-026: zákaz systému SIGNUM/ZUB na vozidlech vybavených systémem ERTMS/ETCS – základní specifikace 3 (SIGNUM/ZUB not permitted on vehicles with ERTMS/ETCS Baseline 3), |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-026: zákaz systému SIGNUM/ZUB na vozidlech vybavených systémem ERTMS/ETCS – základní specifikace 3 (SIGNUM/ZUB not permitted on vehicles with ERTMS/ETCS Baseline 3),

| — | CH-TSI LOC&PAS-027: ruční rádiové dálkové ovládání během režimu posunování (mód „shunting“) (Manual radio remote control in ‘Shunting‘ mode) (je možné, že je tento předpis neslučitelný s nařízením (EU) č. 1302/2014; uvedený předpis musí být přezkoumán před 31. prosincem 2020), |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-027: ruční rádiové dálkové ovládání během režimu posunování (mód „shunting“) (Manual radio remote control in ‘Shunting‘ mode) (je možné, že je tento předpis neslučitelný s nařízením (EU) č. 1302/2014; uvedený předpis musí být přezkoumán před 31. prosincem 2020),

| — | CH-TSI LOC&PAS-028: obrys vozidla v prostoru dveří (Gauging, door area), |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-028: obrys vozidla v prostoru dveří (Gauging, door area),

| — | CH-TSI LOC&PAS-029: zabezpečení proti vykolejení Y/Q (Safety against derailment Y/Q), |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-029: zabezpečení proti vykolejení Y/Q (Safety against derailment Y/Q),

| — | CH-TSI LOC&PAS-030: použití neadhezních brzdových systémů (Use of braking systems without static friction), |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-030: použití neadhezních brzdových systémů (Use of braking systems without static friction),

| — | CH-TSI LOC&PAS-031: bezpečné přerušení trakčního napájení (Safe traction cut-off) (je možné, že je tento předpis neslučitelný s nařízením (EU) č. 1302/2014; uvedený předpis musí být přezkoumán před 31. prosincem 2020), |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-031: bezpečné přerušení trakčního napájení (Safe traction cut-off) (je možné, že je tento předpis neslučitelný s nařízením (EU) č. 1302/2014; uvedený předpis musí být přezkoumán před 31. prosincem 2020),

| — | CH-TSI LOC&PAS-035: dostatečná účinnost brzd při nouzovém brždění (Sufficient braking performance during emergency braking) (je možné, že je tento předpis neslučitelný s nařízením (EU) č. 1302/2014; uvedený předpis musí být přezkoumán před 31. prosincem 2020), |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-035: dostatečná účinnost brzd při nouzovém brždění (Sufficient braking performance during emergency braking) (je možné, že je tento předpis neslučitelný s nařízením (EU) č. 1302/2014; uvedený předpis musí být přezkoumán před 31. prosincem 2020),

| — | CH-TSI LOC&PAS-037: provozní brzda ETCS (ETCS service brake) (je možné, že je tento předpis neslučitelný s nařízením (EU) č. 1302/2014; uvedený předpis musí být přezkoumán před 31. prosincem 2020). |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-037: provozní brzda ETCS (ETCS service brake) (je možné, že je tento předpis neslučitelný s nařízením (EU) č. 1302/2014; uvedený předpis musí být přezkoumán před 31. prosincem 2020).

| — | Nařízení Komise (EU) č. 1303/2014 ze dne 18. listopadu 2014 o technické specifikaci pro interoperabilitu týkající se „bezpečnosti v železničních tunelech“ železničního systému Evropské unie (Úř. věst. L 356, 12.12.2014, s. 394). |
| --- | --- |

—

Nařízení Komise (EU) č. 1303/2014 ze dne 18. listopadu 2014 o technické specifikaci pro interoperabilitu týkající se „bezpečnosti v železničních tunelech“ železničního systému Evropské unie (Úř. věst. L 356, 12.12.2014, s. 394).

| — | Nařízení Komise (EU) č. 1304/2014 ze dne 26. listopadu 2014 o technické specifikaci pro interoperabilitu subsystému „kolejová vozidla – hluk“, kterým se mění rozhodnutí 2008/232/ES a zrušuje rozhodnutí 2011/229/EU (Úř. věst. L 356, 12.12.2014, s. 421). |
| --- | --- |

—

Nařízení Komise (EU) č. 1304/2014 ze dne 26. listopadu 2014 o technické specifikaci pro interoperabilitu subsystému „kolejová vozidla – hluk“, kterým se mění rozhodnutí 2008/232/ES a zrušuje rozhodnutí 2011/229/EU (Úř. věst. L 356, 12.12.2014, s. 421).

| — | Nařízení Komise (EU) č. 1305/2014 ze dne 11. prosince 2014 o technické specifikaci pro interoperabilitu subsystému „Využití telematiky v nákladní dopravě“ železničního systému Evropské unie a o zrušení nařízení (ES) č. 62/2006 (Úř. věst. L 356, 12.12.2014, s. 438), naposledy pozměněné prováděcím nařízením Komise (EU) 2019/778 ze dne 16. května 2019 (Úř. věst. L 139 I, 27.5.2019, s. 356). |
| --- | --- |

—

Nařízení Komise (EU) č. 1305/2014 ze dne 11. prosince 2014 o technické specifikaci pro interoperabilitu subsystému „Využití telematiky v nákladní dopravě“ železničního systému Evropské unie a o zrušení nařízení (ES) č. 62/2006 (Úř. věst. L 356, 12.12.2014, s. 438), naposledy pozměněné prováděcím nařízením Komise (EU) 2019/778 ze dne 16. května 2019 (Úř. věst. L 139 I, 27.5.2019, s. 356).

| — | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/171 ze dne 4. února 2015 o některých aspektech postupu vydávání licencí železničním podnikům (Úř. věst. L 29, 5.2.2015, s. 3). |
| --- | --- |

—

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/171 ze dne 4. února 2015 o některých aspektech postupu vydávání licencí železničním podnikům (Úř. věst. L 29, 5.2.2015, s. 3).

| — | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/909 ze dne 12. června 2015 o způsobech výpočtu nákladů přímo vynaložených na provoz železniční dopravy (Úř. věst. L 148, 13.6.2015, s. 17). |
| --- | --- |

—

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/909 ze dne 12. června 2015 o způsobech výpočtu nákladů přímo vynaložených na provoz železniční dopravy (Úř. věst. L 148, 13.6.2015, s. 17).

| — | Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/797 ze dne 11. května 2016 o interoperabilitě železničního systému v Evropské unii (Úř. věst. L 138, 26.5.2016, s. 44); ve Švýcarsku se použijí pouze tato ustanovení: čl. 7 (odst. 1 až 3), články 8 až 10 a 12, 15, 17, 21 (kromě odstavce 7), 22 až 25, 27 až 42, 44, 45 a 49, jakož i přílohy II, III a IV. |
| --- | --- |

—

Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/797 ze dne 11. května 2016 o interoperabilitě železničního systému v Evropské unii (Úř. věst. L 138, 26.5.2016, s. 44); ve Švýcarsku se použijí pouze tato ustanovení: čl. 7 (odst. 1 až 3), články 8 až 10 a 12, 15, 17, 21 (kromě odstavce 7), 22 až 25, 27 až 42, 44, 45 a 49, jakož i přílohy II, III a IV.

| — | Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/798 ze dne 11. května 2016 o bezpečnosti železnic (Úř. věst. L 138, 26.5.2016, s. 102); ve Švýcarsku se použijí pouze tato ustanovení: články 9, 10 (kromě odstavce 7), 13, 14 a 17, jakož i příloha III. |
| --- | --- |

—

Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/798 ze dne 11. května 2016 o bezpečnosti železnic (Úř. věst. L 138, 26.5.2016, s. 102); ve Švýcarsku se použijí pouze tato ustanovení: články 9, 10 (kromě odstavce 7), 13, 14 a 17, jakož i příloha III.

| — | Nařízení Komise (EU) 2016/919 ze dne 27. května 2016 o technické specifikaci pro interoperabilitu týkající se subsystémů „Řízení a zabezpečení“ železničního systému v Evropské unii (Úř. věst. L 158, 15.6.2016, s. 1);
  Ve Švýcarsku se použijí tyto vnitrostátní předpisy uvedené v článku 6 rozhodnutí společného výboru č. 2/2019:






  — | CH-TSI CCS-003: aktivace/deaktivace přenosu paketu 44 do systémů ZUB/Signum (Activation/Deactivation of transfer of Packet 44 to SIGNUM/ZUB), |
| --- | --- | --- |

—

Nařízení Komise (EU) 2016/919 ze dne 27. května 2016 o technické specifikaci pro interoperabilitu týkající se subsystémů „Řízení a zabezpečení“ železničního systému v Evropské unii (Úř. věst. L 158, 15.6.2016, s. 1);

Ve Švýcarsku se použijí tyto vnitrostátní předpisy uvedené v článku 6 rozhodnutí společného výboru č. 2/2019:

—

CH-TSI CCS-003: aktivace/deaktivace přenosu paketu 44 do systémů ZUB/Signum (Activation/Deactivation of transfer of Packet 44 to SIGNUM/ZUB),

| — | CH-TSI CCS-005: osvědčení o kvalitě služeb pro přenos dat GSM-R (Proof of Quality of Service for GSM-R radio transmission) (je možné, že je tento předpis neslučitelný s nařízením (EU) 2016/919; uvedený předpis musí být přezkoumán před 31. prosincem 2020), |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-005: osvědčení o kvalitě služeb pro přenos dat GSM-R (Proof of Quality of Service for GSM-R radio transmission) (je možné, že je tento předpis neslučitelný s nařízením (EU) 2016/919; uvedený předpis musí být přezkoumán před 31. prosincem 2020),

| — | CH-TSI CCS-006: ztráta signálu „non leading permitted“ v módu „Non Leading“ (Loss of „Non leading permitted“ in „Non leading“ mode) (je možné, že je tento předpis neslučitelný s nařízením (EU) 2016/919; uvedený předpis musí být přezkoumán před 31. prosincem 2020), |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-006: ztráta signálu „non leading permitted“ v módu „Non Leading“ (Loss of „Non leading permitted“ in „Non leading“ mode) (je možné, že je tento předpis neslučitelný s nařízením (EU) 2016/919; uvedený předpis musí být přezkoumán před 31. prosincem 2020),

| — | CH-TSI CCS-007: požadavek týkající se brzdných křivek pro ERTMS/ETCS – základní specifikace 2 (Braking curve requirement for ERTMS/ETCS Baseline 2), |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-007: požadavek týkající se brzdných křivek pro ERTMS/ETCS – základní specifikace 2 (Braking curve requirement for ERTMS/ETCS Baseline 2),

| — | CH-TSI CCS-008: minimální provádění změnových požadavků (Minimally implemented change requests) (je možné, že je tento předpis neslučitelný s nařízením (EU) 2016/919; uvedený předpis musí být přezkoumán před 31. prosincem 2020), |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-008: minimální provádění změnových požadavků (Minimally implemented change requests) (je možné, že je tento předpis neslučitelný s nařízením (EU) 2016/919; uvedený předpis musí být přezkoumán před 31. prosincem 2020),

| — | CH-TSI CCS-011: funkce Euroloop (Euroloop functionality), |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-011: funkce Euroloop (Euroloop functionality),

| — | CH-TSI CCS-015: souběžná kontrola dvou datových kanálů GSM-R (Simultaneous control of two GSM-R data channels), |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-015: souběžná kontrola dvou datových kanálů GSM-R (Simultaneous control of two GSM-R data channels),

| — | CH-TSI CCS-016: použití parametrů a funkcí specifických pro jednotlivé země (Application of country-specific project planning and functions) (je možné, že je tento předpis neslučitelný s nařízením (EU) 2016/919; uvedený předpis musí být přezkoumán před 31. prosincem 2020), |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-016: použití parametrů a funkcí specifických pro jednotlivé země (Application of country-specific project planning and functions) (je možné, že je tento předpis neslučitelný s nařízením (EU) 2016/919; uvedený předpis musí být přezkoumán před 31. prosincem 2020),

| — | CH-TSI CCS-018: úrovně STM/NTC zakázané pro ZUB/SIGNUM (Level STM/NTC prohibited for SIGNUM/ZUB), |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-018: úrovně STM/NTC zakázané pro ZUB/SIGNUM (Level STM/NTC prohibited for SIGNUM/ZUB),

| — | CH-TSI CCS-019: automatické převzetí a zobrazení údajů o vlaku (Acceptance and display of train data) (je možné, že je tento předpis neslučitelný s nařízením (EU) 2016/919; uvedený předpis musí být přezkoumán před 31. prosincem 2020), |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-019: automatické převzetí a zobrazení údajů o vlaku (Acceptance and display of train data) (je možné, že je tento předpis neslučitelný s nařízením (EU) 2016/919; uvedený předpis musí být přezkoumán před 31. prosincem 2020),

| — | CH-TSI CCS-022: zpátečka v módu nevybavená trať (Reversing in ‘Unfitted‘ mode), |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-022: zpátečka v módu nevybavená trať (Reversing in ‘Unfitted‘ mode),

| — | CH-TSI CCS-023: zobrazovaní textových zpráv (Text message display), |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-023: zobrazovaní textových zpráv (Text message display),

| — | CH-TSI CCS-024: údaje o vlaku: NC_TRAIN, M_AXLELOAD, V_MAXTRAIN (je možné, že je tento předpis neslučitelný s nařízením (EU) 2016/919; uvedený předpis musí být přezkoumán před 31. prosincem 2020), |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-024: údaje o vlaku: NC_TRAIN, M_AXLELOAD, V_MAXTRAIN (je možné, že je tento předpis neslučitelný s nařízením (EU) 2016/919; uvedený předpis musí být přezkoumán před 31. prosincem 2020),

| — | CH-TSI CCS-026: palubní monitorování vybavení železniční tratě prováděné online (Online on-board monitoring of line equipment), |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-026: palubní monitorování vybavení železniční tratě prováděné online (Online on-board monitoring of line equipment),

| — | CH-TSI CCS-032: jedinečné číslo vlaku pro palubní zařízení ETCS a kabinové radiokomunikační zařízení GSM-R (Unique number for ETCS on-board equipment and GSM-R cab radio) (je možné, že je tento předpis neslučitelný s nařízením (EU) 2016/919; uvedený předpis musí být přezkoumán před 31. prosincem 2020), |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-032: jedinečné číslo vlaku pro palubní zařízení ETCS a kabinové radiokomunikační zařízení GSM-R (Unique number for ETCS on-board equipment and GSM-R cab radio) (je možné, že je tento předpis neslučitelný s nařízením (EU) 2016/919; uvedený předpis musí být přezkoumán před 31. prosincem 2020),

| — | CH-TSI CCS-033: funkce hlasového GSM-R (GSM-R Voice Functionalities) (je možné, že je tento předpis neslučitelný s nařízením (EU) 2016/919; uvedený předpis musí být přezkoumán před 31. prosincem 2020), |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-033: funkce hlasového GSM-R (GSM-R Voice Functionalities) (je možné, že je tento předpis neslučitelný s nařízením (EU) 2016/919; uvedený předpis musí být přezkoumán před 31. prosincem 2020),

| — | CH-TSI CCS-034: mód „Non Leading“ (‘Non-leading‘ mode), |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-034: mód „Non Leading“ (‘Non-leading‘ mode),

| — | CH-TSI CCS-035: texty k zobrazení na DMI (Text to be displayed at the DMI) (je možné, že je tento předpis neslučitelný s nařízením (EU) 2016/919; uvedený předpis musí být přezkoumán před 31. prosincem 2020), |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-035: texty k zobrazení na DMI (Text to be displayed at the DMI) (je možné, že je tento předpis neslučitelný s nařízením (EU) 2016/919; uvedený předpis musí být přezkoumán před 31. prosincem 2020),

| — | CH-TSI CCS-038: oznámení výrazného rozšíření intervalu spolehlivosti v odometrii (Disclosure of large odometry confidence interval) (je možné, že je tento předpis neslučitelný s nařízením (EU) 2016/919; uvedený předpis musí být přezkoumán před 31. prosincem 2020), |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-038: oznámení výrazného rozšíření intervalu spolehlivosti v odometrii (Disclosure of large odometry confidence interval) (je možné, že je tento předpis neslučitelný s nařízením (EU) 2016/919; uvedený předpis musí být přezkoumán před 31. prosincem 2020),

| — | CH-CSM-RA-001: doklad o bezpečnostní koncepci pro získání schválení ETCS ve Švýcarsku (Proof of safety concept for acquiring ETCS authorisation in Switzerland), |
| --- | --- |

—

CH-CSM-RA-001: doklad o bezpečnostní koncepci pro získání schválení ETCS ve Švýcarsku (Proof of safety concept for acquiring ETCS authorisation in Switzerland),

| — | CH-CSM-RA-002: požadavky v případě rychlosti vyšší než 200 km/h (Requirements at speeds greater than 200 km/h), |
| --- | --- |

—

CH-CSM-RA-002: požadavky v případě rychlosti vyšší než 200 km/h (Requirements at speeds greater than 200 km/h),

| — | CH-CSM-RA-003: kvalita údajů o vlaku (Quality of train data). |
| --- | --- |

—

CH-CSM-RA-003: kvalita údajů o vlaku (Quality of train data).

| — | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/545 ze dne 4. dubna 2018, kterým se stanoví praktická pravidla pro postup povolování železničních vozidel a typu železničních vozidel v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/797 (Úř. věst. L 90, 6.4.2018, s. 66). |
| --- | --- |

—

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/545 ze dne 4. dubna 2018, kterým se stanoví praktická pravidla pro postup povolování železničních vozidel a typu železničních vozidel v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/797 (Úř. věst. L 90, 6.4.2018, s. 66).

| — | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2018/761 ze dne 16. února 2018, kterým se stanoví společné bezpečnostní metody pro dohled vykonávaný vnitrostátními bezpečnostními orgány po vydání jednotného osvědčení o bezpečnosti nebo schválení z hlediska bezpečnosti podle směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/798 a kterým se zrušuje nařízení (EU) č. 1077/2012 (Úř. věst. L 129, 25.5.2018, s. 16). |
| --- | --- |

—

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2018/761 ze dne 16. února 2018, kterým se stanoví společné bezpečnostní metody pro dohled vykonávaný vnitrostátními bezpečnostními orgány po vydání jednotného osvědčení o bezpečnosti nebo schválení z hlediska bezpečnosti podle směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/798 a kterým se zrušuje nařízení (EU) č. 1077/2012 (Úř. věst. L 129, 25.5.2018, s. 16).

| — | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2018/762 ze dne 8. března 2018, kterým se stanoví společné bezpečnostní metody týkající se požadavků na systém zajišťování bezpečnosti podle směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/798 a kterým se zrušuje nařízení Komise (EU) č. 1158/2010 a (EU) č. 1169/2010 (Úř. věst. L 129, 25.5.2018, s. 26). |
| --- | --- |

—

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2018/762 ze dne 8. března 2018, kterým se stanoví společné bezpečnostní metody týkající se požadavků na systém zajišťování bezpečnosti podle směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/798 a kterým se zrušuje nařízení Komise (EU) č. 1158/2010 a (EU) č. 1169/2010 (Úř. věst. L 129, 25.5.2018, s. 26).

| — | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/763 ze dne 9. dubna 2018, kterým se stanoví praktická pravidla pro vydávání jednotných osvědčení o bezpečnosti železničním podnikům podle směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/798 a kterým se zrušuje nařízení Komise (ES) č. 653/2007 (Úř. věst. L 129, 25.5.2018, s. 49). |
| --- | --- |

—

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/763 ze dne 9. dubna 2018, kterým se stanoví praktická pravidla pro vydávání jednotných osvědčení o bezpečnosti železničním podnikům podle směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/798 a kterým se zrušuje nařízení Komise (ES) č. 653/2007 (Úř. věst. L 129, 25.5.2018, s. 49).

| — | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/250 ze dne 12. února 2019 o vzorech ES prohlášení a certifikátů pro železniční prvky interoperability a subsystémy, o vzoru prohlášení o shodě s povoleným typem železničního vozidla a o postupech ES ověřování subsystémů v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/797 a o zrušení nařízení Komise (EU) č. 201/2011 (Úř. věst. L 42, 13.2.2019, s. 9). |
| --- | --- |

—

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/250 ze dne 12. února 2019 o vzorech ES prohlášení a certifikátů pro železniční prvky interoperability a subsystémy, o vzoru prohlášení o shodě s povoleným typem železničního vozidla a o postupech ES ověřování subsystémů v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/797 a o zrušení nařízení Komise (EU) č. 201/2011 (Úř. věst. L 42, 13.2.2019, s. 9).

| — | Doporučení Komise (EU) 2019/780 ze dne 16. května 2019 o praktických opatřeních pro vydávání schválení z hlediska bezpečnosti provozovatelům infrastruktury (Úř. věst. L 139 I, 27.5.2019, s. 390). |
| --- | --- |

—

Doporučení Komise (EU) 2019/780 ze dne 16. května 2019 o praktických opatřeních pro vydávání schválení z hlediska bezpečnosti provozovatelům infrastruktury (Úř. věst. L 139 I, 27.5.2019, s. 390).

Oddíl 5 – Jiné oblasti

| — | Směrnice Rady 92/82/EHS ze dne 19. října 1992 o sbližování sazeb spotřebních daní z minerálních olejů (Úř. věst. L 316, 31.10.1992, s. 19). |
| --- | --- |

—

Směrnice Rady 92/82/EHS ze dne 19. října 1992 o sbližování sazeb spotřebních daní z minerálních olejů (Úř. věst. L 316, 31.10.1992, s. 19).

| — | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/54/ES ze dne 29. dubna 2004 o minimálních bezpečnostních požadavcích na tunely transevropské silniční sítě (Úř. věst. L 167, 30.4.2004, s. 39). |
| --- | --- |

—

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/54/ES ze dne 29. dubna 2004 o minimálních bezpečnostních požadavcích na tunely transevropské silniční sítě (Úř. věst. L 167, 30.4.2004, s. 39).

| — | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/96/ES ze dne 19. listopadu 2008 o řízení bezpečnosti silniční infrastruktury (Úř. věst. L 319, 29.11.2008, s. 59). |
| --- | --- |

—

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/96/ES ze dne 19. listopadu 2008 o řízení bezpečnosti silniční infrastruktury (Úř. věst. L 319, 29.11.2008, s. 59).

---

Opravy

| 17.1.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 13/58 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 13/58

---

Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/1776 ze dne 22. října 2019, kterým se mění příloha I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku

(
  Úřední věstník Evropské unie L 280 ze dne 31. října 2019
  )

Strana 1030, příloha 9, položka pro Švýcarsko, čtvrtý sloupec:

místo:

„Bern“,

má být:

„Delémont“.

---

| 17.1.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 13/59 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 13/59

---

Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/1776 ze dne 9. října 2019, kterým se mění příloha I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku

(
  Úřední věstník Evropské unie L 280 ze dne 31. října 2019
  )

Strana 10, obsah, položka Příloha 7:

místo:

„(Určeno pro případnou budoucí potřebu harmonizovaného systému)“,

má být:

„(Určeno pro případnou budoucí potřebu)“.

---